РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 април 2014 година
относно идентифициране на технически спецификации в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ), допустими за позоваване в обществените поръчки
(нотифицирано под номер С(2014) 2120)
(2014/188/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно европейската стандартизация, за изменение на директиви 89/686/ЕИО и 93/15/ЕИО на Съвета и на директиви 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/23/ЕО и 2009/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Решение 87/95/ЕИО на Съвета и на Решение № 1673/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 13, параграф 1 от него,
след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ),
като има предвид, че:
(1)
Стандартизацията играе важна роля в подкрепа на стратегията „Европа 2020“, както е посочено в съобщението на Комисията, озаглавено „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (2). В няколко водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“ се подчертава значението на доброволната стандартизация в рамките на пазари на продукти или услуги, за да се гарантира съгласуваност и оперативна съвместимост между продуктите и услугите, да се насърчи технологичното развитие и да се окаже подкрепа на иновациите.
(2)
В цифровото общество стандартизационните документи стават жизнено необходими, за да се осигури оперативната съвместимост между устройствата, приложенията, хранилищата на данни, услугите и мрежите. В съобщението на Комисията „Стратегическа визия за европейските стандарти: към по-голям и ускорен устойчив растеж на европейската икономика до 2020 г.“ (3) се признава специфичният характер на стандартизацията на ИКТ, при която различните ИКТ решения, приложения и услуги често са разработвани от световни форуми и консорциуми в областта на ИКТ, които са се наложили като водещи организации за разработване на ИКТ стандарти.
(3)
Регламент (ЕС) № 1025/2012 има за цел модернизиране и усъвършенстване на европейската рамка за стандартизация. С него се създава система, по която Комисията може да реши да идентифицира най-важните и най-общоприети технически спецификации в областта на ИКТ, издадени от организации, които не са европейски, международни или национални организации по стандартизация. Възможността за използване на пълния обхват от технически спецификации в областта на ИКТ при обществени поръчки за хардуер, софтуер и услуги в областта на информационните технологии ще даде възможност за оперативна съвместимост, ще допринесе да се избегне блокиране на публичните администрации и ще насърчи конкуренцията в предлагането на оперативно съвместими ИКТ решения.
(4)
Техническите спецификации в областта на ИКТ, които могат да бъдат допустими за позоваване в обществените поръчки, трябва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1025/2012. Спазването на тези изисквания дава гаранция на публичните органи, че техническите спецификации в областта на ИКТ са установени в съответствие с принципите на откритост, справедливост, обективност и недискриминация, които са признати от Световната търговска организация (СТО) в областта на стандартизацията.
(5)
Решението за идентифициране на ИКТ спецификации следва да бъде взето след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ, създадена с Решение 2011/C 349/04 на Комисията (4), допълнено от други форми на консултация с експерти от отрасъла.
(6)
На 17 октомври 2013 г. Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ извърши оценка на първоначален набор от шест технически спецификации в областта на ИКТ: „Интернет протокол версия 6“ („IPv6“), „лек протокол за достъп до справочници версия 3“ („LDAPv3“), „разширения за сигурност на системата от имена на домейни“ („DNSSEC“), „електронен подпис за идентифициране на свързана с домейн електронна поща“ („DKIM“), спецификация за интернационализация ECMAScript-402 („ECMA-402“) и „разширяем маркиращ език, версия 1.0“ („W3C XML“). Платформата даде положително становище относно идентифицирането на тези спецификации. Впоследствие шестте технически спецификации бяха подложени на широка обществена консултация, която потвърди становището на платформата.
(7)
Спецификацията „IPv6“, издадена от Работната група за интернет инженеринг (IETF) включва набор от технически спецификации, които да се прилагат към широка гама от оборудване и услуги чрез различни набори от „заявления за обсъждане“ (RFC). В зависимост от контекста и прилагането, възложителите на обществени поръчки ще трябва да избират онези RFC, които са необходими за всеки продукт или услуга, така че да не се възпрепятства оперативната съвместимост. „IPv6“ разширява броя на наличните IP адреси, като по този начин дава възможност за успешно взаимодействие между по-голям брой операционни системи, уеб сървъри, търсачки и мултимедийни сайтове. „IPv6“ се основава на модерни технологични разработки и способства за продължаващия растеж на интернет, като дава възможност за нови интернет сценарии като „Интернет на нещата“.
