РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 40/2013 НА СЪВЕТА
от 21 януари 2013 година
за определяне за 2013 г. на наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които са предмет на международни преговори или споразумения, във водите на ЕС и за корабите на ЕС в определени води извън ЕС
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се установят мерки на Съюза, уреждащи достъпа до водите и ресурсите и устойчивото осъществяване на риболовните дейности, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, и по-специално докладите, съставени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), както и всяко становище, получено от регионалните консултативни съвети.
(2)
Съветът приема мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов, включително някои функционално свързани с това условия, когато това е целесъобразно. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболов, като се отчитат надлежно целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(3)
За някои видове общ допустим улов (ОДУ) следва да се позволи на държавите членки да отпускат допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита квотна система за улов, т.е. система, при която целият улов следва да се разтовари на суша и да се приспадне от квотите, с цел да се избегнат изхвърлянията и похабяването на иначе годните за използване рибни ресурси, което те пораждат. Неконтролираните изхвърляния на риба са заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо и съответно и за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, квотните системи за улов по своята същност представляват стимул за рибарите да оптимизират избирателния характер на операциите си по отношение на улова. С цел постигане на рационално управление на изхвърлянията на улов, напълно документираният риболов следва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите членки могат да предоставят такова допълнително разпределение, следва да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици (наричани с общото наименование „система CCTV“). Това би позволило да се регистрира подробно и съхранената и изхвърлената част на улова. Система, основана на наблюдение от хора на борда, работещи в реално време, би била не толкова ефективна, по-скъпоструваща и по-несигурна. Съответно използването на системи CCTV понастоящем е необходимо условия за постигането на схеми за намаляване на изхвърлянията, като например напълно документиран риболов. При използването на такава система следва да бъдат спазвани изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (2).
(4)
С цел да се гарантира, че опитите за напълно документиран риболов могат ефективно да оценят потенциала на квотните системи за улов да контролират абсолютната смъртност от риболов на съответните запаси, е необходимо всички уловени при тези опити риби, включително онези под минималния размер за разтоварване на сушата, да се приспаднат от общото разпределение, предоставено на участващия кораб и риболовните операции да се прекратят, когато това общо разпределение бъде изчерпано от този кораб. Целесъобразно е също да бъде позволено прехвърлянето на разпределение между кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов, и неучастващи кораби, ако може да бъде доказано, че изхвърлянията от неучастващи кораби не се увеличават.
(5)
ОДУ следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се вземат под внимание биологичните и социално-икономическите аспекти, и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и въз основа на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, по-специално на заседанията на съответните регионални консултативни съвети.
(6)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запасите от морски език в Северно море, писия в Северно море, треска в Северно море, Скагерак и Източен Ламанш, червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море и херинга на запад от Шотландия следва да се определи в съответствие с правилата на Регламент (ЕО) № 676/2007 на Съвета от 11 юни 2007 г. за съставяне на многогодишен план за риболовни дейности, експлоатиращи запасите от писия и морски език в Северно море (3); Регламент (ЕО) № 1300/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на многогодишен план за запаса от херинга, намиращ се на запад от Шотландия, и за риболовните дейности по експлоатация на този запас (4); Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (5) („план за атлантическата треска“) и Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета от 6 април 2009 г. относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море (6).
(7)
За запасите, за които няма достатъчно или надеждни данни, с цел да се предоставят приблизителни оценки на размера, мерките за управление и нивата на ОДУ трябва да следват подход на предпазливост при управлението на рибарството, както е определено в член 3, подточка i) от Регламент (ЕО) № 2371/2002, като същевременно се вземат предвид специфичните за запасите фактори, по-специално наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображения, свързани със смесения характер на риболова.
(8)
Съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 г. относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (7), запасите, които са предмет на различните установени в него мерки, трябва да бъдат посочени.
(9)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничените риболовни дейности могат да доведат до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(10)
Съгласно становището на Международния съвет за изследване на морето (ICES) е подходящо да се запази и преразгледа системата за управление на вида пясъчна змиорка във водите на ЕС от участъци IIa и IIIа и подзона IV на ICES.
(11)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2013 г. в съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 от 27 юли 2009 година за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (8).
(12)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията с Норвегия (9), Фарьорските острови (10) и Исландия (11) в областта на рибарството, Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. Консултациите с Норвегия още не са приключили и се очаква договореностите за 2013 г. да бъдат сключени едва в началото на 2013 г. За да се избегне прекъсване на риболовните дейности на Съюза, като същевременно се прояви необходимата гъвкавост за сключването на тези договорености в началото на 2013 г., подходящо е да се установят на временна основа риболовните възможности по отношение на запасите, подлежащи на тези договорености. Приключването на консултациите по договореностите за 2013 г., свързани с риболова, се оказа невъзможно както с Фарьорските острови, така и с Исландия. В съответствие с процедурата, предвидена в споразумението и протокола относно отношенията в областта на риболова с Гренландия (12), Съвместният комитет установи конкретното ниво на риболовните възможности, които са на разположение на Съюза във водите на Гренландия през 2013 г. Съгласно решението на Съвместния комитет квотите за мойва, които са на разположение на Съюза във водите на Гренландия от подзони V и XIV на ICES, трябва да бъдат автоматично увеличени, ако се достигне равнище на улова от 70 % от първоналната квота.
(13)
Съюзът е договаряща страна в няколко риболовни организации и участва в други организации, като сътрудничи, без да е страна. Освен това съгласно Акта за присъединяване от 2003 г. вече сключените от Република Полша споразумения в областта на рибарството, като например Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море, се управляват от Съюза от датата на присъединяване на Полша. Тези риболовни организации препоръчаха въвеждане на няколко мерки за 2013 г., включително възможности за риболов за съдове на ЕС. Тези възможности за риболов следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(14)
Регионални организации за управление на рибарството (РОУР) могат да позволят прехвърлянето и размяната на квоти между договарящите страни. С цел улесняване на такова прехвърляне и размяна на квоти между Съюза и други договарящи страни, на държавите членки следва да бъде разрешено да обсъждат с други договарящи страни на РОУР и по целесъобразност да определят евентуалните рамки на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти. Комисията следва да обменя информацията за съгласието да бъде обвързана с такова прехвърляне или размяна на квоти с другата договаряща страна и да уведомява РОУР за прехвърлянето или размяната на квоти. Получените или прехвърлени по силата на такова прехвърляне или размяна на квоти възможности за риболов следва да се считат за възможности за риболов, разпределени за съответната държава членка или приспаднати от отнасящото се за нея разпределение, включително за целите на прилагането на съответните разпоредби на Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (13). При все това, такова прехвърляне или размяна на квоти ad hoc не следва да променя съществуващия начин на разпределяне за целите на разпределянето на възможностите за риболов между държавите членки в съответствие с принципа на относителната стабилност на риболовните дейности.
(15)
На своето 34-то годишно заседание през 2012 г. Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) прие редица възможности за риболов за 2013 г. за някои запаси в подзони от 1-4 от зоната на Конвенцията NAFO. В този контекст NAFO прие процедура за увеличаване на ОДУ за бяла мерлуза в подучастък 3NO на NAFO, определено за 2013 г., ако бъдат изпълнени определени условия, свързани със състоянието на запаса. Договаряща страна по NAFO може да уведоми изпълнителния секретар на NAFO, че в подучастък 3NO на NAFO е бил наблюдаван по-висок от нормалния улов на единица усилие от запаса от бяла мерлуза. Ако увеличението на ОДУ през 2013 г. е потвърдено от NAFO, то следва да бъде въведено в правото на Съюза.
(16)
На своето 83-то годишно заседание през 2012 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) прие мерки за опазване на жълтоперия тунец, дебелия тон и ивичестия тунец. IATTC прие също така резолюция относно опазването на дългокрилата акула. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(17)
На своето годишно заседание през 2012 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, в съответствие с който квотата на Съюза бе увеличена. Освен това закритият риболовен сезон за някои риболовни съоръжения беше заменен с открит сезон, който започва десет дни по-рано. В допълнение бе прието едногодишно удължаване на срока на съществуващите ОДУ и квоти за южноатлантическа риба меч, както и нов план за възстановяване на популациите от бял и син марлин. В резултат на това квотата на Съюза за южноатлантическа риба меч остава същата, както през 2012 г., докато квотата на Съюза за син марлин бе последователно увеличена, за да се вземе предвид непромишления риболов в най-отдалечените райони на Съюза. Квотата на Съюза за бял марлин остана непроменена. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(18)
На своето годишно заседание през 2012 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) не измени своите мерките по отношение на възможностите за риболов, така както са включени понастоящем в правото на Съюза. Приложимите понастоящем мерки, приети от IOTC, следва да се въведат в правото на Съюза.
(19)
Първото годишно заседание на Регионалната организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан (SPRFMO) ще се проведе от 28 януари до 1 февруари 2013 г. До провеждането на това годишно заседание е целесъобразно сегашните временни мерки, въведени с Регламент (ЕС) № 44/2012, да останат в сила.
(20)
На своето годишно заседание през 2012 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) не промени ОДУ за патагонски кликач, атлантически големоглав, берикс и западноафрикански джерион, договорени за 2011 и 2012 г. на годишното заседание през 2010 г. Приложимите понастоящем мерки, приети от SEAFO, следва да се въведат в правото на Съюза.
(21)
Предвид последните научни становища на ICES и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(22)
Деветото годишно заседание на Комисията за риболова в Западния и Централния Тихи океан (WCPFC) през 2012 г. не измени мерките на Комисията по отношение на възможностите за риболов, които понастоящем се прилагат в законодателството на Съюза, с изключение на укрепването на затворената зона за риболов с устройства за събиране на риба (УСР). Преразглеждането на тази затворена зона за риболов с УСР изисква Съюзът като договаряща страна по WCPFC да вземе решение по един от двата налични варианта за допълнителни мерки за укрепване на затворената зона. До вземането на това решение приложимите понастоящем мерки, приети от WCFPC, следва да продължават да се прилагат в законодателството на Съюза.
(23)
На своето годишно заседание през 2012 г. страните по Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море не промениха мерките си по отношение на възможностите за риболов. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(24)
На своето годишно заседание през 2012 г. страните на Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (CCAMLR) приеха ограничения на улова както за целевите видове, така и за прилова. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(25)
Определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза, се приемат от съответната РОУР в края на годината и стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Ето защо е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-конкретно, тъй като риболовният сезон в зоната на Конвенцията CCAMLR (Комисията за опазване на антарктическите живи морски ресурси) продължава от 1 декември до 30 ноември, и поради това някои възможности за риболов или забрани в зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за период от време, започващ от 1 декември 2012 г., е подходящо съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това прилагане с обратно действие няма да засегне принципа на основателните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на Конвенцията CCAMLR без разрешение.
(26)
В съответствие с декларацията на Съюза към Боливарската република Венецуела ("Венецуела") относно предоставянето на възможности за риболов във водите на ЕС на риболовни кораби, плаващи под флага на Венецуела в изключителната икономическа зона (ИИЗ) към брега на Френска Гвиана (14), е необходимо да се определят възможностите за риболов на Венецуела на луцианови риби във води на ЕС.
(27)
Използването на възможностите за риболов на кораби на ЕС, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009, и по-специално на членове 33 и 34 от посочения регламент, отнасящи се до записването на улова и риболовното усилие и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на суша на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(28)
За да се избегне прекъсването в риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите в Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2013 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на усилието, които следва да се прилагат от 1 февруари 2013 г., и специалните разпоредби в определени региони, които следва да имат специална дата на прилагане, както е посочено в съображение 23. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(29)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят наличните възможности за риболов за определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които са предмет на международни преговори или споразумения, във водите на ЕС и за корабите на ЕС в определени води извън ЕС.
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
а)
ограниченията на улова за 2013 г. и в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент, за 2014 г.;
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2013 г. до 31 януари 2014 г.;
в)
възможностите за риболов за периода от 1 декември 2012 г. до 30 ноември 2013 г. за определени запаси в зоната на Конвенцията CCAMLR; и
г)
възможностите за риболов за периодите, посочени в член 28, за определени запаси в зоната на Конвенцията IATTC за 2013 г. и в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент, за 2014 г.
3. С настоящия регламент се определят и временните възможности за риболов за определени рибни запаси и групи рибни запаси, които са предмет на двустранни договорености в областта на рибарството с Норвегия, в очакване на консултациите по тези договорености за 2013 г.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за следните съдове:
а)
кораби на ЕС;
б)
кораби на трети държави във водите на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под флага на държава членка и регистриран в Съюза;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб, плаващ под флага на трета държава и регистриран в нея;
в)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите членки, с изключение на водите, граничещи с отвъдморските страни и територии, посочени в приложение II към Договора;
г)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улови и разтовари на сушата от всеки рибен запас в рамките на една година;
д)
„квота“ означава част от ОДУ, предоставена на Съюза, на държава членка или на трета държава;
е)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
ж)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (15).
