РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/508 НА КОМИСИЯТА
от 1 октомври 2014 година
относно предполагаема инфраструктурна помощ от Германия в полза на Propapier PM2 GmbH - Държавна помощ SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)
(нотифицирано под номер C(2014) 6847)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 29 октомври 2008 г. Smurfit Kappa Group („Smurfit Kappa“ или „жалбоподателят“) подаде в Комисията жалба, съгласно която Propapier PM2 GmbH е получило инфраструктурна помощ. Жалбата беше заведена под номер CP 327/08 и беше прехвърлена в регистъра за неправомерна помощ (под номер NN 45/10).
(2)
С писмо от 27 октомври 2010 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно предполагаемата помощ.
(3)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани всички заинтересовани страни да представят мненията си относно предполагаемата помощ.
(4)
Германия представи мнението си с писмо от 28 януари 2011 г. (неповерителната версия на това мнение постъпи на 31 януари 2011 г.). Освен това Комисията получи мнения от следните заинтересовани лица: на 11 февруари 2011 г. - съвместно мнение от Deutscher Städtetag (Германската асоциация на градовете), Deutscher Landkreistag (Асоциацията на германските окръзи) и Deutscher Städte- und Gemeindebund (Съюза на германските градове и общини), както и от Verband kommunaler Unternehmen (VKU) (Асоциацията на общинските предприятия), а на 14 февруари 2011 г. - мнение от жалбоподателя (неповерителната версия на това мнение постъпи на 1 март 2011 г.). Комисията предаде тези мнения на германските власти, за да им даде възможност да изразят становището си; съответното становище на Германия постъпи в Комисията на 13 април 2011 г. (неповерителната версия на това мнение постъпи на 26 април 2011 г.).
(5)
На 17 януари 2013 г. се състоя среща между представители на службите на Комисията и Германия. С писмо от 25 февруари 2013 г. Германия представи допълнителна информация. С писмо от 26 април 2013 г., на което Германия отговори с писмо от 14 май 2013 г., службите на Комисията изискаха нова допълнителна информация.
(6)
С електронно съобщение от 23 май 2013 г. Комисията поиска още информация, която Германия предостави с електронни съобщения от 24 май 2013 г., 27 май 2013 г. и 28 май 2013 г.
(7)
След проведена на 6 юни 2013 г. среща между представителите на службите на Комисията, на Германия и на предприятието бенефициер, както и вещи лица, Германия обяви възможни допълнителни писмени изложения. В отговор на ново искане на информация от 15 октомври 2013 г. Германия представи нови обстойни мнения с електронни съобщения от 4 ноември 2013 г., 13 декември 2013 г., 18 декември 2013 г., 6 януари 2014 г. и 24 април 2014 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ
(8)
Propapier PM2 GmbH („Propapier“) принадлежи на Progroup AG („Progroup“). Progroup произвежда и продава чрез дъщерните си дружества велпапе и материали за кашони от велпапе. Жалбоподателят Smurfit Kappa е един от големите производители на хартия в Европейския съюз.
(9)
На 2 април 2008 г. Комисията одобри (4) регионална помощ за изграждане от Propapier на завод за хартия за велпапе и принадлежаща му електроцентрала в новоразработен разширен участък на съществуващата промишлена зона на канала Oder-Spree в Eisenhüttenstadt в провинция Бранденбург - в този момент тази зона беше подходяща за регионална помощ съгласно член 107, параграф 3 буква а) от ДФЕС.
(10)
Жалбоподателят счита, че определени, финансирани чрез държавни ресурси инфраструктурни проекти в разширения участък на промишлената зона, в който попада новият завод за хартия, са били предназначени единствено за завода за хартия и следователно трябва да се класифицират като инфраструктура със специално предназначение и държавна помощ в полза на Propapier.
(11)
Жалбоподателят привежда като пример в тази връзка следните инфраструктурни проекти (вж. точка 2.1): изграждане на пречиствателна станция за отпадъчни води, строеж на паркинг и нова свързваща улица, както и разширяване и увеличаване дълбочината на канала Oder-Spree.
(12)
Освен това жалбоподателят твърди, че е определен прекалено нисък размер на таксите за ползване на пречиствателната станция за отпадъчни води в полза на Propapier (вж. точка 2.2).
2.1. ПОМОЩ ЗА ИЗГРАЖДАНЕ НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНА СТАНЦИЯ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ И ДРУГА ИНФРАСТРУКТУРА
(13)
През юли 2008 г. провинция Бранденбург, от средства по програмата за разширяване на местната бизнес инфраструктура в рамките на Съвместната програма на федералното и провинциалните правителства (Gemeinschaftsaufgabe) „Подобряване на регионалната икономическа структура“ (по-нататък „схема СП“ (5)), предостави пряка безвъзмездна помощ в размер на 33 808 200 евро (6) за строителството на нова пречиствателна станция за отпадъчни води в разширен участък на промишлената зона на канала Oder-Spree в Eisenhüttenstadt. В тази връзка следва да се отбележи, че схемата СП за финансиране на строителството, респ. разширяване на пречиствателни станции за отпадъчни води беше предмет на дело за държавна помощ N 644e/02 (7), в рамките на което Комисията, през 2003 г. за програмния период 2004 - 2006, отбеляза, че предоставената в рамките на тази схема субсидия не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС в полза на собствениците и операторите на пречиствателната станция за отпадъчни води.
(14)
В това Решение от 2003 г. Комисията счита, че субсидиите по действащата от 2004 до 2006 г. редакция на схемата СП следва да се разглеждат като вътрешен трансфер на държавни средства и не представляват държавна помощ в полза на собствениците и операторите, тъй като бенефициерите не са търговски дружества и при услугата става дума за класическа обществена отговорност на местните власти като част от предоставянето на услуги от общ интерес. Според разпоредбите на схемата СП бенефициерът трябва винаги да е местна власт или обединение на общините за осъществяване на местни проекти („Zweckverband“), на която/което да е подчинен общинският надзор. Субсидиране е възможно само ако между бенефициера на мярката, т. е. на пречиствателната станция за отпадъчни води, и потребителя на станцията не са налице правни, лични или икономически връзки.
(15)
Субсидията възлиза на 80 % от общите допустими разходи в размер на 42 260 340 евро. Бенефициерът на субсидията е Trinkwasser- und Abwasserzweckverband Oderaue Eisenhüttenstadt (TAZV), публичноправна общинска асоциация, на която е поверено снабдяването с питейна вода и пречистването на отпадъчните води. TAZV е същевременно бенефициер и оператор на пречиствателната станция. Тя поема останалите 20 % от общата сума на инвестиционните разходи.
(16)
Финансирането се осъществи при условието, че до 15 август 2008 г. ще бъдат доказано изпълнени правните и финансовите предпоставки за установяването на основен инвеститор (в този случай Propapier). Изграждането на съоръжението започна през октомври 2008 г., а пускането в експлоатация се осъществи през март 2010 г.
(17)
Жалбоподателят е на мнение, че пречиствателната станция на TAZV представлява инфраструктура със специално предназначение, тъй като практически целият капацитет на пречиствателната станция ще се ползва от Propapier. Той твърди, че още от самото начало съоръжението е било проектирано като пречиствателна станция за Propapier и е представлявало задължителна предпоставка за установяването на завод за хартия в региона (тъй като за производството на хартия е необходимо голямо количество вода).
(18)
По мнение на жалбоподателя и при останалите инфраструктурни проекти - строежа на паркинг до територията на завода на Propapier и на нова улица, която да свързва промишлената зона с национален път 112, както и разширяването/увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree - също става дума за инфраструктурни мерки, които са били специално предназначени за Propapier. В решението за откриване на процедурата Комисията стигна до предварителното заключение, че те не представляват избирателно предимство за Propapier и следователно не трябва да се разглеждат като инфраструктура със специално предназначение. Все пак тя покани трети страни да представят мнения относно тези мерки.
2.2. НАМАЛЕНИ ТАКСИ ЗА ПОЛЗВАНЕ НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНАТА СТАНЦИЯ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
(19)
Друго възражение относно пречиствателната станция се състои в това, че таксата в размер на 0,95 евро на кубичен метър, която Propapier следва да заплаща за ползването на съоръжението, е по-ниска от тази, която частен инвеститор би събирал за подобна услуга.
(20)
Размерът на таксите за ползване на съоръжението се определя в съответствие с приложимото законодателство, Закона за местните такси на провинция Бранденбург (8) (по-нататък „KAG Brandenburg“). Съгласно член 6 от KAG Brandenburg изчисляването на таксата следва да се извършва така, че да се възстановяват, но не и да се надхвърлят всички разумни разходи на съответната пречиствателна станция за отпадъчни води (за изграждане, съхранение, поддръжка, експлоатация, персонал и за данъци и такси), както и включените в калкулацията лихви и амортизации. Финансирането, което общината получава от други държавни източници (в този случай субсидия от 33,8 милиона евро по схемата СП), все пак не следва да се взема предвид при калкулираните лихви за използвания собствен капитал (9). Жалбоподателят счита, че финансирането, което TAZV получава по схемата СП, ще бъде прехвърлено от бенефициера TAZV на потребителите на пречиствателната станция под формата на намалени такси за отпадъчни води.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА (10)
(21)
Въпросните мерки могат да се класифицират като държавна помощ, ако са изпълнени следните предпоставки: i) мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез използване на държавни ресурси, ii) в резултат от това трябва да е налице икономическо предимство за предприятието, iii) това предимство трябва да е избирателно, и iv) мярката трябва да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и да може да засегне търговията между държавите членки. Държавна помощ е налице, ако са изпълнени всички условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(22)
В решението за откриване на процедурата не се поставя под съмнение, че всички мерки включват използването на държавни ресурси и че евентуално могат да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар.
(23)
С оглед на възраженията Комисията отбелязва, че следва да се прави разлика между 1) предполагаема помощ в полза на TAZV за изграждането на пречиствателна станция за отпадъчни води и 2) предполагаема държавна помощ за Propapier под формата на намалени такси за пречистване на отпадъчни води.
(24)
Освен това в решението за откриване на процедурата се разследва дали за Propapier чрез:
i)
изграждането на пречиствателна станция за отпадъчни води,
както и чрез други инфраструктурни проекти в разширения участък на промишлената зона, в който се намира новият завод на Propapier, а именно:
ii)
новия паркинг;
iii)
новата улица; и
iv)
разширяването/увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree,
възниква избирателно предимство, или тук става дума за инфраструктура със специално предназначение за Propapier (11). Тъй като мярка съгласно член 107, параграф 1 може да се класифицира като държавна помощ само ако е избирателна (т. е. ако третира по различен начин предприятия, които се намират в съпоставимо правно и фактическо състояние с оглед на преследваната с мярката цел), Комисията трябваше да провери дали вследствие на мерките е възникнало избирателно предимство за Propapier.
(25)
Комисията вече одобри регионална инвестиционна помощ за Propapier. Тъй като мерките за останалите инфраструктурни проекти се провеждат в подпомаган регион, който е подходящ за регионална помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, и тези мерки очевидно са тясно свързани със, респ. са специално предназначени за инвестиционен проект, който получава регионална помощ, Комисията стигна до предварителното заключение, че мерките, ако се окажеха избирателни в полза на Propapier, щяха да съставляват част от инвестиционния проект на Propapier, така че трябваше да отговарят на изискванията на Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (12) („Насоки за регионална помощ“). Комисията изрази съмнение относно съвместимостта на инвестиционната помощ под формата на инфраструктура със специално предназначение, в частност по отношение на съблюдаването на максималния интензитет на помощта и стимулиращия ефект.
(26)
Съгласно Насоките за регионална помощ предприятията, на които е предоставена инвестиционна помощ, могат да получат допълнително и оперативна помощ. Съвместимостта на оперативната помощ с вътрешния пазар трябва обаче да се провери независимо от съвместимостта на инвестиционната помощ, а именно съгласно критериите на точка 5 от Насоките за регионална помощ. В решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до заключението, че ако е налице оперативна помощ за Propapier под формата на намалени такси за пречистване на отпадъчни води, която не би била съвместима с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, тази оперативна помощ би следвало да се класифицира като несъвместима с Насоките за регионална помощ и съответните практики на Комисията за одобрение на оперативни помощи. Това е така, защото местоположението на бенефициера на помощта би попаднало в регион, подходящ за оперативни помощи (подпомаган регион съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС), но не биха били изпълнени други съществени предпоставки за съвместимостта на оперативната помощ с вътрешния пазар. Така не би имало основания за това оперативната помощ да бъде оправдана нито заради вида ѝ, нито с оглед на стимулирането на регионалното развитие или за това, размерът ѝ да бъде пропорционален на затрудненията за преодоляване. Освен това оперативните помощи нямаше нито да са ограничени във времето, нито щяха да намаляват с времето. По тази причина Комисията изрази съмнения с оглед на принципната съвместимост с вътрешния пазар на оперативни помощи под формата на намалени такси.
3.1. СУБСИДИИ ЗА ПУБЛИЧНО ФИНАНСИРАНИ ИНФРАСТРУКТУРНИ ПРОЕКТИ, ВКЛЮЧИТЕЛНО ПРЕЧИСТВАТЕЛНАТА СТАНЦИЯ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
3.1.1. Паркинг, разширяване/удълбочаване на канала Oder-Spree, нова улица
(27)
В рамките на предварителното разследване беше отбелязано, че капацитетът на паркинга не съвпада с представената от жалбоподателя информация и че паркингът не се намира в непосредствена близост до завода на Propapier. Също така беше отбелязано, че паркоместата са общодостъпни и не обслужват само промишлената зона на канала Oder-Spree, а и останалите градски индустриални зони, както и че броят на паркоместата би дал на общината възможност да закрие градски паркоместа за товарни автомобили. Освен това Propapier строи собствени паркоместа, които са достъпни и за товарни автомобили. По тази причина Комисията стигна до заключението, че строителството на паркинга вероятно няма да предостави избирателно предимство на Propapier.
(28)
С оглед на новата улица, свързваща промишлената зона с национален път 112, Комисията отбеляза, че изграждането на улицата ще намали трафика и замърсяването на въздуха в центъра на Eisenhüttenstadt, тъй като по този начин товарните автомобили ще могат да заобикалят централната част на града по пътя си към промишлената зона, а и времето за пътуване до следващия регионален център ще се съкрати. По тази причина Комисията стигна до заключението, че изграждането на новата улица вероятно няма да предостави избирателно предимство за Propapier.
(29)
По отношение на разширяването и увеличаването на дълбочината на канала Комисията отбеляза, че те не са били предприети, за да се предостави избирателно предимство за Propapier, а че са част от необходимата редовна поддръжка на водните пътища. По тази причина Комисията стигна до заключението, че с разширяването и увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree вероятно няма да се предостави избирателно предимство за Propapier.
(30)
По това време Комисията все пак не беше в състояние да изключи напълно, че тези инфраструктурни мерки са облагодетелствали Propapier в по-голяма степен, отколкото други предприятия.
(31)
Затова Комисията покани заинтересовани трети страни да представят мнението си, преди да вземе окончателно решение относно наличието на държавна помощ с оглед на тези мерки. Същевременно тя покани Германия, докато тече процедурата по разследването, да предостави още допълнителна информация за строителството на паркинга и новата улица, както и за разширяването/увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree.
3.1.2. Субсидия за изграждането на пречиствателната станция за отпадъчни води
(32)
В решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до заключението, че ако междувременно схемата за помощ N 644e/02 следва да се разглежда като помощ въз основа на развитието на вътрешния пазар, то тя би била помощ за TAZV.
(33)
Все пак Комисията изрази съмнение, че пречиствателната станция за отпадъчни води представлява инфраструктура със специално предназначение. В тази връзка беше отбелязано, че освен Propapier има само други двама потребители на съоръжението: канадският доставчик на фотоволтаична енергия 5N PV и доставчикът на електроенергия EnBW. Освен това не беше известно какъв дял от капацитета на пречиствателната станция се пада фактически на тези двама клиенти. Въз основа на наличната по това време на разследването информация за Комисията не беше възможно да оцени дали строителството на нова пречиствателна станция е необходимо само с оглед на тези две предприятия. Освен това един от тези двама други потребители, а именно експлоатираната от EnBW електроцентрала, имаше пряко участие в проекта на Propapier, тъй като тази електроцентрала доставя електричеството, необходимо за производствения процес на завода за хартия (13).
(34)
Ако Propapier използва фактически 90 % от капацитета на пречиствателната станция, както твърди жалбоподателят, то по мнение на Комисията възниква въпросът, дали този факт сам по себе си вече не е доказателство за това, че съоръжението е предназначено само или най-малкото предимно за ползване от Propapier (а с това и със специално предназначение за Propapier). Следователно аргументът на Германия, че в бъдеще пречиствателната станция ще се използва и от други потребители, трябваше да бъде проучен по-обстойно.
(35)
Освен това беше отбелязано, че трябва да се вземе под внимание колко инвеститори най-много могат да се установят в промишлената зона на канала Oder-Spree и какви капацитети на съоръжението средно биха използвали те. В тази връзка Германия беше поканена да предостави подробна информация относно общата концепция за развитието на промишлената зона и за оставащите капацитети на пречиствателната станция, които биха могли да се причислят към потенциалните потребители. Също така Германия трябваше да представи и допълнителна информация относно техническата осъществимост на модулния подход при строителството на пречиствателната станция за отпадъчни води (14).
(36)
Както вече беше посочено, Комисията стигна до предварителното заключение, че мерките за инфраструктурните проекти, в случай че се окажат избирателни, биха съставлявали част от инвестиционния проект на Propapier, така че би трябвало да отговарят на изискванията на Насоките за национална регионална помощ, и по-специално на разпоредбите относно интензитета на помощта и стимулиращия ефект.
3.2. НАМАЛЕНИ ТАКСИ ЗА ПОЛЗВАНЕТО НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНАТА СТАНЦИЯ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
(37)
Също както и при мярката за изграждането на пречиствателната станция Германия беше на мнение, че ако таксата, която следва да заплаща Propapier, съдържа елементи на помощ, то тук става дума за вече съществуваща помощ. Според Германия решението на Комисията по дело N 644e/02, с което беше одобрена схемата СП, се простира и върху косвените ефекти от схемата.
(38)
В решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до заключението, че възможната помощ под формата на намалени такси за ползване не се обхваща от решение N 644e/02 и че тук, доколкото таксата би могла да се класифицира като помощ, би ставало дума за нова помощ.
(39)
При преценката на въпроса, дали таксите предоставят икономическо предимство на Propapier, в решението си за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение дали събираните от TAZV такси отразяват пълния размер на разходите и дали частен инвеститор би определил същия размер на таксите.
(40)
Комисията е на мнение, че заплащаната от Propapier такса не възстановява в пълен размер разходите за пречистване на отпадъчните води, тъй като Германия сама призна, че тези такси възстановяват само 20 % от включените в калкулацията лихви за вложения собствен капитал, тъй като субсидията в размер на 80 %, която общината е получила от други държавни източници за изграждането на съоръжението, не би трябвало да се взема предвид при определянето на включените в калкулацията лихви. В тази връзка в решението си за откриване на процедурата Комисията отбеляза най-напред, че както Директива 2000/60/ЕО („Рамкова директива на ЕС за водите“) (15), така и KAG Brandenburg предписват, че таксите за ползването на пречиствателна станция за отпадъчни води трябва да възстановяват всички разходи (16). При това в решението за откриване на процедурата се препраща към делата InfraLeuna (17) и Kimberly-Clark/Scott (18), в които Комисията е на мнение, че таксите в размер на пълните разходи отговарят на разходите, които стандартно понася дадено предприятие.
(41)
Жалбоподателят изрази мнение, че за определяне на предимството трябва да се сравнят размерът на фактически заплащаните от Propapier такси и размерът на таксите, които би събирал частен инвеститор на мястото на TAZV.
(42)
Германия предложи заплащаните от Propapier такси да се сравнят с установените за сектора средни тарифи и посочи изследване, съгласно което средната тарифа се движи между 0,24 евро и 1 евро на кубичен метър (19).
(43)
Комисията отбеляза в решението за откриване на процедурата, че принципът на частния инвеститор изглежда приложим в конкретния случай. Все пак тя изрази съмнения дали с прилагането на подобна референтна стойност може да се изключи наличието на държавна помощ, още повече ако данните са очевидно изопачени. Дори ако в други общини посочените такси отразяват пълните разходи, поради различните местни условия са налице различни тарифи, които биха оправдали различен размер на тарифата на частен инвеститор. По тази причина в решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение, че наличието на предимство за Propapier може да бъде изключено въз основа на тези данни.
(44)
Както е посочено в съображение 26, Комисията, доколкото мярката представлява фактически нова помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, се съмнява в нейната съвместимост с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3 от ДФЕС. Ако се окаже, че таксата представлява регионална оперативна помощ, то биха възникнали съмнения относно нейната съвместимост с вътрешния пазар, тъй като тази помощ нито е ограничена във времето, нито намалява във времето, нито е насочена към компенсиране на определени (недоказани) недостатъци на региона.
4. МНЕНИЯ НА ГЕРМАНИЯ И НА ТРЕТИ ЛИЦА ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
4.1. ПРИ ФИНАНСИРАНИТЕ ОТ ДЪРЖАВНИ РЕСУРСИ ИНФРАСТРУКТУРНИ ПРОЕКТИ СТАВА ЛИ ДУМА ЗА ИНФРАСТРУКТУРА СЪС СПЕЦИАЛНО ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕ ЗА PROPAPIER?
4.1.1. Паркинг
Мнение на жалбоподателя
(45)
В решението си за откриване на процедурата Комисията не призна посочения от жалбоподателя брой на паркоместата. Според жалбоподателя предоставената информация (паркоместа за 186 леки и 71 товарни автомобила) произхожда от възложения от град Eisenhüttenstadt предварителен градоустройствен план.
(46)
Според жалбоподателя първоначалните строителни планове на Propapier не предвиждат строителството на частен паркинг, а дори и Propapier да построи свой собствен паркинг, така нареченият обществен паркинг все пак ще бъде от полза предимно за Propapier: табела указва паркоместа за товарни автомобили за електроцентралата и за завода за хартия. Освен това паркингът е в непосредствена близост до завода на Propapier (достига до границите на завода за хартия и граничи с електроцентралата, която първоначално е била част от проекта на Propapier). Паркингът не предлага зони за почивка, които по правило би трябвало да се очакват от подобен обществен паркинг.
(47)
Жалбоподателят твърди, че разположението на паркинга е неблагоприятно и прекалено отдалечено, за да се използва за целите на друга градска промишленост и да доведе до това градът да може да закрие паркоместа за товарни автомобили в своя център.
Мнение на Германия
(48)
Според Германия паркингът не предоставя избирателно предимство на Propapier. Той е общодостъпен и обслужва не само промишлената зона на канала Oder-Spree. Също така Propapier разполага със собствени паркоместа (213 за леки и 27 за товарни автомобили) и вече е било издадено разрешение за строеж на допълнителни паркоместа за 120 леки автомобила.
(49)
Германия възразява срещу изразеното от жалбоподателя мнение, че паркингът облагодетелства предимно Propapier и че разположението на паркинга е неблагоприятно и прекалено отдалечено, за да може да обслужва други индустриални обекти на град Eisenhüttenstadt.
(50)
Според Германия споменатата от жалбоподателя табела, която указва паркоместа за товарни автомобили за електроцентралата, е от временен тип и се дължи на строителни работи в електроцентралата. Тези работи са приключили в края на март 2011 г. Табела към подстъпа за паркинга е била поставена на новата улица, като табелата не се отнася за определено предприятие или съоръжение.
4.1.2. Улица
Мнение на жалбоподателя
(51)
Жалбоподателят възразява срещу изложението на Германия, че новата улица ще свързва промишлената зона с национален път B 112; според жалбоподателя улицата свършва няколко метра зад завода за хартия, без да е видно намерение тя да бъде продължена; ако все пак бъде продължена, тя няма да обслужва други предприятия, тъй като в частта на удължението няма установено предприятие.
(52)
По тази причина жалбоподателят е на мнение, че паркингът и улицата предоставят на Propapier избирателно предимство и са със специално предназначение за ползване от Propapier.
Мнение на Германия
(53)
Според Германия новата улица ще свърже съществуващата промишлена зона на канала Oder-Spree и нейните разширения на север с национален път B 112. Тя ще облекчи трафика и ще намали замърсяването на въздуха в центъра на Eisenhüttenstadt, като предостави възможност на товарните автомобили да избягват центъра на града, и ще съкрати времето за придвижване на промишления и търговския транспорт до Франкфурт на Одер с минимум 1/3. Тя е част от общото развитие на планираната още през 1993 г. промишлена зона и предлага на предприятията във Франкфурт по-добър достъп до вътрешното пристанище на Eisenhüttenstadt. Германия твърди, че улицата вече е била планирана в програмата за Одер на правителството на провинцията.
(54)
Тя ще предложи допълнителни възможности за развитие на промишлената зона ArcelorMittal и други промишлени зони. Предвидено е било строителството на улицата да протече на два етапа; след известно забавяне по технически причини последната част е била завършена в края на 2013 г.
4.1.3. Разширяване/удълбочаване на канала Oder-Spree
(55)
През 2008 г. Eisenhüttenstadt разшири промишлената зона на канала Oder-Spree, за да привлече предприятия. Според Германия работите по разширяването и увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree са в рамките на необходимата редовна поддръжка на водния път, който е част от трансевропейските мрежи (ТЕМ). От 2003 г. насам се извършва преустройство на шлюзовете по цялата дължина на канала (понастоящем шлюзът Kersdorf, новото изграждане на шлюза Fürstenwalde е било отложено). Германия пояснява, че това няма връзка с установяването на Propapier и че не би предоставило избирателно предимство за Propapier.
4.1.4. При пречиствателната станция за отпадъчни води става ли дума за инфраструктура със специално предназначение за Propapier?
Мнение на жалбоподателя
(56)
Жалбоподателят пояснява, че помощта не би могла да попадне в схемата, която според решението по дело N 644e/02 не представлява помощ, защото срокът на действие на споменатата схема е изтекъл в края на 2006 г. и следователно схемата не е била в сила към момента на предоставянето на инвестиционната помощ за строителството на пречиствателната станция на TAZV.
(57)
Жалбоподателят твърди също, че схемата не би била приложима и поради факта, че пречиствателната станция за отпадъчни води не предоставя обществена услуга, а е била изградена единствено за приоритетно ползване от Propapier.
(58)
Според жалбоподателя хартиената индустрия - също и в Германия - по правило разполага със собствени пречиствателни станции за отпадъчни води за заводи за рециклирана хартия, така че аргументът на Германия, че предприятията са задължени да се свързват към обществената канализация, не е основателен.