(8)
„LDAPv3“ представлява интернет протокол, издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF), за достъп до разпределени справочни услуги, които действат в съответствие с моделите за данни и услуги на X.500. Спецификацията за „LDAPv3“ се съдържа в поредица от RFC като стъпки за одобряване на стандарти от IETF, подробно е определена в RFC 4510-до-4519 и е в състояние да осигури висока степен на наличност с репликация на LDAP сървъри. Повечето значими налични в търговската мрежа продукти за справочни услуги поддържат „LDAPv3“. Това е стабилна технология, която има потенциал да повиши оперативната съвместимост и представлява de facto стандарт за удостоверяване на правото на достъп, разрешаване на достъпа и справочници с потребители/адреси за ИКТ системи, които могат да осигурят подобряване на достъпността и непрекъснатостта, особено за публични услуги, които трябва да бъдат предоставени от публичната администрация.
(9)
„DNSSEC“ е издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF) и представлява разширение за сигурност на Системата за имена на домейни (DNS), което осигурява установяване на произхода на данните и защита на ненарушимостта на данните на самата система за имена на домейни (DNS). „DNSSEC“ идентифицирането включва набора от документи, образуващи ядрото на разширенията за сигурност на DNS, които са необходими за подпомагане на обществените поръчки на пакета „DNSSEC“. С „DNSSEC“ DNS е по-пригодна за обмен на параметри на изискващи сигурност услуги, свързани с имена на домейни. Това повишава доверието в DNS (жизнено важна и основна интернет услуга) като цяло и по този начин дава възможност тя да се използва като инфраструктура за съхранение, разпространение и проверка на свързани с приложения сертификати.
(10)
„DKIM“ е техническа спецификация в областта на ИКТ, разработена от Работната група за интернет инженеринг (IETF), която позволява на лице, служба или организация, която е собственик на подписващия домейн, да поеме известна отговорност за дадено съобщение чрез свързване на домейна със съобщението. DKIM разделя въпроса за самоличността на подписващия съобщението от тази на предполагаемия автор на съобщението. Твърдението за поемане на отговорност се валидира чрез електронен подпис и чрез пряко изискване към домейна на подписващия за предоставяне на съответния публичен ключ. „DKIM“ се прилага в няколко пазарни сектора, т.е. финансовия и банковия сектор, от доставчици на услуги за електронна поща, социалните мрежи или доставчиците на услуги за електронна търговия по интернет. Ако се използва от публичните органи, „DKIM“ ще създаде основно равнище на доверие в произхода на съобщенията, така че да се подобри оперативната съвместимост между изпращащата и приемащата организации.
(11)
„ECMA-402“, разработен от Ecma International, е общ многофункционален език за програмиране, описан от няколко спецификации, които са приспособени към езиковите и културните конвенции, използвани от различни човешки езици и в различни държави. ECMAScript е широко използван език за програмиране в интернет, а също и в Европа. Използването му е много широко и обхваща клиентски технологии за уеб приложения, като уеб браузърите, или сървърни технологии за уеб приложения, като електронно банкиране, сървъри за електронна поща или дори компютърни игри, и той също така е важен език за програмиране, използван за Световната уеб мрежа. Интернационализацията, предлагана от ECMA-402, е особено подходящо подобрение на ECMAScript за многоезичната европейска среда. Спецификациите и стандартите за ECMAScript действително допринасят за подобряването на оперативната съвместимост и са много широко включени в националните списъци на стандарти за оперативна съвместимост и спецификации за целите на обществени поръчки.