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
„зони на ICES (Международен съвет за изследване на морето)“ са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (16);
б)
„Скагерак (Skagerrak)“ означава географската зона, ограничена на запад от линия, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, и на юг - от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат (Kattegat)“ означава географската зона, ограничена на север от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, и на юг - от линия, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg, и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„зони на CECAF (Комитет по риболова в централната източна част на Атлантическия океан)“ са географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 (17);
д)
„зони на NAFO (Организация за риболов в северозападната част на Атлантическия океан)“ са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 217/2009 (18);
е)
„зона на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан)“ е географската зона, определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (19);
ж)
„зона на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан)“ е географската зона, определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (20);
з)
„зона на Конвенцията CCAMLR (Комисия за опазване на живите морски ресурси на Антарктика)“ е географската зона, определена в член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 601/2004 (21);
и)
„зона на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон)“ е географската зона, определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. (22);
й)
„зона на Конвенцията IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан)“ е географската зона, определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (23);
к)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ е географската зона на откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на Конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на Конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (24), и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството;
л)
„зона на Конвенцията WCPFC (Комисия за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан)“ е географската зона, определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (25);
м)
„открити води на Берингово море“ е географската зона на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ЕС
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределения
1. ОДУ за кораби на ЕС във водите на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите членки, както и условията, функционално свързани с тях според случая, са определени в приложение I.
2. На корабите на ЕС се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условието, определено в член 14 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (26) и разпоредбите по прилагането му.
Член 6
Допълнителни разпределения за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За определени запаси държава членка може да предостави допълнително разпределение на плаващите под нейния флаг кораби, които участват в опити за напълно документиран риболов. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. Допълнителното разпределение, посочено в параграф 1, не надвишава общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, предоставена на тази държава членка.
3. Допълнителното разпределение, посочено в параграф 1, отговаря на следните условия:
а)
корабът използва камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици (наричани по-долу с общото наименование „система CCTV“), за да записва всички риболовни и преработвателни дейности на борда;
б)
допълнителното разпределение, предоставено на даден кораб, който участва в опити за напълно документиран риболов, не надвишава следните ограничения:
(i)
75 % от оценените от съответната държава членка изхвърляния от запаса, извършвани от вида кораби, към който принадлежи отделният кораб, на който е предоставено допълнителното разпределение;
(ii)
30 % от индивидуално разпределение на кораба преди да участва в опитите;
в)
целият улов на кораба от запаса, за който е предоставено допълнително разпределение, включително рибата, която е под минималния размер за разтоварване на сушата, както е определено в приложение XII от Регламент (ЕО) № 850/98, се приспада от индивидуалното разпределение на кораба, получено от всяко допълнително разпределение, отпуснато съгласно настоящия член;
г)
след пълното изчерпване на индивидуално разпределение за всеки запас, за който е предоставено допълнително разпределение, корабът трябва да прекрати всяка риболовна дейност в съответната зона на ОДУ;
д)
за запасите, за които може да бъде използван настоящият член, държавите членки могат да позволяват прехвърляния на индивидуално разпределение или на част от него от кораби, неучастващи в опити за напълно документиран риболов, към кораби, които участват в тези опити, при условие че може да бъде доказано, че изхвърлянията от неучастващи кораби не се увеличават.
4. Независимо от параграф 3, буква б), подточка i) държава членка може по изключение да предостави на кораб под нейния флаг допълнително разпределение, превишаващо 75 % от очакваните изхвърляния от запаса, извършвани от вида кораб, към който принадлежи отделният кораб, на който е предоставено допълнителното разпределение, при условие че:
а)
степента на очакваните за съответния вид кораб изхвърляния е по-малка от 10 %;
б)
включването на този вид кораб е важно, за да се оцени потенциалът на системата CCTV за целите на контрола;
в)
не е надвишено общо ограничение от 75 % от очакваните изхвърляния от запаса, осъществени от всички кораби, участващи в опитите.
5. Доколкото записите, получени в съответствие с параграф 3, буква а), включват обработването на лични данни по смисъла на Директива 95/46/ЕО, посочената директива се прилага при обработването на тези данни.
6. Когато държава членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не спазва определените в параграф 3 условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на този кораб, и го изключва от участие в тези опити за останалата част на 2013 г.
7. Преди да предостави допълнителното разпределение по параграфи 1-6, държавата членка изпраща на Комисията следната информация:
а)
списъка на корабите под нейния флаг, участващи в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на съоръженията, използвани от посочените кораби;
г)
очакваните количества на изхвърлянията за всеки вид кораб, участващ в опитите;
д)
количеството на улова от запаса, за който се прилага съответният ОДУ, извършен през 2012 г. от корабите, участващи в опитите.
8. Комисията може да поиска от всяка държава членка, която се възползва от настоящия член, да представи за преглед на научен консултативен орган своята оценка на изхвърлянията по видове кораби, за да се наблюдава прилагането на изискването, определено в параграф 3, буква б), подточка i). При липса на оценка, потвърждаваща тези изхвърляния, съответната държава членка предприема всички подходящи мерки, за да осигури спазването на въпросното изискване и информира Комисията за това.
Член 7
Условия за разтоварване на сушата на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби под флага на държава членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите членки, и тази квота на Съюза не е изчерпана.
Член 8
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2013 г. до 31 януари 2014 г. мерките за риболовното усилие, определени в приложение IIA, се прилагат за управлението на някои запаси от атлантическа треска, писия и морски език в:
а)
Скагерак;
б)
тази част от участък IIIa на ICES, която не попада в Скагерак и Категат;
в)
подзона IV на ICES;
г)
води на ЕС от участък IIa на ICES; и
д)
участък VIId на ICES.
Член 9
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. Член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (27), с който се създава изискването за притежаване на разрешително за дълбоководен риболов, се прилага за гренландската камбала. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на гренландска камбала се прилагат условията, посочени в този член.
2. Държавите членки гарантират, че за 2013 г. нивата на риболовното усилие, измерени в киловат дни отсъствие от пристанището, на кораби с разрешително за дълбоководен риболов по член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешителни за дълбоководен риболов или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към този регламент. Настоящият параграф се прилага само към риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 10
Специални разпоредби относно разпределенията на възможностите за риболов
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените, направени съгласно член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределенията, направени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
в)
допълнителните разтоварвания на суша, позволени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, извършени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
е)
прехвърлянето и размяната на квоти съгласно член 15 от настоящия регламент.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 11
Закрит риболовен сезон
1. Забранява се риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank за периода 1-31 май 2013 г.: менек, синя молва и морска щука.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39,600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53,830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07,500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38,800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
3. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 12
Забрани
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на сушата следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води;
б)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води, освен ако е посочено друго в приложение I, част Б към Регламент (ЕС) № 39/2013 (28);
в)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС;
г)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Raja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
е)
риби китара (Rhinobatidae) във водите на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
ж)
манта от вида Мanta birostris във всички води.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се освобождават обратно в морето.
Член 13
Предаване на данни
Когато държавите членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на суша на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Разрешения за риболов във води на трети държави
Член 14
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на ЕС, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато една държава членка прехвърли квота на друга държава членка („замяна на квоти“) за риболовните зони, определени в приложение III, въз основа на член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Не се надвишава обаче общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III.
ГЛАВА III
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на рибарството
Член 15
Прехвърляния и размяна на квоти
1. Когато, съгласно правилата на дадена регионална организация за управление на рибарството („РОУР“) са разрешени прехвърляния или размяна на квоти между договарящите страни по РОУР, държавата членка („съответната държава членка“) може да обсъди с договаряща страна по РОУР и по целесъобразност да определи евентуалните рамки на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти.
2. След получаване на уведомление от съответната държава членка Комисията може да одобри рамките на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти, които държавата членка е обсъдила с другата договаряща страна по РОУР. След това Комисията незабавно обменя информацията за съгласието да бъде обвързана с такова прехвърляне или размяна на квоти със съответната договаряща страна по РОУР. Впоследствие Комисията уведомява секретариата на РОУР за договореното прехвърляне или размяна на квоти в съответствие с правилата на тази организация.
3. Комисията информира държавите членки за договореното прехвърляне или размяна на квоти.
4. Получените или прехвърлени на съответната договаряща страна по РОУР възможности за риболов по силата на това прехвърляне или размяна на квоти се считат за квоти, разпределени за съответната държава членка или приспаднати от отнасящото се за нея разпределение, считано от момента, в който прехвърлянето или размяната на квоти влиза в действие съгласно условията на споразумението, постигнато със съответната договаряща страна по РОУР, или съгласно правилата на съответната РОУР, по целесъобразност. Това разпределение не променя съшествуващия начин на разпределяне за целите на разпределянето на възможностите за риболов между държавите членки в съответствие с принципа на относителната стабилност на риболовните дейности.
Раздел 1
Зона на конвенцията ICCAT
Член 16
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на ЕС с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1.
2. Броят на корабите на ЕС за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2.
3. Броят на корабите на ЕС, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон и максималното количество уловен див червен тон, разпределени за рибните стопанства в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6.
Член 17
Любителски и спортен риболов
Държавите членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон.
Член 18
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) във всяка риболовна зона.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона.
5. Забранява се задържането на борда на копринена акула (Carcharhinus falciformis) във всяка риболовна зона.
Раздел 2
Зона на конвенцията CCAMLR
Член 19
Забрани и ограничения върху улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и по време на периодите, определени в него.
2. За проучвателен риболов ОДУ и ограниченията на прилова, определени в приложение V, част Б, се прилагат в подзоните, посочени в него.
Член 20
Проучвателен риболов
1. През 2013 г. единствено държавите членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a извън зоните под национална юрисдикция. Ако такава държава членка възнамерява да извършва такъв риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2013 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3а, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал, и за да се избегне твърде голяма концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m.
Член 21
Риболов на крил през риболовен сезон 2013-2014 г.
1. Единствено държавите членки, които участват в Комисията на CCAMLR, могат да извършват риболов на крил (Euphausia superba) в зоната на Конвенцията CCAMLR през риболовен сезон 2013-2014 г. Ако такава държава членка възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, тя уведомява секретариата на CCAMLR и Комисията в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2013 г.:
а)
за намерението си да извърша риболов на крил, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част В;
б)
за вида конфигурация на мрежите, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част Г.
2. Уведомяването, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата членка да участва в риболова на крил.
3. Държавите членки, възнамеряващи да извършват риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомяват единствено относно намерението си по отношение на получилите разрешение кораби, плаващи под техен флаг към момента на уведомяването или плаващи под флага на друг член на CCAMLR, за които се очаква в момента на осъществяването на риболовната дейност, да плават под флага на тази държава членка.
4. Държавите членки имат право да разрешават участие в риболов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради оправдани причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
а)
всички данни на предвидения(ите) за заместване кораб(и), включително информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи замяната, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите членки не разрешават на кораб, включен в някой от списъците на кораби на CCAMLR, извършвали незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, да участва в риболов на крил.
Раздел 3
Зона на конвенцията IOTC
Член 22
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на Конвенцията IOTC
1. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на тропически видове риба тон в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 1.
2. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на риба меч (Xiphias gladius) или бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 2.
3. Държавите членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов по параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че могат да докажат на Комисията, че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите членки гарантират, че корабите, които ще се прехвърлят, са записани в регистъра на кораби на IOTC или в регистъра на корабите на други регионални организации за риболов на риба тон. Освен това не могат да бъдат прехвърлени кораби, включени в списъка на извършващи ННН риболовни дейности (ННН кораби) на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, предадени на IOTC, държавите членки могат единствено да увеличават риболовния капацитет над таваните по параграфи 1 и 2 в рамките на границите, определени в тези планове.
Член 23
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се освобождават обратно в морето.
Раздел 4
Зона на конвенцията SPRFMO
Член 24
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото ниво на брутен тонаж на кораби, плаващи под техен флаг и извършващи риболов на пелагични запаси през 2013 г., до нивата на общо 78 610 брутен тонаж в тази зона, така че да се осигури устойчиво използване на пелагичните рибни ресурси в южната част на Тихия океан.
Член 25
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. съгласно член 24, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Държавите членки уведомяват всеки месец Комисията за имената и характеристиките, в т.ч. брутен тонаж, на корабите, плаващи под техния флаг, които извършват риболов, посочен в настоящия член.
3. За целите на наблюдението на риболовните дейности, посочени в настоящия член, държавите членки изпращат на Комисията, с цел препращане до временния секретариат на SPRFMO, записи от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и, когато има такива, данни за престои в пристанища най-късно до петнадесето число на следващия месец.