(59)
Според жалбоподателя пречиствателната станция за отпадъчни води не е част от обща концепция за икономическо планиране за промишлената зона, която да се простира върху всички потенциални инвеститори, а е била разработена и представена още през 2007 г., едновременно със завода за хартия на Propapier и електроцентралата. Предложението на Eisenhüttenstadt за решение относно развитието на промишлената зона от 7 ноември 2007 г. се отнася само до двама или трима инвеститори. Жалбоподателят твърди, че Eisenhüttenstadt рекламира промишлената зона едва от 2010 г. и посочва, че градът е започнал да търси други инвеститори едва във връзка с жалбата на Smurfit Kappa.
(60)
По мнение на жалбоподателя, от строителните особености на пречиствателната станция на TAZV произтича еднозначно, че е била точно съобразена с потребностите на Propapier. Техническите характеристики на пречиствателните станции за отпадъчни води са специфично определени за сектора. Съоръженията за пречистване на вода за заводи за рециклирана хартия включват по правило една стъпало за анаеробно пречистване и едно стъпало за аеробно пречистване, докато стандартните градски канализационни системи често разполагат само със стъпало за аеробно пречистване. Обстоятелството, че пречиствателната станция на TAZV разполага и с двете стъпала, е допълнителен аргумент за това, че тя не обслужва обществени интереси, а представлява инфраструктура със специално предназначение за Propapier.
(61)
По мнение на жалбоподателя е много малко вероятно при планирането на съоръжението да са били взети предвид потребности от капацитет, различни от тези на завода за хартия на Propapier (и допълващата го електроцентрала, която сега е собственост на EnBW). Жалбоподателят твърди, че EnBW не е независим потребител, защото инвестицията в електроцентралата е тясно свързана с проекта на завода за хартия и не би била осъществена без завода на Propapier.
(62)
Жалбоподателят отбелязва, че другият установен в промишлената зона инвеститор, 5N PV, използва съвсем малък процент от наличния капацитет на пречиствателната станция на TAZV и че неговите потребности от пречистване на отпадъчни води биха могли да бъдат покрити от вече наличната пречиствателна станция за отпадъчни води. Тъй като 5N PV е започнало дейността си още през май 2008 г., т. е. две години преди пускането в експлоатация на новата пречиствателна станция на TAZV, първоначално то е използвало съществуващата пречиствателна станция за отпадъчни води.
(63)
Жалбоподателят посочва, че не са налични прогнози за очакваните потребности от пречистване на отпадъчни води на потенциални други инвеститори и че няма информация за това дали и кога ще бъдат на разположение тези допълнителни капацитети. Понастоящем във всички случаи няма свободни капацитети. По-нататък жалбоподателят се позовава на статия в пресата (Märkische Oderzeitung от 3 февруари 2011 г.), в която се съобщава за техническа неизправност в биобасейн и се отбелязва, че всички налични басейни ще са необходими за настоящите индустриални потребители.
(64)
По мнение на жалбоподателя Германия е потвърдила непряко, че друго предприятие няма да използва съоръжението за пречистване на отпадъчни води, когато заяви, че таксите за новата пречиствателна станция на TAZV ще бъдат по-ниски от тези за съществуващата пречиствателна станция, защото при новото съоръжение няма да има необходимост от скъпа канализационна система между отделните потребители (и по този начин потвърди, че няма да се добавят нови потребители).
(65)
Според жалбоподателя от данните на TAZV е видно, че Propapier ползва минимум 90 % от дневния капацитет на станцията.
(66)
Жалбоподателят разяснява, че декларираната от Германия модулна конструкция на пречиствателната станция има чисто теоретичен характер и не води до икономии от мащаба, тъй като вторият модул струва 80 % до 90 % процента от първия. Относително високите разходи за добавянето на модули говорят за това, че първоначалната инвестиция от 42 милиона евро е от полза на първо място за Propapier като избирателна мярка.
(67)
Според жалбоподателя, въз основа на обстоятелството, че новата пречиствателна станция на TAZV се намира в непосредствена близост до съоръжението на Propapier, до електроцентралата и до завода за хартия, Propapier може да използва повторно биогаза, който се образува при анаеробната обработка на отпадъчните води на предприятието.
(68)
Въз основа на горепосоченото жалбоподателят стига до заключението, че пречиствателната станция на TAZV представлява инфраструктура със специално предназначение за Propapier и че публичното финансиране на изграждането на пречиствателната станция за отпадъчни води е инвестиционна помощ за Propapier. По мнение на жалбоподателя Комисията следва да провери дали тези мерки във връзка с предоставената за завода за хартия на Propapier регионална инвестиционна помощ (дело за държавна помощ SA.23827) отговарят на всички условия на Насоките за регионална помощ.
Мнение на Германия
(69)
Мерките, предоставени в рамките на схемата без елементи на помощ N 644e/02, не представляват помощ.
Обществената инфраструктура е на разположение на всички при еднакви условия
(70)
Германия твърди, че пречиствателната станция за отпадъчни води не е била със специално предназначение за Propapier: тук се касае за обществена структура, която попада в областта на безопасността и служи на защитата на околната среда и на населението от заболявания. Всички предприятия, които понастоящем се намират в промишлената зона на канала Oder-Spree или ще се установят там в бъдеще, имат правото да се свържат към обществената пречиствателна станция за отпадъчни води и да я използват при равни условия. Таксите биха се калкулирали въз основа на същите предписани от закона принципи. В Германия пречистването на отпадъчните води е в рамките на компетентността на общините, като е налице задължение за свързване и ползване на услугата. Потребителите нямат възможността да избират доставчик на услугата, различен от този за общината.
(71)
Германия отхвърля твърдението на жалбоподателя, че по правило заводите за хартия разполагат със собствени системи за пречистване на отпадъчните води и не са задължени да се свързват към градските канализационни системи, като отбелязва също, че предприятието Propapier е задължено от закона (20) да се свърже към и да използва пречиствателната станция на TAZV. Изключенията от това задължение за свързване са силно ограничени (само ако свързването е невъзможно или нереалистично). Налице е много малко общодостъпна информация относно пречистването на отпадъчните води на производителите на хартия, но тя показва, че много заводи за хартия са свързани към пречиствателни станции за градски отпадъчни води.
Инфраструктурата не е била изградена единствено за Propapier
(72)
Германия не е съгласна с твърдението на жалбоподателя, че пречиствателната станция на TAZV е съобразена с техническите потребности на Papapier: двустепенното пречистване на отпадъчни води не е типично за хартиената индустрия, а се среща в множество различни браншове и много от пречиствателните станции за градски отпадъчни води прилагат двустепенно пречистване. Техническите характеристики на пречиствателната станция на TAZV (двустепенен биологичен процес) са базирани на актуалните технически стандарти, при което е взето предвид, че съществена част от отпадъчните води ще е силно замърсена. Германия признава, че пречиствателните станции за градски отпадъчни води, които обработват само отпадъчни води от санитарни съоръжения или леко замърсени води, по правило нямат обособено стъпало за предварителна обработка, но акцентира, че двустепенното пречистване е характерно при съоръженията, обработващи индустриални отпадъчни води. Германия представи списък с 18 завода за хартия в страната, които произвеждат рециклирана хартия и са свързани към пречиствателни станции за градски отпадъчни води, и отбелязва, че в хартиения сектор се срещат и двата вида пречиствателни станции за градски отпадъчни води (едностепенна и двустепенна).
(73)
Според Германия пречиствателната станция за отпадъчни води е част от пакет от общи инфраструктурни мерки, проведени с цел развитие на промишлената зона на канала Oder-Spree. Никоя от тези мерки не е със специално предназначение за конкретно предприятие. Решения относно изграждане на съоръжението, свързване към съоръжението и използване на съоръжението не се вземат по преценка на Propapier или потенциални потребители.
(74)
Германия отхвърля представената информация, че пречиствателната станция на TAZV е била построена специално за Propapier. Властите посочват, че строителството е било планирано в рамките на други потенциални инвестиции през периода 2004-2006 г., много преди установяването на Propapier в промишлената зона.
(75)
Германия твърди, че наличният капацитет на инфраструктурата за пречистване на отпадъчни води е ограничен извън рамките на промишлената зона и че остатъчният капацитет би бил достатъчен за задоволяване потребностите само на един допълнителен (по-малък) инвеститор; Германия потвърждава, че първоначално предприятието 5N PV фактически е било свързано към наличната пречиствателна станция.
(76)
Обстоятелството, че установяването на Propapier в промишлената зона е дало стимул за започване изграждането на отдавна планираната пречиствателна станция за отпадъчни води, според Германия не може да се разглежда като избирателно предимство за Propapier. Германия се позовава на заключенията на генералния адвокат Van Gerven, който в рамките на делото C-255/91 (Matra/Комисия) (21) потвърди, че е неизбежно първоначално инфраструктурата да се използва преди всичко от първото предприятие, което се е установило в новосъздадената промишлена зона. Това обаче ще се промени, когато развитието на региона поеме в очакваната посока.
(77)
Германия посочва, че и трите предприятия, които понастоящем са се установили в промишлената зона на канала Oder-Spree, т. е. Propapier, 5N PV и електроцентралата EnBW, са свързани към пречиствателната станция за отпадъчни води и я използват. По-нататък Германия пояснява, че в различни моменти е вземано предвид установяването и на други предприятия (една или две инсталации за алтернативно гориво, фотоволтаичен завод за стъкло, инвестиционни предложения от няколко инвеститори в различни сектори и оглед на мястото от няколко потенциални инвеститори), но че по-нататъшното развитие на промишлената зона, в частност с оглед на кризата, която засегна особено силно районите в по-неблагоприятно положение, ще отнеме време.
Капацитет към момента
(78)
Германия отхвърля твърденията на жалбоподателя, според които тя не е посочила капацитета отпадъчни води за потребителите на пречиствателната станция на TAZV, Propapier използва минимум 90 % от наличния капацитет и не е налице свободен капацитет.
(79)
Според Германия пречиствателната станция на TAZV, в състоянието си към настоящия момент, разполага с капацитет за потенциални нови инвеститори. Тримата настоящи потребители използват общо капацитет от [ 500] (22) м3/ч, а максималният капацитет на пречиствателната станция на TAZV е 638 м3/ч. Следователно общият използван капацитет е около [60-80] % и е налице свободен капацитет от близо [150-250] m3/h. Използваният от Propapier среден капацитет възлиза на [300-500] м3/ч, а максималният е [400-500] m3/h. Така Propapier използва средно [ 70] % и максимум [ 70] % от общия капацитет на пречиствателната станция на TAZV.
Модулна конструкция на пречиствателната станция на TAZV
(80)
Германия твърди, че пречиствателната станция на TAZV е проектирана още отначало за модулно разширяване в хода на поетапното развитие на промишлената зона на канала Oder-Spree. Модулното проектиране на съоръжението е видно от Кратко описание на TAZV 2007, в което се говори за потенциално силно замърсени води от хартиената индустрия, производството на биоетанол и други промишлени отрасли.
(81)
Германия твърди, че още на сегашния етап на разработване централни компоненти на пречиствателната станция са проектирани за максимален капацитет при евентуално разширяване. Така например номиналният вътрешен диаметър на дългия 5 km тръбопровод за изхвърляне от тръбопровода за пречистени отпадъчни води към река Одер е над три пъти по-голям от необходимото на сегашния етап на разработване (може да поеме обем от 1 945 m3/h, докато пиковият отток понастоящем е само 638 m3/h), а TAZV разполага с опцията да увеличи площта на пречиствателната станция за отпадъчни води с прилежащ парцел с площ 3,3 ha. След подобно модулно разширяване потенциалните потребители също ще имат равен достъп до пречиствателната станция за отпадъчни води.
(82)
По тази причина Германия твърди, че високият понастоящем дял на Propapier в общия капацитет на пречиствателната станция за отпадъчни води не обосновава избирателно предимство, а е само моментна оценка на ситуацията, тъй като инфраструктурата е проектирана така, че - чрез модулно разширяване - да може да поеме и други потребители при същите условия. Това ще отнеме време, защото пречиствателната станция за отпадъчни води е част от обща икономическа концепция за местността, която обхваща няколко зони за разширяване на различни етапи. Ситуацията към момента със само трима установени инвеститори е преходен период на осъществяващото се от 1994 г. развитие на индустриалните зони в тази местност. Близо половината от промишлената зона на канала Oder-Spree (35 ha) все още е на разположение за други инвеститори. През 2011 г. Германия оцени, че тази площ ще се заеме в рамките на 5 години, и добавя, че допълнително разширяване тогава ще бъде възможно и в останалите зони „Североизток“ (40 ha) и „Север“ (160 ha).
(83)
Германия отхвърля мнението на жалбоподателя, че модулната конструкция на пречиствателната станция на TAZV няма да доведе до икономии от мащаба. Германските власти посочват, че модулното разширяване на пречиствателната станция на TAZV може да се осъществи на три етапа, а именно при съществено по-малки разходи за добавен m3 капацитет, отколкото при първоначалната инвестиция:
-
Етап 1 (повишаване на капацитета с 33 %, допълнително количество отпадъчни води от 213 m3) би могъл да се реализира в рамките на няколко месеца и би струвал от 1,2 до 1,5 милиона евро при допълнителна промишлена зона от около 19 ha,
-
Етап 2 (повишаване на капацитета с 69 %, допълнително количество отпадъчни води от 426 m3) би могъл да се реализира в рамките на няколко месеца и би струвал от 5,3 до 5,6 милиона евро при допълнителна промишлена зона от около 38 ha,
-
Етап 3 (разширяване върху прилежаща земя; повишаване на капацитета със 100 %, допълнително количество отпадъчни води от 638 m3) би струвало от 17 до 18 милиона евро при допълнителна промишлена зона от около 57 ha. Повишаването на капацитета със 100 % би наложило упражняване на опция върху прилежащия парцел и би струвало до 18 милиона евро.
(84)
Германия твърди, че модулната конструкция на пречиствателната станция за отпадъчни води съответства на предписанието за ефикасно и икономично използване на ресурсите и може да се види в рамките на предходното прекомерно оразмеряване на пречиствателните станции за отпадъчни води в новите федерални провинции. Санкционирането на подобно модулно оразмеряване като избирателно предимство би подтикнало към икономически неизгодно прекомерно оразмеряване на инфраструктури още от самото начало. Освен това таксите не биха възстановили разходите за подобно прекомерно оразмеряване.
(85)
Оценяването на настоящото ограничение на пречиствателната станция като избирателно предимство би било стимул за икономически неизгодно прекомерно оразмеряване на инфраструктурата.
(86)
По мнение на Германия цитираната от жалбоподателя статия в пресата (сравни съображение 63) е неуместна. Според властите създаването на допълнителен неизползван басейн само за случаите на технически инциденти би попречило на изпълнението на наложените в рамките на Gemeinschaftsaufgabe правила за икономично и ефикасно планиране.
(87)
Според жалбоподателя потребителите на новата пречиствателна станция на TAZV заплащат по-ниски такси в сравнение с тези на съществуващата пречиствателна станция за градски отпадъчни води, защото при новото съоръжение не е необходима обширна тръбопроводна система, която да свързва всички потребители помежду им. Германия отхвърля заключението на жалбоподателя, че по тази причина други потребители не могат да бъдат присъединявани към пречиствателната станция. Според Германия други търговски потребители могат да бъдат свързани безпроблемно, като ограничението е обусловено на първо място от размера на тръбата, която отвежда пречистените води в река Одер.
(88)
Германия отхвърля представената от жалбоподателя информация, че Propapier може да използва произвеждания от пречиствателната станция на TAZV биогаз. Потребителите на пречиствателната станция за отпадъчни води нямат възможност да използват биогаза. TAZV използва биогаза в собствената си 3-мегаватова електроцентрала.
(89)
Германия отхвърля твърдението, че рекламирането на промишлената зона пред други инвеститори е започнало едва след жалбата на Smurfit Kappa: още през 1998 г. Eisenhüttenstadt възложи на инвеститора Center Ostbrandenburg маркетинга на промишлени и търговски площи, наред с другото и в промишлената зона на канала Oder-Spree. Проектна документация за промишлената зона на канала Oder-Spree е налице от 1995 г.
(90)
Германия заключава, че пречиствателната станция на TAZV не представлява инфраструктура със специално предназначение за Propapier.
(91)
Освен това Германия заключава, че инфраструктурните мерки в разширената промишлена зона на канала Oder-Spree (строителство и привеждане в готовност на пречиствателната станция за отпадъчни води и останалите строителни мерки - паркинг, улица, удълбочаване/разширяване на канала) са общи мерки за развитие, които не предоставят избирателно предимство на Propapier и не са запазени за ползване от Propapier. Според Германия обстоятелството, че понастоящем инфраструктурата се използва само от няколко първоначално установили се в района потребители, е присъщо на перспективата за развитие като преходен период.
4.2. НАЛИЦЕ ЛИ Е ПРЕДИМСТВО ЗА PROPAPIER ВСЛЕДСТВИЕ НА НАМАЛЕНИТЕ ТАКСИ ЗА ПОЛЗВАНЕ НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНАТА СТАНЦИЯ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ?
Мнение на жалбоподателя
(92)
Жалбоподателят е съгласен с изразената от Комисията в решението за откриване на процедурата позиция (сравни съображение 63 от решението за откриване на процедурата и съображение 38 от настоящото решение), че решението по делото N 644e/02 не покрива таксите за ползването на пречиствателната станция за отпадъчни води. Следователно таксите би трябвало да отразяват общите разходи за ползването. Обстоятелството, че изчисляването на таксите се базира на Закона за местните такси (KAG), не оправдава по-ниски такси и произтичащото предимство за Propapier.
(93)
Жалбоподателят твърди, че пречиствателната станция за отпадъчни води не предоставя обществена услуга, а е била изградена единствено за първостепенното ползване от Propapier.
(94)
Според жалбоподателя и трите предложени от Комисията в нейното решение за откриване на процедурата метода (метод на пълните разходи, цена на частен инвеститор, референтна цена) показват, че със събираните такси се предоставя предимство на Propapier.
Метод на пълните разходи
(95)
Жалбоподателят твърди, че не само член 9 от Рамковата директива на ЕС за водите, а също и фактът, че повечето заводи за рециклирана хартия разполагат със собствена пречиствателна станция за отпадъчни води, говорят в полза на изчисляването на пълните разходи. Заплащаната от Propapier такса възстановява само 20 % от включените в калкулацията лихви за вложения собствен капитал и не отчита дела на собствения капитал, който се пада на 80-процентното публично участие в разходите по изграждането на пречиствателна станция за отпадъчни води.
Цена на частен доставчик (тест на частния инвеститор)
(96)
Според жалбоподателя частен оператор или собственик на завод за хартия желае да покрие минимум всички разходи, така че този метод съвпада с горепосочения метод на пълните разходи.
Референтна цена
(97)
Жалбоподателят е съгласен с изразеното от Комисията в решението за откриване на процедурата мнение, че наличието на държавни помощи вероятно не може да се изключи чрез използването на референтни цени. Единствено сравняването на заводи за хартия, които използват градски канализационни системи, не е представително, защото повечето заводи за хартия разполагат със собствена пречиствателна станция за отпадъчни води.
(98)
Жалбоподателят твърди, че Германия е представила само много избирателна информация за заплащаните от останалите заводи за хартия канализационни такси (научно изследване, сравнение между тарифите в промишлена зона Spreetal/Schwarze Pumpe и остаряло решение от 1990 г.) и че тези примери не могат да бъдат основание за изчисляване на референтна цена и затова, защото таксите зависят от субсидии и инвестиционни разходи и законодателството може да се различава в различните местности. Жалбоподателят прави сравнение със собствената си пречиствателна станция, която ползва градската канализационна система в (поверителна информация), и изчислява, че Propapier, при отчитане на инвестиция в строителство в размер на 42 милиона евро (като в Eisenhüttenstadt), би трябвало да заплаща 4 EUR/m3, което е далеч над понастоящем заплащаната от Propapier такса.
(99)
Жалбоподателят твърди, че цитираната от Германия статия е публикувана през 2004 г. и се позовава на публикувано през 2002 г. научно изследване, което се базира на данни от 2000/2001 г. В тази връзка той препраща към приложение 6 към писменото изложение на Германия от 30 януари 2009 г., което включва статия на онлайн източника „Das Papier 2004-T174“ (23). Според жалбоподателя научното изследване касае само седем анонимни завода за хартия и не става ясно дали те използват собствена пречиствателна станция за отпадъчни води, или са свързани към градската канализация и дали взетите предвид разходи включват само оперативните разходи (без капиталови, респ. други неоперативни разходи). Ако изследването сравнява само заводи за хартия със собствена пречиствателна станция за отпадъчни води, капиталовите разходи би трябвало да се вземат предвид.
Мнение на Германия
(100)
Германия поддържа становището си, че евентуално предимство, произтичащо от таксите за ползването на пречиствателната станция на TAZV, не би представлявало държавна помощ, защото според Германия решението на Комисията по делото N 644e/02 покрива и косвените последици от схемата СП, т.е. таксите. Германия твърди още, че мярката, която в дело N 644e/02 е обявена като невключваща елементи на помощ, не би могла да представлява държавна помощ на ниво потребител. Германия твърди още, че по въпроса, дали помощта за оператор на инфраструктура може да бъде предадена на потребителя на дадена инфраструктура, Комисията е променила позицията си едва след решението на съда по делото Flughafen Leipzig-Halle GmbH (24).
(101)
Германия признава, че към момента на предоставянето на инвестиционната помощ за TAZV срокът на решението по делото N 644e/02 е бил изтекъл. Германските власти обаче изтъкват, че съответното законодателство, залегнало в основата на решението по делото N 644e/02, е съответствало на това, въз основа на което е била предоставена мярката за TAZV. Правното основание е било само актуализирано, но при това съдържанието му е останало непроменено. Ето защо Германия твърди, че само актуализирането на дадено правно основание не поражда автоматично класифициране като държавна помощ.
(102)
Германия акцентира, че изчисляването на разходите е прозрачно и заложено в закона.
Без икономическо предимство за Propapier
(103)
Германия взема отношение относно трите възможности за определяне на таксата за дадено предприятие, което ползва услуги по пречистването на отпадъчни води (съображение 68 от решението за откриване на процедурата): метод на пълните разходи, цена на частен инвеститор, референтна цена.
При прилагане на метода на пълните разходи не произтича предимство
(104)
Германия възразява на твърдението, че заплащаната от Propapier такса не възстановява пълните разходи. Изчисляването на разходите е продиктувано от закона (и по принцип трябва да възстановява разходите, с изключение на факта, че субсидии от трети лица не се вземат под внимание при изчисляването на включените в калкулацията лихви (25)). Според законовите разпоредби разходите трябва да бъдат покрити, но не и надвишени. Всички възникнали за TAZV разходи са покрити, включително лихвите върху дела на TAZV в инвестирания капитал. Изчисляването на фиктивни лихви върху субсидии от държавата не е оправдано, тъй като тези разходи не са възникнали за TAZV.
(105)
На Propapier не се предоставя избирателно предимство, защото таксите са еднакви за всички потребители на новата пречиствателна станция.
(106)
Дали таксите биха били по-високи без предоставените в рамките на схемата СП субсидии за изграждането на пречиствателна станция за отпадъчни води, зависи от множество фактори, като например наличието на други финансови ресурси.
(107)
Властите не са задължени нито въз основа на принципа „замърсителят плаща“, нито въз основа на Рамковата директива на ЕС за водите да вземат предвид субсидии при изчисляването на лихвите върху вложения капитал. Рамковата директива на ЕС за водите предписва, че разходите за водни услуги трябва да бъдат покрити, но предоставя на държавите членки свобода на действие при прилагането ѝ В конкретния случай всички разходи на TAZV (за водната услуга) са покрити. Принципът „замърсителят плаща“ не важи абсолютно, но трябва да бъде „взет предвид“. В този случай той е отчетен чрез включването на всички разходи на TAZV в калкулацията.
(108)
В Рамковата директива на ЕС за водите се говори за „адекватен“ принос. Германия посочва, че платените от Propapier такси са сравнително високи, съпоставено с други области на Германия или с Европейския съюз. Освен това германските власти отбелязват, че според Рамковата директива на ЕС за водите държавите членки могат да вземат предвид социалните, екологичните и икономическите последствия от възвръщаемостта, както и географските и климатичните условия на засегнатите области или област.
(109)
Германия твърди, че сравняване с делата Kimberly-Clark или InfraLeuna (вж. и съображение 70 от решението за откриване на процедурата) не е убедително. Предмет на делото Kimberly-Clark е преференциална тарифа за предприятие, въз основа на която е налице съмнение, че е възможно да не се възстановяват всички разходи. В конкретния случай се възстановяват всички разходи и тарифните условия са еднакви за всички потребители. Делото Kimberly-Clark касае промишлена зона, разработена в съответствие със специфичните потребности на едно-единствено предприятие, докато в този случай промишлената зона е разработена за няколко установили се там предприятия.
(110)
Предмет на решението по делото InfraLeuna е ценообразуването на частни предприятия във връзка с ползването на частни инфраструктури, докато настоящото дело се отнася до използването на градска инфраструктура и предписани от закона, а не пазарни такси. В конкретния случай потребителите са поели всички разходи, които се поемат стандартно от дадено дружество в областта на услугите по пречистване на отпадъчни води. На нелиберализиран пазар за пречистване на отпадъчни води разходните фактори, които следва да се отчитат, са определени в закона и са еднакви за всички предприятия (KAG Brandenburg).
(111)
Посочените в решението за откриване на процедурата решения по делата Wagner и Weida Leder (съображение 71 и бележка под линия 19) се отнасят до субсидии за изграждането на частни пречиствателни станции за отпадъчни води. В конкретния случай Propapier обаче не получава субсидии за доброволни частни инвестиции, а заплаща определените му от закона такси за ползване.
Тестът на пазарния инвеститор е неприложим
(112)
Германия е на мнение, че водата не е стандартна търговска стока. В Германия секторът по пречистване на отпадъчни води е разпределен между регионални монополи на местни обществени предприятия за пречистване на отпадъчни води. Ето защо в Германия пречистването на отпадъчните води не е икономическа дейност, а задължение на общините. TAZV действа като държавен орган, а не като предприятие, чието поведение може да бъде проверено с теста на пазарния инвеститор. В Германия е налице задължение за свързване и ползване на услугата. Потребителите нямат възможността да избират доставчик на услугата, различен от този за общината. Таксите са предписани от закона, определят се от властите и не могат да превишават разходите.