(12)
„W3C XML“, издаден от Консорциума на световната уеб мрежа (W3C), представлява пакет от свързани спецификации в областта на структурирането на данни, които способстват за широко мащабируемия обмен на информация и изчислителни ресурси. XML версия 1.0 е един от най-широко използваните понастоящем формати за обмен на структурирана информация и много други формати за данни са изградени върху разширения на XML. Неговото широко използване за предаване на информация както между хора, така и между компютри, го прави неразделна част от повечето от възможностите за използване на интернет. Възложителите ще трябва да изберат спецификациите, които отговарят на условията, довели до необходимостта от обществената поръчка. Широкото навлизане на XML в световните хранилища за данни и мрежи ще гарантира, че за десетилетия напред той ще бъде ключов формат за постигането на глобална оперативна съвместимост между свързаните с ИКТ приложения, услуги и продукти,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Техническите спецификации в областта на ИКТ, допустими за позоваване в обществените поръчки, се определят в приложението.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-3 ta' April 2014
dwar l-identifikazzjoni tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT eliġibbli għar-referenzjar fl-akkwist pubbliku
(notifikata bid-dokument C(2014) 2120)
(2014/188/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 1025/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Ottubru 2012 dwar l-Istandardizzazzjoni Ewropea, li jemenda d-Direttivi tal-Kunsill 89/686/KEE u 93/15/KEE u d-Direttivi 94/9/KE, 94/25/KE, 95/16/KE, 97/23/KE, 98/34/KE, 2004/22/KE, 2007/23/KE, 2009/23/KE u 2009/105/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u li jħassar id-Deċiżjoni tal-Kunsill 87/95/KEE u d-Deċiżjoni Nru 1673/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (1) u b'mod partikolari l-Artikolu 13(1) tiegħu,
Wara konsultazzjoni mal-Pjattaforma Ewropea ta' bosta Partijiet Interessati dwar l-Istandardizzazzjoni tal-ICT,
Billi:
(1)
L-istandardizzazzjoni għandha rwol importanti fil-ħidma favur l-Istrateġija Ewropa 2020, kif stipulat fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni intitolata “Ewropa 2020: Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv” (2). Diversi inizjattivi ewlenin tal-Istrateġija Ewropa 2020 jisħqu l-importanza ta' standardizzazzjoni volontarja fis-swieq tal-prodotti jew tas-servizzi sabiex tkun assigurata l-kompatibbiltà u l-interoperabbiltà bejn il-prodotti u s-servizzi, jitrawwem l-iżvilupp teknoloġiku u jingħata appoġġ lill-innovazzjoni.
(2)
Fil-prodotti tal-istandardizzazzjoni tas-soċjetà diġitali sar indispensabbli li tiġi żgurata l-interoperabbiltà bejn it-tagħmir, l-applikazzjonijiet, ir-repożitorji tad-dejta, is-servizzi u n-netwerks. Il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni intitolata “Viżjoni strateġika għal standards Ewropej: Il-mixja 'l quddiem biex jittejjeb u jitħaffef it-tkabbir sostenibbli tal-ekonomija Ewropea sal-2020” (3) tagħraf l-ispeċifiċità tal-istandardizzazjoni tal-ICT fejn is-soluzzjonijiet, l-applikazzjonijiet u s-servizzji tal-ICT jiġu ħafna drabi żviluppati mill-Fora u Konsorzji globali tal-ICT, li saru organizzazzjonijiet ewlenin għall-iżvilupp tal-istandards tal-ICT.
(3)
Ir-Regolament (UE) Nru 1025/2012 għandu l-għan li jimmodernizza u jtejjeb il-qafas Ewropew tal-istandardizzazzjoni. Dan jistabbilixxi sistema li biha l-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li jiġu identifikati l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT li huma l-iktar rilevanti u aċċettati b'mod wiesa', maħruġa minn organizzazzjonijiet li mhumiex Ewropej, internazzjonali jew organizzazzjonijiet nazzjonali tal-istandardizzazzjoni. Il-possibbiltà għall-użu tal-medda sħiħa tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT fl-akkwist ta' ħardwer, softwer u servizzi tat-teknoloġija tal-informazzjoni se jippermettu l-interoperabbiltà, se jgħinu jevitaw restrizzjonijiet għall-amministrazzjonijiet pubbliċi u se jħeġġu l-kompetizzjoni fil-provvista ta' soluzzjonijiet interoperabbli tal-ICT.
(4)
L-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT li jistgħu jkunu eliġibbli għar-referenzjar fl-akkwist pubbliku għandhom ikunu konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 1025/2012. Il-konformità ma' dawk ir-rekwiżiti tiggarantixxi lill-awtoritajiet pubbliċi li l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT huma stabbiliti b'konformità mal-prinċipji ta' ftuħ, imparzjalità, oġġettività u nondiskriminazzjoni li huma rikonoxxuti mill-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (World Trade Organisation - WTO) fil-qasam tal-istandardizzazzjoni.
(5)
Id-deċiżjoni biex jiġu identifikati l-ispeċifikazzjonijiet tal-ICT għandha tiġi adottata wara konsultazzjoni mal-Pjattaforma Ewropea ta' bosta Partijiet Interessati dwar l-Istandardizzazzjoni tal-ICT, stabbilita permezz tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2011/C 349/04 (4) kkumplimentata minn forom oħra ta' konsultazzjoni ta' esperti settorjali.