Член 26
Дънни риболовни дейности
Държавите членки, които имат записи на дънно риболовно усилие или улов в зоната на Конвенцията SPRFMO през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г., ограничават своето усилие или улов:
а)
до средното ниво на улова или усилието през този период; и
б)
само до онези части от зоната на Конвенцията SPRFMO, в които е бил извършван дънен риболов през който и да е предходен риболовен сезон.
Раздел 5
Зона на конвенцията IATTC
Член 27
Риболовна дейност с мрежи гъргър
1. Риболовът на жълтопер тунец (Thunnus albacares), дебел тон (Thunnus obesus) и ивичест тунец (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:
а)
от 29 юли до 28 септември 2013 г., или от 18 ноември 2013 г. до 18 януари 2014 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
150° з.д.,
-
40° с.ш.,
-
40° ю.ш.;
б)
от 29 септември до 29 октомври 2013 г. в зоната, определена от следните граници:
-
96° з.д.,
-
110° з.д.,
-
4° с.ш.,
-
3° ю.ш.
2. Заинтересованите държави членки уведомяват Комисията относно избрания период за забрана на риболова, посочен в параграф 1, до 1 април 2013 г. Всички кораби с мрежи гъргър на заинтересованите държави членки преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните по параграф 1 през избрания период.
3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи риболов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на сушата или трансбордират цялото количество уловен жълтопер тунец, дебел тон и ивичест тунец.
4. Параграф 3 не се прилага в следните случаи:
а)
когато рибата се счита за негодна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
б)
през последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
5. Забраняват се риболовът на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) в зоната на Конвенцията IATTC, както и задържането на борда, трансбордирането, складирането, предлагането за продажба, продажбата или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула в тази зона.
6. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 5 не се нараняват. Екземплярите се освобождават незабавно от операторите на кораба, които освен това:
а)
записват броя на пуснатите риби, като отбелязват тяхното състояние (мъртви или живи);
б)
докладват информацията по буква а) на държавата членка, на която са граждани. Държавите членки предават тази информация на Комисията до 31 януари 2013 г.
Раздел 6
Зона на конвенцията SEAFO
Член 28
Забрана за риболова на дълбоководни акули
Забранява се целевият риболов в зоната на Конвенцията SEAFO на следните дълбоководни акули:
-
морски лисици (Rajidae),
-
черноморска бодлива акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi (Etmopterus bigelowi),
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis (Apristurus manis),
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
и дълбоководни акули от разред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на конвенцията WCPFC
Член 29
Ограничения на риболовното усилие за дебел тон, жълтопер тунец, ивичест тунец и южнотихоокеански бял тон
Държавите членки гарантират, че общото риболовно усилие за дебел тон (Thunnus obesus), жълтопер тунец (Thunnus albacares), ивичест тунец (Katsuwonus pelamis) и южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC се ограничава до риболовното усилие, предвидено в споразуменията за партньорство в областта на рибарството между Съюза и крайбрежните държави в региона.
Член 30
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба (УСР)
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш. риболовните дейности на кораби, оборудвани с мрежи гъргър, използващи устройства за събиране на риба (УСР), се забраняват между 00:00 ч. на 1 юли 2013 г. и 24:00 ч. на 30 септември 2013 г. През този период оборудван с мрежи гъргър кораб може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът:
а)
не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество дебел (големоок) тон, албакор (тон с жълти перки) и ивичест тон.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
а)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 31
Ограничения за броя на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч
Максималният брой кораби на ЕС с разрешения за риболов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посоченият в приложение VII.
Раздел 8
Берингово море
Член 32
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболовът на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИ НА ЕС
Член 33
ОДУ
На риболовните кораби под флага на Норвегия и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на ЕС в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия регламент и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 34
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във водите на ЕС, е определен в приложение VIII.
2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на сушата, освен ако уловът не е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана.
Член 35
Забрани
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на сушата следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Raja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
селдова акула (Lamna nasus) във водите на ЕС;
е)
риби китара (Rhinobatidae) във водите на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
ж)
манта от вида Мanta birostris във водите на ЕС.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се освобождават обратно в морето.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 36
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2013 г.
Член 8 се прилага обаче от 1 февруари 2013 г.
Разпоредбите по отношение на възможностите за риболов, посочени в членове 19, 20 и 21 и приложения IД и V за зоната на Конвенцията CCAMLR, се прилагат, считано от определените в тях дати.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 януари 2013 година.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 40/2013
tat-21 ta' Jannar 2013
li jiffissa għall-2013 l-opportunitajiet tas-sajd disponibbli fl-ilmijiet tal-UE u, għall-bastimenti tal-UE, f’ċerti ilmijiet mhux tal-UE għal ċerti stokkijiet tal-ħut li huma suġġetti għal negozjati
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 43(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002 tal-20 ta’ Diċembru 2002 dwar il-konservazzjoni u l-isfruttar sostenibbli ta’ riżorsi tas-sajd skont il-Politika Komuni dwar is-Sajd (1) jirrikjedi li jiġu stabbiliti miżuri tal-Unjoni li jirregolaw l-aċċess għall-ilmijiet u r-riżorsi u l-insegwiment sostenibbli ta’ attivitajiet tas-sajd, filwaqt li jitqiesu l-pariri xjentifiċi, tekniċi u ekonomiċi disponibbli u b’mod partikolari r-rapporti mfassla mill-Kumitat Xjentifiku, Tekniku u Ekonomiku għas-Sajd (STECF), kif ukoll fid-dawl ta’ kwalunkwe parir li jasal mill-Kunsilli Konsultattivi Reġjonali.
(2)
Il-Kunsill għandu r-responsabbiltà li jadotta miżuri dwar l-iffissar u l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd, inklużi ċerti kundizzjonijiet li huma funzjonalment marbuta magħhom, kif xieraq. L-opportunitajiet tas-sajd għandhom jitqassmu fost l-Istati Membri b'tali mod li f'kull Stat Membru tiġi żgurata stabbiltà relattiva tal-attivitajiet tas-sajd għal kull stokk jew speċi ta’ ħut u filwaqt li jitqiesu b’mod xieraq l-għanijiet tal-Politika Komuni tas-Sajd stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 2371/2002.
(3)
Għal ċerti qabdiet totali permissibbli (TACs), l-Istati Membri għandhom jitħallew jagħtu allokazzjonijiet addizzjonali lill-bastimenti li jipparteċipaw fi provi dwar attivitajiet tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ. L-għan ta’ dawn il-provi huwa li jittestjaw sistema ta’ qbid skont il-kwota, jiġifieri sistema fejn il-qabdiet kollha għandhom jinħattu l-art u jingħaddu u jitnaqqsu mill-kwoti sabiex jiġu evitati l-iskartar tal-ħut u l-ħela ta’ riżorsi tal-ħut li mill-bqija kienu setgħu jintużaw. L-iskartar tal-ħut mhux ikkontrollat huwa ta’ theddida għas-sostenibbiltà fit-tul tal-ħut bħala ġid pubbliku u b’hekk huwa ta’ theddida għall-għanijiet tal-Politika Komuni tas-Sajd. B’kuntrast ma’ dan, is-sistemi ta’ qbid skont il-kwota minnhom infushom jippreżentaw lis-sajjieda b'inċentiv biex jisfruttaw bl-aħjar mod is-selettività tal-qbid tal-operazzjonijiet tagħhom. Sabiex tintlaħaq ġestjoni razzjonali tal-iskartar tal-ħut, attività tas-sajd iddokumentata bis-sħiħ trid tkopri kull operazzjoni fuq il-baħar, aktar milli dak li jinħatt l-art fil-port. Il-kundizzjonijiet għall-Istati Membri biex jagħtu allokazzjonijiet addizzjonali bħal dawn għalhekk iridu jinkludu l-obbligu li jiżguraw l-użu ta’ kameras tat-televiżjoni b'ċirkwit magħluq (CCTV) assoċjati ma’ sistema ta’ sensers (imsejħa flimkien bħala “sistema tas-CCTV”). Dan għandu jippermetti r-reġistrazzjoni, fid-dettall, tal-partijiet kollha tal-qabdiet, kemm dawk miżmuma, kif ukoll dawk skartati. Sistema bbażata fuq l-osservazzjoni umana, b’nies li jaħdmu f'ħin reali abbord il-bastiment, tkun anqas effikaċi, tkun tiswa iżjed u tkun anqas affidabbli. Konsegwentement, l-użu ta’ sistemi tas-CCTV f’dan il-waqt huwa prerekwiżit għas-suċċess ta’ skemi ta’ tnaqqis tal-iskartar tal-ħut bħas-sajd iddokumentat bis-sħiħ. Fl-użu tat-tali sistema, għandhom jiġu rrispettati r-rekwiżiti tad-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (2).
(4)
Sabiex ikun żgurat li l-provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ ikunu jistgħu jevalwaw b’mod effettiv il-potenzjal tas-sistemi ta’ qbid skont il-kwota li jikkontrollaw b’mod assolut il-mortalità mis-sajd tal-istokkijiet ikkonċernati, jeħtieġ li l-ħut kollu li jinqabad f'dawk il-provi, inkluż dak taħt id-daqs minimu tal-ħatt l-art, jingħadd u jitnaqqas mill-allokazzjoni totali assenjata lill-bastiment parteċipanti, u li l-operazzjonijiet tas-sajd jieqfu meta dik l-allokazzjoni totali tkun intużat kollha minn dak il-bastiment. Huwa adatt ukoll li jiġu permessi t-trasferimenti tal-allokazzjonijiet bejn il-bastimenti li jkunu qed jipparteċipaw fil-provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ u dawk li ma jkunux qed jipparteċipaw fihom sakemm ikun jista' jintwera' lima jiżdidux l-iskartar mill-bastimenti li ma jkunux qed jipparteċipaw.
(5)
It-TACs għandhom jiġu stabbiliti abbażi tal-parir xjentifiku disponibbli, filwaqt li jitqiesu l-aspetti bijoloġiċi u soċjoekonomiċi u filwaqt li jiġi żgurat trattament ġust bejn is-setturi tas-sajd, kif ukoll fid-dawl tal-opinjonijiet espressi matul il-konsultazzjoni mal-partijiet interessati, b’mod partikolari fil-laqgħat tal-Kunsilli Konsultattivi Reġjonali kkonċernati.
(6)
Għall-istokkijiet suġġetti għal pjanijiet speċifiċi multiannwali, it-TACs għandhom ikunu stabbiliti skont ir-regoli stipulati f'dawk il-pjanijiet. Konsegwentement, it-TACs għall-istokkijiet tal-lingwata fil-Baħar tat-Tramuntana, tal-barbun tat-tbajja’ fil-Baħar tat-Tramuntana, tal-merluzz fil-Baħar tat-Tramuntana, is-Skagerrak u l-Kanal tal-Lvant, tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran u tal-aringi fil-Punent tal-Iskozja għandhom ikunu stabbiliti skont ir-regoli stipulati fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 676/2007 tal-11 ta’ Ġunju 2007 li jistabbilixxi pjan pluriennali għas-sajd li jisfrutta l-ħażniet tal-barbun tat-tbajja’ u tal-lingwata fil-Baħar tat-Tramuntana (3); ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1300/2008 tat-18 ta’ Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan pluriennali għall-istokk ta’ aringi li jinsab fil-Punent tal-Iskozja u għas-sajd li jisfrutta dak l-istokk (4); ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1342/2008 tat-18 ta’ Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan għal perjodu fit-tul għall-istokkijiet tal-merluzz u għas-sajd li jisfrutta dawk l-istokkijiet (5) ("il-Pjan tal-Merluzz"); u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 302/2009 tas-6 ta’ April 2009 li jistabbilixxi pjan multiannwali għall-irkupru tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran (6); u.
(7)
Għal stokkijiet li għalihom m'hemmx biżżejjed data jew li d-data li hemm dwarhom mhijiex affidabbli sabiex jiġu pprovduti stimi tad-daqs tal-istokk, il-miżuri ta’ ġestjoni u l-livelli tat-TAC għandhom isegwu l-approċċ ta’ prekawzjoni għall-ġestjoni tas-sajd kif iddefinit fil-punt (i) tal-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002, filwaqt li jieħdu kont ta’ fatturi speċifiċi għall-istokk, inklużi, b'partikolari, informazzjoni disponibbli dwar xejriet tal-istokk u kunsiderazzjonijiet ta’ sajdied imħallta.
(8)
Skont l-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 847/96 tas-6 ta’ Mejju 1996 li jintroduċi kundizzjonijiet addizzjonali għal tmexxija minn sena għal sena tat-TAC u l-kwoti (7), għandhom jiġu identifikati l-istokkijiet li huma suġġetti għad-diversi miżuri msemmija fih.