(113)
В Германия секторът по пречистване на отпадъчни води е достъпен за частни предприятия само в ограничена степен. Те могат да сътрудничат при техническото изпълнение на законовите задължения за пречистване на отпадъчните води само въз основа на договори за управление или договори за предоставяне на услуги. Отговорността за изпълнение на задачата обаче остава за общината, която не е задължена от закона да обяви търг за договора. Освен това частни предприятия биха могли да изпълняват технически задачи (или по изключение да събират такси), но и в този случай таксите не могат да превишават разходите им. От страна на TAZV не имало възлагане на технически задачи на трети лица.
(114)
Тъй като таксите са предписани от закона и не могат да надвишават разходите за инфраструктурата, няма пазар, на който частни предприятия да могат да определят такси за пречистване на отпадъчни води с цел реализиране на печалба. Няма конкуренция между частни предприятия или между частни и публичноправни предприятия по отношение на крайни потребители.
(115)
Според Германия в подобен случай не е възможно поведението на оператора на услугите да се сравнява с това на частен инвеститор. Ето защо тестът на частния инвеститор е неприложим.
Референтни цени
(116)
С оглед на задължението за свързване към пречиствателната станция за отпадъчни води няма конкуренция, а следователно и пазарна цена, която да служи като бенчмарк за оценката на предимството.
(117)
Германия отхвърля представената от жалбоподателя информация, че само няколко завода за хартия използват градски канализационни системи и че по тази причина залагането само на данни от тези заводи за хартия като бенчмарк няма да е представително.
(118)
В становището си Германия уточнява, че Propapier не заплаща такса от 0,95 EUR/m3 (както е посочено в съображения 72 и 80 от решението за откриване на процедурата), а от 2010 г. внася такса от 1,18 EUR/m3. В сравнение с други места в Европейския съюз тази такса е сравнително висока и във всички случаи различна от обичайната. Съгласно проведена от Verband Deutscher Papierfabriken анкета сред 77 предприятия в областта на германската хартиена индустрия, които представят 68 % от сектора, през 2007 г. таксите са били средно 1,12 EUR/m3 (диапазон от 0,31 до 2,20 EUR/m3). Заплащаната от Propapier такса е в рамките на този диапазон и е над средното ниво съгласно тази извадка.
(119)
В следващи становища Германия информира Комисията, че през 2012 г. таксата е увеличена на 1,41 EUR/m3, за да покрие загубите в пусковия период на пречиствателната станция за отпадъчни води. През 2013 г., въз основа на икономии от енергийни разходи, таксата е определена на 1,39 EUR/m3 в съответствие с правното задължение таксите да възстановяват разходите, но да не ги надвишават. Също така Propapier трябва да обработва предварително отпадъчните води, преди да ги подаде към пречиствателната станция на TAZV. Разходите за предварителната обработка са близо […] EUR/m3, което прави общите разходи на Propapier за пречистване на отпадъчни води […] EUR/m3; в сравнение с това средните разходи в сектора (2010 г.) са 1,27 EUR/m3.
(120)
Германия твърди, че сравнението с плащаните от други производители на хартия в Европейския съюз такси е правилният бенчмарк за оценката, че не е налице икономическо предимство и че опасенията на Комисията относно подобно сравнение са неоснователни.
(121)
Според Германия при представените на Комисията примери става дума за средни цени на база пълни разходи. Германия твърди, че няма доказателства за това, че тези такси включват държавни помощи.
(122)
Германия твърди, че примерът Lenzing Lyocell (26) е основателен, дори и ако фактическият състав е отпреди десет години (Propapier заплаща повече от двойния размер на таксата, но таксите за пречистване на отпадъчни води не са се увеличили с повече от 100 % през последните 10 години).
Съществуваща помощ
(123)
Германия представя два аргумента за това, защо таксите, доколкото те представляват помощи, трябва да се разглеждат като съществуващи помощи по смисъла на член 1, буква б), подточка v) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
(124)
Германия пояснява, че през 2003 г. в решението си по дело N 644e/02 Комисията е стигнала до заключението, че схемата СП не представлява държавна помощ за операторите на пречиствателни станции за отпадъчни води, доколкото операторът - като при TAZV - е Zweckverband. Комисията базира тази констатация на факта, че Zweckverband подлежи на общински надзор и предоставя услуга от общ икономически интерес. Както обаче Комисията сама отбеляза в съображение 57 от решението за откриване на процедурата, схемата, дори ако междувременно въз основа на развитието на вътрешния пазар представлява помощ, би трябвало съгласно член 1, буква б), подточка v) от Регламент (ЕО) № 659/1999 да се класифицира като съществуваща помощ.
(125)
Както е посочено в съображение 100 от настоящото решение, според Германия решението по делото N 644e/02 включва и косвените ефекти от схемата Gemeinschaftsaufgabe, т. е. таксите. Таксите не изискват отделно уведомление, защото методът за изчисляването им е част от изпълнението на схемата.
(126)
С оглед на аргументацията, че при таксите става дума за съществуваща помощ, Германия изразява мнение, че тази съдържаща се в таксите помощ вече е била в сила преди влизането в сила на Договора за създаване на Европейската икономическа общност на 1 януари 1958 г. Съществуваща преди влизането в сила на договора за ЕИО помощ остава съществуваща помощ, дори и в случай на модификации на по-късен етап, доколкото се запазва „същността“ на оригиналната схема (27). Прецизирането на общо правило, действащо още преди 1 януари 1958 г., не представлява нова помощ, подлежаща на уведомяване (28).
(127)
Германия пояснява, че KAG са били налице преди влизането в сила на договора за ЕИО през 1958 г. и след това са продължили да се прилагат. Член 6, параграф 2 от действащия KAG Brandenburg, въз основа на факта, че Бранденбург попада в част от областта на някогашното Кралство Прусия, води началото си от KAG за Кралство Прусия от 14 юли 1893 г. (PrKAG) и Gemeindeabgabengesetz Bayern (BayGAG). Германия базира този аргумент на следните подаргументи:
а)
Тези закони са останали в сила и в периода от 1919 до 1933 г., както и от 1933 до 1945 г.
б)
Днешните KAG на старите федерални провинции водят началото си от PrKAG.
в)
KAG Brandenburg - без оглед на специалното положение на новите федерални провинции въз основа на разделението на Германия - е в историческа приемственост с PrKAG.
Подаргумент а):
(128)
В PrKAG вече е предвидена възможността за събиране на такси от общините за ползването на обществени инфраструктури. Gebührenabgabengesetz, който е в сила в Бавария от 1938 г. (и представлява основа за редица подобни закони в останалите южногермански федерални провинции), също предвижда тази възможност (29). Съгласно PrKAG по правило таксовите единици се определят така, че да бъдат възстановени разходите за управление и поддръжка на мероприятието, включително тези за олихвяване и изплащане на вложения капитал. Въпреки че таксите съгласно PrKAG трябва да възстановяват само разходите за олихвяване на вложения (за инфраструктурата) капитал, решения от следвоенния период относно PrKAG предполагат, че при действието на PrKAG не е предвидено олихвяване на субсидии от трети лица.
(129)
PrKAG, респ. съпоставими съществуващи закони на провинциите не са били отменени нито във Ваймарската република, нито след завземането на властта от нацистите. По този начин те са останали в сила и след 1918 г.
Подаргумент б):
(130)
След Втората световна война PrKAG продължава да е в сила като национално законодателство под Основния закон от 1949 г. (по-нататък „GG“), в съответствие със законите, които не му противоречат (член 123 GG), и чрез разпоредби, които позволяват на федералните провинции да приемат закони в определени области. Това показва ясно, че PrKAG е бил в сила в германските федерални провинции още преди влизането в сила на Договора за създаване на Европейската икономическа общност.
(131)
След създаването на Федерална република Германия през 1949 г. в някои западногермански провинции PrKAG се заменя постепенно от съответните закони за местните такси. Със замяната на PrKAG от тези закони на провинциите през 60-те и 70-те години на ХХ век схемата се прецизира и адаптира терминологично, при което същината на закона все пак се запазва. По-специално се запазва това, че върху субсидии от трети лица не могат да се калкулират лихви (30). Съгласно PrKAG олихвяването се извършва само за външния капитал. Съгласно законите на провинциите олихвяването се извършва върху собствения капитал; нито PrKAG, нито тези закони на провинциите обаче предвиждат включени в калкулацията лихви върху субсидии.
(132)
Ето защо Германия е на мнение, че днешните закони за местните такси на старите федерални провинции водят началото си от PrKAG. Според Германия в конкретния случай е особено важно да се разгледа KAG Nordrhein-Westfalen от 1969 г. (31), който е послужил като модел за KAG Brandenburg и е заменил PrKAG от 1906 г.; въпреки изискваната концептуална актуализация KAG Nordrhein-Westfalen съответства по съдържание на PrKAG (вж. съображение 128 от настоящото решение). Законите за местните такси на други федерални провинции (напр. Райнланд-Пфалц, Шлезвиг-Холщайн и Хесен) се основават на PrKAG и го заменят.
Подаргумент в):
(133)
Германия твърди, че с разделянето на Германия след Втората световна война KAG Brandenburg заема специално място. В годините след създаването на ГДР местното самоуправление със сферата му на влияние в Бранденбург и останалите източногермански провинции е отменено. Установяват се правила по смисъла на централизираното държавно управление. С местната конституция от 17 май 1990 г. (32) (приета от парламента на ГДР преди повторното обединение на 3 октомври 1990 г.) е възстановено местното самоуправление и е определено, че общините регламентират финансовото си управление на своя отговорност. За целта им е предоставено правото да събират възнаграждения и такси за комунални услуги.
(134)
KAG Brandenburg от 27 юни 1991 г. се основава на KAG Nordrhein-Westfalen и почти съвпада с него.
(135)
Въпреки междувременно различното развитие на правото в ГДР няма данни за различно третиране на законите за местните такси на източногерманските и западногерманските провинции. KAG Brandenburg продължава правната традиция на PrKAG и не попада в правната традиция на бившата ГДР. Няма и институционална приемственост между системата за пречистване на (отпадъчни) води на ГДР и настоящата система за пречистване на отпадъчни води на провинция Бранденбург. Местната конституция от 17 май 1990 г. постави основата за приемането на законите за местните такси в новите федерални провинции. Законите за местните такси на новите федерални провинции са свързани съдържателно със законите за местните такси на старите федерални провинции, които от своя страна водят началото си от PrKAG. Това е неизбежна последица от факта, че новите провинции на Федерална република Германия са се присъединили съгласно Основния закон (33). По-специално това става ясно от историческия произход на KAG Brandenburg. KAG Brandenburg попада в правната традиция на KAG Nordrhein-Westfalen и на PrKAG. Разделянето на Германия и прекъснатата вследствие на това правна традиция в източногерманските провинции не би могло да бъде недостатък с оглед на тълкуването на KAG Brandenburg.
(136)
KAG Brandenburg е в историческа приемственост с PrKAG.
(137)
Германия твърди също, че принципът на еквивалентност и принципът за възвръщаемост са важали още преди влизането в сила на Договора за ЕИО през 1958 г. Принципът на еквивалентност изисква дадена такса да не е в грубо несъответствие със стойността на заплащаната с нея обществена услуга. Това е компонент на заложения в Основния закон принцип на правовата държава. Принципът за възвръщаемостта следва непосредствено от PrKAG. Дори и ако този принцип не се спазва стриктно при всяко изчисляване на размера на таксите, то постъпленията от такси на дадена община не могат да надвишават значително нейните разходи.
Спазване на принципа на защита на оправданите правни очаквания и на общия принцип за равно третиране
(138)
Германия твърди също така, че възстановяване на елементите на помощ, в случай че Комисията разглежда изчислените от Propapier такси като оперативна помощ, би нарушило принципа на защита на оправданите правни очаквания и общия принцип за равно третиране.
(139)
Принципът на защита на оправданите правни очаквания гласи, че 1) институция на Съюза трябва да е породила у получателя основателни очаквания и 2) предпазлив и съобразителен икономически оператор не може да е в състояние да предвиди приемането на мярка, която може да засегне неговите интереси.
(140)
Тъй като схемата СП (одобрена с решението по дело N 644e/02) не се разглежда като държавна помощ, е възможно Propapier да е имало основателно очакване, че не е налице държавна помощ в полза на предприятието. По-рано не е имало съмнения относно съвместимостта на тази схема с правото на Съюза, защото досега подобни схеми не са били разследвани от Европейската комисия.
(141)
Възстановяване на несъдържащия се в таксите елемент на помощ в случай на класифициране като оперативна помощ от страна на Комисията би нарушило и принципа за равно третиране, съгласно който сходните положения трябва да се третират по еднакъв начин. Подобно възстановяване би дало предимство на конкурентите на Propapier.
4.3. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНСКИТЕ СДРУЖЕНИЯ НА ОБЩИНИТЕ И НА СЪЮЗА НА ОБЩИНСКИТЕ ДРУЖЕСТВА (VKU)
(142)
Германските сдружения на общините и VKU приветстват мнението на Германия от 28 януари 2011 г., за което са сътрудничили. Те обръщат особено внимание на аргумента, че в Германия пречистването на отпадъчните води е неикономическа задача на общините. Общините поемат организацията и финансирането на тази дейност в рамките на задължението им за местно самоуправление в интерес на гражданите.
(143)
Германските сдружения на общините и VKU посочват, че член 6, параграф 2, изречение 5 от KAG Brandenburg, съгласно който таксите за ползването на пречиствателна станция за отпадъчни води трябва да възстановяват разходите, включените в калкулацията лихви и амортизациите, докато субсидиите не трябва да се вземат предвид при определянето на включените в калкулацията лихви за използвания собствен капитал, е в интерес на потребителите. Тъй като субсидиите от трети лица не представляват инвестиран от общините собствен капитал, потребителите не следва да заплащат на общините лихви върху тези субсидии.
5. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
(144)
Въпросните мерки могат да се класифицират като държавна помощ, ако са изпълнени следните предпоставки: i) мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез използване на държавни ресурси, ii) в резултат от това трябва да е налице икономическо предимство за предприятието, iii) това предимство трябва да е избирателно, и iv) мярката трябва да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и да може да засегне търговията между държавите членки. Държавна помощ е налице, ако са изпълнени всички условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(145)
Още в решението за откриване на процедурата е безспорно, че всички въпросни мерки включват използването на държавни ресурси и че могат да нарушат конкуренцията и търговията на вътрешния пазар.
(146)
С оглед на възраженията Комисията отбелязва, че следва да се прави разлика между 1) предполагаема държавна помощ в полза на Propapier чрез инфраструктури със специално предназначение (изграждането на пречиствателна станция за отпадъчни води и определени други инфраструктури в разширения участък на промишлената зона, в който се намира новият завод на Propapier) и 2) предполагаема помощ за Propapier под формата на намалени такси за пречистване на отпадъчни води.
5.1. ПРИ ФИНАНСИРАНИТЕ ОТ ПУБЛИЧНИ СРЕДСТВА ИНФРАСТРУКТУРНИ ПРОЕКТИ СТАВА ДУМА ЗА ОБЩА ИНФРАСТРУКТУРА ИЛИ ЗА ИНФРАСТРУКТУРА СЪС СПЕЦИАЛНО ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕ ЗА PROPAPIER?
(147)
В миналото Комисията считаше, че публичната администрация може да извършва на нейна територия дейности по териториалното устройство. В този смисъл тя може да финансира инфраструктури, които са от полза за цялото население. Освен това Комисията е на мнение, че не е от значение по каква причина се създават тези инфраструктури, доколкото това е от полза за обществеността. Ако обаче подобни инфраструктури са от полза само за дадено частно предприятие, то следва да поеме финансирането им. Това произтича от факта, че при държавни помощи Комисията разследва конкретното въздействие на мярката, а не преследваните цели. Ето защо в случая Комисията е на мнение, че трябва да се разследва кои инфраструктури служат на обществеността (включително на Propapier) и кои са от полза единствено за Propapier. Защото само последните би трябвало да се финансират от Propapier (34).
(148)
Комисията отбелязва, че паркингът, улицата и каналът Oder-Spree се експлоатират от предприятия по смисъла на законодателството на Европейския съюз в областта на конкуренцията, защото ползването им е безплатно. Ето защо в случая не става въпрос за държавни помощи в полза на собственика и оператора на тези структури.
5.1.1. Паркинг
(149)
Жалбоподателят твърди, че разположението на паркинга е неблагоприятно и прекалено отдалечено, за да се използва за целите на друга градска промишленост и да доведе до това, градът да може да закрие паркоместа за товарни автомобили в своя център. В действителност Германия не е доказала обратното; самият факт обаче, че даден паркинг е в непосредствена близост до предприятие, не означава автоматично, че е предназначен за това предприятие или че е от полза предимно за него. Споменатата от жалбоподателя табела (вж. съображение 46), която указва паркоместа за товарни автомобили за електроцентралата, е от временен тип и се дължи на строителни работи в електроцентралата, които са приключили в края на март 2011 г. Комисията отбелязва, че паркингът е със свободен достъп и за него е налице табела на обществената улица, която не насочва към определено предприятие. Дали паркингът предлага зони за почивка, не е от значение за класифицирането му като обща инфраструктура.
(150)
Германия представи достатъчни доказателства за това, че паркингът не е бил построен специално за Propapier, а е бил част от планираната обща икономическа концепция за промишлената зона. Също така Propapier разполага със собствени паркоместа за 27 товарни и 213 леки автомобила. Планират се и допълнителни паркоместа за 120 леки автомобила (разрешението за строеж вече е издадено). Още към момента на приемане на решението за откриване на процедурата Германия потвърди, че фирмените паркоместа на Propapier са достатъчни за паркиране на автомобилите на неговите служители, доставчици и посетители.
(151)
Въз основа на горните съображения Комисията потвърждава предварителното си становище от решението за откриване на процедурата, че паркингът не е със специално предназначение за Propapier и не включва държавна помощ.
5.1.2. Улица
(152)
При улицата става дума за обществена улица. Тя е част от общата концепция за развитие на промишлената зона, която е била планирана още през 1993 г., много преди Propapier да реши да се установи там. Противно на информацията на жалбоподателя улицата не свършва няколко метра зад завода за хартия на Propapier, а свързва актуалната промишлена зона на канала Oder-Spree и нейните разширения на север с национален път B 112. Последният участък е бил завършен през 2013 г. Новата улица може да е от полза и за други предприятия, защото предлага нови възможности за разширяване на промишлената зона ArcelorMittal и други индустриални зони. Улицата може да съкрати времето на промишлеността и търговията за пътуване до Франкфурт (Одер) и предлага на предприятията във Франкфурт по-добър достъп до вътрешното пристанище на Eisenhüttenstadt.
(153)
Ето защо Комисията потвърждава предварителното си становище от решението за откриване на процедурата, че улицата не е със специално предназначение за Propapier и не включва държавна помощ.
5.1.3. Разширяване/удълбочаване на канала Oder-Spree
(154)
В своята жалба жалбоподателят твърди, че инфраструктурните мерки в рамките на разширяването и увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree са били предназначени единствено за Propapier и включват държавна помощ в полза на Propapier. През 2008 г. Eisenhüttenstadt разшири промишлената зона на канала Oder-Spree, за да привлече предприятия. От 2003 г. насам по цялата дължина на канала (който е част от трансевропейските мрежи (ТЕМ) се строят шлюзове. Няма данни обаче за причинно-следствена връзка между тези инфраструктурни мерки и установяването на Propapier или за предоставянето на избирателно предимство в полза на Propapier в рамките на тези мерки; също така Комисията е съгласна с Германия, че разширяването/увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree е част от необходимите редовни мерки по поддръжката на канала.
(155)
Ето защо Комисията потвърждава предварителното си становище от решението за откриване на процедурата, че разширяването/увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree не представлява избирателно предимство в полза на Propapier и не включва държавна помощ.
5.1.4. Пречиствателна станция за отпадъчни води
(156)
Комисията отбелязва, че капацитетът на съществуващата инфраструктура за пречистване на отпадъчни води извън разширената промишлена зона на канала Oder-Spree е ограничен. Остатъчният капацитет на съществуващата пречиствателна станция за отпадъчни води в Eisenhüttenstadt би могъл да покрие потребностите само на още един малък инвеститор, но не би бил достатъчен в случай на установяване на един по-голям или няколко по-малки нови инвеститори в промишлената зона.
(157)
Също така Комисията отбелязва, че пречиствателната станция на TAZV не е изградена единствено за Propapier. Строителството е било планирано за други потенциални инвеститори още през периода 2004-2006 г., много преди установяването на Propapier. Германия представи доказателства за това, че пречиствателната станция за отпадъчни води вече е била планирана в рамките на икономическото развитие на промишлената зона на канала Oder-Spree. Също така Германия представи доказателства за няколко рекламни кампании за привличане на инвеститори в разширения участък на промишлената зона на канала Oder-Spree, които обаче са протичали безуспешно досега, защото регионалните власти все още не са успели да привлекат допълнителни инвеститори (освен Propapier, EnBW и 5N PV).
(158)
Въпреки че пречиствателната станция за отпадъчни води - с нейното първо стъпало за анаеробно пречистване - е така оформена технически, че да може да обработва силно замърсени индустриални отпадъчни води, като тези при производителите на хартия за велпапе от отпадъчна хартия, такова първо стъпало за анаеробно пречистване би било от интерес и за други потребители, които произвеждат силно замърсени с органични вещества индустриални отпадъчни води, като предприятията от хранително-вкусовата промишленост. Освен това пречиствателните станции с първо стъпало за анаеробно пречистване на силно замърсени с органични вещества индустриални води предлагат и многобройни икономически и екологични предимства.
(159)
Дори и ако пречиствателната станция на TAZV с нейния сегашен капацитет покрива основно потребностите на Propapier, тя се използва - при същите условия - и от двете други предприятия, установили се в зоната. Модулната ѝ конструкция позволява разширяване с цел третиране на отпадъчни води и от други потребители. Дори и без модулно разширяване понастоящем е налице резервен капацитет от около [20-40] %, който може да се използва за отпадъчни води от други предприятия, при което актуалният общ капацитет би могъл да бъде увеличен двойно (вж. съображения от 80 до 84). Пречиствателната станция за отпадъчни води е отворена за всички потребители недискриминационно (новите инвеститори, които се установяват в промишлената зона, подлежат на задължение за свързване и ползване на услугата) и съоръжението може да третира отпадъчни води и от предприятия, които не са част от хартиената индустрия.
(160)
Според Комисията фактът, че понастоящем пречиствателната станция на TAZV се използва предимно (средно на [ 70] % и максимум до [ 70] %) от Propapier, не означава непременно, че тук става дума за инфраструктура със специално предназначение, тъй като във време на ограничени публични бюджетни средства модулната конструкция на съоръжението е целесъобразна от икономическа гледна точка. Противно на твърдението на жалбоподателя разходите, необходими за удвояването на капацитета на пречиствателната станция на TAZV, които са оценени от Германия на по-малко от 50 % от разходите за първоначалната инвестиция, показват, че модулната конструкция на съоръжението позволява икономии от мащаба.
(161)
Фактът, че регионалната помощ за изграждане на пречиствателната станция е била предоставена, при условие че в разширения участък на промишлената зона се установи основен инвеститор (в случая Propapier), се разглежда от Комисията като добро публично управление на ограничените ресурси, защото нито е целесъобразно да се започне изграждане на голяма обществена инфраструктура, преди да се осигури ползването ѝ, нито тя да се оразмери прекомерно.
(162)
Аргументът, че заводите за хартия по правило разполагат със собствени пречиствателни станции за отпадъчни води, може да бъде опроверган с представените от Германия данни. Дори и ако някои предприятия в хартиената индустрия, както и в други индустриални отрасли, разполагат със собствени съоръжения за (предварително) пречистване на отпадъчни води, това обстоятелство само по себе си все още не показва, че в случаите, в които индустриални потребители използват публична пречиствателна станция за отпадъчни води, държавата предоставя на потребителите предимство, защото с времето потребителите възстановяват разходите чрез заплащаните от тях такси.
(163)
Следователно Комисията стига до заключението, че при пречиствателната станция за отпадъчни води става дума за обща инфраструктура и че с това субсидията за пречиствателната станция на TAZV не представлява инвестиционна помощ за Propapier. За разлика от паркинга, улицата и канала Oder-Spree експлоатацията на пречиствателната станция за отпадъчни води представлява икономическа дейност, защото нейният оператор предлага услугата (пречистване на отпадъчни води) на пазара срещу заплащане. Комисията обаче отбеляза, че евентуално предоставена на TAZV помощ във всички случаи би представлявала съществуваща помощ (съображения от 51 до 57 от решението за откриване на процедурата). Следователно разследването на евентуалните помощи в полза на TAZV не трябва да продължава в настоящото решение.
(164)
В заключение становището на Комисията е, че финансираните с държавни ресурси инфраструктурни проекти в разширения участък на промишлената зона, в който попада заводът на Propapier, не са предназначени единствено за завода за хартия и следователно не се класифицират като инфраструктура със специално предназначение и като държавна помощ в полза на Propapier. Това означава, че тези подпомогнати инвестиции не формират единичен инвестиционен проект по смисъла на точка 60 от Насоките за регионална помощ с регионалната инвестиционна помощ за завода за хартия на Propapier, одобрена от Комисията в окончателното ѝ решение по делото SA.23827 (2013/C) (вж. бележка под линия 4). Следователно оценката на инвестиционната помощ за Propapier, която е предмет на посоченото решение, остава незасегната от настоящото решение.
5.2. СЛЕДВА ЛИ НАМАЛЕНИТЕ ТАКСИ ЗА ПОЛЗВАНЕ НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНАТА СТАНЦИЯ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ ДА СЕ РАЗГЛЕЖДАТ КАТО ДЪРЖАВНА ПОМОЩ?
(165)
По отношение на аргумента на Германия, че при дадена мярка, която е била предоставена на оператора в рамките на схема, некласифицирана от Комисията като помощ, не може да бъде предоставена „помощ“ на потребителя на конкретната инфраструктура, Комисията желае отново да обърне внимание, че в решението относно схемата за помощ N 644e/02 няма твърдения за това дали събираните за ползването на инфраструктурата такси при определени обстоятелства представляват помощ в полза на потребителя на инфраструктурата. Комисията поддържа заключението си от решението за откриване на процедурата, че не е била информирана за схема на таксуване, която ще бъде в сила за предоставените в рамките на нотифицираната схема субсидии; следователно решението за одобряване на схемата не може да се разглежда като одобрение за имплицитно допустими помощи, чието правно основание би бил законът за местните такси.
