РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 793/2013 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2013 година
за определяне на мерки по отношение на Фарьорските острови с цел опазване на запасите от атлантическо-скандинавска херинга
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1026/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно някои мерки, целящи опазването на рибни запаси, по отношение на държави, позволяващи неустойчив риболов (1), и по-специално член 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
Запасите от атлантическо-скандинавска херинга (също наричана „размножаваща се през пролетта норвежка херинга“) са най-големите запаси от херинга в света. Тези запаси са позволявали улов от порядъка на един до два милиона тона. Прекалено интензивната експлоатация обаче, дължаща се на прекомерен улов, доведе до рязко намаляване на запасите и спиране на риболова за повече от две десетилетия - между началото на 70-те и средата на 90-те години на XX век, с изключително тежки последици за флотовете, експлоатиращи запаса.
(2)
След възстановяването на запасите от атлантическо-скандинавска херинга и подновяването на риболова през 1996 г. запасите бяха управлявани въз основа на консултации между петте страни, през чиито изключителни икономически зони (ИИЗ) преминава рибата от този вид при миграционния си цикъл: Руската федерация, Норвегия, Фарьорските острови, Исландия и Европейския съюз (наричани по-долу „крайбрежните държави“).
(3)
От 2007 г. в споразуменията, постигнати в хода на консултациите между крайбрежните държави, бяха включени окончателни правила за споделяне на общия допустим улов и ангажименти за запазване на относителна стабилност на дяловете през идните години. Дяловете от запаса от атлантическо-скандинавска херинга, за които бе достигнато споразумение, възлизаха на 5,16 % за Фарьорските острови, 14,51 % за Исландия, 6,51 % за Съюза, 61 % за Норвегия и 12,82 % за Руската федерация. Освен това крайбрежните държави имат също дългосрочна договореност да извършват преглед и ревизия на одобрените от всички страни споразумения за управление на запаса само съвместно и въз основа на нови научни препоръки и към дадена дата.
(4)
За да се улесни установяването на общия допустим улов, въз основа на наличните научни познания крайбрежните държави договориха и започнаха прилагането на съвместим с принципа на предпазливост дългосрочен план за управление на запаса, чиято цел е да се запази уловът в рамките на допустимите биологични равнища и да се осигури устойчиво рибарство.
(5)
Целта на дългосрочния план за управление беше да се избегне падането на запаса под 2 500 000 тона биомаса и да се положат всички възможни усилия запасът да остане над 5 000 000 тона - равнището, за което се смята, че ще доведе до максимален устойчив улов. Предвиденият начин за постигане на тази цел беше чрез ограничаване на улова по начин, който е съвместим със смъртност от риболов от 0,125. Беше договорено, че ако равнището на биомаса падне под нивото от 5 000 000 тона, смъртността от риболов следва да бъде ограничена, за да се гарантира бързото възстановяване на запаса.
(6)
През септември 2012 г. Международният съвет за изследване на морето (ICES) препоръча в съответствие с принципа на предпазливост, установен в плана за управление, общият допустим улов (ОДУ) за петте крайбрежни държави да не да надвишава 619 000 тона през 2013 г., което е намаление с 26 % в сравнение с определения за 2012 г. ОДУ.
(7)
На консултациите между крайбрежните държави, които се проведоха между октомври 2012 г. и януари 2013 г. с оглед постигане на договореностите за 2013 г., представителите на Фарьорските острови последователно и многократно заявяваха, че отхвърлят продължаването на настоящите споразумения за дяловете. Договореностите за 2013 г. бяха окончателно сключени на 18 януари 2013 г. от само четири крайбрежни държави, за да се запази, доколкото е възможно, съгласуваното управление на запаса от страна на крайбрежните държави. Съгласуваният протокол от консултациите, носещ дата 23 януари 2013 г., гласи: „Делегациите изразяват загрижеността си от това, че Фарьорските острови се оттеглят от Споразумението между крайбрежните държави без предварително уведомление“. С оглед на невъзможността да се достигне до споразумение между петте страни поради оттеглянето на Фарьорските острови от консултациите оставащите четири страни се споразумяха да вземат предвид риболовните интереси на Фарьорските острови, като запазят традиционния им дял, т.е. дела, предоставен на Фарьорските острови съгласно договореностите от 2007 г., който отговаря на 31 000 тона (5,16 % от ОДУ).