(9)
Għal ċerti speċijiet, bħal ċerti speċijiet ta’ klieb il-baħar, anke attività limitata tas-sajd tista' twassal għal riskju serju għall-konservazzjoni tagħhom. Għalhekk, l-opportunitajiet tas-sajd għal speċijiet bħal dawn għandhom ikunu ristretti bis-sħiħ permezz ta’ projbizzjoni ġenerali tas-sajd għal dawk l-ispeċijiet.
(10)
Skont il-pariri tal-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar (ICES), huwa xieraq li tinżamm u tiġi riveduta sistema għall-ġestjoni taċ-ċiċċirell fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjonijiet IIa u IIIa tal-ICES u tas-subżona IV tal-ICES.
(11)
Jeħtieġ li jiġu stabbiliti l-limiti massimi tal-isforz tas-sajd għall-2013 skont l-Artikolu 9 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 676/2007, l-Artikoli 11 u 12 tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008 u l-Artikoli 5 u 9 tar-Regolament (KE) Nru 302/2009, filwaqt li jitqies ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 754/2009 tas-27 ta’ Lulju 2009 li jeskludi ċerti gruppi ta’ bastimenti mir-reġim tal-isforz tas-sajd stabbilit fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008 (8).
(12)
F'konformità mal-proċeduri previsti fil-ftehimiet jew protokolli dwar relazzjonijiet tas-sajd man-Norveġja (9), il-Gżejjer Faroe (10) u l-Islanda (11), l-Unjoni wettqet konsultazzjonijiet dwar id-drittijiet tas-sajd ma’ dawn l-imsieħba. Il-konsultazzjonijiet man-Norveġja ma ġewx iffinalizzati u l-arranġamenti għall-2013 huwa mistenni li jiġu konklużi biss kmieni fl-2013. Sabiex tiġi evitata l-interruzzjoni tal-attivitajiet tas-sajd tal-Unjoni, filwaqt li tkun permessa l-flessibbiltà meħtieġa għall-konklużjoni ta’ dawk l-arranġamenti kmieni fl-2013, huwa adatt li jiġu stabbiliti l-opportunitajiet tas-sajd għal stokkijiet soġġetti għal dawk l-arranġamenti fuq bażi proviżorja. Ma kienx possibbli li l-konklużjonijiet jiġi konklużi mal-Gżejjer Faeroe jew mal-Islanda dwar l-arranġamenti tas-sajd għall-2013. Skont il-proċedura prevista fil-ftehim u l-protojkoll dwar ir-relazzjonijiet rigward is-sajd mal-Groenlandja (12), il-Kumitat Konġunt stabilixxa l-livell konkret tal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għall-Unjoni fl-ilmijiet tal-Groenlandja fl-2013. Skont id-deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt, il-kwoti għall-capelin disponibbli għall-Unjoni fl-ibħra tal-Groenlandja tas-subżoni V u XIV tal-ICES għandhom jiżdiedu awtomatikament jekk jinkiseb livell ta’ qabdiet ta’ 70 % tal-kwota inizjali.
(13)
L-Unjoni hija parti kontraenti għal diversi organizzazzjonijiet tas-sajd u tipparteċipa f'organizzazzjonijiet oħrajn bħala parti kooperattiva mhux kontraenti. Barra minn hekk, permezz tal-Att tal-Adeżjoni tal-2003, ftehimiet tas-sajd li kienu konklużi qabel mir-Repubblika tal-Polonja, bħall-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni u l-Ġestjoni ta’ riżorsi tal-Pollakkju fil-Baħar Bering ċentrali, huma mmaniġġjati mill-Unjoni, sa mid-data tal-adeżjoni tal-Polonja. Dawk l-organizzazzjonijiet tas-sajd irrakkomandaw l-introduzzjoni ta’ għadd ta’ miżuri għall-2013, inklużi opportunitajiet tas-sajd għall-bastimenti tal-UE. Dawk l-opportunitajiet tas-sajd għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(14)
L-Organizzazzjonijiet Reġjonali tal-Ġestjoni tas-Sajd (RFMO) jistgħu jippermettu t-trasferiment u l-iskambji ta’ kwoti bejn il-Partijiet Kontraenti. Biex tiffaċilita tali trasferimenti u skambji ta’ kwoti bejn l-Unjoni u Partijiet Kontraenti oħrajn, l-Istati Membri għandhom ikunu awtorizzati biex jiddiskutu ma’ Partijiet Kontraenti oħrajn għall-RFMO u, kif xieraq, jistabbilixxu l-punti ġenerali possibbli tat-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti maħsuba. Il-Kummissjoni għandha tiskambja l-kunsens li tintrabat minn tali trasferiment jew skambju ta’ kwoti mal-Parti Kontraenti l-oħra u tinnotifika t-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti lill-RFMO. L-opportunitajiet ta’ sajd riċevuti jew trasferiti taħt tali trasferiment jew skambju ta’ kwoti għandhom jitqiesu bħala opportunitajiet ta’ sajd allokati lil, jew imnaqqsa mill-allokazzjoni tal-Istat Membru kkonċernat inkluż għall-finijiet tal-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament tal-Kunsill (KE) 1224/2009 li jistabbilixxi sistema Komunitarja ta’ kontroll għall-iżgurar tal-konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd (13). Madankollu, tali trasferiment jew skambju ad hoc ta’ kwoti ma għandux jibdel il-formola ta’ distribuzzjoni eżistenti għall-fini tal-allokazzjoni ta’ opportunitajiet ta’ sajd fost l-Istati Membri f'konformità mal-prinċipju ta’ stabbiltà relattiva tal-attivitajiet tas-sajd.
(15)
Matul l-34 Laqgħa Annwali tagħha fl-2012, l-Organizzazzjoni tas-Sajd fl-Atlantiku tal-Majjistr al (NAFO) adottat għadd ta’ opportunitajiet tas-sajd għall-2013 ta’ ċerti stokkijiet fis-Subżoni 1-4 taż-Żona tal-Konvenzjoni tan-NAFO. F’dak il-kuntest, in-NAFO adottat proċedura għal żieda fit-TAC għall-marlozz abjad fis-Subdiviżjoni 3NO tan-NAFO ffissata għall-2013, jekk jiġu ssodisfati ċerti kundizzjonijiet relatati mas-sitwazzjoni tal-istokk. Parti Kontraenti tan-NAFO tista’ tinnotifika lis-Segretarju Eżekuttiv tan-NAFO li ġew osservati qabdiet ogħla min-normal għal kull unità tal-isforz għall-istokk tal-marlozz abjad fis-Subdiviżjoni 3NO tan-NAFO. Jekk fis-sena 2013 tiġi kkonfermata żieda fit-TAC min-NAFO, din għandha tiġi implimentata fil-liġi tal-Unjoni.
(16)
Matul it-83 Laqgħa Annwali fl-2012, il-Kummissjoni Inter-Amerikana għat-Tonn Tropikali (IATTC) adottat miżuri ta’ konservazzjoni għat-tonna safra, it-tonn għajnu kbira u l-palamit. L-IATTC adottat ukoll riżoluzzjoni dwar il-konservazzjoni ta’ klieb il-baħar tat-tip oceanic whitetip. Dawk il-miżuri għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(17)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha fl-2012, il-Kummissjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni ta’ Tonn tal-Atlantiku (ICCAT) adottat pjan ta’ rkupru pluriennali rivedut għat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran li skontu l-kwota tal-Unjoni żdiedet. Barra minn hekk, l-istaġun ta’ sajd magħluq ġie sostitwit bi staġun miftuħ u tmexxa għaxart ijiem 'il quddiem. Addizzjonalment, ġiet adottata estensjoni ta’ sena għat-TAC u l-kwoti eżistenti għall-pixxispad tal-Atlantiku tan-Nofsinhar, kif ukoll pjan ġdid għal bini mill-ġdid tal-popolazzjonijiet ta’ marlin blu u abjad. B'riżultat ta’ dan, il-kwota tal-Unjoni għall-pixxispad tal-Atlantiku tan-Nofsinhar tibqa' l-istess fl-2012, filwaqt li l-kwota tal-Unjoni għall-marlin żdiedet b'mod konsistenti biex tieħu kont tas-sajd artisanali fir-reġjuni l-aktar imbiegħda tal-Unjoni. Il-kwota tal-Unjoni għall-marlin abjad baqgħet stabbli. Dawk il-miżuri għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(18)
Matul il-Laqgħa Annwali tagħha tal-2012, il-Kummissjoni għat-Tonn tal-Oċean Indjan (IOTC) ma biddlitx il-miżuri tagħha fir-rigward tal-opportunitajiet tas-sajd kif inhuma implimentati bħalissa fil-liġi tal-Unjoni. Il-miżuri attwalment applikabbli adottati mill-IOTC għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(19)
L-ewwel Laqgħa Annwali tal-Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd fin-Nofsinhar tal-Paċifiku (SPRFMO) se ssir mit-28 ta’ Jannar sal-1 ta’ Frar 2013. Sakemm issir din il-Laqgħa Annwali, huwa xieraq li jibqgħu fis-seħħ il-miżuri interim attwali, kif implimentat mir-Regolament (UE) Nru 44/2012.
(20)
Matul il-Laqgħa Annwali tagħha tal-2012, l-Organizzazzjoni tas-Sajd tal-Atlantiku tax-Xlokk (SEAFO) ma biddlitx it-TACs għall-Patagonian toothfish, l-orange roughy, l-alfonsinos u l-granċ aħmar tal-fond li dwarhom kien hemm qbil għall-2011 u l-2012 matul il-laqgħa annwali tagħha tal-2010. Il-miżuri attwalment applikabbli adottati mis-SEAFO għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(21)
Fid-dawl tal-pariri xjentifiċi l-aktar reċenti mill-ICES u skont l-impenji internazzjonali fil-kuntest tal-Konvenzjoni tas-Sajd tal-Atlantiku tal-Grigal (NEAFC), huwa meħtieġ li l-isforz tas-sajd għal ċerti tipi ta’ speċijiet tal-baħar fond ikun limitat.
(22)
Id-9 Laqgħa Annwali tal-Kummissjoni għas-Sajd fil-Paċifiku tal-Punent u l-Paċifiku Ċentrali (WCPFC) fl-2012 ma mmodifikatx il-miżuri tagħha rigward opportunitajiet ta’ sajd kif attwalment implimentati fil-liġi tal-Unjoni, għajr għat-tisħiħ taż-żona magħluqa għas-sajd b'irkaptu biex jinġema' l-ħut (FAD). Ir-rieżami ta’ din iż-żona magħluqa għas-sajd b'irkaptu biex jinġema' l-ħut (FAD) jirrikjedi li l-Unjoni bħala Parti Kontraenti għad-WCPFC tiddeċiedi dwar waħda miż-żewġ alternattivi disponibbli għal miżuri addizzjonali għat-tisħiħ taż-żona magħluqa. Sakemm tittieħed tali deċiżjoni, il-miżuri applikabbli attwalment adottati mid-WCFPC għandhom jibqgħu jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(23)
Fil-Laqgħa Annwali fl-2012, il-Partijiet għall-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni u l-Ġestjoni ta’ riżorsi tal-Pollakkju fil-Baħar Bering ċentrali ma mmodifikawx il-miżuri tagħha fir-rigward ta’ opportunitajiet tas-sajd. Dawk il-miżuri għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(24)
Fil-laqgħa Annwali tagħha fl-2012, il-Partijiet għall-Kummissjoni għall-Konservazzjoni tar-Riżorsi Marittimi Ħajjin tal-Antartiku (CCAMLR) adottat limiti tal-qbid kemm għall-ispeċijiet fil-mira kif ukoll għal dawk inċidentali. Dawk il-miżuri għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(25)
Ċerti miżuri internazzjonali li joħolqu jew jirrestrinġu l-opportunitajiet tas-sajd għall-Unjoni jiġu adottati mill-RFMOs rilevanti fl-aħħar tas-sena u jsiru applikabbli qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Għalhekk, huwa meħtieġ li d-dispożizzjonijiet li jimplimentaw tali miżuri fil-liġi tal-Unjoni japplikaw b'mod retroattiv. B’mod partikolari, peress li l-istaġun tas-sajd fiż-Żona tal-Konvenzjoni CCAMLR (Kummissjoni għall-Konservazzjoni tar-Riżorsi Marittimi Ħajjin tal-Antartiku) huwa mill-1 ta’ Diċembru sat-30 ta’ Novembru, u għalhekk ċerti opportunitajiet tas-sajd jew projbizzjonijiet fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR huma stipulati għal perjodu li jibda mill-1 ta’ Diċembru 2012, huwa xieraq li d-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ dan ir-Regolament japplikaw minn dik id-data. Tali applikazzjoni retroattiva se tkun mingħajr preġudizzju għall-prinċipju tal-aspettattivi leġittimi peress li l-membri tas-CCAMLR huma pprojbiti milli jistadu fiż-żona tal-Konvenzjoni CCAMLR mingħajr awtorizzazzjoni.