(166)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държави членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(167)
Наличието на държавна помощ трябва да се установи независимо от това 1) дали Рамковата директива на ЕС за водите и разпоредбите на германското законодателство за прилагането ѝ изискват пълна възвръщаемост на разходите за предоставянето на услугите по пречистване на отпадъчните води и 2) дали таксите са в съответствие с разпоредбите на това законодателство. С други думи мерки, които са в съответствие както с Рамковата директива на ЕС за водите, така и с действащите разпоредби на германското законодателство, могат все пак да представляват държавни помощи, ако са изпълнени всички условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС (вж. съображение 144).
Държавни ресурси и възможност за приписване на държавата
(168)
Таксите, които следва да се заплащат за ползването на пречиствателната станция за отпадъчни води, се определят и събират от общината в съответствие с член 6 от Закона за местните такси на провинция Бранденбург. Ако таксите се определят така, че да са по-ниски от тези, които би събирал частен инвеститор, за общината това означава загуба на приходи.
(169)
Следователно мярката по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС се предоставя от държавата или от държавни ресурси, защото приходите на общината биха намалели при предоставеното на Propapier предимство.
(170)
Ако таксите се определят така, че от това да произтича предимство за дадено предприятие, това би се приписало и на държавата, защото това определяне на таксите се дължи на публичен орган - град Eisenhüttenstadt.
Икономическо предимство
(171)
Както се посочва в решението за откриване на процедурата (35), Комисията трябваше да разследва дали заплащаните от Propapier такси за пречистване на отпадъчни води са били определени така, че да предоставят на Propapier (избирателно) икономическо предимство.
(172)
Съгласно установената съдебна практика на Съда концепцията за „предимство“ включва не само положителни предимства като самите субсидии, а и държавни мерки, които под различни форми облекчават разходите, които обикновено се включват в бюджета на предприятието и които поради това, без да са субсидии в прекия смисъл на думата, са подобни по характер и имат същото въздействие (36).
(173)
Ако това се приложи за конкретния случай, възниква въпросът, дали заплащаните от Propapier такси за пречистване на отпадъчни води са по-ниски от разходите, които биха натоварили бюджета на сравнимо предприятие при нормални пазарни условия, т. е. дали размерът на таксите е в съответствие с принципа на оператор в условията на пазарна икономика. Според Комисията са налице две възможности да се провери това:
-
Сравняване на заплащаната от Propapier цена с референтна цена, която е обичайна за пречистването на отпадъчните води в конкретната държава членка.
-
Предварителен анализ на рентабилността, който показва, че частен доставчик би събирал такси в същия размер.
Референтни цени
(174)
С оглед на описаната от Германия организация на пазара (вж. съображения 112-113) и като се има предвид фактът, че (дори частни) оператори не могат да определят свободно цените за предоставяните от тях услуги, защото тези цени са законово предписани (от KAG Brandenburg), Комисията е на мнение, че не е възможно да бъдат определени референтни цени, които би изисквал частен оператор при нормални пазарни условия.
(175)
Комисията отбелязва също така, че Германия е представила информация за цените, които заплащат други предприятия от бранша, в който работи и Propapier. Въпреки че Германия твърди, че представените референтни цени са средни цени, които отразяват пълните разходи, няма данни за това дали тези такси включват държавни помощи. Съмнението на Комисията в полезността на тези данни като основа за сравнение не можаха да бъдат разсеяни. Това се дължи преди всичко на факта, че по мнение на Комисията тези цени при определени обстоятелства отразяват различни реални разходи и не е сигурно дали включват държавни помощи.
Предварителен анализ на рентабилността
(176)
С оглед на липсата на надеждни пазарни референтни стойности Комисията е на мнение, че въз основа на друг общоприет стандартен метод за оценка може да се определи дали дадена сделка е осъществена при пазарни условия. Комисията е на мнение, че при инфраструктури, които са отворени за всички потребители и не са със специално предназначение за определен потребител, принципът на инвеститор/оператор в условията на пазарна икономика може да се разглежда като спазен, когато потребителите на инфраструктурата постепенно допринасят от ex ante гледна точка за рентабилността на нейния оператор (37).
(177)
Такъв е случаят, когато споразумението на оператора с отделните потребители позволява на оператора да покрива всички разходи, произтичащи от споразумението, с разумен марж на печалба въз основа на стабилни средносрочни перспективи (38).
(178)
В допълнение при този анализ трябва да бъдат отчетени всички приходи и всички очаквани допълнителни разходи, които ще възникнат за оператора във връзка с дейностите на съответния потребител (39).
(179)
Тези допълнителни разходи обхващат всички категории разходи и инвестиции, като например допълнителни разходи за персонал, оборудване и инвестиции, които възникват поради присъствието на потребителя (40). От друга страна, разходите, които операторът следва да понесе във всички случаи, независимо от споразумението с потребителя, не трябва да бъдат вземани предвид.
(180)
С оглед на тези фактори Комисията е на мнение, че принципът на инвеститор/оператор в условията на пазарна икономика е изпълнен, т.е. че намалената такса не предоставя предимство на Propapier по следните причини:
а)
Пречиствателната станция е отворена за всички потребители и не е със специално предназначение за Propapier.
б)
Заплащаната от Propapier такса включва разходите за експлоатация, възстановяване, поддръжка, персонал и финансово управление, включените в калкулацията амортизации, както и включените в калкулацията лихви върху 20 % от инвестирания в пречиствателната станция за отпадъчни води собствен капитал. Следователно таксата възстановява всички допълнителни разходи, възникнали за оператора на пречиствателната станция за отпадъчни води във връзка с дейността на Propapier.
(181)
С оглед на разумния марж на печалба, който, наред с допълнителните разходи, трябва да бъде покриван от таксите, следва да се отбележи, че в този случай таксите покриват не само допълнителния капитал, но и включените в калкулацията лихви върху 20 % от инвестирания собствен капитал. Дори и ако това не е определено изрично като разумна печалба съгласно дефинирания по-горе подход за изчисление на допълнителните разходи, то все пак представлява допълнителен приход за оператора, какъвто би бил и случаят при разумна печалба.
(182)
Тъй като таксите не предоставят предимство на Propapier и следователно не представляват държавна помощ, не се наложи Комисията да разследва дали те представляват съществуваща помощ (вж. съображения от 123 до 137) или оперативна помощ (вж. съображение 26), или дали подобна оперативна помощ би била съвместима с вътрешния пазар. С оглед на тази констатация Комисията може да остави отворен и въпроса, дали възстановяването на таксите (в случай на класифициране като оперативна помощ) би нарушило принципа на защита на оправданите правни очаквания и общия принцип за равно третиране.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(183)
Следователно Комисията стига до заключението, че нито изграждането на пречиствателната станция на TAZV, строителството на паркинга, новата улица, нито разширяването/увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree представлява инфраструктурна мярка със специално предназначение.
(184)
Комисията заключава също така, че събираните за пречистването на отпадъчните води такси не представляват държавна помощ. Принципът на инвеститор/оператор в условията на пазарна икономика е спазен и следователно на Propapier PM2 GmbH не се предоставя икономическо предимство,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
При реализираните от Германия инфраструктурни мерки не става дума за инфраструктура със специално предназначение за Propapier PM2 GmbH. Таксите, които TAZV събира от Propapier за ползването на пречиствателната станция за отпадъчни води, не включват държавна помощ. Следователно инфраструктурните мерки и правилата за определяне на таксите не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 1 октомври 2014 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/508
tal-1 ta' Ottubru 2014
dwar l-allegata għajnuna infrastrutturali tal-Ġermanja lil Propapier PM2 GmbH - Għajnuna mill-istat SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)
(notifikata bid-dokument C(2014) 6847)
(it-test bil-Ġermaniż biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 108(2)(1),
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a),
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 108 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (1),
Wara li stiednet lill-partijiet interessati biex iressqu kummenti skont id-dispożizzjonijiet imsemmija (2) u wara li kkunsidrat dawn il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
B’ittra tad-29 ta’ Ottubru 2008, il-Grupp Smurfit Kappa (iktar ‘il quddiem “Smurfit Kappa” jew l-“ilmentatur”) ressaq ilment quddiem il-Kummissjoni, li Propapier PM2 GmbH kienet irċiviet għajnuna infrastrutturali. L-ilment ġie rreġistrat bin-numru ta’ referenza CP 327/08, u trasferit (bin-numru ta’ referenza NN 45/10) lir-reġistru għall-għajnuna illegali.
(2)
B’ittra tas-27 ta’ Ottubru 2010, il-Kummissjoni infurmat lill-Ġermanja bid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea b’rabta mal-għajnuna allegata.
(3)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li jingħata bidu għall-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni talbet lill-partijiet interessati jressqu kummenti dwar l-allegata għajnuna.
(4)
B’ittra tat-28 ta’ Jannar 2011, il-Ġermanja ssottomettiet kummenti (il-verżjoni mhux kunfidenzjali ta’ dawn il-kummenti waslet fil-31 ta’ Jannar 2011). Barra minn hekk, il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand il-partijiet interessati segwenti: fil-11 ta’ Frar 2011, opinjoni konġunta mingħand Deutschen Städtetag (l-Assoċjazzjoni Ġermaniża tal-Ibliet Ġermaniżi), Deutschen Landkreistag (l-Assoċjazzjoni Ġermaniża ta’ Distretti Rurali) u Deutschen Städte- und Gemeindebund (l-Assoċjazzjoni Ġermaniża tal-Ibliet u l-Muniċipalitajiet) kif ukoll mingħand l-Assoċjazzjoni ta’ Kumpaniji Muniċipali (Verband kommunaler Unternehmen - VKU) u fl-14 ta’ Frar 2011, kummenti mingħand l-ilmentatur (il-verżjoni mhux kunfidenzjali ta’ dawn il-kummenti waslet fl-1 ta’ Marzu 2011). Il-Kummissjoni għaddiet dawn il-kummenti lill-awtoritajiet Ġermaniżi, sabiex tagħtihom opportunità jressqu osservazzjonijiet; il-kummenti tal-Ġermanja dwar dan waslu għand il-Kummissjoni fit-13 ta’ April 2011 (il-verżjoni mhux kunfidenzjali waslet fis-26 ta’ April 2011).
(5)
Fis-17 ta’ Jannar 2013 saret laqgħa bejn ir-rappreżentanti tas-servizzi tal-Kummissjoni u l-Ġermanja. B’ittra tal-25 ta’ Frar 2013, il-Ġermanja bagħtet informazzjoni addizzjonali. B’ittra tas-26 ta’ April 2013, li għaliha l-Ġermanja wieġbet permezz tal-ittra tal-14 ta’ Mejju 2013, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu għal aktar informazzjoni.
(6)
Bil-posta elettronika tat-23 ta’ Mejju 2013, il-Kummissjoni talbet għal aktar informazzjoni, li l-Ġermanja bagħtet permezz tal-posta elettronika tal-24 ta’ Mejju 2013, is-27 ta’ Mejju 2013 u t-28 ta’ Mejju 2013.
(7)
Wara laqgħa fis-6 ta’ Ġunju 2013 bejn rappreżentanti tas-servizzi tal-Kummissjoni, tal-Ġermanja u tal-kumpanija benefiċjarja kif ukoll esperti, il-Ġermanja nnotifikat sottomissjonijiet bil-miktub addizzjonali possibbli. Fuq talba oħra għal informazzjoni tal-15 ta’ Ottubru 2013, il-Ġermanja ressqet iktar kummenti estensivi permezz tal-posta elettronika tal-4 ta’ Novembru 2013, tat-13 ta’ Diċembru 2013, tat-18 ta’ Diċembru 2013, tas-6 ta’ Jannar 2014 u tal-24 ta’ April 2014.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI
(8)
Propapier PM2 Gmbh (iktar ‘il quddiem “Propapier”) tifforma parti minn Progroup AG (iktar ‘il quddiem “Progroup”). Progroup jipproduċi u jbigħ materjal ikkorrugat għall-kontenituri u kartun ikkorrugat permezz tas-sussidjarji tiegħu. L-ilmentatur, Smurfit Kappa, huwa wieħed mill-akbar produtturi tal-karti fl-Unjoni Ewropea.
(9)
Fit-2 ta’ April 2008, il-Kummissjoni approvat (4) għajnuna reġjonali għall-kostruzzjoni ta’ fabbrika tal-karti għall-materjal ikkorrugat għall-kontenituri u impjant tal-enerġija relatat magħha minn Propapier f’żona ta’ estensjoni ġdida żviluppata taż-żona industrijali eżistenti mal-Kanal Oder-Spree f’Eisenhüttenstadt, fil-Land ta’ Bradenburg - din iż-żona f’dak iż-żmien kienet tirriżulta eliġibbli għall-għajnuna reġjonali skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE.
(10)
L-ilmentatur saħaq li ċerti proġetti infrastrutturali ffinanzjati permezz tar-riżorsi tal-Istat fiż-żona ta’ estensjoni tal-qasam industrijali fejn tinsab il-fabbrika l-ġdida ta’ Propapier, huma maħsuba biss għall-fabbrika tal-karti u b’hekk għandhom jiġu kklassifikati bħala infrastruttura ddedikata u għajnuna mill-Istat lil Propapier.
(11)
L-ilmentatur isemmi wkoll il-proġetti infrastrutturali segwenti (ara t-Taqsima 2.1): Il-kostruzzjoni ta’ impjant għat-trattament tal-ilma mormi, il-kostruzzjoni ta’ parkeġġ u l-bini ta’ triq ta’ aċċess ġdida kif ukoll it-twessigħ u l-approfondiment tal-Kanal Oder-Spree.
(12)
Barra minn hekk, l-ilmentatur jallega li t-tariffi għall-użu tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi li jagħmel minnu Proprapier huma stabbiliti għal livell baxx wisq (ara t-Taqsima 2.2).
2.1. GĦAJNUNA GĦALL-KOSTRUZZJONI TA’ IMPJANT GĦAT-TRATTAMENT TAL-ILMA MORMI U INFRASTRUTTURA OĦRA
(13)
F’Lulju 2008, il-Land ta’ Brandenburg tat għotja diretta li tammonta għal EUR 33 808 200 (5) mir-riżorsi tal-programm għall-estensjoni tal-infrastruttura ekonomika muniċipali taħt l-iskema konġunta tal-Gvern Federali u tal-Länder (GA) għat-“Titjib tal-Istrutturi Ekonomiċi Reġjonali” (iktar ‘il quddiem l-“iskema GA” (6)), għall-kostruzzjoni ta’ impjant ġdid għat-trattament tal-ilma mormi f’żona ta’ estensjoni tal-qasam industrijali mal-Kanal ta’ Oder-Spree f’Eisenhüttenstadt. F’dan il-kuntest għandu jiġi nnotat li l-iskema GA għall-finanzjament tal-kostruzzjoni jew l-estensjoni tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi kienet is-suġġett tal-każ dwar l-għajnuna N 644e/02 (7), li fih il-Kummissjoni fl-2003 stabbiliet li, għall-perjodu ta’ programm 2004-2006, l-għajnuna mogħtija fil-qafas ta’ din l-iskema ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE lis-sid u l-operatur tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi.
(14)
F’din id-deċiżjoni tal-2003, il-Kummissjoni kienet tal-fehma li l-għotjiet mill-verżjoni applikabbli tal-iskema tal-2004 sal-2006 għandhom jiġu kkunsidrati bħala trasferiment intern ta’ riżorsi tal-Istat u ma jirrappreżentawx għajnuna mill-Istat favur is-sid u l-operatur, peress li l-benefiċjarji mhumiex entità ekonomika u fis-servizz huwa involut kompitu klassiku ta’ servizzi pubbliċi, li huwa r-responsabbiltà tal-organizzazzjonijiet muniċipali. Skont id-dispożizzjonijiet tal-iskema, il-benefiċjarju dejjem irid ikun awtorità lokali jew assoċjazzjoni għal skop speċjali (“Zweckverband”), taħt il-kontroll tal-awtoritajiet superviżorji muniċipali. B’hekk l-għajnuna hija possibbli biss meta ma jkun hemm l-ebda konnessjoni legali, personali jew ekonomika bejn il-benefiċjarju tal-miżura, jiġifieri l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi, u l-utent tal-impjant.
(15)
L-għotja kienet tammonta għal 80 % tal-ispejjeż totali eliġibbli ta’ EUR 42 260 340. Il-benefiċjarju tal-għotja hija l-assoċjazzjoni muniċipali għall-ilma tax-xorb u l-ilma mormi (Trinkwasser- und Abwasserzweckverband) Oderaue Eisenhüttenstadt (iktar ‘il quddiem “TAZV”), assoċjazzjoni interkomunali taħt id-dritt pubbliku, li tieħu ħsieb il-preparazzjoni tal-ilma tax-xorb u t-trattament tal-ilma mormi. It-TAZV hija kemm is-sid kif ukoll l-operatur tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi. Din ġarrbet l-20 % tal-ispejjeż ta’ investiment pubbliku totali li kien fadal.
(16)
L-għajnuna ngħatat soġġetta għall-kundizzjoni li jiġu ssodisfatti b’mod verifikabbli r-rekwiżiti legali u finanzjarji għall-istabbiliment ta’ investitur ewlieni (f’dan il-każ Propapier) sal-15 ta’ Awwissu 2008. Il-kostruzzjoni tal-impjant bdiet f’Ottubru tal-2008 u dan beda jopera f’Marzu tal-2010.
(17)
L-ilmentatur kien tal-fehma li l-impjant tat-TAZV jirrappreżenta infrastruttura ddedikata, peress li prattikament il-kapaċità kollha għat-trattament tal-ilma mormi tal-impjant jintuża minn Propapier. Huwa jsostni li l-impjant mill-bidu nett kien maħsub bħala impjant għat-trattament tal-ilma mormi għal Propapier u jikkostitwixxi prerekwiżit essenzjali għall-istabbiliment ta’ fabbrika tal-karti fir-reġjun (peress li għall-manifattura tal-karti huma meħtieġa volumi kbar ta’ ilma).
(18)
Fil-fehma tal-ilmentatur, il-proġetti infrastrutturali l-oħrajn - il-kostruzzjoni ta’ parkeġġ viċin is-sit tal-fabbrika ta’ Propapier u triq ġdida li tgħaqqad il-qasam industrijali mal-awtostrada federali 112 kif ukoll it-twessigħ/l-approfondiment tal-Kanal Oder-Spree - ukoll jikkostitwixxu miżuri infrastrutturali ddedikati għal Propapier. Fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li dawn ma jikkostitwixxu l-ebda vantaġġ selettiv għal Propapier u b’hekk lanqas ma kellhom jitqiesu bħala infrastruttura ddedikata. Minkejja dan, stiednet lil partijiet terzi jikkummentaw dwar dawn il-miżuri.
2.2. TARIFFI MNAQQSA GĦALL-UŻU TAL-IMPJANT GĦAT-TRATTAMENT TAL-ILMA MORMI
(19)
Oġġezzjoni oħra b’rabta mal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi tikkonċerna l-fatt li t-tariffi li għandhom jitħallsu minn Propapier għall-użu tal-impjant, ta’ EUR 0.95 għal kull metru kubu, huma inqas mit-tariffa li investitur privat ikollu jħallas għal tali servizz.
(20)
L-ammont tat-tariffi għall-użu jirriżulta mil-liġi rilevanti, il-Liġi dwar it-Tariffi Lokali ta’ Bradenburg (8) (Kommunalabgabengesetz) (iktar ‘il quddiem “KAG Bradenburg”). Skont § 6 tal-KAG Bradenburg, il-kalkolu tat-tariffa għandu jsir b’tali mod li l-ispejjeż ikkalkulati kollha tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi kkonċernat (kostijiet ta’ kostruzzjoni, żamma, manutenzjoni, operat, persunal kif ukoll tal-amministrazzjoni tat-tariffi), l-interessi imputati u d-deprezzament imputat ikunu rkuprati, iżda ma jinqabżux. Madankollu, is-sussidji li l-muniċipalità tirċievi minn sorsi oħrajn pubbliċi (f’dan il-każ għotja ta’ EUR 33,8 miljun mill-iskema GA), ma għandhomx (9) jiġu kkunsidrati għall-kalkolu tal-interessi imputati fuq il-kapital investit. L-ilmentatur huwa tal-fehma li s-sussidji li t-TAZV irċeviet mill-iskema GA ġew ittrasferiti mill-benefiċjarja (TAZV) lill-utent tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi fil-forma ta’ tariffi mnaqqsa għall-ilma mormi.
3. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA (10)
(21)
Il-miżuri inkwistjoni għandhom jiġu kklassifikati bħala għajnuna mill-Istat jekk jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet li ġejjin: i) Il-miżura trid tkun għajnuna mill-Istat jew għajnuna mogħtija minn riżorsi tal-Istat, ii) minn din għandu jirriżulta vantaġġ ekonomiku għall-impriża, iii) il-vantaġġ għandu jkun selettiv, u iv) il-miżura għandha tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni u tippreġudika l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Tkun teżisti għajnuna mill-Istat meta l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(1) TFUE jiġu ssodisfatti b’mod kumulattiv.
(22)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ ma hemm l-ebda dubju li l-miżuri kollha jikkonċernaw l-użu ta’ riżorsi tal-Istat u li possibbilment dawn jistgħu jfixklu l-kompetizzjoni fis-suq intern.
(23)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni ħarġet dikjarazzjoni ta’ oġġezzjonijiet li għandha ssir distinzjoni bejn 1) allegata għajnuna mill-Istat favur it-TAZV għall-kostruzzjoni ta’ impjant għat-trattament tal-ilma mormi u 2) allegata għajnuna għal Propapier fl-għamla ta’ tariffi mnaqqsa għat-trattament tal-ilma mormi.
(24)
Barra minn hekk, id-deċiżjoni tal-ftuħ teżamina jekk jirriżultax vantaġġ selettiv għall-impriża Propapier, minħabba
i.
l-kostruzzjoni tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi
kif ukoll minħabba l-proġetti infrastrutturali oħrajn fiż-żona ta’ estensjoni tal-qasam industrijali fejn jinsab is-sit tal-fabbrika l-ġdida ta’ Propapier, u wkoll
ii.
il-parkeġġ il-ġdid,
iii.
it-triq il-ġdida u
iv.
it-twessigħ/l-approfondiment tal-kanal Oder-Spree,
jew jekk permezz ta’ dawn hijiex involuta infrastruttura ddedikata għal Propapier. (11) Peress li miżura skont l-Artikolu 107(1) tista’ tiġi kklassifikata bħala għajnuna mill-Istat biss jekk tkun selettiva (jiġifieri meta tittratta b’mod differenti impriżi li fir-rigward tal-għan segwit permezz tal-miżura jinsabu f’sitwazzjoni legali u fattwali komparabbli), il-Kummissjoni trid teżamina jekk jirriżultax vantaġġ selettiv għal Propapier minħabba dawn il-miżuri.
(25)
Il-Kummissjoni diġà approvat għajnuna għall-investiment reġjonali għal Propapier. Peress li l-miżuri għall-proġetti infrastrutturali l-oħrajn ġew implimentati f’żona megħjuna, li hija eliġibbli għall-għajnuna reġjonali skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE, u dawn il-miżuri allegatament huma marbuta mill-qrib u ddedikati għal proġett ta’ investiment, li jiġi megħjun permezz ta’ għajnuna reġjonali, il-Kummissjoni adottat l-opinjoni preliminari li l-miżuri, meta jkun evidenti li dawn huma favur Propapier b’mod selettiv, jikkostitwixxu parti minn proġett ta’ investiment ta’ Propapier, u b’hekk ikun meħtieġ li dawn jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-Linji Gwida dwar l-għajnuna mill-Istat għal skopijiet reġjonali 2007-2013 (12) (iktar ‘il quddiem “Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali nazzjonali). Il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha dwar il-kompatibbiltà tal-għajnuna għall-investiment fl-għamla ta’ infrastruttura ddedikata, b’mod partikolari b’rabta mal-osservazzjoni tal-intensità massima tal-għajnuna u l-effett ta’ inċentiv.
(26)
Skont il-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali nazzjonali, l-impriżi li jingħataw għajnuna għall-investiment għandhom jirċievu wkoll għajnuna operattiva. Il-kompatibbiltà tal-għajnuna operattiva mas-suq intern madankollu trid tiġi eżaminata indipendentement mill-kompatibbiltà tal-għajnuna għall-investiment, soġġetta għall-kriterji tat-Taqsima 5 tal-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali nazzjonali. Fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha, il-Kummissjoni kkonkludiet li, f’każ li tkun ingħatat għajnuna operattiva għal Proprapier fl-għamla ta’ tariffi mnaqqsa għat-trattament tal-ilma mormi, li ma tkunx kompatibbli mal-prinċipju ta’ investitur f’ekonomija tas-suq, din l-għajnuna operattiva tkun ikklassifikata bħala mhux kompatibbli mal-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali u l-proċedura tal-għoti ta’ approvazzjoni rilevanti tal-Kummissjoni b’rabta mal-għajnuna operattiva. Is-sit tal-benefiċjarju tal-għajnuna kien tassew jinsab f’reġjun eliġibbli għall-għajnuna operattiva (reġjun megħjun skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE), madankollu il-kundizzjonijiet importanti l-oħrajn għall-kompatibbiltà tal-għajnuna operattiva mas-suq intern mhumiex sodisfatti. B’hekk ma hemm l-ebda indikazzjoni li l-għajnuna operattiva kienet iġġustifikata jew minħabba n-natura tagħha jew fir-rigward tal-promozzjoni tal-iżvilupp reġjonali, jew li l-ammont tagħha kien proporzjonali mal-iżvantaġġi li kellhom jiġu indirizzati. Barra minn hekk l-għajnuna operattiva la hija temporanja u lanqas ma titnaqqas biż-żmien. B’hekk il-Kummissjoni esprimiet dubji fir-rigward tal-kompatibbiltà ġenerali tal-għajnuna operattiva fl-għamla ta’ tariffi mnaqqsa mas-suq intern.