(6)
Fis-17 ta' Ottubru 2013, il-Pjattaforma Ewropea ta' bosta Partijiet Interessati dwar l-Istandardizzazzjoni tal-ICT evalwat l-ewwel sett ta' sitt speċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT: L-Internet Protocol version 6 (“IPv6”), il-Lightweight Directory Access Protocol version 3 (“LDAPv3”), id-Domain Name System Security Extensions (“DNSSEC”), id-DomainKeys Identified Mail Signatures (“DKIM”), l-ECMAScript-402 Internationalisation Specification (“ECMA-402”) u l-Extensible Markup Language version 1.0 (“W3C XML”). Il-Pjattaforma tat parir pożittiv dwar l-identifikazzjoni ta' dawk l-ispeċifikazzjonijiet. Is-sitt speċifikazzjonijiet tekniċi sussegwentement tressqu għal konsultazzjoni pubblika wiesa' li kkonfermat il-pariri tal-Pjattaforma.
(7)
L-ispeċifikazzjoni tal-“IPv6” maħruġa mit-Task Force tal-Inġinerija tal-Internet (IETF) tinkludi sett ta' speċifikazzjonijiet tekniċi li għandhom jiġu applikati għal firxa wiesgħa ta' tagħmir u servizzi permezz ta' settijiet differenti ta' “Talbiet għall-Kummenti” (Requests for Comments - RFCs). Skont il-kuntest u l-applikazzjoni, ix-xerrejja pubbliċi jkollhom jagħżlu dawk l-RFCs li huma meħtieġa għal kull prodott jew servizz, mingħajr ma tiġi mfixkla l-interoperabbiltà. L-“IPv6” jespandi l-għadd ta' indirizzi IP disponibbli u b'hekk jippermetti ż-żieda fl-għadd ta' sistemi operattivi, servers tal-web, magni tat-tiftix u siti multimedjali għall-interazzjoni b'suċċess. L-“IPv6” huwa bbażat fuq l-iżviluppi teknoloġiċi avvanzati u jaħdem favur it-tkabbir kontinwu tal-Internet u b'hekk jippermetti xenarji ġodda tal-Internet bħal ma huwa l-Internet tal-Oġġetti.
(8)
L-“LDAPv3” huwa tip ta' Protokoll tal-Internet maħruġ mit-Task Force tal-Inġinerija tal-Internet (Internet Engineering Task Force - IETF) għall-aċċess ta' servizzi tad-direttorju distribwiti li jaġixxu skont il-mudelli tad-dejta u tas-servizzi X.500. L-“LDAPv3” huwa speċifikat f'serje ta' “Talbiet għall-Kummenti” (RFCs) Standard Track stabbiliti fid-dettall fl-RFC 4510-sa-4519 u jista' jiżgura livell għoli ta' disponibbiltà b'replika ta' servers LDAP. Ħafna mill-prodotti għas-servizzi tad-direttorju b'rilevanza għas-suq jissaportjaw l-“LDAPv3”. Din hija teknoloġija stabbli li għandha l-potenzjal li żżid l-interoperabbiltà u tikkostitwixxi standard de facto għall-awtentikazzjoni, l-awtorizzazzjoni u d-direttorji tal-utent/indirizz għas-sistemi tal-ICT li jistgħu jipprovdu aċċessibbiltà aħjar u kontinwità, speċjalment għas-servizzi pubbliċi mogħtija mill-amministrazzjoni pubblika.
(9)
Id-“DNSSEC” ġie maħruġ mit-Task Force tal-Inġinerija tal-Internet (IETF) u dan huwa estensjoni tas-sigurtà tad-Domain Name System (DNS) li jipprovdi l-awtentikazzjoni tal-oriġini tad-dejta u l-protezzjoni tal-integrità tad-dejta tad-Domain Name System (DNS) innifsu. L-identifikazzjoni “DNSSEC” tinkludi sett ta' dokumenti li jiffurmaw il-qofol tal-estensjonijiet tas-sigurtà tad-DNS li huma meħtieġa biex jappoġġjaw l-akkwist pubbliku tal-pakkett “DNSSEC”. Permezz tad-“DNSSEC”, id-DNS sar aktar adattat għall-iskambju ta' parametri tas-servizz tas-sigurtà li huma marbuta ma' ismijiet ta' dominju. Dan isaħħaħ il-fiduċja fid-DNS (servizz tal-Internet kritiku u fundamentali) kollu kemm hu u b'hekk jippermetti l-użu tiegħu bħala infrastruttura ta' ħażna, distribuzzjoni u verifikazzjoni tal-applikazzjonijiet.