(26)
Skont id-dikjarazzjoni tal-Unjoni lir-Repubblika Bolivarjana tal-Venezwela ("il-Venezwela") dwar l-għoti ta’ opportunitajiet tas-sajd fl-ilmijiet tal-UE lil bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera fiż-żona ekonomika esklussiva (ŻEE) ’l barra mill-kosta tal-Gujana Franċiża (14), huwa meħtieġ li jiġi ffissati l-opportunitajiet tas-sajd għall-isnappers disponibbli lill-Venezwela fl-ibħra tal-UE.
(27)
L-użu tal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għall-bastimenti tal-UE stabbiliti f’dan ir-Regolament huwa suġġett għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009, u b’mod partikolari għall-Artikolu 33 u l-Artikolu 34 ta’ dak ir-Regolament dwar ir-reġistrazzjoni tal-qabdiet u tal-isforz tas-sajd u n-notifika tad-data dwar l-eżawriment tal-opportunitajiet tas-sajd. Għalhekk, jeħtieġ li jiġu speċifikati l-kodiċijiet li l-Istati Membri għandhom jużaw meta jibagħtu d-data lill-Kummissjoni dwar il-ħatt l-art tal-istokkijiet li huma suġġetti għal dan ir-Regolament.
(28)
Sabiex tiġi evitata l-interruzzjoni tal-attivitajiet tas-sajd u biex jiġi żgurat l-għajxien tas-sajjieda tal-Unjoni, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2013, ħlief għad-dispożizzjonijiet dwar il-limiti tal-isforz, li għandhom japplikaw mill-1 ta’ Frar 2013, u dispożizzjonijiet speċifiċi f’reġjuni partikolari, li għandu jkollhom data speċifika ta’ applikazzjoni kif indikat fil-premessa 28. Għal raġunijiet ta’ urġenza, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ immedjatament wara l-pubblikazzjoni tiegħu.
(29)
L-opportunitajiet tas-sajd għandhom jintużaw f'konformità sħiħa mal-leġiżlazzjoni applikabbli tal-Unjoni.
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
1. Dan ir-Regolament jiffissa l-opportunitajiet tas-sajd disponibbli fl-ilmijiet tal-UE u, għall-bastimenti tal-UE, f’ċerti ilmijiet mhux tal-UE għal ċerti stokkijiet tal-ħut li huma suġġetti għal negozjati jew ftehimiet internazzjonali.
2. L-opportunitajiet tas-sajd imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinkludu:
(a)
il-limiti tal-qbid għas-sena 2013 u, fejn speċifikat f'dan ir-Regolament, għas-sena 2014;
(b)
il-limiti tal-isforz tas-sajd għall-perjodu mill-1 ta’ Frar 2013 sal-31 ta’ Jannar 2014;
(c)
l-opportunitajiet tas-sajd għall-perjodu mill-1 ta’ Diċembru 2012 sat-30 ta’ Novembru 2013 għal ċerti stokkijiet fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR; kif ukoll
(d)
l-opportunitajiet tas-sajd għall-perjodi stipulati fl-Artikolu 27 għal ċerti stokkijiet fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-IATTC għas-sena 2013 u, fejn speċifikat f'dan ir-Regolament, għas-sena 2014.
3. Dan ir-Regolament jistabbilixxi wkoll l-opportunitajiet tas-sajd proviżorji għal ċerti stokkijiet tal-ħut u gruppi ta’ stokkijiet tal-ħut soġġetti għall-arranġamenti bilaterali dwar is-sajd man-Norveġja, sakemm isiru l-konsultazzjonijiet dwar dawk l-arranġamenti għall-2013.
Artikolu 2
Ambitu
Dan ir-Regolament għandu japplika għall-bastimenti li ġejjin:
(a)
il-bastimenti tal-UE;
(b)
il-bastimenti ta’ pajjiżi terzi fl-ilmijiet tal-UE.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-fini ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
"bastiment tal-UE" tfisser bastiment tas-sajd li jtajjar il-bandiera ta’ Stat Membru u li jkun irreġistrat fl-Unjoni;
(b)
"bastiment ta’ pajjiż terz" tfisser bastiment tas-sajd li jtajjar il-bandiera ta’ pajjiż terz u li huwa rreġistrat fih;
(c)
"ilmijiet tal-UE" tfisser l-ilmijiet li jaqgħu taħt is-sovranità jew il-ġuriżdizzjoni tal-Istati Membri, ħlief għall-ilmijiet li jmissu mal-pajjiżi u t-territorji extra-Ewropej elenkati fl-Anness II tat-Trattat;
(d)
"qabda totali permissibbli" (TAC) tfisser il-kwantità li tista’ tinqabad u tinħatt l-art minn kull stokk tal-ħut kull sena;
(e)
"kwota" tfisser proporzjon mit-TAC allokata lill-Unjoni, lil Stat Membru jew lil pajjiż terz;
(f)
"ilmijiet internazzjonali" tfisser ilmijiet li ma jaqgħu taħt is-sovranità jew il-ġuriżdizzjoni ta’ ebda Stat;
(g)
"daqs tal-malja" tfisser id-daqs tal-malja tax-xbieki tas-sajd kif stabbilit skont ir-Regolament (KE) Nru 517/2008 (15).
Artikolu 4
Żoni tas-sajd
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet taż-żoni li ġejjin:
(a)
iż-żoni tal-ICES (il-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar) huma ż-żoni ġeografiċi speċifikati fl-Anness III tar-Regolament (KE) Nru 218/2009 (16);
(b)
"Skagerrak" tfisser iż-żona ġeografika kkonfinata fil-Punent minn linja miġbuda mill-fanal ta’ Hanstholm għall-fanal ta’ Lindesnes u fin-Nofsinhar minn linja miġbuda mill-fanal ta’ Skagen għall-fanal ta’ Tistlarna u minn dan il-punt għall-eqreb punt tal-kosta Svediża;
(c)
"Kattegat" tfisser iż-żona ġeografika kkonfinata fit-Tramuntana minn linja miġbuda mill-fanal ta’ Skagen għall-fanal ta’ Tistlarna u minn dak il-punt għall-eqreb punt tal-kosta Svediża u fin-Nofsinhar minn linja miġbuda minn Hasenųre għal Gnibens Spids, minn Korshage għal Spodsbjerg u minn Gilbjerg Hoved għal Kullen;
(d)
iż-żoni tas-CECAF (il-Kumitat tas-Sajd għall-Atlantiku Ċentrali tal-Lvant) huma ż-żoni ġeografiċi speċifikati fl-Anness II tar-Regolament (KE) Nru 216/2009 (17);
(e)
iż-żoni tan-NAFO (Organizzazzjoni tas-Sajd fl-Atlantiku tal-Majjistral) huma ż-żoni ġeografiċi speċifikati fl-Anness III tar-Regolament (KE) Nru 217/2009 (18);
(f)
"żona tal-Konvenzjoni tas-SEAFO (l-Organizzazzjoni tas-Sajd tal-Atlantiku tax-Xlokk)" hija ż-żona ġeografika definita fil-Konvenzjoni tal-Ħarsien u l-Amministrazzjoni ta’ Riżorsi tas-Sajd fix-Xlokk tal-Oċean Atlantiku (19);
(g)
"żona tal-Konvenzjoni tal-ICCAT (il-Kummissjoni Internazzjonali għall-Preservazzjoni tat-Tonn Atlantiku)" hija ż-żona ġeografika definita fil-Konvenzjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tat-Tonn tal-Atlantiku (20);
(h)
"żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR (Kummissjoni għall-Konvenzjoni tar-Riżorsi Marittimi Ħajjin tal-Antartiku)" hija ż-żona ġeografika definita fil-punt (a) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 601/2004 (21);
(i)
"żona tal-Konvenzjoni tal-IATTC (il-Konvenzjoni Inter-Amerikana tat-Tonn Tropikali)" hija ż-żona ġeografika definita fil-Konvenzjoni għat-Tisħiħ tal-Kummissjoni Inter-Amerikana tat-Tonn Tropikali stabbilita mill-Konvenzjoni tal-1949 bejn l-Istati Uniti tal-Amerika u r-Repubblika tal-Kosta Rika (22);
(j)
"żona tal-Konvenzjoni tal-IOTC (Kummissjoni għat-Tonn tal-Oċean Indjan)" hija ż-żona ġeografika definita fil-Ftehim għall-istabbiliment tal-Kummissjoni dwar it-Tonn tal-Oċean Indjan (23);
(k)
"żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO (Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd fin-Nofsinhar tal-Paċifiku) tfisser iż-żona ta’ ibħra miftuħa fin-Nofsinhar fi 10° N, fit-Tramuntana taż-żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR, fil-Lvant taż-Żona tal-Konvenzjoni tas-SIOFA kif definita fil-Ftehim dwar is-Sajd fin-Nofsinhar tal-Oċean Indjan (24), u fil-Punent taż-żoni tal-ġuriżdizzjonijiet tas-sajd tal-Istati tal-Amerika t'Isfel;
(l)
"żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC (Kummissjoni għas-Sajd fil-Punent tal-Paċifiku u fil-Paċifiku Ċentrali)" hija ż-żona ġeografika definita fil-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni u l-Immaniġġjar ta’ Stokkijiet ta’ Ħut Migratorju fl-Oċean Paċifiku Ċentrali u tal-Punent (25);
(m)
"ibħra miftuħa tal-Baħar Bering" hija ż-żona ġeografika tal-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering 'il barra minn 200 mil nawtiku mil-linji bażi li minnhom jitkejjel il-wisa" tal-baħar territorjali tal-Istati kostali tal-Baħar Bering.
TITOLU II
OPPORTUNITAJIET TAS-SAJD GĦALL-BASTIMENTI TAL-UE
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 5
TACs u allokazzjonijiet
1. It-TACs għall-bastimenti tal-UE fl-ilmijiet tal-UE jew f’ċerti ilmijiet li mhumiex tal-UE u l-allokazzjoni ta’ TACs bħal dawn fost l-Istati Membri, u l-kundizzjonijiet marbutin b’mod funzjonali magħhom, fejn hu xieraq, huma stabbiliti fl-Anness I.
2. Il-bastimenti tal-Unjoni huma awtorizzati li jwettqu qabdiet, skont it-TACs stabbiliti fl-Anness I, f'ilmijiet li jaqgħu taħt il-ġuriżdizzjoni tas-sajd tal-Gżejjer Faeroe, il-Groenlandja, l-Islanda u n-Norveġja, u ż-żona tas-sajd madwar Jan Mayen, suġġetti għall-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 14 ta’ dan ir-Regolament u l-Anness III tiegħu u fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1006/2008 (26) u d-dispożizzjonijiet ta’ implimentazzjoni tiegħu.
Artikolu 6
Allokazzjoni addizzjonali għall-bastimenti li jkunu qed jipparteċipaw fi provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ
1. Għal ċerti stokkijiet, Stat Membru jista' jagħti allokazzjoni addizzjonali lill-bastimenti li jtajru l-bandiera tiegħu li jkunu qed jipparteċipaw fi provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ. Dawn l-istokkijiet huma identifikati fl-Anness I.
2. L-allokazzjoni addizzjonali msemmija fil-paragrafu 1 ma għandhiex taqbeż il-limitu ġenerali stipulat fl-Anness I bħala persentaġġ tal-kwota allokata lil dak l-Istat Membru.
3. L-allokazzjoni addizzjonali msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun konformi mal-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-bastiment jagħmel użu minn kameras tat-televiżjoni b’ċirkwit magħluq (CCTV) assoċjati ma’ sistema ta’ sensers (imsejħa flimkien bħala s-"sistema tas-CCTV") biex jirreġistra l-attivitajiet kollha tas-sajd u tal-ipproċessar abbord;
(b)
l-allokazzjoni addizzjonali mogħtija lil bastiment individwali li jipparteċipa fi provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ ma għandhiex taqbeż il-limiti li ġejjin:
(i)
75 % tal-ammont ta’ ħut skartat tal-istokk, kif stmat mill-Istat Membru rilevanti, prodott mit-tip ta’ bastiment li għalih jappartjeni l-bastiment individwali li jkun ingħata l-allokazzjoni addizzjonali;
(ii)
30 % tal-allokazzjoni individwali tal-bastiment qabel ma beda jipparteċipa fil-provi;
(c)
il-qabdiet kollha tal-istokk suġġett għall-allokazzjoni addizzjonali mill-bastiment, inkluż il-ħut li jkun iżgħar mid-daqs minimu tal-ħatt l-art kif iddefinit fl-Anness XII tar-Regolament (KE) Nru 850/98, għandhom jingħaddu u jitnaqqsu mill-allokazzjoni individwali tal-bastiment, kif tirriżulta minn kwalunkwe allokazzjoni addizzjonali mogħtija skont dan l-Artikolu;
(d)
hekk kif bastiment ikun uża l-allokazzjoni individwali kollha għal kwalunkwe stokk soġġetta għal allokazzjoni addizzjonali, dak il-bastiment irid iwaqqaf l-attivitajiet kollha tas-sajd fiż-żona tat-TAC rilevanti;
(e)
fir-rigward tal-istokkijiet li għalihom jista’ jintuża dan l-Artikolu, l-Istati Membri jistgħu jippermettu trasferimenti tal-allokazzjoni individwali jew ta’ kwalunkwe parti minnha minn bastimenti li ma jkunux qed jipparteċipaw fi provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ għal bastimenti li jkunu qed jipparteċipaw f'dawk il-provi dment li jkun jista' jintwera li ma żdiedx l-iskartar minn bastimenti li ma jkunux qed jipparteċipaw.