3.1. SUSSIDJI GĦAL PROĠETTI TA’ INVESTIMENT MEGĦJUNA MILL-FONDI PUBBLIĊI INKLUŻ L-IMPJANT GĦAT-TRATTAMENT TAL-ILMA MORMI
3.1.1. Parkeġġ, it-twessigħ/l-approfondiment tal-Kanal Oder-Spree, triq ġdida
(27)
Fil-kuntest ta’ dan l-eżami ġie kkonstatat li l-kapaċità tal-parkeġġ ma taqbilx mad-deskrizzjoni tal-ilmentatur u li l-parkeġġ ma jinsabx fil-viċinità immedjata tas-sit tal-fabbrika ta’ Propapier. Ġie ddeterminat ukoll li l-ispazji għall-parkeġġ huma aċċessibbli b’mod ġenerali u jservu mhux biss għall-qasam industrijali mal-Kanal Oder-Spree, iżda wkoll għas-siti industrijali l-oħrajn ġewwa l-belt, u li l-għadd ta’ spazji għandu jippermetti lill-muniċipalità tagħlaq spazji għall-parkeġġ tat-trakkijiet ġewwa l-belt. Barra minn hekk Propapier bniet ukoll l-ispazji proprji tagħha, li wkoll huma aċċessibbli għat-trakkijiet. Għaldaqstant, il-Kummissjoni qieset li probabbilment ma rriżulta l-ebda vantaġġ selettiv għal Propier permezz tal-bini tal-parkeġġ.
(28)
Fir-rigward tat-triq ta’ aċċess ġdida bejn il-qasam industrijali u l-awtostrada federali 112, il-Kummissjoni kkonstatat li permezz tal-bini tat-triq tnaqqas il-volum tat-traffiku u t-tniġġis tal-arja fiċ-ċentru ta’ Eisenhüttenstadt, peress li t-trakkijiet, fi triqithom lejn il-qasam industrijali, jistgħu jevitaw iċ-ċentru tal-belt u l-ħin tal-ivvjaġġar għall-eqreb ċentru reġjonali tnaqqas. Għaldaqstant, il-Kummissjoni qieset li probabbilment ma rriżulta l-ebda vantaġġ selettiv għal Propier permezz tal-bini tat-triq il-ġdida.
(29)
Fir-rigward tax-xogħlijiet ta’ twessigħ u ta’ approfondiment fil-Kanal Oder-Spree, il-Kummissjoni kkonstatat li dawn ma twettqux sabiex jinħoloq vantaġġ selettiv għal Propapier, iżda li huma parti mix-xogħlijiet ta’ manutenzjoni regolari meħtieġa tal-passaġġi fuq l-ilma. Għaldaqstant, il-Kummissjoni qieset li probabbilment ma rriżulta l-ebda vantaġġ selettiv għal Propier permezz tat-twessigħ u l-approfondiment tal-Kanal Oder-Spree.
(30)
F’dak iż-żmien il-Kummissjoni madankollu ma setgħetx teskludi għalkollox li dawn il-miżuri infrastrutturali kienu aktar ta’ benefiċċju għal Propapier milli għal impriżi oħrajn.
(31)
B’hekk il-Kummissjoni talbet lil partijiet terzi jissottomettu kummenti, qabel ma tagħti opinjoni definittiva dwar l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat fir-rigward ta’ dawn il-miżuri. Fl-istess ħin il-Ġermanja dak iż-żmien talbet li tintbagħat aktar informazzjoni dwar il-bini tal-parkeġġ u t-triq il-ġdida kif ukoll dwar it-twessigħ/l-approfondiment tal-Kanal Oder-Spree matul il-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
3.1.2. Sussidju għall-kostruzzjoni ta’ impjant għat-trattament tal-ilma mormi
(32)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha, il-Kummissjoni kkonkludiet li f’każ li l-iskema ta’ għajnuna N 644e/02 sadanittant għandha tiġi kkunsidrata bħala għajnuna minħabba l-iżvilupp tas-suq intern, din tkun meqjusa bħala għajnuna eżistenti għat-TAZV.
(33)
Madankollu, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar il-fatt li l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi jikkostitwixxi infrastruttura ddedikata. F’dan ir-rigward ġie ddeterminat li minbarra Propapier hemm biss żewġ utenti oħrajn tal-impjant: il-fornitur fotovoltajku Kanadiż 5N PV u l-fornitur tal-enerġija EnBW. Barra minn hekk ma kienx magħruf liema parti mill-kapaċitajiet tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi kienu jibbenefikaw minnha dawn iż-żewġ klijenti. Abbażi tal-informazzjoni disponibbli f’dan il-mument tal-investigazzjoni, ma kienx possibbli għall-Kummissjoni li tevalwa jekk il-bini tal-impjant il-ġdid għat-trattament tal-ilma mormi kienx neċessarju fir-rigward ta’ dawn iż-żewġ impriżi biss. Barra minn hekk, wieħed minn dawn iż-żewġ utenti l-oħrajn, jiġifieri l-impjant tal-enerġija operat minn EnBW, kien involut direttament fil-proġett ta’ Propapier, peress li l-impjant tal-enerġija jipprovdi l-elettriku għall-proċess ta’ produzzjoni tal-fabbrika tal-karti. (13)
(34)
Jekk Propapier attwalment tuża 90 % mill-kapaċità tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi, kif allegat mill-ilmentatur, b’hekk fil-fehma tal-Kummissjoni tqum il-mistoqsija jekk dan il-fatt fih innifsu kienx diġà jikkostitwixxi evidenza suffiċjenti li l-impjant huwa maħsub esklussivament jew mill-inqas primarjament biex jintuża minn Propapier (u b’hekk huwa ddedikat għal Propapier). Sussegwentement kellu jiġi investigat ulterjorment l-argument tal-Ġermanja, li l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi fil-futur għandu jintuża minn utenti oħrajn.
(35)
Barra minn hekk ġie ddeterminat li għandu jiġi kkunsidrat in-numru massimu ta’ investituri li jistgħu jistabbilixxu ruħhom fil-qasam industrijali viċin il-Kanal Oder-Spree u liema kapaċitajiet tal-impjant jintużaw minnhom bħala medja. F’dan ir-rigward, il-Ġermanja ntalbet tagħmel disponibbli informazzjoni ddettaljata dwar il-pjan globali tal-iżvilupp tal-qasam industrijali u dwar il-kapaċitajiet li għad fadal tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi li jistgħu jiġu allokati lill-utenti potenzjali. Il-Ġermanja kellha tippreżenta wkoll informazzjoni ulterjuri dwar il-fattibilità teknika tal-approċċ modulari għall-kostruzzjoni tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi. (14)
(36)
Kif diġà ġie spjegat, il-Kummissjoni adottat l-opinjoni preliminari li l-miżuri għall-proġett infrastrutturali jkunu jikkostitwixxu parti mill-proġett ta’ investiment ta’ Propapier jekk jirriżulta li jkunu selettivi, biex b’hekk għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali u b’mod partikolari d-dispożizzjonijiet b’rabta mal-intensità massima tal-għajnuna u l-effett ta’ inċentiv.
3.2. TARIFFI MNAQQSA GĦALL-UŻU TAL-IMPJANT GĦAT-TRATTAMENT TAL-ILMA MORMI
(37)
Il-Ġermanja, bħal fil-każ tal-miżura għall-kostruzzjoni tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi, hija tal-fehma li sakemm it-tariffa li għandha titħallas minn Propapier kienet tinkludi elementi ta’ għajnuna, din tkun tinvolvi għajnuna eżistenti. Fil-fehma tal-Ġermanja, id-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-Każ N 644e/02, li permezz tagħha ġiet approvata l-iskema GA, tkopri wkoll l-effetti indiretti tal-iskema.
(38)
Madankollu, fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni li l-għajnuna possibbli fl-għamla ta’ tariffi mnaqqsa għat-trattament tal-ilma mormi mhijiex koperta mid-Deċiżjoni N 644e/02 u li b’dan il-mod, sa fejn it-tariffi jiġu kklassifikati bħala għajnuna, tkun ikkonċernata għajnuna ġdida.
(39)
Fil-kuntest tal-valutazzjoni dwar jekk jirriżultax vantaġġ ekonomiku għal Propapier permezz tat-tariffi, il-Kummissjoni, fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha, esprimiet dubji dwar jekk it-tariffi mitluba mit-TAZV jirriflettux l-ispejjeż kollha u jekk investitur privat kienx jistabbilixxi t-tariffi għall-istess ammont.
(40)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li t-tariffa li għandha titħallas minn Propapier ma tkoprix għalkollox l-ispejjeż għat-trattament tal-ilma mormi, peress li l-Ġermanja stess ikkonċediet li dawn it-tariffi jkopru biss 20 % mill-interessi imputati fuq il-kapital investit, peress li s-sussidju ta’ 80 %, li l-muniċipalità ngħatat minn riżorsi oħrajn tal-Istat għall-kostruzzjoni tal-impjant, ma kellux jittieħed inkunsiderazzjoni fil-kalkolu tal-interessi imputati. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni stabbiliet fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha, li kemm id-Direttiva 2000/60/KE (iktar ‘il quddiem id-“Direttiva Qafas tal-UE dwar l-Ilma”) (15) kif ukoll il-KAG Bradenburg jipprovdu li t-tariffi għall-użu ta’ impjant għat-trattament tal-ilma mormi jridu jkopru l-ispejjeż kollha. (16) Fid-deċiżjoni tal-ftuħ saret ukoll referenza għall-każijiet InfraLeuna (17) u Kimberly-Clark/Scott (18), li fihom il-Kummissjoni tikkunsidra li t-tariffi fl-ammont tal-ispejjeż kollha jikkorrispondu għall-ispejjeż li normalment ikollha ġġarrab impriża.
(41)
L-ilmentatur jargumenta li biex jiġi stabbilit li jeżisti l-vantaġġ, l-ammont tat-tariffi mħallsa attwalment minn Propapier għandu jitqabbel mal-ammont tat-tariffi li investitur privat jitlob minflok it-TAZV.
(42)
Il-Ġermanja ssuġġeriet li t-tariffi mħallsa minn Propapier jitqabblu mat-tariffi medji li għandhom jiġu rreġistrati fis-settur, u ssemmi studju, li skontu t-tariffa medja hija ta’ bejn EUR 0,24 u EUR 1 għal kull metru kubu. (19)
(43)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ il-Kummissjoni nnotat li l-prinċipju tal-investitur privat jidher applikabbli għal dan il-każ. Madankollu kellha dubji dwar jekk l-applikazzjoni ta’ tali valur ta’ referenza teskludix l-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat, speċjalment peress li saret distorsjoni manifesta tad-dejta. Anki jekk it-tariffi msemmija ta’ muniċipalitajiet oħrajn jirriflettu l-ispejjeż kollha, it-tariffi differenti jirriżultaw manifestament minn ċirkostanzi lokali differenti, li jiġġustifikaw ammonti ta’ tariffi differenti għal investutur privat. B’hekk il-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ esprimiet dubji dwar il-fatt li l-eżistenza ta’ vantaġġ għal Propapier tista’ tiġi eskluża abbażi ta’ din id-dejta.
(44)
Kif spjegat fil-premessa 26, sa fejn il-miżura tassew tirrappreżenta għajnuna ġdida fis-sens tal-Artikolu 107(1)TFUE, il-Kummissjoni għandha dubji dwar il-kompatibbiltà tagħha mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3) TFUE. Jekk jirriżulta li t-tariffa tikkostitwixxi għajnuna operattiva reġjonali, il-kompatibbiltà tagħha mas-suq intern tkun dubjuża, peress li din l-għajnuna la hija temporanja, la titnaqqas maż-żmien u lanqas mhija diretta biex ittaffi ċerti żvantaġġi (mhux evidenti) tar-reġjun.
4. IL-KUMMENTI TAL-ĠERMANJA U L-KUMMENTI TA’ PARTIJIET TERZI DWAR ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
4.1. IL-PROĠETTI INFRASTRUTTURALI FFINANZJATI MINN RIŻORSI PUBBLIĊI HUMA INFRASTRUTTURA DDEDIKATA GĦAL PROPAPIER?
4.1.1. Parkeġġ
Il-kummenti tal-ilmentatur
(45)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha l-Kummissjoni ma rrikonoxxietx l-għadd ta’ spazji għall-ipparkjar iddikjarat mill-ilmentatur. Skont l-ilmentatur, l-informazzjoni li ngħatat (spazji għal 186 karozza u 71 trakk) ġejja mill-pjan ta’ żvilupp preliminari kkummissjonat minn Eisenhüttenstadt.
(46)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-ilmentatur, il-pjanijiet tal-bini oriġinali ta’ Propapier ma jipprevedux il-bini ta’ parkeġġ privat, u anki meta Propapier bniet il-parkeġġ proprju tagħha, l-hekk imsejjaħ parkeġġ pubbliku xorta kienet tibbenefika minnu primarjament Propapier: Hemm sinjal li jindika l-ispazji għat-trakkijiet għall-impjant tal-enerġija u għall-fabbrika tal-karti. Barra minn hekk, il-parkeġġ jinsab fil-prossimità immedjata tas-sit tal-fabbrika ta’ Propapier (dan jestendi sal-konfini tal-fabbrika tal-karti u jinsab maġenb l-impjant tal-enerġija, li għall-ewwel kien parti mill-proġett ta’ Propapier). Il-parkeġġ ma joffri l-ebda faċilitajiet ta’ mistrieħ, li normalment huma mistennija minn tali parkeġġ pubbliku.
(47)
L-ilmentatur jallega li l-pożizzjoni tal-parkeġġ mhijiex waħda vantaġġjuża u li dan jinsab ‘il bogħod wisq sabiex ikun jista’ jintuża għal industriji oħrajn ġewwa l-belt u jwassal sabiex il-belt tkun tista’ tagħlaq spazji għat-trakkijiet ġewwa l-belt.
Il-kummenti tal-Ġermanja
(48)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-Ġermanja, il-parkeġġ ma joħloq l-ebda vantaġġ selettiv għal Propapier. Dan huwa aċċessibbli b’mod ġenerali u ma jservix biss għall-qasam industrijali mal-Kanal Oder-Spree. Barra minn hekk, Propapier tagħmel użu mill-ispazji tagħha stess (213 għall-karozzi u 27 għat-trakkijiet), u diġà nħareġ permess biex jinbnew spazji addizzjonali għal 120 karozza.
(49)
Il-Ġermanja tikkontradixxi l-fehma espressa mill-ilmentatur, li l-parkeġġ primarjament tibbenefika minnu Propapier u li l-pożizzjoni tal-parkeġġ mhijiex waħda favorevoli u li jinsab ‘il bogħod wisq sabiex dan ikun jista’ jservi għal siti industrijali oħrajn ġewwa l-belt ta’ Eisenhüttenstadt.
(50)
Skont il-Ġermanja, is-sinjal tat-traffiku msemmi mill-ilmentatur, li kien jindika l-ispazji għat-trakkijiet għall-impjant tal-enerġija, kien temporanju u jista’ jiġi attribwit għax-xogħlijiet ta’ kostruzzjoni fl-impjant tal-enerġija. Dawn ix-xogħlijiet tlestew fl-aħħar ta’ Marzu 2011. Fit-triq il-ġdida hemm sinjali li jindikaw l-aċċess għall-parkeġġ, u s-sinjalar ma jirreferix għal impriża speċifika jew għal impjant speċifiku.
4.1.2. It-triq
Il-kummenti tal-ilmentatur
(51)
L-ilmentatur jikkontradixxi d-dikjarazzjonijiet tal-Ġermanja li t-triq il-ġdida għandha tgħaqqad il-qasam industrijali mal-awtostrada federali B 112; skont l-informazzjoni ppreżentata mill-ilmentatur, it-triq tispiċċa ftit metri wara l-fabbrika tal-karti, mingħajr ma jidher li hemm l-intenzjoni li din titkompla; jekk minkejja dan din titkompla, din ma tkunx utli għal impriżi oħrajn, peress li l-ebda impriża ma stabbilixxiet ruħha fejn ġiet estiża.
(52)
B’hekk l-ilmentatur huwa tal-fehma li l-parkeġġ u t-triq joffru vantaġġ selettiv lil Propapier u huma ddedikati għall-użu minn Propapier.
Il-kummenti tal-Ġermanja
(53)
Skont il-Ġermanja, it-triq il-ġdida ser tgħaqqad il-qasam industrijali attwali mal-Kanal Oder-Spree u l-qasam ta’ estensjoni fit-Tramuntana tiegħu mal-awtostrada federali B 112. Din tnaqqas il-volum tat-traffiku u t-tniġġis tal-arja fiċ-ċentru ta’ Eisenhüttenstadt, tippermetti li t-trakkijiet jevitaw iċ-ċentru tal-belt u ser tnaqqas il-ħin tal-ivvjaġġar għat-traffiku industrijali u kummerċjali lejn Frankfurt (Oder) b’mill-inqas terz tal-ħin. Din hija parti mill-iżvilupp ġenerali tal-qasam industrijali ppjanat fl-1993 u toffri lill-impriżi fi Frankfurt aċċess aħjar għall-portijiet interni ta’ Eisenhüttenstadt. Il-Ġermanja tallega li t-triq diġà kienet ġiet ippjanata fil-Programm Oder tal-Gvern Lokali.
(54)
Din toffri aktar possibbiltajiet ta’ żvilupp lill-qasam industrijali ta’ ArcelorMittal u lil oqsma industrijali oħrajn. It-triq inbniet f’żewġ sezzjonijiet, l-aħħar parti tlestiet fis-sena 2013 wara ċertu dewmien minħabba diffikultajiet tekniċi.
4.1.3. It-twessigħ/l-approfondiment tal-Kanal Oder-Spree
(55)
Fis-sena 2008, Eisenhüttenstadt estendiet il-qasam industrijali mal-Kanal Oder-Spree sabiex tattira l-kumpaniji. Skont l-informazzjoni ppreżentata mill-Ġermanja, ix-xogħlijiet għat-twessigħ u l-approfondiment tal-Kanal Oder-Spree twettqu fil-qafas tal-manutenzjoni regolari neċessarja tal-passaġġ tal-ilma, li huwa parti min-Netwerks trans-Ewropej (TEN). Sa mill-2003, ġew żviluppati x-xatbiet għall-kontroll tal-ilma mat-tul kollu tal-kanal (bħalissa x-xatba għall-kontroll tal-ilma ta’ Kersdorf, il-bini mill-ġdid tax-xatba għall-kontroll tal-ilma ta’ Fürstenwalde ġie pospost). Il-Ġermanja ddikjarat li ma teżisti l-ebda rabta mal-istabbiliment ta’ Propapier u li ma nħoloq l-ebda vantaġġ selettiv għal Propapier.
4.1.4. L-impjant għat-trattament tal-ilma mormi huwa infrastruttura ddedikata għal Propapier?
Il-kummenti tal-ilmentatur
(56)
L-ilmentatur iddikjara li l-għajnuna ma tistax taqa’ taħt l-iskema, li skont id-deċiżjoni fil-Każ Nru 644e/02 ma tikkostitwixxix għajnuna, peress li l-perjodu ta’ applikazzjoni tal-iskema msemmija għadda fit-tmiem tal-2006 u b’hekk fil-mument tal-għoti tal-għajnuna għall-investiment għall-bini tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi tat-TAZV l-iskema ma kinitx effettiva.
(57)
L-ilmentatur isostni wkoll li l-iskema għalhekk mhijiex applikabbli, peress li l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi ma joffri l-ebda servizz pubbliku, iżda ġie stabbilit biss biex jintuża primarjament minn Propapier.
(58)
Fil-fehma tal-ilmentatur, l-industrija tal-karti bħala regola jkollha l-impjant proprju tagħha għat-trattament tal-ilma mormi għall-fabbriki tal-karta rriċiklata, anki fil-Ġermanja, u b’hekk l-argument tal-Ġermanja li l-kumpaniji huma obbligati li jiġu konnessi ma’ sistema pubblika tal-ilma mormi mhuwiex validu.
(59)
Skont l-informazzjoni ppreżentata mill-ilmentatur, l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi mhuwiex parti minn kunċett globali ta’ ppjanar ekonomiku għall-qasam industrijali, li jestendi għall-investituri potenzjali kollha, iżda fis-sena 2007 dan diġà kien ġie żviluppat u introdott fl-istess ħin mal-fabbrika tal-karti ta’ Propapier u l-impjant tal-enerġija. L-abbozz ta’ proposta ta’ Eisenhüttenstadt dwar l-iżvilupp tal-qasam industrijali tas-7 ta’ Novembru 2007 jirreferi biss għal żewġ investituri jew tlieta. L-ilmentatur jallega li Eisenhüttenstadt bdiet tippromwovi biss il-qasam industrijali mis-sena 2010, u jissuġġerixxi li l-belt bdiet tfittex investituri oħrajn biss wara li tressaq l-ilment ta’ Smurfit Kappa.
(60)
Fil-fehma tal-ilmentatur, mill-karatteristiċi strutturali tal-impjant tat-TAZV jirriżulta li dan ġie ddisinjat b’mod speċjali għall-ħtiġijiet ta’ Propapier. Il-karatteristiċi tekniċi tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi huma manifestament speċifiċi għas-setttur. L-impjanti għat-trattament tal-ilma mormi għal fabbriki tal-karta rriċiklata normalment jinkludu stadju ta’ purifikazzjoni anerobika u aerobika, filwaqt li s-sistemi tad-drenaġġ muniċipali tradizzjonali ta’ spiss ikollhom biss stadju ta’ purifikazzjoni aerobika. Il-fatt li l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi tat-TAZV għandu ż-żewġ stadji jikkostitwixxi argument favur il-fatt li dan ma jservix għall-interess pubbliku, iżda li jirrappreżenta infrastruttura apposta għal Propapier.
(61)
Fil-fehma tal-ilmentatur huwa estremamant improbabbli li waqt l-ippjanar tal-impjant ġiet ikkunsidrata ħtieġa għal kapaċità oħra minbarra dik tal-fabbrika tal-karti ta’ Propapier (u l-impjant tal-enerġija komplementari tagħha, li issa huwa proprjetà ta’ EnWB). L-ilmentatur jargumenta li EnWB ma huwiex utent indipendenti, peress li l-investiment fl-impjant tal-enerġija huwa marbut mill-qrib mal-proġett tal-fabbrika tal-karti u mingħajr il-fabbrika ta’ Propapier dan ma kienx isir.
(62)
L-ilmentatur jinnota li l-investitur l-ieħor li stabbilixxa ruħu fil-qasam industrijali, 5N PV, juża biss persentaġġ żgħir ħafna mill-kapaċitajiet tat-trattament tal-ilma mormi disponibbli tat-TAZV u li l-bżonnijiet tiegħu fil-qasam tat-trattament tal-ilma setgħu jiġu sodisfatti permezz tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi li diġà kien jeżisti. Peress li 5N PV beda jopera diġà f’Mejju 2008, jiġifieri sentejn qabel il-kummissjonar tal-impjant il-ġdid tat-TAZV, għall-ewwel dan kien jagħmel użu mill-impjant għat-trattament tal-ilma mormi eżistenti.
(63)
L-ilmentatur jallega li ma jeżistux previżjonijiet għall-ħtiġijiet għat-trattament tal-ilma mormi mistennija ta’ investituri oħrajn potenzjali u li ma teżisti l-ebda informazzjoni dwar jekk humiex ser ikunu disponibbli dawn il-kapaċitajiet addizzjonali, u meta. Attwalment kważi ma hemmx kapaċità żejda disponibbli. Barra minn hekk l-ilmentatur jirreferi għal artiklu tal-istampa (Märkische Oderzeitung tat-3 ta’ Frar 2011), fejn huwa rrapportat difett tekniku f’tank tal-arjazzjoni u fejn ġie kkonstatat li t-tankijiet kollha disponibbli kienu meħtieġa għall-utent industrijali attwali.
(64)
Fil-fehma tal-ilmentatur, il-Ġermanja kkonfermat impliċitament li l-ebda impriża oħra mhi ser tuża l-impjant għat-trattament tal-ilma, meta stabbiliet li t-tariffi għall-impjant il-ġdid tat-TAZV huma inqas minn dawk tal-impjant eżistenti, peress li fl-impjant il-ġdid ma kienet meħtieġa l-ebda sistema ta’ kanali li tiswa l-flus bejn l-utenti individwali (u b’dan ikkonfermat li ma kienx se jkun hemm utenti oħrajn).
(65)
Skont l-ilmentatur, mid-dejta tat-TAZV jirriżulta li Propapier tuża mill-inqas 90 % tal-kapaċità ta’ kuljum tal-impjant.
(66)
L-ilmentatur jispjega li d-disinn modulari tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi ddikjarat mill-Ġermanja huwa purament teoretiku u ma jwassal għall-ebda ekonomija ta’ skala, peress li t-tieni modulu jiswa 80 % sa 90 % tal-ewwel wieħed. L-ispejjeż komparattivament għoljin għaż-żieda ta’ moduli juru li l-investiment inizjali ta’ EUR 42 miljun primarjament huwa vantaġġjuż għal Propapier bħala miżura selettiva.
(67)
Skont l-informazzjoni ppreżentata mill-ilmentatur, minħabba l-fatt li l-impjant il-ġdid tat-TAZV jinsab fil-prossimità immedjata tal-impjant ta’ Propapier maġenb l-impjant tal-enerġija u l-fabbrika tal-karti, Propapier tista’ terġa’ tuża l-bijogass li jirriżulta waqt it-trattament anerobiku tal-ilma mormi tagħha.
(68)
Abbażi ta’ dan t’hawn fuq, l-ilmentatur jikkonkludi li l-impjant tat-TAZV jikkostitwixxi infrastruttura ddedikata għal Propapier u li l-finanzjament pubbliku għall-kostruzzjoni tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi jikkostitwixxi għajnuna għall-investiment mogħtija lil Propapier. Fil-fehma tal-ilmentatur, il-Kummissjoni konsegwentement għandha teżamina jekk din il-miżura flimkien mal-għajnuna għall-investiment li ngħatat lill-fabbrika tal-karti ta’ Propapier (Każ dwar l-għajnuna mill-Istat SA.23827), tissodisfax il-kundizzjonijiet kollha tal-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali.
Il-kummenti tal-Ġermanja
(69)
Il-miżuri mogħtija fil-kuntest tal-iskema ħielsa mill-għajnuna N 664e/02 ma jikkostitwixxux għajnuna.
L-infrastruttura pubblika kienet disponibbli għal kulħadd b’kundizzjonijiet ugwali.
(70)
Il-Ġermanja targumenta li l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi ma kienx iddedikat speċifikament għal Propapier: Dan kien infrastruttura pubblika, li jaqa’ fil-kuntest tas-sigurtà u li jservi għall-ħarsien tal-ambjent u l-ħarsien tal-popolazzjoni mill-mard. L-impriżi kollha li bħalissa huma stabbiliti fil-qasam industrijali mal-Kanal Oder-Spree jew li ser jistabbilixxu ruħhom hemmhekk fil-futur għandhom id-dritt jikkonnettjaw mal-impjant pubbliku għat-trattament tal-ilma mormi u li jużawh taħt l-istess kundizzjonijiet. It-tariffi huma kkalkolati skont l-istess prinċipji stabbiliti legalment. It-trattament tal-ilma mormi fil-Ġermanja jaqa’ fil-qasam ta’ kompetenza tal-muniċipalitajiet, fejn ikun hemm rekwiżit ta’ konnessjoni u ta’ użu. L-utenti ma jkollhomx il-possibbiltà jiddeċiedu favur fornitur tas-servizzi differenti minn dak għall-muniċipalità.