(8)
В хода на консултациите на крайбрежните държави до 23 януари 2013 г. представителите на Фарьорските острови не представиха никакво искане за конкретен дял, не отправиха писмено или устно предложение за ново споразумение за определяне на дяловете, не потърсиха контакт с другите четири страни и не положиха никакви усилия за сътрудничество в рамките на обсъжданията за договореност за 2013 г.
(9)
В изявление от 26 март 2013 г. министърът на риболова на Фарьорските острови заяви, че за флота на Фарьорските острови е било едностранно определено ограничение на улова от 105 230 тона, което представлява 17 % от препоръчания ОДУ, или повече от три пъти от дела, който би съответствал на прилагането на предишните договорености, и увеличение от 145 % на дела на Фарьорските острови през 2012 г. Посочената едностранна декларация следва да се оценява в контекста на споменатата по-горе научна препоръка за намаляване на улова с 26 % през 2013 г. С декларацията Фарьорските острови de facto се оттеглиха от съвместно приетия план за управление.
(10)
С тези действия Фарьорските острови се отказаха също от сътрудничество със Съюза и с другите крайбрежни държави в областта на управлението на запаса от атлантическо-скандинавска херинга от общ интерес, а освен това не изпълниха задълженията си по член 61, параграф 2, член 63, параграфи 1 и 2, членове 118, 119 и 300 от Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право от 10 декември 1982 г., както и членове 5 и 6 и член 8, параграфи 1 и 2 от Споразумението на Организацията на обединените нации за прилагане на разпоредбите на Конвенцията на ООН по морско право от 10 декември 1982 г., свързани с опазването и управлението на трансгранично преминаващите и далекомигриращите рибни запаси („Споразумението на ООН за рибните запаси“).
(11)
Ако бъдат постигнати ограниченията на улова, определени от четирите крайбрежни държави и Фарьорските острови, общият улов ще достигне 692 290 тона, което ще бъде прекомерен улов в сравнение с препоръчания ОДУ. Според оценките и предвижданията за улова, направени от ICES при издаване на препоръката за управление за риболовния сезон през 2013 г. (2), такъв улов би довел до намаляване на хвърлящата хайвер биомаса в началото на 2014 г. до равнището от 4 200 000 тона, което е далеч под равнището от 5 000 000 тона, за което се очаква, че ще произведе максимален устойчив улов.
(12)
Освен това новите достъпни за широката общественост научни данни, предоставени от ICES (3) през май 2013 г., потвърждават, че в настоящия си вид дългосрочният план за управление (при който се цели смъртност от риболов от 0,125) е предпазлив, докато увеличаването на целевата смъртност от риболов до стойност 0,15, съвпадаща със смъртността от риболов, която би настъпила при увеличаването на дела на Фарьорските острови, би превърнало плана в непредпазлив със свързания с това риск от изчерпване на запаса.
(13)
Според член 3 от Регламент (ЕС) № 1026/2012 дадена държава може да бъде определена като държава, позволяваща неустойчив риболов, когато: а) не сътрудничи в управлението на запас от общ интерес при пълно спазване на разпоредбите на Конвенцията на ООН по морско право от 10 декември 1982 г. и Споразумението на Организацията на обединените нации за прилагане на разпоредбите на Конвенцията на ООН по морско право от 10 декември 1982 г., свързани с опазването и управлението на трансгранично преминаващите и далекомигриращите рибни запаси от 4 август 1995 г. („Споразумението на ООН за рибните запаси“), или на всякакво друго международно споразумение или норма на международното право; и б) или: i) не е приела необходимите мерки за управление на риболова; или ii) е приела мерки за управление на риболова без необходимото съобразяване с правата, интересите и задълженията на други държави и на Съюза, и тези мерки за управление на риболова, когато се разглеждат съвместно с мерките, предприети от други държави и Съюза, водят до риболовни дейности, които биха могли да причинят неустойчиво състояние на запаса.