(10)
Id-“DKIM” hija speċifikazzjoni teknika tal-ICT żviluppata mit-Task Force tal-Inġinerija tal-Internet (IETF) li biha persuna, rwol, jew organizzazzjoni f'pussess ta' dominju tal-aċċess jkunu jistgħu jitolbu responsabbiltà għal xi messaġġ billi jassoċjaw id-dominju mal-messaġġ. Id-“DKIM” jifred il-kwistjoni dwar l-identità tal-firmatarju mill-awtur allegat tal-messaġġ. Id-dikjarazzjoni ta' responsabbiltà tkun ivvalidata permezz ta' firma kriptografika u permezz ta' rikjesta diretta tad-dominju tal-firmatarju biex jiġi rkuprat il-muftieħ pubbliku xieraq. Id-“DKIM” jiġi implimentat f'diversi setturi tas-suq; dawn huma: is-settur finanzjarju, is-settur bankarju, fornituri ta' posta elettronika, netwerks soċjali jew fornituri kummerċjali tal-Internet. Jekk id-“DKIM” jibda jintuża minn awtoritajiet pubbliċi, dan se jistabbilixxi livell bażiku ta' fiduċja fl-oriġini tal-komunikazzjonijiet sabiex l-interoperabbiltà bejn l-organizzazzjonijiet li jibagħtu u dawk li jirċievu titjieb.
(11)
L-“ECMA-402” ġiet żviluppata mill-ECMA International u hija lingwa ta' programmar ġenerali ta' diversi għanijiet, deskritta minn diversi speċifikazzjonijiet li jadattaw għal konvenzjonijiet lingwistiċi u kulturali ta' diversi lingwi umani u pajjiżi. Il-firxa ta' ECMAScript hija lingwa ta' programmazzjoni użata b'mod wiesa' fuq l-Internet, anki fl-Ewropa. L-użu tiegħu huwa wiesa' ħafna, jkopri l-applikazzjonijiet ibbażati fuq il-klijent tal-Internet bħalma huma brawżers tal-Internet, jew applikazzjonijiet ibbażati fuq is-server bħal servizzi bankarji elettroniċi, servers tal-posta elettronika, kif ukoll logħob tal-kompjuter u hija wkoll lingwa ta' programmar importanti użata għal programmazzjoni fil-World Wide Web. Il-karatteristiċi internazzjonali offruti mill-ECMA- 402 huma rilevanti b'mod partikolari għat-titjib tal-ECMAScript għall-ambjent multilingwistiku Ewropew. L-ipeċifikazzjonijiet u l-istandards tal-ECMAScript jagħtu kontribut b'mod effettiv sabiex titjieb l-interoperabbiltà u huma komuni ħafna f'listi nazzjonali ta' standards u speċifikazzjonijiet tal-interoperabbiltà għall-għanijiet ta' akkwist pubbliku.
(12)
Id-“W3C XML”, maħruġ mill-World Wide Web Consortium (W3C), huwa pakkett ta' speċifikazzjonijiet ta' strutturar tad-dejta relatata li jippromwovi qsim ta' informazzjoni u riżorsi komputazzjonali iktar aċċessibbli. L-XML version 1.0 huwa wieħed mill-iktar formati li jintużaw komunement illum għall-iskambju ta' informazzjoni strutturata u ħafna speċifikazzjonijiet oħra għall-format tad-dejta huma ukoll mibnija fuq estensjonijiet tal-XML. L-użu mifrux tiegħu għall-komunikazzjoni ta' informazzjoni kemm bħala format bejn il-persuni, kif ukoll bħala format permezz tal-kompjuters jagħmlu element indispensabbli fil-maġġoranza tal-użi tal-Internet. L-akkwirenti se jkunu jridu jagħżlu l-ispeċifikazzjonijiet li jaqblu mar-rekwiżiti li għalihom jeħtieġ li jakkwistaw. Il-penetrazzjoni mifruxa tal-XML fil-ħażna u n-netwerks tad-dejta fid-dinja se tiżgura li dan jsir format ewlenin tal-interoperabbiltà globali tal-ICT fost applikazzjonijiet, servizzi u prodotti għal għexieren ta' snin li ġejjin,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT eliġibbli għar-referenzjar fl-akkwist pubbliku huma stipulati fl-Anness.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta' April 2014.