(71)
Il-Ġermanja tiċħad l-allegazzjoni tal-ilmentatur li l-fabbriki tal-karti normalment ikollhom is-sistema għat-trattament tal-ilma mormi proprja tagħhom u li mhumiex obbligati jikkonnettjaw mas-sistemi tal-ilma mormi muniċipali, u tistabbilixxi li Propapier hija legalment obbligata (20) li tkun konnessa mal-impjant tat-TAZV u tagħmel użu minn dan. L-eżenzjonijiet minn dan l-obbligu ta’ konnessjoni huma limitati ħafna (meta l-konnessjoni ma tkunx possibbli jew realistika). Hemm biss ammont limitat ta’ dejta disponibbli pubblikament dwar it-trattament tal-ilma mormi mill-manifatturi tal-karti, iżda din id-dejta turi li ħafna fabbriki tal-karti huma konnessi ma’ impjanti muniċipali għat-trattament tal-ilma mormi.
L-infrastruttura ma nbnietx apposta għal Propapier
(72)
Il-Ġermanja ma taqbilx mad-dikjarazzjoni tal-ilmentatur li l-impjant tat-TAZV inbena speċifikament skont il-bżonnijiet tekniċi ta’ Propapier. It-trattament tal-ilma mormi b’żewġ stadji mhuwiex karatteristiku għall-industrija tal-karti, iżda huwa komuni f’diversi oqsma differenti, u diversi impjanti għat-trattament tal-ilma mormi muniċipali implimentaw trattament tal-ilma mormi b’żewġ stadji. Il-karatteristiċi tekniċi tal-impjant tat-TAZV (proċess bijoloġiku fuq żewġ stadji) kienu bbażati fuq l-istandards tekniċi l-aktar reċenti, li abbażi tagħhom jiġi kkunsidrat li parti essenzjali tal-ilma mormi tkun imniġġsa ħafna. Il-Ġermanja tikkonċedi li l-impjanti muniċipali għat-trattament tal-ilma mormi, li jittrattaw biss ilma mormi minn impjanti sanitarji jew ilma ftit imniġġes, normalment ma jkollhomx stadju separat għal qabel it-trattament, iżda tenfasizza li t-trattament fuq żewġ stadji fl-impjanti li jkollhom jittrattaw ilma mormi industrijali huwa komuni. Il-Ġermanja tippreżenta lista ta’ 18-il fabbrika tal-karti fil-Ġermanja, li jimmanifatturaw karta riċiklata u li huma konnessi ma’ impjanti muniċipali tal-ilma mormi, u tistabbilixxi li ż-żewġ tipi ta’ impjanti għat-trattament tal-ilma mormi (bi stadju wieħed u b’żewġ stadji) jintużaw fis-settur tal-karti.
(73)
Abbażi tal-informazzjoni ppreżentata mill-Ġermanja, l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi jikkostitwixxi parti minn pakkett ta’ miżuri infrastrutturali ġenerali, li ttieħdu għall-iżvilupp tal-qasam industrijali mal-Kanal Oder-Spree. L-ebda waħda minn dawn il-miżuri mhija ddedikata speċifikament għal impriża waħda. Id-deċiżjonijiet dwar il-bini tal-impjant, il-konnessjoni mal-impjant u l-użu tal-impjant mhumiex għad-diskrezzjoni ta’ Propapier jew ta’ utenti potenzjali.
(74)
Il-Ġermanja tikkontesta l-argument li l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi tat-TAZV inbena apposta għal Propapier. L-awtoritajiet jispeċifikaw li l-bini kien ġie ppjanat diġà fil-qafas ta’ investimenti potenzjali oħrajn fis-snin 2004-2006, ħafna qabel l-istabbiliment ta’ Propapier.
(75)
Il-Ġermanja targumenta li l-kapaċità disponibbli tal-infrastruttura għat-trattament tal-ilma mormi hija limitata barra mill-qasam industrijali u l-kapaċità li fadal disponibbli hija biżżejjed biss sabiex tkopri l-bżonn ta’ investitur addizzjoali (żgħir); il-Ġermanja tikkonferma li 5N PV fil-fatt għall-ewwel kien konness mal-impjant eżistenti.
(76)
Il-fatt li l-istabbiliment ta’ Propapier wassal sabiex bdiet il-kostruzzjoni tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi li kien ilu ppjanat, skont il-Ġermanja ma jistax jiġi interpretat bħala vantaġġ selettiv għal Propapier. Il-Ġermanja tirreferi għall-konklużjonijiet tal-Avukat Ġenerali van Greven, li fil-Każ C-255/91 (Matra vs Il-Kummissjoni) (21) ikkonferma li jkun inevitabbli li matul il-perjodu iniżjali l-infrastruttura primarjament tintuża mill-ewwel imrpiża li tkun stabbiliet ruħha fil-qasam industrijali l-ġdid li jkun inbena. Dan madankollu jinbidel ladarba l-iżvilupp tar-reġjun isegwi l-proċess mixtieq.
(77)
Il-Ġermanja tgħid li t-tliet impriżi, li bħalissa huma stabbiliti fil-qasam industrijali mal-Kanal Oder-Sprie, jiġifieri Propapier, 5N PV u l-impjant tal-enerġija EnBW huma konnessi mal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi u jagħmlu użu minnu. Il-Ġermanja tispjega wkoll li f’perjodi differenti ġie kkunsidrat li se jkun hemm diversi stabbilimenti oħrajn (impjant wieħed jew żewġ impjanti għall-ipproċessar ta’ fjuwils alternattivi, fabbrika tal-ħġieġ fotovoltajka, offerti ta’ investiment magħmula minn diversi investituri f’setturi differenti, u żjarat tal-post minn diversi investituri potenzjali), li l-iżvilupp ulterjuri tal-qasam industrijali, b’mod partikolari fid-dawl tal-kriżi, li affettwat bil-qawwa l-oqsma żvantaġġati, madankollu ser jieħu ż-żmien.
Il-kapaċità attwali
(78)
Il-Ġermanja tiċħad id-dikjarazzjonijiet tal-ilmentatur, li skonthom il-Ġermanja ma indikatx il-kapaċità tal-ilma mormi għall-utenti tal-impjant tat-TAZV, li Propapier tuża mill-inqas 90 % tal-kapaċità disponibbli u li ma hemmx kapaċitajiet li mhux qed jintużaw.
(79)
Skont il-Ġermanja, l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi tat-TAZV kif huwa strutturat bħalissa għandu kapaċitajiet liberi għal investituri ġodda potenzjali. It-tliet utenti attwali flimkien jużaw kapaċità ta’ [ 500] (*) m3/h, filwaqt li l-kapaċità massima tal-impjant tat-TAZV tammonta għal 638 m3/h. L-użu tal-kapaċità totali b’hekk huwa ta’ bejn [60 sa 80] % u huma disponibbli kapaċitajiet mhux użati ta’ madwar [150 sa 250] m3/h Il-kapaċità medja li tuża Propapier tammonta għal [300 sa 500] m3/h, u l-valur massimu huwa ta’ [400-500] m3/h. B’hekk Propapier bħala medja tuża [ 70] % u bħala massimu [ 70] % tal-kapaċità totali tal-impjant tat-TAZV.
Disinn modulari tal-impjant tat-TAZV
(80)
Il-Ġermanja targumenta li l-impjant tat-TAZV mill-bidu nett kien iddisinjat abbażi ta’ estensjoni modulari fil-kuntest tal-iżvilupp progressiv tal-qasam industrijali mal-Kanal Oder-Spree. L-ippjanar modulari tal-impjant jirriżulta mid-deskrizzjoni sommarja tat-TAZV tal-2007, li ssemmi ilma potenzjalment imniġġes ħafna mill-industrija tal-karti, il-produzzjoni tal-bijoetanol u setturi industrijali oħrajn.
(81)
Il-Ġermanja tispjega li l-partijiet ċentrali tal-impjant fl-istadju ta’ żvilupp attwali diġà huma ddisinjati skont il-kapaċità massima wara estensjoni. B’hekk il-wisa’ nominali tal-pajp tar-rilaxx twil 5 km tal-pajp tat-trattament tal-ilma mormi fl-Oder pereżempju hija iktar minn tliet darbiet ikbar milli huwa meħtieġ fl-istadju ta’ żvilupp attwali (dan jiflaħ volum ta’ 1 945 m3/h, filwaqt li r-rilaxx massimu attwali jammonta biss għal 638 m3/h), u t-TAZV għandha l-għażla li testendi l-erja tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi permezz tas-sit ta’ maġenbu li fih 3,3 ettari. Wara tali estensjoni modulari, l-utenti potenzjali wkoll ser ikollhom aċċess ugwali għall-impjant għat-trattament tal-ilma mormi.
(82)
Il-Ġermanja targumenta li l-proporzjon għoli attwali tal-kapaċità totali tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi li tintuża minn Propapier ma jiġġustifika l-ebda vantaġġ selettiv, iżda jirrappreżenta biss daqqa t’għajn tas-sitwazzjoni dak il-ħin, peress li l-infrastruttura hija ddisinjata sabiex tilqa’ utenti oħrajn soġġetti għall-istess kundizzjonijiet permezz tal-estensjoni modulari. Dan ser jieħu l-ħin, għaliex l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi huwa parti minn kunċett globali ta’ ppjanar ekonomiku għaż-żona, li jinkludi iktar oqsma ta’ estensjoni fi stadji differenti. Is-sitwazzjoni attwali bi tliet investituri biss stabbiliti hija stadju ta’ tranżizzjoni tal-iżvilupp tal-qasam industrijali f’din iż-żona li ilu għaddej mill-1994. Madwar nofs il-qasam industrijali mal-Kanal Oder-Spree (35 ettaru) għadu disponibbli għal investituri oħrajn. Fl-2011, il-Ġermanja stmat li din l-erja ser tkun okkupata fi żmien ħames snin, u żiedet tgħid li mbagħad hija possibbli estensjoni addizzjonali fiż-żoni ulterjuri tal-“Grigal” (40 ettaru) u t-“Tramuntana” (160 ettaru).
(83)
Il-Ġermanja tikkontesta l-fehma tal-ilmentatur li d-disinn modulari tal-impjant tat-TAZV mhux ser iwassal għal ekonomiji ta’ skala. L-awtoritajiet Ġermaniżi jispjegaw li l-espansjoni modulari tal-impjant tat-TAZV fi tliet stadji hija fattibbli, u saħansitra bi spejjeż sinjifikattivament inqas għal kull m3 ta’ kapaċità miżjud minn dawk għall-ewwel investiment.
-
L-ewwel stadju (żieda fil-kapaċità ta’ 33 %, volum addizzjonali ta’ ilma mormi ta’ 213 m3) jista’ jitwettaq fi ftit xhur u jkun jiswa bejn EUR 1,2 miljun u EUR 1,5 miljun f’qasam industrijali addizzjonali ta’ madwar 19-il ettaru;
-
It-tieni stadju (żieda fil-kapaċità ta’ 69 %, volum addizzjonali ta’ ilma mormi ta’ 426 m3) jista’ jitwettaq fi ftit xhur u jkun jiswa bejn EUR 5,3 miljun u EUR 5,6 miljun f’qasam industrijali addizzjonali ta’ madwar 38 ettaru;
-
It-tielet stadju (l-estensjoni għal art tal-maġenb, żieda fil-kapaċità ta’ 100 %, volum addizzjonali ta’ ilma mormi ta’ 638 m3) ikun jiswa bejn EUR 17-il miljun u EUR 18-il miljun f’qasam industrijali addizzjonali ta’ madwar 57 ettaru. Żieda fil-kapaċità ta’ 100 % tkun teħtieġ li tiġi eżerċitata l-għażla tal-art tal-maġenb u tkun tiswa sa EUR 18-il miljun.
(84)
Il-Ġermanja targumenta li d-disinn modulari tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi huwa konsistenti mar-rekwiżit tal-użu ekonomiku u effiċjenti tal-fondi u għandu jitqies fil-kuntest tad-dimensjonar eċċessiv preċedenti tal-impjanti għat-trattament tal-ilma mormi fil-Länder il-ġodda. Jekk tali dimensjonar modulari jiġi ssanzjonat bħala vantaġġ selettiv, fir-realtà dan iwassal għat-tentazzjoni li l-infrastrutturia mill-bidu nett tiġi mdaqqsa b’mod eċċessiv, li mhuwiex ekonomiku. Barra minn hekk, it-tariffi ma jkunux ikopru l-ispejjeż għal tali daqs eċċessiv.
(85)
Jekk in-natura limitata attwali tal-impjant titqies bħala vantaġġ selettiv, dan iwassal għal inċentiv għal daqs eċċessiv mhux ekonomiku tal-infrastruttura.
(86)
Fil-fehma tal-Ġermanja, l-artiklu tal-istampa ċċitat mill-ilmentatur (ara l-premessa 63) mhuwiex rilevanti. Skont l-awtoritajiet, il-kostruzzjoni ta’ tank addizzjonali li ma jintużax għal inċidenti tekniċi biss tmur kontra r-rekwiżiti l-ippjanar effiċjenti u ekonomiku imposti fil-qafas tal-kompitu konġunt.
(87)
Skont l-informazzjoni ppreżentata mill-ilmentatur, l-utenti tal-impjant il-ġdid tat-TAZV iħallsu tariffi iktar baxxi minn dawk tal-impjanti muniċipali eżistenti, minħabba li fl-impjant il-ġdid mhijiex meħtieġa sistema ta’ pajpijiet estensiva sabiex tqabbad lill-utenti kollha flimkien. Il-Ġermanja tiċħad il-konklużjoni tal-ilmentatur li minħabba f’hekk ma jistgħux jiżdiedu utenti ġodda mal-impjant il-ġdid. Skont l-informazzjoni ppreżentata mill-Ġermanja, utenti industrijali oħrajn jistgħu faċilment jiġu konnessi, u l-limitazzjoni primarjament hija attribwibbli għad-daqs tal-pajp li jirrilaxxa l-ilma trattat fl-Oder.
(88)
Il-Ġermanja tikkontesta d-deskrizzjoni tal-ilmentatur li Propapier tista’ tuża l-bijogass prodott mill-impjant tat-TAZV. L-utenti tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi ma għandhomx il-possibbiltà li jużaw il-bijogass. It-TAZV tuża l-bijogass fl-impjant tal-enerġija tagħha stess 3 MW.
(89)
Il-Ġermanja tikkontesta l-allegazzjoni li l-qasam industrijali ġie promoss għal investituri potenzjali oħrajn biss wara l-ilment ta’ Smurfit Kappa. Fl-1998, Eisenhüttenstadt kienet diġà qabbdet lill-investitur Center Ostbradenburk bil-kummerċjalizzazzjoni ta’ żoni industrijali u kummerċjali, fost l-oħrajn fil-qasam industrijali mal-Kanal Oder-Spree. Sa mill-1995, kienu jeżistu dokumenti tal-ippjanar għall-qasam industrijali mal-Kanal Oder-Spree.
(90)
Il-Ġermanja waslet għall-konklużjoni li l-impjant tat-TAZV ma jikkostitwixxix infrastruttura ddedikata għal Propapier.
(91)
Barra minn hekk, il-Ġermanja kkonkludiet li l-miżuri ta’ infrastruttura fil-qasam industrijali estiż mal-Kanal Oder-Spree (il-bini u t-tħejjija tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi u l-miżuri strutturali l-oħrajn - parkeġġ, triq, approfondiment/twessigħ tal-kanal) huma miżuri ta’ żvilupp ġenerali, li ma jikkostitwixxu l-ebda vantaġġ selettiv għal Propapier u li mhumiex riżervati għall-użu minn Propapier. Skont l-informazzjoni ppreżentata mill-Ġermanja, il-fatt li l-infrastruttura bħalissa qed tintuża biss minn ftit utenti li stabbilixxew ruħhom hemmhekk, huwa inerenti għall-perspettiva ta’ żvilupp fl-istadju ta’ tranżizzjoni.
4.2. MINĦABBA T-TARIFFI MNAQQSA GĦALL-UŻU TAL-IMPJANT GĦAT-TRATTAMENT TAL-ILMA MORMI, JIRRIŻULTA VANTAĠĠ GĦAL PROPAPIER?
Il-kummenti tal-ilmentatur
(92)
L-ilmentatur jaqbel mal-pożizzjoni espressa mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ (ara l-premessa 63 tad-deċiżjoni tal-ftuħ u l-premessa 38 ta’ din id-deċiżjoni), li d-deċiżjoni fil-Każ N 644e/02 ma tkoprix it-tariffi għall-użu tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi. B’hekk it-tariffi għandhom jirriflettu l-ispejjeż totali tal-użu. Il-fatt li l-kalkolu tat-tariffi huwa bbażat fuq il-Liġi dwar it-Tariffi Lokali ma jiġġustifikax tariffi iktar baxxi u l-vantaġġ li jirriżulta għal Propapier.
(93)
L-ilmentatur jargumenta li l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi ma jipprovdi l-ebda servizz pubbliku, iżda nbena biss biex jintuża primarjament minn Propapier.
(94)
Skont l-ilmentatur, it-tliet approċċi suġġeriti mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha (l-approċċ tal-kosti totali, il-prezz ta’ fornitur privat, il-prezz ta’ referenza) kollha juru li rriżulta vantaġġ għal Propapier minħabba t-tariffi mitluba.
L-approċċ tal-kosti totali
(95)
L-ilmentatur jargumenta wkoll, li mhux biss l-Artikolu 9 tad-Direttiva Qafas tal-UE dwar l-Ilma, iżda anki l-fatt li l-biċċa l-kbira tal-fabbriki tal-karti riċiklati jagħmlu użu mill-impjant għat-trattament tal-ilma mormi tagħhom stess, huwa favur il-kalkolu tal-kosti totali. It-tariffa mħallsa minn Propapier tkopri biss 20 % tal-interessi imputati fuq il-kapital investit u ma jikkunsidrax il-porzjon tal-kapital li huwa attribwibbli għall-kontribuzzjoni pubblika ta’ 80 % għall-ispejjeż tal-kostruzzjoni tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi.
Il-prezz ta’ fornitur privat (it-test tal-investitur privat)
(96)
Skont l-informazzjoni ppreżentata mill-ilmentatur, operatur ekonomiku privat jew sid ta’ fabbrika tal-karti jkun irid ikopri mill-inqas l-ispejjeż kollha, sabiex dan l-approċċ jaqbel mal-approċċ tal-kosti totali msemmija qabel.
Il-prezz ta’ referenza
(97)
L-ilmentatur jaqbel mal-opinjoni espressa mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ, li l-eżistenza ta’ għajnuna probabbilment ma tistax tiġi eskluża permezz tal-applikazzjoni ta’ prezzijiet ta’ referenza. Is-sempliċi paragun mal-fabbriki tal-karti li jużaw sistemi tal-ilma muniċipali, mhuwiex rappreżentattiv, minħabba li l-maġġoranza tal-fabbriki tal-karti għandhom l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi tagħhom stess.
(98)
L-ilmentatur isostni li l-Ġermanja ppreżentat biss informazzjoni selettiva ħafna dwar it-tariffi tal-ilma mormi mħallsa minn fabbriki tal-karti oħrajn (studju, paragun mat-tariffi fil-qasam industrijali ta’ Spreetal/Schwarze Pumpe u deċiżjoni antika mis-sena 1990), u li dawn l-eżempji fost affarijiet oħrajn ma jistgħux jikkostitwixxu bażi għall-kalkolu ta’ prezz ta’ referenza, minħabba li t-tariffi jiddependu fuq sussidji u spejjeż ta’ investiment u l-leġiżlazzjoni tista’ tvarja minn reġjun għall-ieħor. L-ilmentatur jagħmel paragun mal-impjant tiegħu stess, li juża s-sistema tal-ilma mormi muniċipali f’(informazzjoni kunfidenzjali) u jikkalkola li Propapier, meta jitqies investiment fil-bini ta’ EUR 42miljun (bħal dak ta’ Eisenhüttenstadt) trid tħallas EUR 4/m3, prezz li huwa ferm aktar mit-tariffa li bħalissa tħallas Propapier.
(99)
L-ilmentatur jallega li l-artiklu ċċitat mill-Ġermanja ġie ppubblikat fl-2004 u kien ibbażat fuq studju ppubblikat fl-2002, li min-naħa tiegħu kien ibbażat fuq dejta mill-2000/2001. Hawnhekk jirreferi għall-Anness 6 tad-dokument tal-Ġermanja tat-30 ta’ Jannar 2009, li inkludi artiklu mis-sors ta’ informazzjoni onlajn “Das Papier 2004-T174” (22). Skont l-informazzjoni mogħtija mill-ilmentatur, l-istudju jkopri biss seba’ fabbriki tal-karti anonomi, u mhuwiex ċar jekk dawn joperawx l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi tagħhom stess jew jekk humiex konnessi mas-sistema muniċipali u jekk l-ispejjeż ikkunsidrati kinux jinkludu biss l-ispejjeż operattivi (mingħajr spejjeż kapitali jew mhux operattivi oħrajn). Jekk l-istudju jqabbel biss fabbriki tal-karti b’impjant għat-trattament tal-ilma mormi tagħhom stess, l-ispejjeż kapitali għandhom jiġu kkunsidrati.
Il-kummenti tal-Ġermanja
(100)
Il-Ġermanja sostniet l-opinjoni tagħha li kwalunkwe vantaġġ li jirriżulta mit-tariffi mitluba għall-użu tal-impjant tat-TAZV ma jkunx jirrappreżenta għajnuna mill-Istat, peress li d-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-Każ N 644e/02 fil-fehma tal-Ġermanja tkopri wkoll l-effetti indiretti tal-iskema GA, jiġifieri t-tariffi. Il-Ġermanja targumenta wkoll li l-miżura li ġiet iddikjarata bħala ħielsa mill-għajnuna fil-Każ N 644e/02 ma tistax tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fil-livell tal-utent. Fil-fehma tal-Ġermanja, il-Kummissjoni biddlet il-pożizzjoni tagħha fir-rigward tal-kwistjoni jekk l-għajnuna għal operatur tal-infrastruttura tistax tgħaddi għall-utent ta’ infrastruttura biss wara s-sentenza tal-Qorti Ġenerali fil-Kawża Flughafen Leipzig-Halle GmbH (23).
(101)
Il-Ġermanja tammetti li d-deċiżjoni fil-Każ N 644e/02 kienet skadiet meta ngħatat l-għajnuna għall-investiment lit-TAZV. Madankollu l-awtoritajiet Ġermaniżi jenfasizzaw li d-dispożizzjoni leġiżlattiva rilevanti li fuqha kienet ibbażata d-deċiżjoni fil-Każ N 644e/02, taqbel ma’ dik li fuq il-bażi tagħha ngħatat il-miżura lit-TAZV. Il-bażi ġuridika ġiet biss aġġornata, iżda f’dan ir-rigward baqgħet ma nbidlitx fis-sustanza tagħha. B’hekk il-Ġermanja targumenta li l-aġġornament tal-bażi ġuridika biss ma jwassalx awtomatikament sabiex issir klassifikazzjoni bħala għajnuna mill-Istat.
(102)
Il-Ġermanja tenfasizza li l-kalkolu tal-ispejjeż huwa trasparenti u rregolat legalment.
L-ebda vantaġġ ekonomiku għal Propapier
(103)
Il-Ġermanja tikkummenta dwar it-tliet possibbiltajiet, biex jiġu kkalkolati t-tariffi għal impriża li tagħmel użu mis-servizzi tat-trattament tal-ilma mormi (premessa 68 tad-deċiżjoni tal-ftuħ): L-approċċ tal-kosti totali, il-prezz ta’ fornitur privat, u l-prezz ta’ referenza.
Fl-użu tal-approċċ tal-kosti totali ma jirriżulta l-ebda vantaġġ
(104)
Il-Ġermanja tikkontradixxi l-fehma li t-tariffa mħallsa minn Propapier ma tkoprix l-ispejjeż kollha. Il-kalkolu tal-ispejjeż huwa legalment stipulat (u essenzjalment għandu jkopri l-ispejjeż, ħlief għall-fatt li s-sussidji ta’ terzi ma jiġux ikkunsidrati għall-kalkolu tal-interessi imputati (24)). Id-dispożizzjonijiet legali jipprovdu li l-ispejjeż għandhom jiġu rkuprati, iżda li ma għandhomx jinqabżu. L-ispejjeż kollha li jirriżultaw għat-TAZV huma rkuprati, inklużi l-interessi fuq is-sehem ta’ kapital investit tat-TAZV. Il-kalkolu tal-interessi spekulattivi fuq sussidji tal-Land mhuwiex iġġustifikat, peress li t-TAZV ma ġġarrabx dawn l-ispejjeż.
(105)
Fir-rigward ta’ Propapier ma jirriżulta l-ebda vantaġġ selettiv, peress li t-tariffi għall-utenti kollha tal-impjant il-ġdid li nbena huma l-istess.
(106)
Il-kwistjoni jekk it-tariffa kinitx tkun ogħla mingħajr is-sussidji mogħtija taħt l-iskema GA għall-kostruzzjoni tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi tiddependi minn diversi fatturi, pereżempju mid-disponibbiltà ta’ riżorsi finanzjarji oħrajn.
(107)
L-awtoritajiet mhumiex obbligati jinkludu s-sussidji fil-kalkolu tal-interessi fuq il-kapital użat, la abbażi tal-prinċipju li min iniġġes iħallas u lanqas abbażi tad-Direttiva Qafas tal-UE dwar l-Ilma. Id-Direttiva Qafas tal-UE dwar l-Ilma tipprovdi li l-ispejjeż tas-servizzi tal-ilma jridu jiġu rkuprati, iżda tippermetti flessibbiltà lill-Istati Membri fir-rigward tal-implimentazzjoni. Fil-każ preżenti, l-ispejjeż kollha tat-TAZV (tas-servizz tal-ilma) huma rkuprati. Il-prinċipju li min iniġġes iħallas ma japplikax b’mod assolut, iżda jrid jiġi “kkunsidrat”. Fil-każ preżenti għandu jiġi kkunsidrat permezz tal-inklużjoni tal-ispejjeż kollha tat-TAZV fil-kalkolu.