(14)
От горните съображения произтича, че Фарьорските острови отговарят на всички критерии, за да бъдат определени като държава, която разрешава неустойчив риболов, поради което Комисията може да приеме мерките, предвидени в Регламент (ЕС) № 1026/2012.
(15)
В съответствие с член 6 от Регламент (ЕС) № 1026/2012 Комисията реши с Решение от 17 май 2013 г. (4) и с писмо от същата дата да уведоми местното правителство на Фарьорските острови и правителството на Дания за намерението си да определи Фарьорските острови като държава, която разрешава неустойчив риболов, като посочи доводи за това определяне и опише възможните мерки, които могат да се вземат в съответствие с посочения регламент. Още същия ден местното правителство на Фарьорските острови потвърди получаването на писмото.
(16)
На 17 юни 2013 г. местното правителство на Фарьорските острови отговори на уведомлението, като оспори изтъкнатите от Комисията доводи със свои собствени аргументи, а именно, че Фарьорските острови не са се оттеглили от консултациите, че поддържат ангажимента си за намиране на договорено решение за поделяне на запаса и че ЕС няма право да прилага мерки за процесуална принуда. Местното правителство на Фарьорските острови обаче не изрази намерение да измени решението си за неустойчивите ограничения на улова за 2013 г., нито обоснова по ясен начин увеличението на ограничението за улова за 2013 г., освен с лишеното от основание „увеличение на запаса през последните години в морските области под юрисдикцията на Фарьорските острови“.
(17)
Комисията проучи съществуващата научна литература по въпроса и намери твърдения само за отделни случаи, в които във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови е констатирано присъствие на херинга по-дълго през сезона, но не и източник, който да позволи това явление да се тълкува като постоянно увеличаване на достъпното количество. По отношение на довода на Фарьорските острови, че през 2014 г. запасът ще намалее под максималния устойчив улов (МУУ) при всички случаи, а не в резултат от техния едностранно увеличен дял, следва да се отбележи, че съгласно последните научни препоръки (вж. съображение 12 по-горе) въпреки че запасът може да се възстанови и да достигне МУУ, той ще остане дълго под това равнище и под заплаха от изчерпване, ако настоящата целева смъртност от риболов се увеличи до стойност, еквивалентна на получената в резултат на увеличения дял на Фарьорските острови.
(18)
След подробен анализ на доводите на местното правителство на Фарьорските острови Комисията заключи, че те не опровергават доводите, посочени в нейното уведомление, нито са обективна причина за отказа за сътрудничество, изразен от тази държава. Това заключение, както и нежеланието да се коригират едностранните ограничения за улова за 2013 г., доведоха Комисията до заключението, че Фарьорските острови продължават да отговарят на условията да бъдат определени като държава, позволяваща неустойчив риболов.
(19)
Поради това Комисията е на мнение, че е необходимо да се приемат мерки в съответствие с член 4 от Регламент (ЕС) № 1026/2012.
(20)
Необходимо е мерките да бъдат ефективни и пропорционални, за да се постигне целта за запазване на запаса и да се попречи на Фарьорските острови да се възползват от пазара, пристанищата и съоръженията на Съюза, докато продължават неустойчивия улов на херинга.
(21)
Освен това Комисията оцени въздействието върху околната среда, търговското, икономическото и социалното въздействие в краткосрочен и в дългосрочен план на мерките, които може да бъдат приети в съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1026/2012, както и административната тежест, свързана с тяхното прилагане.