4. Minkejja l-punt (i) tal-paragrafu 3, Stat Membru jista’, b’mod eċċezzjonali, jagħti allokazzjoni addizzjonali lil bastiment li jtajjar il-bandiera tiegħu ta’ aktar minn 75 % tal-istima tal-ħut skartat tal-istokk prodott mit-tip ta’ bastiment li għalih jappartjeni l-bastiment individwali li jkun ingħata l-allokazzjoni addizzjonali, sakemm:
(a)
ir-rata tal-iskartar tal-istokk, kif stmata għat-tip ta’ bastiment rilevanti, tkun ta’ inqas minn 10 %;
(b)
l-inklużjoni ta’ dak it-tip ta’ bastiment tkun importanti biex jiġi evalwat il-potenzjal tas-sistema tas-CCTV għall-finijiet ta’ kontroll;
(c)
ma jinqabiżx limitu totali ta’ 75 % tal-istima tal-iskartar tal-istokk prodott mill-bastimenti kollha li jkunu qed jipparteċipaw fil-provi.
5. Sal-punt li r-reġistrazzjonijiet miksuba skont il-paragrafu 3(a) jinvolvu l-ipproċessar ta’ data personali skont it-tifsira tad-Direttiva 95/46/KE, dik id-Direttiva għandha tapplika għall-ipproċessar ta’ data bħal din.
6. Fejn Stat Membru jinnota li bastiment li jkun qed jipparteċipa fi provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ jonqos milli jikkonforma mal-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 3, huwa għandu jirtira minnufih l-allokazzjoni addizzjonali mogħtija lil dak il-bastiment u jeskludih milli jipparteċipa f'dawk il-provi għall-bqija tal-2013.
7. Qabel ma tingħata l-allokazzjoni addizzjonali msemmija fil-paragrafi 1 sa 6, Stat Membru għandu jippreżenta l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
il-lista tal-bastimenti li jtajru l-bandiera tiegħu li jkunu qed jipparteċipaw fi provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ;
(b)
l-ispeċifikazzjonijiet tat-tagħmir għall-monitoraġġ elettroniku mill-bogħod installat abbord dawk il-bastimenti;
(c)
il-kapaċità, it-tip u l-ispeċifikazzjoni tal-irkapti użati minn dawk il-bastimenti;
(d)
l-istimi tal-ħut skartat għal kull tip ta’ bastiment li jkun qed jipparteċipa fil-provi;
(e)
l-ammont ta’ qabdiet tal-istokk suġġett għat-TAC rilevanti li l-bastimenti li jkunu qed jipparteċipaw fil-provi kellhom fl-2012.
8. Il-Kummissjoni tista’ titlob lil kwalunkwe Stat Membru li jagħmel użu minn dan l-Artikolu biex jippreżenta l-valutazzjoni tiegħu tal-ħut skartat prodott għal kull tip ta’ bastiment lil korp xjentifiku konsultattiv għall-analiżi, sabiex tiġi mmonitorjata l-implimentazzjoni tar-rekwiżit stabbilit fil-punt (i) tal-punt (b) tal-paragrafu 3. Fin-nuqqas ta’ valutazzjoni li tikkonferma t-tali ħut skartat, l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu kull miżura xierqa biex jiżgura l-konformità ma’ dak ir-rekwiżit u għandu jinforma lill-Kummissjoni b'dan.
Artikolu 7
Kundizzjonijiet għall-ħatt l-art tal-qabdiet u tal-qabdiet inċidentali
Il-ħut minn stokkijiet li għalihom huma stabbiliti t-TACs għandu jinżamm abbord jew jinħatt l-art biss jekk:
(a)
il-qabdiet ikunu saru minn bastimenti li jtajru l-bandiera ta’ Stat Membru li għandu kwota għalihom u dik il-kwota ma tkunx ġiet eżawrita; jew
(b)
il-qabdiet jikkonsistu f’sehem minn kwota tal-UE li ma ġietx allokata permezz ta’ kwota fost l-Istati Membri, u dik il-kwota tal-UE ma tkunx ġiet eżawrita.
Artikolu 8
Limiti tal-isforz tas-sajd
Mill-1 ta’ Frar 2013 sal-31 ta’ Jannar 2014, il-miżuri dwar l-isforz tas-sajd stipulati fl-Anness IIA għandhom japplikaw għall-ġestjoni ta’ ċerti stokkijiet tal-merluzz, il-barbun tat-tbajja' u l-lingwata fi:
(a)
Skagerrak;
(b)
dik il-parti tad-diviżjoni IIIa tal-ICES li mhix koperta minn Skagerrak u l-Kattegat;
(c)
is-subżona IV tal-ICES;
(d)
l-ilmijiet tal-UE tad-diviżjoni IIa tal-ICES; kif ukoll
(e)
id-diviżjoni VIId tal-ICES.
Artikolu 9
Limiti tal-qbid u tal-isforz tas-sajd tal-baħar fond
1. L-Artikolu 3(1) tar-Regolament (KE) Nru 2347/2002 (27) li jistabbilixxi r-rekwiżit li wieħed ikollu permess tas-sajd tal-baħar fond għandu japplika għall-ħalibatt tal-Groenlandja. Il-qbid, iż-żamma abbord, it-trażbord u l-ħatt l-art tal-ħalibatt tal-Groenlandja għandhom ikunu suġġetti għall-kundizzjonijiet imsemmija f'dak l-Artikolu.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li għall-2013 il-livelli tal-isforz tas-sajd, imkejla bħala jiem kilowatt barra mill-port, minn bastimenti detenturi ta’ permessi tas-sajd imsemmija fl-Artikolu 3(1) tar-Regolament (KE) Nru 2347/2002 ma jaqbżux il-65 % tal-medja tal-isforz tas-sajd annwali magħmul mill-bastimenti tal-Istat Membru kkonċernat fl-2003 fi vjaġġi meta kien hemm il-permessi tas-sajd tal-baħar fond jew inqabdu speċijiet tal-baħar fond, kif elenkat fl-Annessi I u II ta’ dak ir-Regolament. Dan il-paragrafu għandu japplika biss għal vjaġġi tas-sajd li fihom inqabdu aktar minn 100 kg ta’ speċijiet tal-baħar fond, minbarra l-arġentina (silus).
Artikolu 10
Dispożizzjonijiet speċjali dwar l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd
1. L-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd fost l-Istati Membri kif stipulat f’dan ir-Regolament għandha tkun bla preġudizzju għal:
(a)
l-iskambji magħmula skont l-Artikolu 20(5) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002;
(b)
ir-riallokazzjonijiet magħmula skont l-Artikolu 37 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 jew skont l-Artikolu 10(4) tar-Regolament (KE) Nru 1006/2008;
(c)
il-ħatt l-art addizzjonali permess skont l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96;
(d)
il-kwantitajiet miżmuma skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 847/96;
(e)
it-tnaqqis magħmul skont l-Artikoli 37, 105, 106 u 107 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
(f)
trasferimenti u skambji ta’ kwoti skont l-Artikolu 15 ta’ dan ir-Regolament.
2. Għajr fejn speċifikat mod ieħor fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament, l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 għandu japplika għall-istokkijiet li huma suġġetti għal TAC ta’ prekawzjoni u l-Artikolu 3(2) u (3) u l-Artikolu 4 ta’ dak ir-Regolament għandhom japplikaw għall-istokkijiet li huma suġġetti għal TAC analitika.
Artikolu 11
Staġun magħluq għas-sajd
1. Għandu jkun ipprojbit li jsir sajd għal kwalunkwe speċi minn dawn li ġejjin fil-Porcupine Bank jew li kwalunkwe speċi minnhom tinżamm abbord f’din iż-żona matul il-perjodu mill-1 ta’ Mejju sal-31 ta’ Mejju 2013: it-tusk, il-linarda u l-ling.
2. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, il-Porcupine Bank għandu jinkludi ż-żona ġeografika kkonfinata mil-linji rombu li jgħaqqdu flimkien il-pożizzjonijiet li ġejjin b'mod sekwenzjali:
Punt
Latitudni
Lonġitudni
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. B'deroga mill-paragrafu 1, it-tranżitu mill-Porcupine Bank, filwaqt li jkunu qed jinġarru abbord l-ispeċijiet imsemmijin f'dak il-paragrafu għandu jkun permess skont l-Artikolu 50(3), (4) u (5) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
Artikolu 12
Projbizzjonijiet
1. Il-bastimenti tal-UE għandhom ikunu pprojbiti milli jistadu għall-ispeċijiet li ġejjin, milli jżommuhom abbord, milli jittrażbordawhom jew milli jħottuhom l-art:
(a)
il-gabdoll (Cetorhinus maximus) u l-kelb il-baħar abjad (Carcharodon carcharias) fl-ilmijiet kollha;
(b)
il-pixxiplamtu (Lamna nasus) fl-ilmijiet kollha, minbarra fejn hu previst mod ieħor fl-Anness I, il-Parti B tar-Regolament (UE) Nru 39/2013 (28);
(c)
l-ixkatlu komuni (Squatina squatina) fl-ilmijiet tal-UE;
(d)
ir-rebekkin skur (Diptrus batis) fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjoni IIa tal-ICES u tas-subżoni III, IV, VI, VII, VIII, IX u X tal-ICES;
(e)
l-undulate ray (Raja undulata) u l-ħamiema (Rostroraja alba) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni VI, VII, VIII, IX u X tal-ICES;
(f)
il-guitarfish (Rhinobatidae) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X u XII tal-ICES.
(g)
ir-raja manta ġganta (Manta birostris) fl-ilmijiet kollha.
2. Meta jinqabdu b’mod aċċidentali, l-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 ma għandhiex issirilhom ħsara. Tali speċijiet għandhom jiġu rrilaxxati minnufih.
Artikolu 13
Trasmissjoni tad-data
Meta l-Istati Membri jippreżentaw data lill-Kummissjoni dwar il-ħatt l-art tal-kwantitajiet tal-istokkijiet li jkunu nqabdu skont l-Artikolu 33 u l-Artikolu 34 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009, huma għandhom jużaw il-kodiċijiet tal-istokkijiet mogħtija fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament.
KAPITOLU II
Awtorizzazzjonijiet tas-sajd f'ilmijiet ta’ pajjiżi terzi
Artikolu 14
Awtorizzazzjonijiet tas-sajd
1. L-għadd massimu ta’ awtorizzazzjonijiet tas-sajd għall-bastimenti tal-UE li jistadu f'ilmijiet ta’ pajjiż terz huma stipulat fl-Anness III.
2. Meta Stat Membru jittrasferixxi l-kwota tiegħu lil Stat Membru ieħor ("tpartit") fiż-żoni ta’ sajd stipulati fl-Anness III, abbażi tal-Artikolu 20(5) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002, it-trasferiment għandu jinkludi trasferiment xieraq tal-awtorizzazzjonijiet tas-sajd u dan għandu jiġi nnotifikat lill-Kummissjoni. Madankollu, l-għadd totali ta’ awtorizzazzjonijiet tas-sajd għal kull żona ta’ sajd, kif stipulat fl-Anness III, ma għandux jinqabeż.
KAPITOLU III
Opportunitajiet tas-sajd f'ilmijiet ta’ organizzazzjonijiet reġjonali tal-ġestjoni tas-sajd
Artikolu 15
Trasferimenti u skambji ta’ kwoti
1. Meta, skont ir-regoli ta’ organizzazzjoni reġjonali tal-ġestjoni tas-sajd (“RFMO”), ikunu permessi trasferimenti jew skambji ta’ kwoti bejn il-Partijiet Kontraenti għall-RFMO, Stat Membru ("l-Istat Membru kkonċernat") jista′ jiddiskuti ma’ Parti Kontraenti għall-RFMO u, kif adatt, jistabbilixxi deskrizzjoni possibbli tat-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti maħsub.