(108)
Id-Direttiva Qafas tal-UE dwar l-Ilma tittratta kontribuzzjoni “xierqa” Il-Ġermanja tiddikjara li t-tariffi mħallsa minn Propapier huma komparattivament għoljin meta mqabbla ma’ reġjuni oħrajn fil-Ġermanja jew fl-Unjoni Ewropea. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Ġermaniżi jinnotaw li skont id-Direttiva Qafas tal-UE dwar l-Ilma, l-Istati Membri jistgħu jikkunsidraw l-impatti soċjali, ambjentali u ekonomiċi tal-irkupru tal-ispejjeż kif ukoll is-sitwazzjonijiet ġeografiċi u klimatiċi tar-reġjuni kkonċernati.
(109)
Il-Ġermanja tiddikjara li paragun mal-każijiet Kimberly-Clark jew InfraLeuna (ara wkoll il-premessa 70 tad-deċiżjoni tal-ftuħ) mhuwiex rilevanti. Is-suġġett tal-Każ Kimberly-Clark hija tariffa preferenzjali għal impriża, li abbażi tagħha kien hemm is-suspett li possibbilment mhux l-ispejjeż kollha huma rkuprati. Fil-każ preżenti l-ispejjeż kollha ġew irkuprati, u l-kundizzjonijiet tariffarji huma ugwali għall-utenti kollha. Fil-Każ Kimberly-Clark, ġie żviluppat qasam industrijali skont il-bżonnijiet partikolari ta’ impriża waħda, filwaqt li l-qasam industrijali fil-każ preżenti ser jiġi żviluppat għal diversi stabbilimenti.
(110)
Is-suġġett tad-deċiżjoni fil-Każ InfraLeuna huwa l-ipprezzar ta’ impriżi privati għall-użu ta’ infrastruttura privata, filwaqt li l-każ preżenti jikkonċerna l-użu ta’ infrastruttura muniċipali u tariffi stipulati legalment u mhux relatati mas-suq. Fil-każ preżenti, l-utenti jġarrbu l-ispejjeż kollha li normalment ikollha ġġarrab kumpanija għall-ġestjoni tal-ilma mormi. F’suq mhux liberalizzat tal-ilma mormi, il-fatturi tal-ispejjeż li għandhom jiġu kkunsidrati huma stipulati legalment u huma ugwali għall-impriżi kollha (KAG Bradenburg).
(111)
Id-deċiżjonijiet imsemmija fid-deċiżjoni tal-ftuħ fil-każijiet Wagner u Weida Leder (il-premessa 71 u n-nota ta’ qiegħ il-paġna 19) jikkonċernaw sussidji għall-kostruzzjoni ta’ impjant privat għat-trattament tal-ilma mormi. Madankollu fil-każ preżenti Propapier ma rċeviet l-ebda sussidju għall-investiment privat volontarju, iżda tħallas tariffi għall-użu imposti bil-liġi.
It-test tal-investitur privat mhuwiex applikabbli
(112)
Fil-fehma tal-Ġermanja, l-ilma mhuwiex kommodità tas-soltu. Is-settur tat-trattament tal-ilma mormi fil-Ġermanja huwa mqassam f’monopolji reġjonali tal-fornituri tas-servizzi muniċipali pubbliċi tad-drenaġġ. It-trattament tal-ilma mormi fil-Ġermanja b’hekk mhuwiex attività ekonomika, iżda kompitu obbligatorju sovran tal-muniċpalitajiet. It-TAZV taġixxi bħala awtorità pubblika u mhux bħala impriża li l-aġir tagħha jista’ jiġi eżaminat skont it-test tal-investitur fis-suq. Fil-Ġermanja jeżisti rekwiżit ta’ konnessjoni u użu obbligatorju. L-utenti ma għandhomx il-possibbiltà jiddeċiedu favur fornitur tas-servizzi differenti minn dak impost mill-muniċipalità. It-tariffi huma stipulati legalment, jiġu deċiżi mill-awtoritajiet u ma għandhomx jaqbżu l-ispejjeż.
(113)
Is-settur tat-trattament tal-ilma mormi fil-Ġermanja huwa aċċessibbli għal impriżi privati b’mod ristrett. Dawn jistgħu jikkontribwixxu biss abbażi tal-kuntratti ta’ ġestjoni jew ta’ operatur fejn għandha x’taqsam il-konformità teknika mal-obbligi legali dwar ir-rimi tal-ilma mormi. Ir-responsabbiltà għall-kompitu madankollu tibqa’ tal-muniċipalità, li legalment mhijiex obbligata tagħmel sejħa għall-offerti għall-kuntratt. Barra minn hekk l-impriżi privati jistgħu jwettqu kompiti tekniċi (jew f’każijiet eċċezzjonali jimponu t-tariffi), iżda anki f’dan il-każ it-tariffi ma jistgħux ikunu jaqbżu l-ispejjeż tagħhom. It-TAZV ma assenjat l-ebda kompitu tekniku lil partijiet terzi.
(114)
Peress li t-tariffi huma stipulati legalment u l-ispejjeż tal-infrastruttura ma jistgħux jinqabżu, ma hemm l-ebda suq li fih l-impriżi privati privati jistgħu jistabbilixxu tariffi għall-ilma mormi bl-għan li jagħmlu profitt. Ma hemmx kompetizzjoni bejn l-impriżi privati jew bejn impriżi privati u pubbliċi fir-rigward tal-utenti finali.
(115)
Fil-fehma tal-Ġermanja f’każ bħal dan mhuwiex possibbli li l-aġir ta’ operatur jitqabbel mal-aġir ta’ investitur privat. Konsegwentement it-test tal-investitur privat mhuwiex applikabbli.
Il-prezzijiet ta’ referenza
(116)
Minħabba l-obbligu ta’ konnessjoni mal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi ma hemm l-ebda kompetizzjoni u b’hekk ukoll l-ebda prezz tas-suq, li jista’ jintuża bħala valur referenzjarju għall-investigazzjoni tal-vantaġġ fir-rigward tal-għajnuna.
(117)
Il-Ġermanja tiċħad id-deskrizzjoni tal-ilmentatur, li ftit fabbriki tal-karti biss jużaw is-sistemi tal-ilma mormi muniċiġali u b’hekk il-fatt li tittieħed bħala bażi biss dejta minn dawn il-fabbriki tal-karti bħala punt ta’ riferiment għas-settur mhuwiex rappreżentattiv.
(118)
Fil-kummenti tagħha, il-Ġermanja ddikjarat b’mod korrett li Propapier ma tħallas l-ebda tariffa ta’ EUR 0,95/m3 (kif speċifikat fil-premessi 72 u 80 tad-deċiżjoni tal-ftuħ), iżda mill-2010 ħallset tariffa ta’ EUR 1,18/m3. Din it-tariffa hija komparattivament għolja meta mqabbla ma’ siti oħra fl-Unjoni Ewropea u fi kwalunkwe każ mhijiex differenti mis-soltu. Skont stħarriġ tal-Assoċjazzjoni Ġermaniża għall-Fabbriki tal-Karti, fost 77 impriża tal-industrija tal-karti Ġermaniża, li jirrappreżentaw 68 % tas-settur, fis-sena 2007 it-tariffi bħala medja kienu ta’ EUR 1,12 (dawn kienu jvarjaw bejn EUR 0,31/m3 u EUR 2,20/m3). It-tariffa mħallsa minn Propapier tinsab f’din il-firxa u hija ‘l fuq mill-medja ta’ dan il-kampjun.
(119)
F’kummenti li ngħataw aktar tard, il-Ġermanja infurmat lill-Kummissjoni li t-tariffa fis-sena 2012 kienet għoliet għal EUR 1,14/m3, sabiex tkopri t-telf fl-istadju tal-bidu tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi. Fuq il-bażi tal-iffrankar fl-ispejjeż tal-enerġija, fil-bidu tal-2013, it-tariffa kienet stabbilita għal EUR 1,39/m3, b’mod konsistenti mal-obbligu legali li t-tariffi jridu jirkupraw l-ispejjeż, iżda ma għandhomx jaqbżuhom. Barra minn hekk, Propapier kellha twettaq trattament minn qabel tal-ilma mormi, qabel dan jingħata lill-impjant tat-TAZV. L-ispejjeż għat-trattament minn qabel kienu ta’ madwar […] EUR/m3, li jwassal sabiex l-ispejjeż totali għat-trattament tal-ilma mormi għal Propapier jammontaw għal […] EUR/m3, u meta mqabbla magħhom l-ispejjeż medji fis-settur (2010) ikunu ta’ 1,27 EUR/m3.
(120)
Il-Ġermanja tgħid li l-paragun mat-tariffi mħallsa minn manifatturi tal-karti oħrajn fl-Unjoni Ewropea huwa l-punt ta’ riferiment korrett għall-investigazzjoni, li ma jeżisti l-ebda vantaġġ ekonomiku, u li d-dubji tal-Kummissjoni fir-rigward ta’ tali paragun mhumiex validi.
(121)
Skont l-informazzjoni ppreżentata mill-Ġermanja, l-eżempji tal-Kummissjoni jindikaw prezzijiet medji abbażi tal-prezz sħiħ. Il-Ġermanja ma għandha l-ebda raġuni sabiex temmen li dawn it-tariffi kienu jinkludu għajnuna mill-Istat.
(122)
Il-Ġermanja tindika li l-eżempju ta’ Lenzing Lyocell (25) huwa wieħed validu, anki jekk is-sitwazzjoni tmur lura għaxar snin (Propapier tħallas aktar mid-doppju tat-tariffa, iżda t-tariffi għall-ilma mormi fl-aħħar għaxar snin ma żdidux b’aktar minn 100 %).
L-għajnuna eżistenti
(123)
Il-Ġermanja tippreżenta żewġ argumenti għalfejn it-tariffi, sa fejn dawn jirrappreżentaw għajnuna, għandhom jiġu kkunsidrati bħala għajnuna eżistenti skont l-Artikolu 1(b)(v) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999.
(124)
Il-Ġermanja tispjega li l-Kummissjoni fid-deċiżjoni tagħha fil-Każ N 644e/02 tal-2003 kkonkludiet li l-iskema GA ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat għall-operaturi ta’ impjanti għat-trattament tal-ilma mormi, sakemm l-istituzzjoni kompetenti - bħal pereżempju t-TAZV - tkun assoċjazzjoni għal skopijiet speċjali (Zweckverband). Il-Kummissjoni bbażat din il-konstatazzjoni fuq il-fatt li assoċjazzjoni għal skopijiet speċjali hija soġġetta għas-superviżjoni muniċipali u tieħu ħsieb servizz ta’ interess ekonomiku ġenerali. Madankollu, kif il-Kummissjoni stess ikkonstatat fil-premessa 57 tad-deċiżjoni tal-ftuħ, l-iskema, anki li kieku sadanittant tikkostitwixxi għajnuna abbażi tal-iżvilupp tas-suq intern, tkun ikklassifikata bħala għajnuna eżistenti skont l-Artikolu 1(b)(v) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tal-Kunsill.
(125)
Kif spjegat fil-premessa 100 ta’ din id-deċiżjoni, id-deċiżjoni fil-Każ Nru 644e/02 skont il-Ġermanja tinkludi wkoll l-effetti indiretti tal-kompitu konġunt, jiġifieri t-tariffi. It-tariffi ma kienu jeħtieġu l-ebda notifika separata, peress li l-metodu għall-kalkolu tat-tariffi huwa parti mill-implimentazzjoni tal-iskema.
(126)
Fid-dawl tal-argument li t-tariffi jikkostitwixxu għajnuna eżistenti, il-Ġermanja ssostni li din l-għajnuna inkorporata fit-tariffi diġà kienet fis-seħħ qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ekonomika Ewropea fl-1 ta’ Jannar 1958. Għajnuna eżistenti qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat KEE tibqa’ għajnuna eżistenti anki fil-każ ta’ modifiki sussegwenti, sakemm jinżamm il-“ġist” tal-iskema oriġinali. (26) L-ispeċifikazzjoni ta’ regola ġenerali li diġà kienet teżisti qabel l-1 ta’ Jannar 1958 ma tikkostitwixxix għajnuna ġdida li trid tiġi notifikata. (27)
(127)
Il-Ġermanja tispjega li l-liġijiet dwar it-tariffi lokali diġà kienu jeżistu qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat KEE u anki wara baqgħu applikabbli. § 6(2) tal-KAG Bradenburg attwali, abbażi tal-fatt li Bradenburg tinsab fuq parti mit-territorju ta’ dak li kien ir-Renju tal-Prussja, imur lura għal-Liġi dwar it-Tariffi Lokali għar-Renju tal-Prussja tal-14 ta’ Lulju 1893 (PrKAG) u l-Liġi dwar it-Tariffi Muniċipali ta’ Bayern (BayGAG). Il-Ġermanja tibbaża dan l-argument fuq is-subargumenti segwenti:
(a)
Dawn il-liġijiet baqgħu applikabbli fil-perjodu bejn l-1919 sal-1933 kif ukoll mill-1933 sal-1945.
(b)
Il-liġijiet dwar it-tariffi lokali tal-lum tal-Länder l-antiki jirreferu lura għall-PrKAG.
(c)
Il-KAG Bradenburg, minkejja l-pożizzjoni speċjali tal-Länder il-ġodda abbażi tat-tqassim tal-Ġermanja, tinsab f’kontinwità mal-PrKAG.
Subargument (a):
(128)
Il-possibbiltà tal-impożizzjoni ta’ tariffi permezz tal-muniċipalitajiet għall-użu ta’ infrastruttura pubblika diġà kienet tinsab fil-PrKAG. Il-Liġi dwar it-tariffi, li ilha fis-seħħ fil-Bayern mill-1938 (u tikkostitwixxi l-bażi għal serje ta’ liġijiet simili f’Länder oħrajn fin-Nofsinhar tal-Ġermanja), ukoll toffri din il-possibbiltà. (28) Skont il-PrKAG, ir-rati normalment għandhom jiġu kkalkolati b’tali mod li jiġu rkuprati l-ispejjeż amministrattivi u ta’ manutenzjoni tal-organizzazzjoni, inkluż il-ħlas tal-interessi u t-tifdija tal-kapital investit. Għalkemm it-tariffi skont il-PrKAG iridu jirkupraw biss il-ħlas għall-interessi tal-kapital investit (għall-infrastruttura), is-sentenzi ta’ wara l-gwerra dwar il-PrKAG jimplikaw li fl-applikazzjoni tal-PrKAG mhuwa previst l-ebda ħlas ta’ interessi fuq sussidji ta’ partijiet terzi.
(129)
Il-PrKAG u l-liġijiet provinċjali komparabbli eżistenti la ġew imħassra fir-Repubblika ta’ Weimar u lanqas wara t-teħid tal-poer tan-Nażisti B’hekk dawn baqgħu fis-seħħ anki wara l-1918.
Subargument (b):
(130)
Wara t-Tieni Gwerra Dinjija, il-PrKAG baqgħet tapplika bħala liġi tal-Land taħt il-liġi bażika tal-1949 (iktar ‘il quddiem “GG”), skont il-liġijiet li ma jikkontradixxuhiex (l-Artikolu 123 GG), u baqgħet fis-seħħ permezz ta’ dispożizzjonijiet li kienu jippermettu lil-Länder jadottaw liġijiet f’ċerti oqsma. B’hekk huwa ċar li l-PrKAG kienet diġà tapplika fil-Länder Ġermaniżi qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ekonomika Ewropea.
(131)
Wara t-twaqqif tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja fl-1949, il-PrKAG ftit ftit ġiet issostitwita f’xi Länder tal-Punent permezz tal-Liġi dwar it-Tariffi Lokali attwali. Bis-sostituzzjoni tal-PrKAG permezz ta’ dawn il-liġijiet provinċjali fis-snin sittin u fis-snin sebgħin, ir-regola ġiet speċifikata u adattata fir-rigward tat-terminoloġija, iżda l-liġi fil-ġist tagħha baqgħet l-istess. B’mod partikolari baqa’ applikabbli l-fatt li l-ebda interess imputat ma jiġi stabbilit fuq sussidji ta’ partijiet terzi. (29) Skont il-PrKAG, il-ħlas tal-interessi jsir biss għall-kapital misluf. Taħt il-liġijiet provinċjali, il-ħlas tal-interessi huwa estiż għall-kapital investit, iżda la l-PrKAG u lanqas dawn il-liġijiet provinċjali ma kienu jipprevedu l-interess imputat fuq is-sussidji.
(132)
B’hekk il-Ġermanja hija tal-fehma li l-liġijiet attwali dwar it-tariffi lokali tal-Länder l-antiki jirreferu lura għall-PrKAG. Skont l-informazzjoni ppreżentata mill-Ġermanja, fil-każ preżenti huwa partikolarment importanti li tiġi kkunsidrata l-KAG tan-Nordrhein-Westfalen tas-sena 1969 (30), li serviet bħala mudell għall-KAG Bradenburg, u li ssostitwixxiet il-PrKAG tas-sena 1906; minkejja l-emendi terminoloġiċi meħtieġa, il-KAG tan-Nordrhein-Westfalen sostanzjalment jikkorrispondi mal-PrKAG (ara l-premessa 128 ta’ din id-deċiżjoni). Anki l-liġijiet dwar it-tariffi lokali ta’ Länder oħrajn (pereżempju Rhineland Palatinate, Schleswig-Holstein u Hessen) huma bbażati fuq il-PrKAG u jħassruha.
Subargument (c):
(133)
Il-Ġermanja ssostni li l-KAG Bradenburg jokkupa pożizzjoni speċjali minħabba tat-tqassim tal-Ġermanja wara t-Tieni Gwerra Dinjija. Fis-snin ta’ wara l-istabbiliment tar-Repubblika Demokratika tal-Ġermanja (DDR), il-governanza awtonoma lokali bl-isfera ta’ attività proprja tagħha ġiet abolita fi Brandenburg u fil-ländern l-oħrajn tal-Ġermanja tal-Lvant. Ġew stabbiliti dispożizzjonijiet b’rabta mal-governanza ċentrali. Permezz tal-Kostituzzjoni lokali tas-17 ta’ Mejju 1990 (31) (li ġiet adottata mill-Parlament tal-Poplu tad-DDR qabel ir-riunifikazzjoni fit-3 ta’ Ottubru 1990), il-governanza awtonoma lokali ġiet stabbilita mill-ġdid, u ġie ddeterminat li l-muniċipalitajiet għandhom ikunu responsabbli sabiex jirregolaw il-ġestjoni finanzjarja tagħhom stess. Għal dan l-għan, dawn kienu intitolati li jimponu l-ħlasijiet u t-tariffi għas-servizzi muniċipali.
(134)
Il-KAG Bradenburg tas-27 ta’ Ġunju 1991 hija bbażata fuq il-KAG tan-Nordrhein-Westfalen u huwa kważi identiku għaliha.
(135)
Minkejja li sadanittant kien hemm żviluppi legali differenti fid-DDR, ma deherx li l-liġijiet dwar it-tariffi lokali tal-Länder tal-Lvant u tal-Punent ġew trattati b’mod differenti. Il-KAG Bradenburg kompliet bit-tradizzjoni legali tal-PrKAG u ma saritx parti mit-tradizzjoni legali tad-DDR preċedenti. Barra minn hekk ma hemm l-ebda kontinwità istituzzjonali bejn is-sistema tat-trattament tal-ilma (mormi) tad-DDR u s-sistema tat-trattament tal-ilma mormi tal-Land ta’ Brandenburg. Il-Kostituzzjoni lokali tas-17 ta’ Mejju 1990 stabbiliet il-pedament għall-adozzjoni tal-liġijiet dwar it-tariffi lokali fil-Länder il-ġodda. Il-liġijiet dwar it-tariffi lokali tal-Länder il-ġodda sostanzjalment huma relatati mal-liġijiet dwar it-tariffi lokali tal-Länder l-antiki, li min-naħa tagħhom kienu jirreferu lura għall-PrKAG. Din hija konsegwenza inevitabbli tal-fatt li l-Länder il-ġodda tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja ssieħbu taħt il-Liġi Bażika. (32) Dan huwa partikolarment apparenti mill-oriġini tal-KAG Brandenburg. Il-KAG Brandenburg hija skont it-tradizzjoni legali tal-KAG tan-Nordrhein-Westfalen u tal-PrKAG. It-tqassim tal-Ġermanja u t-tradizzjoni legali interrotta minħabba fih fil-Länder tal-Ġermanja tal-Lvant ma għandhiex twassal għal żvantaġġ fir-rigward tal-interpretazzjoni tal-KAG Bradenburg.
(136)
Il-KAG Bradenburg tinsab f’kontinwità storika mal-PrKAG.
(137)
Il-Ġermanja targumenta wkoll, li anki l-prinċipju ta’ ekwivalenza u tal-irkupru tal-ispejjeż kienu japplikaw diġà qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat KEE fl-1958. Il-prinċipju ta’ ekwivalenza jitlob li tariffa ma tkunx manifestament sproporzjonata mal-valur tas-servizz tal-awtorità pubblika mħallas permezz tagħha. Dan huwa element tal-istat tad-dritt imħaddan fil-Liġi Bażika. Il-prinċipju tal-irkupru tal-ispejjeż isegwi direttament mill-PrKAG. Anki meta dan il-prinċipju ma jiġix applikat strettament fil-kalkolu tat-tariffi, id-dħul mit-tariffi ta’ muniċipalità ma għandux jaqbeż b’mod konsiderevoli n-nefqa tagħha.
Il-konformità mal-prinċipju tal-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi u mal-prinċipju ta’ trattament ugwali.
(138)
Il-Ġermanja ssostni wkoll li l-irkuprar tal-elementi ta’ għajnuna għall-każ li l-Kummissjoni tikkunsidra t-tariffi kkalkolati għal Propapier bħala għajnuna operatttiva, ikun jikser il-prinċipju tal-aspettattiva leġittima l-prinċipju ta’ trattament ugwali.
(139)
Il-prinċipju tal-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi jistipula li 1) korp tal-Unjoni għandu jqajjem aspettattivi raġonevoli min-naħa ta’ dawk ikkonċernati u 2) operatur ekonomiku prudenti u attent ma għandux ikun f’pożizzjoni li jipprevedi l-adozzjoni ta’ miżura li aktarx li tolqotlu l-interessi tiegħu.
(140)
Peress li l-iskema GA (approvata permezz tad-deċiżjoni fil-Każ 644e/02) ma ġietx ikkunsidrata bħala għajnuna mill-Istat, Propapier seta’ kellha l-aspettattiva raġonevoli li ma kien hemm l-ebda għajnuna favur tagħha. Qabel ma kien hemm l-ebda dubju dwar il-kompatibbiltà ta’ din l-iskema mad-dritt tal-Unjoni, peress li sa dak iż-żmien skemi simili qatt ma kienu ġew eżaminati mill-Kummissjoni Ewropea.
(141)
L-irkupru tal-element ta’ għajnuna li mhuwiex inkluż fit-tariffi fil-każ ta’ klassifikazzjoni bħala għajnuna operattiva mill-Kummissjoni jikser ukoll il-prinċipju ta’ trattament ugwali, li skontu sitwazzjonijiet simili jridu jiġu trattati bl-istess mod. L-irkupru joħloq vantaġġ għall-kompetituri ta’ Propapier.
4.3. IL-KUMMENTI TAL-ASSOĊJAZZJONIJIET TAL-MUNIĊIPALITAJIET ĠERMANIŻI U TAL-VKU
(142)
L-assoċjazzjonijiet tal-muniċipalitajiet Ġermaniżi u l-VKU jilqgħu l-kummenti tal-Ġermanja tat-28 ta’ Jannar 2011, li huma kkontribwixxew għalihom. Dawn jirreferu b’mod partikolari għall-argument li t-trattament tal-ilma mormi fil-Ġermanja huwa kompitu sovran mhux ekonomiku tal-muniċipalitajiet. Il-muniċipalitajiet huma responsabbli għall-organizzazzjoni u l-finanzjament ta’ din l-attività fil-qafas tal-kompitu ta’ governanza awtonoma muniċipali mandatorju tagħhom fl-interess taċ-ċittadini.
(143)
L-assoċjazzjonijiet tal-muniċipalitajiet Ġermaniżi u l-VKU jiddikjaraw li l-ħames sentenza ta’ § 6(2) tal-KAG Brandenburg, li tipprovdi li t-tariffi għall-użu tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi għandhom ikopru l-ispejjeż, l-interessi imputati u d-deprezzament imputat, filwaqt li s-sussidji ma għandhomx jiġu kkunsidrati fl-istabbiliment tal-interessi imputati għall-kapital użat, hija fl-interess tal-konsumatur. Peress li s-sussidji ta’ partijiet terzi ma jikkostitwixxu l-ebda kapital investit mill-muniċipalitajiet, l-utenti wkoll ma għandhomx iħallsu interessi fuq dawn is-sussidji lill-muniċipalitajiet.
5. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA FIR-RIGWARD TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(144)
Il-miżuri inkwistjoni għandhom jiġu kklassifikati bħala għajnuna mill-Istat jekk jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet li ġejjin: i) Il-miżura għandha tkun għajnuna mogħtija minn Stat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, ii) minn din għandu jirriżulta vantaġġ ekonomiku għall-impriża, iii) il-vantaġġ għandu jkun selettiv, u iv) il-miżura għandha tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni u tippreġudika l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Tkun teżisti għajnuna mill-Istat meta l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(1) TFUE jiġu ssodisfatti b’mod kumulattiv.
(145)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ diġà ma kienx ikkontestat il-fatt li l-miżuri kollha inkwistjoni jinvolvu l-użu ta’ riżorsi tal-Istat u li dawn jistgħu jfixklu l-kompetizzjoni u l-kummerċ fis-suq intern.
(146)
Fir-rigward tad-dikjarazzjoni ta’ oġġezzjonijiet, il-Kummissjoni kkonstatat li għandha ssir distinzjoni bejn 1) allegata għajnuna mill-Istat favur Propapier permezz ta’ miżuri ta’ infrastruttura ddedikata (il-kostruzzjoni ta’ impjant għat-trattament tal-ilma mormi u proġetti infrastrutturali fiż-żona estiża tal-qasam industrijali, fejn tinsab il-fabbrika l-ġdida ta’ Propapier) kif ukoll 2) allegata għajnuna lil Propapier fl-għamla ta’ tariffi mnaqqsa għat-trattament tal-ilma mormi.
5.1. IL-PROĠETTI INFRASTRUTTURALI FFINANZJATI MINN RIŻORSI TAL-ISTAT HUMA INFRASTRUTTURA ĠENERALI JEW IDDEDIKATA ESKLUSSIVAMENT GĦAL PROPAPIER?