(22)
Въз основа на тази оценка е целесъобразно да се приемат първоначално някои от мерките, изброени в член 4, параграф 1, букви в), г), д) и и) от Регламент (ЕС) № 1026/2012. Ако тези мерки се окажат неефективни и ако Фарьорските острови продължат да позволяват неустойчив риболов, могат да бъдат предприети допълнителни мерки.
(23)
Уловът на херинга на Фарьорските острови, който се извършва от пелагични траулери, може да бъде целеви риболов през студените месеци на годината и смесен риболов през късната пролет и лятото, когато се улавят херинга и скумрия в сходни количества. По време на сезона и двата вида могат да бъдат улавяни от един и същ кораб при едно хвърляне, при един риболовен рейс или една риболовна зона. Затова скумрията е съпътстващ вид за херингата. Следователно, като продължават да улавят и изнасят скумрия, Фарьорските острови по необходимост ще продължават да улавят големи количества херинга, която представлява необходим прилов, дори ако херингата не може да бъде изнасяна за Съюза. Поради това, ако вносът на скумрия не се включи в мерките, ефективността на забраната за внос на херинга като средство за предотвратяване на по-големите щети върху устойчивостта на запаса от херинга ще бъде намалена. Скумрията съжителства с херингата до такава степен, че при улов на скумрия в риболовните зони под контрола на Фарьорските острови винаги има риск от улов на херинга. Поради това всичката скумрия, уловена под контрола на Фарьорските острови, може да е била уловена заедно с херинга. Следователно, за да се гарантира ефективността на търговските мерки, те следва да обхванат както херингата, така и скумрията.
(24)
При оценката на пропорционалността на мерките и по-специално при вземането на решение дали ограниченията на търговията с основния вид, добиван при улова на херинга, следва да се ограничат до определено количество или да бъде забранен всякакъв внос, Комисията разгледа въпроса дали могат да бъдат предвидени по-пропорционални мерки, различни от цялостната забрана на вноса на всички продукти от херинга или скумрия или съдържащи тези видове риба. Бяха разгледани три възможности: i) количествено ограничение за всички продукти, като се ограничи вносът до традиционния обмен, ii) цялостна забрана само на прясна, замразена и консервирана риба, като не се включват преработени продукти, като рибно брашно и рибено масло, и iii) забрана за внос, ограничена до херингата и продуктите от нея. Въпреки че първата от трите възможности може да бъде много ефективна, като се има предвид голямата важност на износа на рибно брашно от Фарьорските острови за ЕС, на сегашния етап тя се възприема като твърде обременителна, особено като се има предвид, че от една страна, тя може да засегне сектори на рибарската промишленост на Фарьорските острови, които не са пряко свързани със сектора на пелагичния риболов, а от друга - че ще създаде голяма административна тежест, свързана с анализа на проби от рибно брашно и рибено масло в специализирани лаборатории с цел определяне на състава им по видове. Третата възможност, както бе посочено по-горе, се смята за неефективна, тъй като нейните възможни икономически последици могат лесно да се неутрализират от износа на скумрия. Ето защо втората възможност предлага най-добър баланс между средствата и желаното им въздействие, като няма по-лесноосъществими мерки за постигане на необходимия резултат.
(25)
При оценката на пропорционалността Комисията разгледа също необходимостта от други мерки освен ограниченията на вноса, а именно ограничения в ползването на пристанища. Тъй като използването на пристанища за зареждане с гориво, разтоварване на сушата, смяна на екипажи, ремонт и почивка е обичайна и необходима дейност, свързана с улова на херинга, Комисията заключи, че тези мерки също са необходими и че не съществуват алтернативни, по-малко ограничителни мерки, които да предотвратят използването от страна на флота на Фарьорските острови на съоръженията на ЕС при извършване на неустойчив улов на херинга.