2. Malli l-Kummissjoni tiġi notifikata mill-Istat Membru kkonċernat, il-Kummissjoni tista′ tapprova d-deskrizzjoni tat-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti maħsub li l-Istat Membru jkun iddiskuta mal-Parti Kontraenti għall-RFMO kkonċernata. Hekk kif isir dan, il-Kummissjoni għandha tiskambja, mingħajr dewmien żejjed, il-kunsens li tintrabat b'tali trasferimenti jew skambji tal-kwota mal-Parti Kontraenti għall-RFMO kkonċernata. Il-Kummissjoni għandha mbagħad tinnotifika t-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti maqbul lis-segretarjat tal-RFMO f'konformità mar-regoli ta’ dik l-organizzazzjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Istati Membri bit-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti maqbul.
4. L-opportunitajiet tas-sajd riċevuti mingħand jew trasferiti lill-Parti Kontraenti għall-RFMO skont it-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti għandhom jitqiesu bħala kwoti allokati lil jew imnaqqsa mill-allokazzjonijiet tal-Istat Membru kkonċernat, mill-waqt li jseħħ it-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti f'konformità mat-termini tal-ftehim maqbul mal-Parti Kontraenti għall-RFMO kkonċernata, jew f'konformità mar-regoli tal-RFMO, kif adatt. Tali allokazzjoni ma għandhiex tibdel il-formola ta’ distribuzzjoni eżistenti għall-fini tal-allokazzjoni ta’ opportunitajiet ta’ sajd fost l-Istati Membri f'konformità mal-prinċipju ta’ stabbiltà relattiva tal-attivitajiet tas-sajd.
Taqsima 1
Żona tal-Konvenzjoni ICCAT
Artikolu 16
Limitazzjonijiet fuq il-kapaċità tas-sajd, tal-kultivazzjoni u tat-tismin tat-tonn
1. L-għadd ta’ dgħajjes tal-UE tas-sajd bil-lixka u tas-sajd bir-rixa awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn ta’ bejn 8 kg/75 cm u 30 kg/115 cm fil-Lvant tal-Atlantiku għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 1 tal-Anness IV.
2. L-għadd ta’ bastimenti tas-sajd kostali artiġjanali tal-UE awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn ta’ bejn 8 kg/75 cm u 30 kg/115 cm fil-Mediterran għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 2 tal-Anness IV.
3. L-għadd ta’ bastimenti tal-UE li jistadu għat-tonn fil-Baħar Adrijatiku għall-finijiet ta’ kultivazzjoni, awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn ta’ bejn 8 kg/75 cm u 30 kg/115 cm għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 3 tal-Anness IV.
4. L-għadd u l-kapaċità totali f'tunnellaġġ gross ta’ bastimenti tas-sajd awtorizzati li jistadu għal, iżommu abbord, jittrażbordaw, jittrasportaw, jew iħottu l-art tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran għandhom ikunu limitati kif stipulat fil-punt 4 tal-Anness IV.
5. L-għadd ta’ nases involuti fis-sajd għat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 5 tal-Anness IV.
6. Il-kapaċità tal-kultivazzjoni tat-tonn, il-kapaċità tat-tismin u l-kontribut massimu ta’ tonn selvaġġ allokat għall-istabbilimenti tal-akkwakultura fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran għandhom ikunu limitati kif stipulat fil-punt 6 tal-Anness IV.
Artikolu 17
Sajd rikreattiv u sportiv
L-Istati Membri għandhom jallokaw, mill-kwoti tagħhom allokati fl-Anness ID, kwota speċifika tat-tonn għas-sajd rikreattiv u sportiv.
Artikolu 18
Klieb il-baħar
1. Għandhom ikunu pprojbiti iż-żamma abbord, it-trażbord jew il-ħatt l-art ta’ kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta’ klieb il-baħar bigeye thresher (Alopias superciliosus) minn kwalunkwe attività tas-sajd.
2. Għandu jkun ipprojbit sajd dirett għal speċijiet ta’ pixxivolpi tal-ġeneru Alopias.
3. Għandhom ikunu pprojbiti ż-żamma abbord, it-trażbord jew il-ħatt l-art ta’ kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta’ kurazzi komuni tal-familja Sphyrnidae (ħlief għas-Sphyrna tiburo) b'assoċjazzjoni mal-attivitajiet tas-sajd fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-ICCAT.
4. Għandhom ikunu pprojbiti ż-żamma abbord, it-trażbord jew il-ħatt l-art ta’ kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta’ klieb il-baħar oceanic whitetip (Carcharhinus longimanus) maqbuda f'kull attività ta’ sajd.
5. Għandha tkun ipprojbita ż-żamma abbord ta’ silky sharks (Carcharhinus falciformis) maqbuda f'kull attività ta’ sajd.
Taqsima 2
Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR
Artikolu 19
Projbizzjonijiet u limitazzjonijiet tal-qbid
1. Is-sajd dirett għall-ispeċijiet imsemmija fil-Parti A tal-Anness V, għandu jkun ipprojbit fiż-żoni u matul il-perjodi stipulati hemmhekk.
2. Għas-sajd esploratorju, it-TACs u l-limiti tal-qbid inċidentali stipulati fil-Parti B tal-Anness V għandhom japplikaw fis-subżoni msemmija hemmhekk.
Artikolu 20
Sajd esploratorju
1. Huma biss dawk l-Istati Membri li huma membri tal-Kummissjoni tas-CCAMLR li jistgħu jipparteċipaw f'sajd esploratorju bil-konzijiet għad-Dissostichus spp. fis-Subżoni 88.1 u 88.2 tal-FAO kif ukoll fid-Diviżjonijiet 58.4.1, 58.4.2 u 58.4.3a barra miż-żoni ta’ ġurisdizzjoni nazzjonali fl-2013. Jekk tali Stat Membru jkollu l-intenzjoni li jipparteċipa f’sajd bħal dan, għandu jinnotifika lis-Segretarjat tas-CCAMLR skont l-Artikoli 7 u 7a tar-Regolament (KE) Nru 601/2004 u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard mill-1 ta’ Ġunju 2013.
2. Fir-rigward tas-Subżoni 88.1 u 88.2 tal-FAO kif ukoll tad-Diviżjonijiet 58.4.1, 58.4.2 u 58.4.3a, it-TACs u l-limiti tal-qbid inċidentali għal kull subżona u diviżjoni, u d-distribuzzjoni tagħhom f'Unitajiet ta’ Riċerka fuq Skala Żgħira (SSRUs) fi ħdan kull waħda minnhom, għandhom ikunu kif stipulat fil-Parti B tal-Anness V. Għandu jieqaf is-sajd f'kull SSRU meta l-qabda rrappurtata tilħaq it-TAC speċifikata u dik l-SSRU għandha tingħalaq għas-sajd għall-bqija tal-istaġun.
3. Is-sajd għandu jseħħ fuq medda ġeografika u batimetrika kbira kemm jista′ jkun sabiex tinkiseb l-informazzjoni meħtieġa biex jiġi determinat il-potenzjal tas-sajd u sabiex tiġi evitata l-konċentrazzjoni żejda tal-qbid u tal-isforz tas-sajd. Madankollu, is-sajd fis-Subżoni 88.1 u 88.2 tal-FAO kif ukoll fid-Diviżjonijiet 58.4.1, 58.4.2 u 58.4.3a għandu jkun ipprojbit f'fond ta’ inqas minn 550 m.
Artikolu 21
Sajd għall-krill matul l-istaġun tas-sajd 2013/2014
1. Dawk l-Istati Membri biss li huma membri tal-Kummissjoni tas-CCAMLR jistgħu jistadu għall-krill (Euphausia superba) fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR matul l-istaġun tas-sajd 2013/2014. Jekk tali Stat Membru jkollu l-intenzjoni li jistad għall-krill fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR, huwa għandu jinnotifika lis-Segretarjat tas-CCAMLR skont l-Artikolu 5a tar-Regolament (KE) Nru 601/2004, u lill-Kummissjoni, u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard mill-1 ta’ Ġunju 2013:
(a)
bl-intenzjoni tiegħu li jistad għall-krill, bl-użu tal-format stipulat fil-Parti C tal-Anness V;
(b)
bl-għamla tal-konfigurazzjoni tax-xibka bl-użu tal-format stipulat fil-Parti D tal-Anness V.
2. In-notifika msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandha tinkludi l-informazzjoni prevista fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 601/2004 għal kull bastiment li għandu jiġi awtorizzat mill-Istat Membru biex jipparteċipa fis-sajd għall-krill.
3. Stat Membru li għandu l-intenzjoni jistad għall-krill fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR għandu jinnotifika l-intenzjoni tiegħu li jagħmel dan fil-każ biss tal-bastimenti awtorizzati li fil-mument tan-notifika jtajru l-bandiera tagħhom jew dawk li jtajru l-bandiera ta’ membru ieħor tas-CCAMLR li fiż-żmien meta jsir is-sajd mistennija li jkunu jtajru l-bandiera ta’ dak l-Istat Membru.
4. L-Istati Membri għandhom ikunu intitolati li jawtorizzaw il-parteċipazzjoni f'sajd għall-krill minn bastimenti barra minn dawk innotifikati lis-Segretarjat tas-CCAMLR skont il-paragrafi 1, 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu, jekk bastiment awtorizzat ikun ma jkunx jista’ jipparteċipa minħabba raġunijiet operattivi leġittimi jew minħabba force majeure. F'ċirkostanzi bħal dawk l-Istati Membri kkonċernati għandhom jinfurmaw minnufih lis-Segretarjat tas-CCAMLR u lill-Kummissjoni, u jipprovdu:
(a)
dettalji sħaħ tal-bastiment(i) sostitut(i) maħsub(a), inkluża l-informazzjoni prevista fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 601/2004;
(b)
rendikont komprensiv tar-raġunijiet li jiġġustifikaw is-sostituzzjoni u kwalunkwe evidenza jew referenzi rilevanti ta’ appoġġ;
5. L-Istati Membri ma għandhomx jawtorizzaw bastimenti elenkati fi kwalunkwe waħda mil-Listi ta’ Bastimenti ta’ Sajd illegali, mhux rappurtat u mhux regolat (IUU) tas-CCAMLR sabiex jipparteċipaw fis-sajd għall-krill.
Taqsima 3
Żona tal-Konvenzjoni tal-IOTC
Artikolu 22
Limitazzjoni tal-kapaċità tas-sajd ta’ bastimenti li jistadu fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-IOTC
1. L-għadd massimu ta’ bastimenti tas-sajd tal-UE li jistadu għat-tonn tropikali fiż-żona tal-Konvenzjoni tal-IOTC u l-kapaċità korrispondenti f'tunnellaġġ gross għandu jkun kif stipulat fil-punt 1 tal-Anness VI.
2. L-għadd massimu ta’ bastimenti tal-UE li jistadu għall-pixxispad (Xiphias gladius) u l-alonga (Thunnus alalunga) fiż-żona tal-Konvenzjoni tal-IOTC, u l-kapaċità korrispondenti f'tunnellaġġ gross għandu jkun kif stipulat fil-punt 2 tal-Anness VI.
3. L-Istati Membri jistgħu jallokaw mill-ġdid bastimenti assenjati għal wieħed miż-żewġ attivitajiet ta’ sajd imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 lill-attività tas-sajd l-oħra, bil-kundizzjoni li jkunu jistgħu juru lill-Kummissjoni li din l-bidla ma twassalx għal żieda fl-isforz tas-sajd fuq l-istokkijiet tal-ħut involuti.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, meta jkun hemm trasferiment propost ta’ kapaċità għall-flotta tagħhom, il-bastimenti li jkunu se jiġu trasferiti jkunu fuq ir-Reġistru ta’ Bastimenti tal-IOTC jew fuq ir-reġistru ta’ bastimenti ta’ organizzazzjonijiet reġjonali oħra għas-sajd tat-tonn. Barra minn hekk, ma jista’ jiġi ttrasferit ebda bastiment li jinsab fuq il-lista ta’ bastimenti involuti f'attivitajiet ta’ sajd IUU (bastimenti IUU) ta’ xi RFMO.
5. Sabiex titqies l-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta’ żvilupp ippreżentati lill-IOTC, l-Istati Membri ma jistgħux iżidu l-kapaċità tas-sajd tagħhom lil hinn mil-limiti msemmija fil-paragrafi 1 u 2 ħlief fil-limiti stipulati f'dawk il-pjanijiet.
Artikolu 23
Klieb il-baħar
1. Iż-żamma abbord, it-trażbord jew il-ħatt l-art ta’ kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta’ pixxivolpi tal-ispeċijiet kollha tal-familja Alopiidae fi kwalunkwe attività ta’ sajd għandhom ikunu pprojbiti.
2. Meta l-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 jinqabdu b’mod aċċidentali, ma għandhiex issirilhom ħsara. Tali speċijiet għandhom jiġu rrilaxxati minnufih.