(147)
Fil-passat il-Kummissjoni kienet tal-fehma li l-amministrazzjoni pubblika fil-qasam tagħha għandha twettaq xogħlijiet ta’ żvilupp reġjonali. Dan ifisser li għandha tiffinanzja infrastruttura li minnha tibbenefika l-popolazzjoni kollha. Barra minn hekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li mhuwiex rilevanti għal liema raġuni tkun inħolqot din l-infrastruttura, sakemm issir sabiex tintuża mill-komunità. Għall-kuntrarju, meta tali infrastruttura tintuża biss minn impriża privata waħda, din trid tipprovdi l-finanzjament. Dan jirriżulta mill-fatt li fir-rigward tal-għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni għandha tinvestiga l-impatti konkreti tal-miżura u mhux l-għanijiet segwiti. B’hekk fil-każ preżenti l-Kummissjoni hija tal-fehma li għandu jiġi investigat liema infrastruttura sservi għall-komunità (inkluża Propapier) u liema tintuża biss minn Propapier. Dan għaliex dik tal-aħħar biss trid tiġi ffinanzjata minn Propapier. (33)
(148)
Il-Kummissjoni tinnota li l-parkeġġ, it-triq u l-Kanal Oder-Spree mhumiex operati minn impriżi fis-sens tad-dritt dwar il-kompetizzjoni tal-Unjoni Ewropea, peress li l-użu tagħhom huwa mingħajr ħlas. B’hekk fil-każ preżenti ma tqumx id-domanda dwar l-għajnuna mill-Istat favur is-sid jew l-operatur ta’ din l-infrastruttura.
5.1.1. Il-parkeġġ
(149)
L-ilmentatur jallega li l-post fejn jinsab il-parkeġġ mhuwiex wieħed vantaġġuż u jinsab ‘il bogħod wisq sabiex ikun jista’ tintuża għal industriji oħrajn ġewwa l-belt u jwassal sabiex il-belt tkun tista’ tagħlaq spazji għat-trakkijiet ġewwa l-belt. Il-Ġermanja fil-fatt ma ppruvatx il-kuntrarju; madankollu ċ-ċirkustanza waħedha li l-parkeġġ jinsab fil-prossimità diretta ta’ impriża ma jfissirx awtomatikament li dan il-parkeġġ huwa maħsub għal din l-impriża jew li din tibbenefika minnu primarjament. Is-sinjal tat-traffiku msemmi mill-ilmentatur (ara l-premessa 46), li jindika l-ispazji għat-trakkijiet għall-impjant tal-enerġija, kien biss temporanju u jmur lura għax-xogħlijiet fl-impjant tal-enerġija, li tlestew fit-tmiem ta’ Marzu 2011. Il-Kummissjoni tinnota li l-parkeġġ huwa aċċessibbli liberament u hemm sinjali għalih fit-triq pubblika, mingħajr mhija indikata xi impriża speċifika. Il-kwistjoni jekk il-parkeġġ joffrix faċilitajiet ta’ serħan mhijiex rilevanti għall-klassifikazzjoni tiegħu bħala infrastruttura ġenerali.
(150)
Il-Ġermanja ppreżentat provi suffiċjenti li l-parkeġġ ma nbeniex speċifikament għal Propapier, iżda li kien parti mill-kunċett ġenerali ta’ ppjanar ekonomiku għall-qasam industrijali. Barra minn hekk, Propapier tagħmel użu mill-ispazji għall-parkeġġ proprji tagħha għal 27 trakk u 213-il karozza. Huma ppjanati spazji addizzjonali għal 120 karozza (il-premess għall-bini diġà nħareġ). Meta nħarġet id-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Ġermanja diġà kienet ikkonfermat li l-ispazji tal-kumpanija stess għall-parkeġġ tal-vetturi tal-impjegati, il-fornituri u l-viżitaturi ta’ Propapier kienu biżżejjed.
(151)
Abbażi tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, il-Kummissjoni tikkonferma l-opinjoni preliminari tagħha mid-deċiżjoni tal-ftuħ, li l-parkeġġ mhuwiex iddedikat esklussivament għal Propapier u ma jikkostitwixxi l-ebda għajnuna mill-Istat.
5.1.2. It-triq
(152)
It-triq hija triq pubblika. Din hija parti mill-pjan ta’ żvilupp ġenerali taż-żona industrijali, li diġà kien ippjanat fl-1993, ħafna qabel Propapier iddeċidiet li tistabbilixxi ruħha hemmhekk. Kuntrarjament għall-informazzjoni mogħtija mill-ilmentatur, it-triq ma tiqafx ftit metri wara l-fabbrika tal-karti ta’ Propapier, iżda tgħaqqad il-qasam industrijali attwali mal-Kanal Oder-Spree u l-oqsma ta’ espansjoni fit-Tramuntana tiegħu mal-awtostrada federali B 112. L-aħħar sezzjoni tlestiet fl-2013. It-triq il-ġdida jistgħu jibbenefikaw minnha wkoll impriżi oħrajn, peress li toffri possibbiltajiet ta’ żvilupp ulterjuri għall-qasam industrijali ta’ ArcelorMittal u oqsma industrijali oħrajn. It-triq tista’ tqassar il-ħin tal-ivvjaġġar għat-traffiku industrijali u kummerċjali lejn Frankfurt (Oder) u toffri lill-impriżi fi Frankurt aċċess aħjar għall-portijiet interni ta’ Eisenhüttenstadt.
(153)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonferma l-opinjoni preliminari tagħha mid-deċiżjoni tal-ftuħ, li t-triq mhijiex iddedikata esklussivament għal Propapier u ma tikkostitwixxi l-ebda għajnuna mill-Istat.
5.1.3. It-twessigħ/l-approfondiment tal-Kanal Oder-Spree
(154)
Fl-ilment tiegħu, l-ilmentatur jallega li l-miżuri infrastrutturali fil-qafas tat-twessigħ u l-approfondiment tal-Kanal Oder-Spree huma ddedikati esklussivament għal Propapier u kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat favur Propapier. Fis-sena 2008, Eisenhüttenstadt estendiet il-qasam industrijali mal-Kanal Oder-Spree sabiex tattira l-kumpaniji. Sa mill-2003 nbnew xatbiet għall-kontroll tal-ilma mat-tul kollu tal-kanal (li huwa parti min-Netwerk Trans-Ewropew (TEN)). Madankollu ma hemm l-ebda indikazzjoni ta’ rabta kawżali bejn dawn il-miżuri infrastrutturali u l-istabbiliment ta’ Propapier jew tal-għoti ta’ vantaġġ selettiv għall-benefiċċju ta’ Propapier fil-qafas ta’ dawn il-miżuri; barra minn hekk il-Kummissjoni taqbel mal-Ġermanja li t-twessigħ/l-approfondiment tal-Kanal Oder-Spree huma parti mill-manutenzjoni regolari tal-kanal.
(155)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonferma l-opinjoni preliminari tagħha mid-deċiżjoni tal-ftuħ, li t-twessigħ/l-approfondiment tal-Kanal Oder-Spree ma jirrappreżentaw l-ebda vantaġġ selettiv għal Propapier u ma jikkostitwixxu l-ebda għajnuna mill-Istat.
5.1.4. L-impjant għat-trattament tal-ilma mormi
(156)
Il-Kummissjoni tinnota li l-kapaċità tal-infrastruttura eżistenti għat-trattament tal-ilma mormi lil hinn mill-qasam industrijali estiż mal-Kanal Oder-Spree hija limitata. Il-kapaċità li fadal tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi eżistenti f’Eisenhüttenstadt jista’ jkopri biss il-bżonnijiet ta’ investitur żgħir addizzjonali, iżda li kieku jistabbilixxi ruħu investitur akbar jew diversi investituri żgħar fil-qasam industrijali l-ġdid, dan ma jkunx biżżejjed.
(157)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi tat-TAZV ma kienx inbena apposta għal Propapier. Il-bini kien diġà ġie ppjanat fil-qafas ta’ investimenti potenzjali oħrajn fis-snin 2004-2006, ħafna qabel l-istabbiliment ta’ Propapier. Il-Ġermanja ppreżentat evidenza li l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi diġà kien ippjanat fil-kuntest tal-iżvilupp ekonomiku tal-qasam industrijali mal-Kanal Oder-Spree. Il-Ġermanja ppreżentat ukoll evidenza dwar diversi kampanji ta’ promozzjoni, sabiex jiġu attirati investituri lejn iż-żona ta’ estensjoni tal-qasam industrijali mal-Kanal Oder-Spree, li sa issa ma kinux ta’ suċċess, peress li l-awtoritajiet reġjonali għadu ma rnexxilhomx jattiraw investituri addizzjonali (minbarra Propapier, EnWB u 5N PV).
(158)
Għalkemm l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi, permezz tal-ewwel stadju ta’ purifikazzjoni anerobika tiegħu, teknikament huwa ddisinjat sabiex ikun jista’ jittratta ilma industrijali kkontaminat ħafna bħal dak mill-manifatturi ta’ karta kkorrugata mhux ipproċessata minn karta skartata, l-ewwel stadju ta’ purifikazzjoni anerobika jkun interessanti wkoll għal utenti oħrajn, li jipproduċu ilma industrijali kkontaminat ħafna b’kontenut organiku, bħal impriżi tax-xorb u tal-ikel. Barra minn hekk, l-impjanti għat-trattament tal-ilma bl-ewwel stadju ta’ purifikazzjoni anerobika għall-ilma industrijali li jkun fih kontenutorganiku għoli, joffru diversi vantaġġi ekonomiċi u ekoloġiċi.
(159)
Għalkemm l-impjant tat-TAZV fid-daqs preżenti tiegħu jkopri prinċipalment il-bżonnijiet ta’ Propapier, dan jintuża wkoll miż-żewġ impriżi l-oħrajn li stabbilixxew ruħhom fiż-żona taħt l-istess kundizzjonijiet. Id-disinn modulari tiegħu jippermetti li l-impjant jiġi estiż sabiex jittratta l-ilma mormi ta’ utenti oħrajn. Anki mingħajr estensjoni modulari, bħalissa hemm riżervi ta’ kapaċità ta’ madwar [20-40] %, li jistgħu jintużaw għall-ilma mormi ta’ impriżi oħrajn, u l-kapaċità totali attwali tista’ tirdoppja (ara l-premessi 80 sa 84). L-impjant għat-trattament tal-ilma mormi huwa miftuħ għall-utenti kollha mingħajr diskriminazzjoni (investituri ġodda, li jistabbilixxu ruħhom fil-qasam industrijali huma soġġetti għal rekwiżit ta’ konnessjoni u ta’ użu), u l-impjant jista’ jittratta wkoll ilma mormi minn impriżi li ma joperawx fl-industrija tal-karti.
(160)
Fil-fehma tal-Kummissjoni, il-fatt li l-impjant tat-TAZV bħalissa jintuża prinċipalment minn Propapier (bħala medja [ 70] % u l-aktar [ 70] %) mhux bilfors ifisser li l-impjant jikkostitwixxi infrastruttura ddedikata, peress li mill-perspettiva ekonomika d-disinn modulari tiegħu huwa utli fi żminijiet ta’ baġits pubbliċi limitati. Kuntrarjament għall-fehma tal-ilmentatur, l-ispejjeż meħtieġa għall-irduppjar tal-kapaċità tal-impjant tat-TAZV, li huma stmati mill-Ġermanja għal inqas minn 50 % tal-ispejjeż inizjali tal-investiment, juru li d-disinn modulari tal-impjant jippermetti ekonomiji ta’ skala.
(161)
Il-fatt li l-għajnuna reġjonali għall-kostruzzjoni tal-impjant ingħatat taħt il-kundizzjoni li jistabbilixxi ruħu investitur ewlieni (f’dan il-każ Propapier) fiż-żona ta’ estensjoni tal-qasam industrijali, huwa kkunsidrat mill-Kummissjoni bħala ġestjoni pubblika tajba ta’ riżorsi skarsi, peress li la jagħmel sens li tibda tinbena infrastruttura pubblika kbira qabel jiġi ggarantit l-użu tagħha, u lanqas li din tkun kbira żżejjed.
(162)
L-argument li l-fabbriki tal-karti normalment ikollhom l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi tagħhom stess jista’ jiġi eliminat miċ-ċifri ppreżentati mill-Ġermanja. Għalkemm xi impriżi fl-industrija tal-karti, bħal f’setturi industrijali oħrajn għandhom l-impjanti għat-trattament (minn qabel) tal-ilma mormi tagħhom stess, dan il-fatt waħdu ma jindikax li fis-sitwazzjonijiet fejn l-utenti industrijali jagħmlu użu mill-impjant għat-trattament tal-ilma mormi pubbliku, l-Istat ikun qed jagħtihom vantaġġ, għaliex l-utenti jirkupraw l-ispejjeż matul iż-żmien permezz tat-tariffi li jħallsu.
(163)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-impjant għat-trattament tal-ilma mormi jikkostitwixxi infrastruttura ġenerali u l-għotja għall-impjant tat-TAZV b’hekk ma tikkostitwixxix għajnuna għall-investiment għal Propapier. B’differenza mill-parkeġġ, it-triq u l-Kanal Oder-Spree, l-operat tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi jirrappreżenta attività ekonomika, peress li l-operaturi tiegħu joffru servizz (it-trattament tal-ilma mormi) għal ħlas fis-suq. Madankollu, il-Kummissjoni nnotat li kwalunkwe għajnuna mogħtija lit-TAZV fi kwalunkwe każ tkun tikkostitxxi għajnuna eżistenti (premessi 51 sa 57 tad-deċiżjoni tal-ftuħ). B’hekk kwalunkwe għajnuna favur it-TAZV ma għandhiex tiġi eżaminata f’din id-deċiżjoni.
(164)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-proġetti infrastrutturali ffinanzjati permezz tar-riżorsi tal-Istat fiż-żona ta’ estensjoni tal-qasam industrijali fejn tinsab il-fabbrika l-ġdida ta’ Propapier, mhumiex maħsuba biss għall-fabbrika tal-karti u b’hekk ma għandhomx jiġu kklassifikati bħala infrastruttura ddedikata u għajnuna mill-istat lil Propapier. Dan ifisser li dan l-investiment megħjun ma jikkostitwixxix investiment wieħed fis-sens tal-punt 60 tal-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali flimkien mal-għajnuna reġjonali għall-fabbrika tal-karti ta’ Propapier, li ġiet approvata mid-Deċiżjoni finali tagħha fil-Każ SA 23827 (2013/C) (ara n-nota ta’ qiegħ il-paġna 4). B’hekk l-evalwazzjoni tal-għajnuna għall-investiment mogħtija lil Propapier, li kienet is-suġġet ta’ din id-deċiżjoni, mhijiex affettwata minn din id-deċiżjoni.
5.2. IT-TARIFFI MNAQQSSA GĦALL-UŻU TAL-IMPJANT GĦAT-TRATTAMENT TAL-ILMA MORMI GĦANDHOM JITQIESU BĦALA GĦAJNUNA MILL-ISTAT?
(165)
Fid-dawl tal-argument tal-Ġermanja, li miżura li tingħata lil operatur, fil-qafas ta’ skema li ma ġietx ikklassifikata bħala għajnuna mill-Kummissjoni, ma tistax twassal sabiex l-“għajnuna” tgħaddi għal għand l-utenti tal-infrastruttura, il-Kummissjoni tixtieq terġa’ tindika li fid-deċiżjoni dwar l-iskema ta’ għajnuna N 644e/02 ma jingħad xejn dwar jekk it-tariffi mħallsa għall-użu tal-infrastruttura fiċ-ċirkostanzi ta’ għajnuna jikkostitwixxux għajnuna favur l-utent tal-infrastruttura. Il-Kummissjoni tibqa’ tal-istess fehma espressa fid-deċiżjoni tal-ftuħ, li ma kienet infurmata dwar l-ebda skema ta’ tariffi, li tkun tapplika għas-sussidji mogħtija fil-qafas tal-iskema notifikata; b’hekk id-deċiżjoni dwar l-approvazzjoni tal-iskema ma tistax titqies bħala approvazzjoni għal għajnuna impliċitament ammissibbli, li jkollha bħala bażi l-Liġi dwar it-Tariffi Lokali.
(166)
Skont l-Artikolu 107(1) TFUE, l-għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat ta’ kwalunkwe tip, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, sa fejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(167)
L-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat għandha tiġi ddeterminata indipendentement mill-fatt 1) jekk id-Direttiva tal-UE dwar l-ilma u l-leġiżlazzjoni Ġermaniża li tittrasponi din id-direttiva jeħtiġux li l-ispejjeż għat-twaqqif tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi jiġu rkuprati kollha u 2) jekk it-tariffi humiex konformi mad-dispożizzjonijiet ta’ din il-leġiżlazzjoni. Fi kliem ieħor, miżuri li huma konformi kemm mad-Direttiva tal-UE dwar l-Ilma kif ukoll mal-leġiżlazzjoni Ġermaniza applikabbli, jistgħu xorta jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, meta jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet kollha tal-Artikolu 107(1) TFUE (ara l-premessa 144).
Riżorsi tal-Istat u imputabbiltà
(168)
It-tariffi li għandhom jitħallsu għall-użu tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi huma stabbiliti u imposti mill-muniċipalità b’konformità ma’ § 6 tal-Liġi dwar it-Tariffi Lokali tal-Land ta’ Brandenburg. Kieku t-tariffi kienu stabbiliti b’tali mod li jkunu inqas minn dawk li kien jimponi investitur privat, dan ikun ifisser telf għall-muniċipalità.
(169)
B’hekk tingħata l-miżura fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE mill-Istat jew mir-riżorsi tal-Istat, peress li d-dħul tal-muniċipalità jonqos minħabba l-vantaġġ mogħti lil Propapier.
(170)
Jekk l-ammont tat-tariffi jiġi stabbilit b’tali mod li jirriżulta vantaġġ għal impriża, dan ikun imputabbli wkoll għall-Istat, peress li dan l-istabbiliment tat-tariffi huwa attribwibbli għal istituzzjoni pubblika - il-belt ta’ Eisenhüttenstadt.
Vantaġġ ekonomiku
(171)
Bħal mhuwa ddikjarat fid-deċiżjoni tal-ftuħ (34), il-Kummissjoni trid teżamina jekk it-tariffi għat-trattament tal-ilma mormi li għandhom jitħallsu minn Propapier ġewx stabbiliti b’tali mod li joħolqu vantaġġ ekonomiku (selettiv) għal Propapier.
(172)
Skont ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja, it-terminu “vantaġġ” mhux biss jinkludi ħlasijiet bħal sussidji, iżda wkoll miżuri li jnaqqsu b’diversi modi l-piż li normalment ikollha ġġarrab impriża, u li b’hekk ma jikkostitwixxux sussidji fis-sens strett tal-kelma, iżda huma simili fin-natura u l-effetti tagħhom. (35)
(173)
Jekk dak li jkun japplika dan għall-każ preżenti, tqum id-domanda jekk it-tariffi li għandhom jitħallsu minn Propapier għat-trattament tal-ilma mormi humiex inqas mill-ispejjeż li impriża simili jkollha ġġarrab taħt kundizzjonijiet tas-suq normali, jiġifieri jekk l-ammont tat-tariffi huwiex konformi mal-prinċipju tal-operatur ekonomiku f’ekonomija tas-suq. Sabiex dan jiġi investigat, fil-fehma tal-Kummissjoni hemm żewġ possibbiltajiet:
-
Paragun tal-prezzijiet imħallsa minn Propapier ma’ prezz ta’ referenza, li ġeneralment huwa impost fl-Istat Membru kkonċernat għat-trattament tal-ilma mormi.
-
Analiżi tal-profittabilità ex ante, li turi li fornitur privat kien jitlob tariffi tal-istess livell.
Il-prezzijiet ta’ referenza
(174)
Fid-dawl tal-organizzazzjoni tas-suq deskritta mill-Ġermanja (ara l-premessi 112 sa 113), u meta jiġi kkunsidrat il-fatt li operaturi (anki privati) ma jistgħux jistabbilixxu liberament il-prezzijiet għas-servizzi tagħhom, peress li l-prezzijiet huma stipulati legalment (permezz tal-KAG Brandenburg), il-Kummissjoni hija tal-fehma li mhuwiex possibbli li jiġu ddeterminati prezzijiet ta’ referenza li kieku kien jitlob operatur privat f’kundizzjonijiet normali tas-suq.
(175)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-Ġermanja ppreżentat dejta dwar il-prezzijiet li jħallsu impriżi oħrajn mis-settur li fih topera Propapier. Għalkemm il-Ġermanja sostniet li l-prezzijiet ta’ referenza ppreżentati huma prezzijiet medji, li jirriflettu l-ispejjeż kollha, ma hemm l-ebda indikazzjoni dwar jekk dawn it-tariffi jinkludux għajnuna mill-Istat. Id-dubji tal-Kummissjoni dwar l-utilità ta’ din id-dejta bħala bażi għal paragun ma jistgħux jiġu eliminati. Dan huwa primarjament minħabba li fil-fehma tal-Kummissjoni dawn il-prezzijiet possibbilment jirriflettu diversi realtajiet ta’ spejjeż u mhuwiex ċert jekk jinkludux għajnuna mill-Istat.
L-analiżi tal-profittabilità ex ante
(176)
Fid-dawl tan-nuqqas ta’ referenzi tas-suq affidabbli, il-Kummissjoni hija tal-fehma li jista’ jiġi stabbilit jekk saritx tranżazzjoni legali f’kundizzjonijiet normali tas-suq abbażi ta’ metodu ta’ valutazzjoni standard ieħor rikonoxxut. Fil-fehma tal-Kummissjoni, infrastruttura li hija disponibbli għall-utenti kollha u li mhija ddedikata għall-ebda utent partikolari, tista’ tiġi kkunsidrata bħala li tissodisfa l-prinċipju tal-investitur/operatur ekonomiku f’ekonomija tas-suq meta l-utenti tal-infrastruttura jikkontribwixxu għall-profittabilità tal-operatur b’mod inkrementali mill-perspettiva ex ante. (36)
(177)
Dan huwa l-każ meta l-ftehim tal-operatur mal-utenti individwali jippermetti lill-operatur jirkupra l-ispejjeż li jirriżultaw mill-ftehim b’marġini ta’ profitt xieraq abbażi ta’ prospetti solidi fuq perjodu ta’ żmien medju. (37)
(178)
Barra minn hekk, f’din l-analiżi għandhom jiġu kkunsidrati d-dħul kollu u l-ispejjeż inkrementali kollha mistennija li jirriżultaw għall-operatur b’rabta mal-attivitajiet tal-utenti kkonċernati. (38)
(179)
Dawn l-ispejjeż inkrementali jinkludu l-kategoriji ta’ kompiti u investimenti kollha, pereżempju spejjeż inkrementali tal-persunal, tat-tagħmir u ta’ investiment, li jirriżultaw minħabba l-preżenza tal-utent. (39) Għall-kuntrarju, l-ispejjeż li fi kwalunkwe każ ikollu jġarrab operatur indipendentement mill-ftehim mal-utent ma għandhomx jiġu inklużi.
(180)
Minħabba dan il-fattur il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-prinċipju tal-investitur/operatur ekonomiku f’ekonomija tas-suq huwa sodisfatt, jiġifieri li t-tariffa mnaqqsa għal Propapier ma toħloq l-ebda vantaġġ minħabba r-raġunijiet segwenti:
(a)
L-impjant għat-trattament tal-ilma mormi huwa miftuħ għall-utenti kollha u mhuwiex iddedikat għal Propapier.
(b)
It-tariffa mħallsa minn Propapier tinkorpora l-ispejjeż kollha għall-operat, iż-żamma, il-manutenzjoni, il-ġestjoni tal-persunal u tat-tariffi, id-deprezzament imputat kif ukoll l-interessi imputati fuq 20 % tal-kapital investit fl-impjant għat-trattament tal-ilma mormi. B’hekk it-tariffa tirkupra l-ispejjeż inkrementali kollha li jirriżultaw għall-operatur tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi b’rabta mal-attivitajiet ta’ Propapier.
(181)
Fid-dawl tal-marġini ta’ profitt xieraq, li għandu jiġi kopert mit-tariffi flimkien mal-ispejjeż inkrementali, għandu jiġi stabbilit li t-tariffi fil-każ preżenti mhux biss jirkupraw l-ispejjeż inkrementali, iżda wkoll l-interessi imputati fuq 20 % tal-kapital investit. Għalkemm dan mhuwiex espressament stabbilit bħala profitt raġonevoli skont l-approċċ hawn fuq definita għall-kalkolu tal-ispejjeż inkrementali, dan jirrappreżenta qligħ addizzjonali għall-operatur, bħal meta jkun hemm profitt raġonevoli.
(182)
Peress li t-tariffi ta’ Propapier ma joħolqu l-ebda vantaġġ u b’hekk ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni ma tridx teżamina jekk dawn jikkostitwixxux għajnuna eżistenti (ara l-premessi 123 sa 137) jew għajnuna operattiva (ara l-premessa 26), jew jekk tali għajnuna operattiva tkunx kompatibbli mas-suq intern. Fid-dawl ta’ din il-konstatazzjoni, il-Kummissjoni tista’ ma tweġibx id-domanda jekk l-irkupru tat-tariffi (fil-każ ta’ klassifikazzjoni bħala għajnuna mill-Istat) ikunx jikser il-prinċipju tal-aspettattiva leġittima u l-prinċipju ta’ trattament ugwali.
6. KONKLUŻJONI
(183)
Għaldaqstant il-Kummissjoni tikkonkludi li la l-kostruzzjoni tal-impjant għat-trattament tal-ilma tat-TAZV, il-bini tal-parkeġġ, u t-triq il-ġdida, u lanqas it-twessigħ/l-approfondiment tal-Kanal Oder-Spree ma jikkostitwixxu miżura ta’ infrastruttura ddedikata.
(184)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tariffi mħallsa għat-trattament tal-ilma mormi ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat. Il-prinċipju tal-investitur/l-operatur ekonomiku f’ekonomija tas-suq huwa sodisfatt, u b’hekk ma nħoloq l-ebda vantaġġ ekonomiku għal Propapier PM2 GmbH.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżura ta’ infrastruttura implimentata mill-Ġermanja ma tikkostitwixxix infrastruttura ddedikata għall-benefiċċju ta’ Propapier PM2 GmbH. It-tariffi mitluba mit-TAZV lil Propapier għall-użu tal-impjant għat-trattament tal-ilma mormi ma jinkludux għajnuna mill-Istat. B’hekk il-miżuri ta’ infrastruttura u r-regoli dwar l-istabbiliment tat-tariffi ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1)TFUE.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmul fi Brussell, l-1 ta’ Ottubru 2014.