(26)
При оценката на краткосрочното и дългосрочното въздействие на мерките върху околната среда, търговията, икономиката и обществото, както и на свързаната с прилагането им административна тежест, може да се заключи, че мерките са разумни и че няма да имат неприемливо въздействие или да създадат ненужна административна тежест. Въздействието върху околната среда е положително, тъй като се очаква мерките да подобрят устойчивостта на запаса от херинга. Въздействието върху търговията е умерено, тъй като независимо от незабавното икономическо влияние, което следва да се очаква, в средносрочен план могат да бъдат намерени алтернативни механизми за обмен и в крайна сметка не следва да се очакват затруднения в доставките в рамките на ЕС. Прогнозира се, че икономическото и социалното въздействие ще бъдат умерени в краткосрочен план, тъй като те са свързани с въздействието върху търговията; ако мерките постигнат желаното въздействие, в средносрочен и в дългосрочен план те със сигурност ще имат много положително въздействие върху редица флотове, които са силно зависими от пелагичния улов в икономическо отношение. Административната тежест от мерките ще бъде относително малка, като се има предвид, че повечето средства за контрол, включително персоналът, необходими за прилагане на мерките в държавите членки, вече съществуват.
(27)
На последно място, Комисията разгледа съвместимостта на мерките с международното право и стигна до заключението, че те се вземат с цел запазване на заплашен от изчерпване рибен запас и целят ефективно избягване на неговата свръхексплоатация, тъй като мерките имат за цел запасът от атлантическо-скандинавска херинга да се поддържа в безопасни биологични граници. Мерките се прилагат заедно със собствените мерки на Съюза за опазване (член 5, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1026/2012). По-специално, в съответствие с препоръките на Международния съвет за изследване на морето (ICES), Съюзът намали улова си с 26 % и се съобразява изцяло с условията и ограниченията на дългосрочния план за управление, който беше договорен и приведен в действие от крайбрежните държави през 1999 г., и който през май 2013 г. беше отново потвърден от ICES като съвместим с подхода на предпазливост и като правилен подход за управление, имащ за цел да се поддържа уловът в безопасни биологични граници. Освен това няма убедителни научни данни, които да сочат, че Фарьорските острови имат право върху по-голям дял от запаса на атлантическо-скандинавска херинга, поради което би било целесъобразно те да ограничат улова си в съответствие с препоръките на ICES за 2013 г.
(28)
Следователно мерките, приети на първо време, следва да включват: а) забрана за внос на херинга и скумрия от атлантическо-скандинавските запаси, както и рибни продукти, съдържащи тези риби или приготвени от тях, и б) ограничения за използването на пристанищата на Съюза от кораби, извършващи риболов от запасите на атлантическо-скандинавска херинга и скумрия под контрола на Фарьорските острови, както и от кораби, които превозват риба или рибни продукти с произход от такъв риболов. За да се улесни изпълнението на мерките, приложими към корабите, които извършват риболов от съответните запаси на херинга или скумрия или които превозват риба или рибни продукти с произход от тези запаси, на държавите членки следва да се предостави списък на тези кораби. За да се определи дали херингата или скумрията са уловени под контрола на Фарьорските острови, следва да се използва схемата за сертифициране на улова, предвидена в глава III от Регламент (ЕО) № 1005/2008 на Съвета от 29 септември 2008 г. за създаване на система на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов, за изменение на регламенти (ЕИО) № 2847/93, (ЕО) № 1936/2001 и (ЕО) № 601/2004 и за отмяна на регламенти (ЕО) № 1093/94 и (ЕО) № 1447/1999 (5).
(29)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по рибарство и аквакултури,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент Фарьорските острови се определят като държава, която позволява неустойчив риболов на запаса от атлантическо-скандинавска херинга и се установяват мерки по отношение на Фарьорските острови с цел да се гарантира запазването в дългосрочен план на този запас.