Taqsima 4
Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO
Artikolu 24
Sajd għal ħut pelaġiku - limitazzjoni tal-kapaċità
L-Istati Membri li b'mod attiv eżerċitaw attivitajiet tas-sajd għal ħut pelaġiku fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO fl-2007, 2008 jew l-2009 għandhom jillimitaw il-livell totali ta’ tunnellaġġ gross ta’ bastimenti li jtajru l-bandiera tagħhom li jistadu għall-istokkijiet pelaġiċi fl-2013 għal-livelli ta’ total ta’ 78 610 tunnellaġġ gross f'dik iż-żona b'mod li jiġi żgurat l-isfruttar sostenibbli tar-riżorsi pelaġiċi tas-sajd fin-Nofsinhar tal-Paċifiku.
Artikolu 25
Sajd pelaġiku - TACs
1. Huma biss dawk l-Istati Membri li eżerċitaw b'mod attiv attivitajiet tas-sajd għal ħut pelaġiku fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO fl-2007, 2008 jew 2009, kif speċifikat fl-Artikolu 24, li jistgħu jistadu għal stokkijiet pelaġiċi f'dik iż-żona skont it-TACs stipulati fl-Anness IJ.
2. L-Istati Membri għandhom fuq bażi ta’ kull xahar jinnotifikaw lill-Kummissjoni bl-ismijiet u l-karatteristiċi, inkluż it-tunnellaġġ gross, tal-bastimenti li jtajru l-bandiera tagħhom impenjati fis-sajd imsemmi f'dan l-Artikolu.
3. Għall-fini tal-monitoraġġ tas-sajd imsemmi f'dan l-Artikolu, l-Istati Membri għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni, sabiex jikkomunikawhom lis-Segretarjat Interim tal-SPRFMO, rekords tas-sistema ta’ monitoraġġ tal-bastimenti (VMS), rapporti ta’ kull xahar dwar il-qbid u, fejn disponibbli, id-daħliet fil-portijiet mhux aktar tard mill-ħmistax-il jum tax-xahar ta’ wara.
Artikolu 26
Sajd fil-qiegħ
L-Istati Membri b’rekords fil-passat ta’ sforz jew qbid f’attivitajiet tas-sajd tal-qiegħ fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO matul il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2002 sal-31 ta’ Diċembru 2006 għandhom jillimitaw l-isforz jew il-qbid tagħhom:
(a)
għal-livell medju ta’ parametri tal-qbid jew tal-isforz matul dak il-perjodu; kif ukoll
(b)
għal dawk il-partijiet biss taż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO fejn seħħew attivitajiet ta’ sajd tal-qiegħ fi kwalunkwe staġun tas-sajd preċedenti.
Taqsima 5
Żona tal-Konvenzjoni tal-IATTC
Artikolu 27
Sajd bil-purse-seine
1. Is-sajd minn bastimenti bil-purse seine għat-tonna safra (Thunnus albacares), it-tonn għajnu kbira (Thunnus obesus) u l-palamit (Katsuwonus pelamis) għandu jkun ipprojbit:
(a)
mid-29 ta’ Lulju sat-28 ta’ Settembru 2013 jew mit-18 ta’ Novembru 2013 sat-18 ta’ Jannar 2014 fiż-żona ddefinita bil-limiti li ġejjin:
-
il-linji tal-kosta tal-Paċifiku tal-Ameriki,
-
il-lonġitudni 150° W,
-
il-latitudni 40o N,
-
il-latitudni 40° S;
(b)
mid-29 ta’ Settembru sad-29 ta’ Ottubru 2013 fiż-żona definita bil-limiti li ġejjin:
-
il-lonġitudni 96° W,
-
il-lonġitudni 110° W,
-
il-latitudni 4° N,
-
il-latitudni 3° S.
2. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni bil-perjodu ta’ għeluq magħżul imsemmi fil-paragrafu 1 qabel l-1 ta’ April 2013. Il-bastimenti bil-purse seine kollha tal-Istati Membri kkonċernati għandhom jieqfu mis-sajd bil-purse seine fiż-żoni ddefiniti fil-paragrafu 1 tul il-perijodu magħżul.
3. Il-bastimenti tas-sajd bil-purse-seine li jistadu għat-tonn fiż-Żona ta’ Konvenzjoni tal-IATTC għandhom iżommu abbord u wara jħottu l-art jew jittrażbordaw it-tonna safra, it-tonn għajnu kbira u l-palamit kollu maqbud.
4. Il-paragrafu 3 m'għandux japplika għall-każijiet li ġejjin:
(a)
meta l-ħut ma jitqiesx tajjeb għall-konsum mill-bniedem għal kwalunkwe raġuni għajr dawk ta’ daqs; jew
(b)
matul l-aħħar tefgħa ta’ xibka ta’ vjaġġ, meta jista′ ma jkunx baqa′ spazju biżżejjed fejn jitqiegħed it-tonn kollu maqbud f'dik it-tefgħa.
5. Għandu jkun ipprojbit is-sajd għall-klieb il-baħar oceanic whitetip (Carharhinus longimanus) fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-IATTC, u ż-żamma abbord, it-trażbord, il-ħżin, l-offerta għall-bejgħ, il-bejgħ jew il-ħatt l-art ta’ parti minn karkassa jew il-karkassa kollha tal-klieb il-baħar oceanic whitetip f'dik iż-żona.
6. Meta tinqabad b’mod aċċidentali, l-ispeċi msemmija fil-paragrafu 5 ma għandhiex issirilha ħsara. Eżempji minn tali speċi għandhom jiġu rrilaxxati minnufih mill-operaturi tal-bastiment, li għandhom ukoll:
(a)
jirreġistraw l-għadd ta’ rilaxxi b’indikazzjoni tal-istatus tal-ħuta (mejta jew ħajja);
(b)
jirrappurtaw l-informazzjoni speċifikata fil-paragrafu (a) lill-Istat Membru li huma ċittadini tiegħu. L-Istati Membri għandhom jibagħtu din l-informazzjoni lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Jannar 2013.
Taqsima 6
Żona tal-Konvenzjoni tal-SEAFO
Artikolu 28
Projbizzjoni tas-sajd għall-klieb il-baħar tal-baħar fond
Sajd dirett għall-klieb il-baħar tal-fond li ġejjin fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-SEAFO għandu jkun ipprojbit:
-
rebekkini (Rajidae),
-
mazzola griża (Squalus acanthias),
-
mazzola tal-fanal (Etmopterus pusillus),
-
shorttail lanternshark (Etmopterus brachyurus),
-
mazzola kbira tal-fanal (great lanternshark) (Etmopterus princeps),
-
mazzola tal-fanal (smooth lanternshark) (Etmopterus pusillus),
-
ghost catshark (Apristurus manis),
-
velvet dogfish (Scymnodon squamulosus),
-
klieb il-baħar tas-superordni Selachimorpha.
Taqsima 7
Żona tal-Konvenzjoni tal-WCPFC
Artikolu 29
Limitazzjonijiet tal-isforz tas-sajd għat-tonn għajnu kbira, it-tonna safra, il-palamit u l-alonga tan-Nofsinhar tal-Paċifiku
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-isforz totali tas-sajd għat-tonn għajnu kbira (Thunnus obesus), it-tonna safra (Thunnus albacares), il-palamit (Katsuwonus pelamis) u l-alonga tan-Nofsinhar tal-Paċifiku (Thunnus alalunga) fiż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC ikun limitat għall-isforz tas-sajd previst fil-ftehimiet ta’ sħubija tas-sajd bejn l-Unjoni u l-Istati kostali f'dak ir-reġjun.
Artikolu 30
Żona magħluqa għas-sajd FAD
1. Fil-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni WCPFC li tinsab bejn 20° N u 20° S, l-attivitajiet tas-sajd minn bastimenti tas-sajd bil-purse-seine li jużaw l-apparat ta’ aggregazzjoni tal-ħut (FADs) għandhom ikunu pprojibiti bejn il-ħinijiet ta’ 00:00 tal-1 ta’ Lulju 2013 u 24:00 tat-30 ta’ Settembru 2013. Matul dan il-perijodu, bastiment tas-sajd bil-purse seine ma jistax ikun involut f'operazzjonijiet tas-sajd f'dik il-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC ħlief jekk ikollu abbord osservatur sabiex jissorvelja li l-bastiment f'ebda ħin ma:
(a)
juża jew iħaddem apparat tal-FAD jew apparat elettroniku assoċjat;
(b)
jistad fuq ġlejjeb ta’ ħut b'assoċjazzjoni mal-FADs.
2. Il-bastimenti tas-sajd bil-purse seine kollha li jistadu fil-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom iżommu abbord u jħottu l-art jew jittrażbordaw it-tonn għajnu kbira, it-tonna safra u l-palamit maqbud kollu.
3. Il-paragrafu 2 m'għandux japplika għall-każijiet li ġejjin:
(a)
fl-aħħar tefgħa ta’ xibka ta’ vjaġġ, jekk il-bastiment ma jkollux spazju biżżejjed sabiex joqgħod il-ħut kollu;
(b)
meta l-ħut ma jkunx tajjeb għall-konsum mill-bniedem għal kwalunkwe raġuni għajr dawk ta’ daqs; jew
(c)
meta sseħħ ħsara serja fl-apparat tal-friża.
Artikolu 31
Limitazzjonijiet fl-għadd ta’ bastimenti tal-UE awtorizzati biex jistadu għall-pixxispad
L-għadd massimu ta’ bastimenti tal-UE awtorizzati sabiex jistadu għall-pixxispad (Xiphias gladius) f'żoni fin-Nofisnhar ta’ 20° S taż-żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC għandu jkun kif indikat fl-Anness VII.
Taqsima 8
Bahar bering
Artikolu 32
Projbizzjoni fuq is-sajd fl-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering
Is-sajd għall-pollakkju (Theragra chalcogramma) fl-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering għandu jkun ipprojbit.
TITOLU III
OPPORTUNITAJIET TAS-SAJD GĦALL-BASTIMENTI TA′ PAJJIŻI TERZI FL-ILMIJIET TAL-UE
Artikolu 33
TACs
Il-bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera tan-Norveġja u l-bastimenti tas-sajd irreġistrati fil-Gżejjer Faeroe għandhom ikunu awtorizzati li jwettqu qabdiet fl-ilmijiet tal-UE, fil-limiti tat-TACs stipulati fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament u suġġett għall-kundizzjonijiet previsti f'dan ir-Regolament u fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1006/2008.
Artikolu 34
Awtorizzazzjonijiet tas-sajd
1. L-għadd massimu ta’ awtorizzazzjonijiet tas-sajd għall-bastimenti ta’ pajjiżi terzi li jistadu fl-ilmijiet tal-UE huwa stipulat fl-Anness VIII.
2. Ħut minn stokkijiet li għalihom hemm TACs stabbiliti ma għandux jinżamm abbord jew jinħatt l-art ħlief jekk il-qabdiet ikunu ttieħdu minn bastimenti ta’ pajjiż terz li għandu kwota u dik il-kwota ma tkunx eżawrita.
Artikolu 35
Projbizzjonijiet
1. Il-bastimenti ta’ pajjiżi terzi għandhom ikunu pprojbiti milli jistadu għall-ispeċijiet li ġejjin, milli jżommuhom abbord, milli jittrażbordawhom jew milli jħottuhom l-art:
(a)
il-gabdoll (Cetorhinus maximus) u l-kelb il-baħar abjad (Carcharodon carcharias) fl-ilmijiet tal-UE;
(b)
l-ixkatlu komuni (Squatina squatina) fl-ilmijiet tal-UE;
(c)
ir-rebekkin skur (Diptrus batis) fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjoni IIa tal-ICES u tas-subżoni III, IV, VI, VII, VIII, IX u X tal-ICES;
(d)
l-undulate ray (Raja undulata) u l-ħamiema (Rostroraja alba) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni VI, VII, VIII, IX u X tal-ICES;
(e)
il-pixxiplamtu (Lamna nasus) fl-ilmijiet tal-UE;
(f)
il-guitarfish (Rhinobatidae) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X u XII tal-ICES;
(g)
ir-raja manta ġiganta (Manta birostris) fl-ilmijiet tal-UE. ”;
2. Meta l-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 jinqabdu b’mod aċċidentali, ma għandhiex issirilhom ħsara. Eżempji minn tali speċijiet għandhom jiġu rrilaxxati minnufih.
TITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 36
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2013.
Madankollu, l-Artikolu 8 għandu japplika mill-1 ta’ Frar 2013.
Id-dispożizzjonijiet dwar l-opportunitajiet tas-sajd stipulati fl-Artikoli 19, 20 u 21 u l-Annessi IE u V għaż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR għandhom japplikaw mid-dati speċifikati fihom.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta’ Jannar 2013.