Член 2
Обхват и цели
Настоящият регламент се прилага към улова на атлантическо-скандинавска херинга, извършван под контрола на Фарьорските острови. С него се цели да се гарантира запазването в дългосрочен план на запаса от атлантическо-скандинавска херинга.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„запас от атлантическо-скандинавска херинга“ означава запасът от херинга (Clupea harengus) от подзони I, II, V, XII и XIV на ICES (Международен съвет за изследване на морето) (6);
б)
„атлантическо-скандинавска херинга“ означава рибата от запаса от атлантическо-скандинавска херинга;
в)
„скумрия“ означава риба от вида Scomber scombrus, която е уловена в зоните, населявани от атлантическо-скандинавска херинга;
г)
„уловена под контрола на Фарьорските острови“ означава уловена от кораби, плаващи под флага на Фарьорските острови, или от кораби, плаващи под контрола на друга държава, на които е разрешено да извършват риболов в изключителната икономическа зона на Фарьорските острови или които са наети от стопански субект от Фарьорските острови или от органи на Фарьорските острови.
Член 4
Определяне
Фарьорските острови се определят като държава, която позволява неустойчив улов на риба от запаса от атлантическо-скандинавска херинга.
Член 5
Мерки
1. Забранява се въвеждането на територията на Съюза, включително за целите на трансбордиране в пристанищата, на посочените в приложението риба или рибни продукти, които се състоят от атлантическо-скандинавска херинга или скумрия, които са приготвени от такава риба или които съдържат такава риба, уловена под контрола на Фарьорските острови.
2. Забранява се използването на пристанищата на Съюза от кораби, плаващи под флага на Фарьорските острови, които извършват улов на атлантическо-скандинавска херинга или скумрия, и от кораби, които превозват риба или рибни продукти с произход от атлантическо-скандинавска херинга или скумрия, уловена от кораби, плаващи под флага на Фарьорските острови, или от кораби, получили разрешение от тази държава, които плават под друг флаг. Тази забрана не се прилага в случаите на непреодолима сила или бедствие по смисъла на член 18 от Конвенцията на ООН по морско право от 1982 г. по отношение на предоставянето на услуги, необходими единствено за справяне с тези ситуации.
Член 6
Изпълнение
1. Компетентните органи на държавите членки използват схемата за сертифициране на улова, предвидена в глава III от Регламент (ЕО) № 1005/2008, за да определят продуктите, обхванати от забраната, установена в член 5, параграф 1 от настоящия регламент.
2. За да се улесни изпълнението на забраната, установена в член 5, параграф 2, на държавите членки се предоставят примерни списъци на корабите, за които има достоверни данни, че са извършвали улов или понастоящем извършват улов на атлантическо-скандинавска херинга или скумрия под контрола на Фарьорските острови.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2013 година.
REGOLAMENTTA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 793/2013
tal-20 ta’ Awwissu 2013
li jistabbilixxi miżuri fir-rigward tal-Gżejjer Faroe biex tiġi żgurata l-konservazzjoni tal-istokk tal-aringa Atlantu-Skandjana
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 1026/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar ċerti miżuri għall-iskop tal-konservazzjoni tal-istokkijiet tal-ħut fir-rigward ta’ pajjiżi li jippermettu sajd mhux sostenibbli (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 4 tiegħu,
Billi:
(1)
L-istokk ta’ aringi Atlantu-Skandjani (imsejħa wkoll aringi Norveġiżi li jirriproduċu fir-Rebbiegħa) huwa l-akbar l-istokk tal-aringi tad-dinja. Huwa pproduċa qabdiet fi kwantitajiet ta’ miljun sa żewġ miljuni ta’ tunnellati. Iżda l-isfruttament qawwi minħabba s-sajd żejjed wassal biex l-istokk jikkollassa u jieqaf is-sajd kollu għal aktar minn zewġ deċennji bejn il-bidu tas-snin sebgħin u nofs is-snin disgħin, b’konsegwenzi serji ħafna għall-flotot li sfruttaw dak l-istokk.
(2)
L-istokk tal-aringi Atlantu-Skandjani kien ġestit, minn dakinhar tal-irkupru tal-istokk u l-ftuħ mill-ġdid tas-sajd fl-1996, wara konsultazzjonijiet bejn il-ħames partijiet li miż-żona ekonomika esklużiva tagħhom (ŻEE) jgħaddi dan il-ħut matul iċ-ċiklu ta’ migrazzjoni tiegħu, minn: il-Federazzjoni Russa, in-Norveġja, il-Gżejjer Faroe, l-Islanda u l-Unjoni Ewropea (minn hawn’ il quddiem “l-Istati kostali”).
(3)
Mill-2007, l-arranġamenti li dwarhom kien hemm qbil matul il-konsultazzjonijiet tal-Istati kostali inkludew regoli definittivi dwar il-qsim tal-qabda totali permissibbli u impenn li tinżamm l-istabbiltà relattiva tal-ishma għas-snin futuri. L-ishma miftiehma għall-istokk ta’ aringi Atlantu-Skandjani kienu 5,16 % għall-Gżejjer Faroe, 14,51 % għall-Islanda, 6,51 % għall-Unjoni, 61 % għan-Norveġja u 12,82 % għall-Federazzjoni Russa. Barra minn hekk l-istati kostali kellhom ukoll ftehim li kien ilu stabbilit biex janalizzaw u jirrevedu l-arranġamenti bi ftehim komuni ta’ ġestjoni b’mod konġunt biss, abbażi ta’ pariri xjentifiċi ġodda u sa data partikolari.
(4)
Biex l-iffissar tal-qabdiet totali permissibbli jkun possibbli, l-Istati kostali kienu qablu u implimentaw, abbażi tal-għarfien xjentifiku disponibbli, pjan ta’ ġestjoni fit-tul konsistenti mal-approċċ ta’ prekawzjoni, maħsub biex il-qbid jinżamm fi ħdan limiti bijoloġiċi sikuri u mfassal biex jiżgura li s-sajd ikun sostenibbli.
(5)
Dan il-pjan ta’ ġestjoni fit-tul kellu l-għan li jiġi evitat li l-istokk jaqa’ taħt il-livell ta’ bijomassa ta’ 2 500 000 t u li jsir kull sforz biex jinżamm ‘il fuq minn 5 000 000 t, li huwa l-livell li għandu jipproduċi l-ogħla rendiment sostenibbli. Dan kellu jsir billi jiġi limitat is-sajd b’mod konsistenti ma’ mortalità kkawżata mis-sajd ta’ 0,125. Ġie miftiehem li, jekk il-livell tal-bijomassa jaqa’ taħt il-livell ta’ 5 000 000 t, il-mortalità tas-sajd għandha titnaqqas sabiex jiġi żgurat irkupru rapidu tal-istokk.
(6)
F’Settembru 2012, il-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Ibħra (ICES) irrakkomanda, skont l-approċċ ta’ prekawzjoni stabbilit fil-pjan ta’ ġestjoni, li l-qabda totali permissibbli (QTP) għall-ħames Stati kostali ma għandhiex tkun aktar minn 619 000 tunnellata fl-2013, u dan huwa tnaqqis ta’ 26 % meta mqabbel mal-QTP stabbilita għall-2012.
(7)
Fil-konsultazzjonijiet bejn l-Istati Kostali li bdew minn Ottubru 2012 u baqgħu sejrin sa Jannar 2013 biex jiġu nnegozjati l-arranġamenti għall-2013, ir-rappreżentanti tal-Gżejjer Faroe, b’mod konsistenti u ripetutament ddikjaraw ir-rifjut tagħhom li jkomplu bl-arranġament ta’ qsim attwali. L-arranġamenti għall-2013 fl-aħħar ġew konklużi fit-18 ta’ Jannar 2013 bejn erba’ Stati kostali biss biex tinżamm ġestjoni kkoordinata tal-istokk kemm jista’ jkun mill-Istati kostali. Ir-reġistru miftiehem ta’ dawk il-konsultazzjonijiet, bid-data tat-23 ta’ Jannar 2013, jiddikjara li: “Id-delegazzjonijiet esprimew it-tħassib tagħhom li l-Gżejjer Faroe irtiraw mil-ftehim tal-Istati Kostali mingħajr notifika minn qabel”. Minħabba l-impossibbiltà li jintlaħaq qbil dwar arranġament ma’ ħames partijiet minħabba l-irtirar tal-Gżejjer Faroe mill-konsultazzjonijiet, ġie miftiehem fost l-erba’ partijiet li baqa’ li jittieħed kont tal-interessi tas-sajd tal-Gżejjer Faroe billi jitwarrab is-sehem tradizzjonali tagħhom, jiġifieri s-sehem li l-Gżejjer Faroe kellhom sa mill-arranġament tal-2007, li kien jikkorrispondi gћal 31 000 tunnellata (5,16 % tat-QTP).
(8)
Matul il-konsultazzjonjiet bejn l-istati kostali li temmew fit-23 ta’ Jannar 2013, ir-rappreżentanti tal-Gżejjer Faroe ma għamlu l-ebda domanda għal xi sehem preċiż, ma ppreżentawx bil-miktub jew bil-fomm xi proposta għal arranġament ta’ qsim ġdid, ma fittxewx li jidħlu f’xi impenn mal-erba’ partijiet l-oħra, u ma għamlu ebda sforz biex jikkooperaw fid-diskussjoni dwar arranġament għall-2013.
(9)
Il-Ministru tas-Sajd tal-Gżejjer Faroe ħabbar f’dikjarazzjoni tas-26 ta’ Marzu 2013 li limitu ta’ qbid ta’ 105 230 tunnellata kien ġie stabbilit b’mod unilaterali għall-flotta tal-Gżejjer Faroe, li jirrappreżenta 17 % tas-sehem irrakkomandat tal-QTP, jew aktar minn tliet darbiet is-sehem korrispondenti għall-applikazzjoni tal- arranġamenti miftiehma qabel u żieda ta’ 145 % tas-sehem tagħhom fl-2012. Din id-dikjarazzjoni unilaterali għandha tiġi vvalutata fid-dawl tal-parir xjentifiku msemmi hawn fuq li jonqos is-sajd fl-2013 b’26 %. Ma’ dik l-aħbar, il-Gżejjer Faroe wkoll de facto abbandunaw il-pjan ta’ ġestjoni miftiehem b’mod konġunt.
(10)
B’dawn l-azzjonijiet, il-Gżejjer Faeroe naqsu milli jikkooperaw mal-Unjoni kif ukoll mal-bqija tal-Istati kostali fil-ġestjoni ta’ stokk ta’ interess komuni, l-aringa Atlantu-Skandjana, u naqsu milli jkunu konformi mal-obbligi skont l-Artikoli 61(2), 63(1) u (2), 118, 119 u 300 tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta’ Diċembru 1982 (UNCLOS) u l-Artikoli 5 u 6 u 8(1) u (2) tal-Ftehim tan-Nazzjonijiet Unitit għall-Implimentazzjoni tad-Dispożizzjonijiet tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta’ Diċembru 1982 dwar il-Konservazzjoni u l-Ġestjoni tal-Istokkijiet tal-Ħut transżonali u Stokkijiet tal-Ħut ta’ Migrazzjoni Għolja (UNFSA).
(11)
Kieku l-limiti tal-qbid stabbiliti mill-erba’ Stati kostali u l-Gżejjer Faeroe kellhom jintlaħqu, il-qabda totali tammonta għal 692 290t, u dan jikkostitwixxi sajd lil hinn mil-limitu meta mqabbel mal-QTP irrakkomandata. Skont il-valutazzjonijiet u l-previżjonijiet dwar il-qbid li saru mill-ICES huwa u jagħti parir għall-ġestjoni tal-istaġun tas-sajd 2013 (2), tali qabda ġġib il-bijomassa tal-istokk riproduttiv (BSR) fil-bidu tal-2014 għal-livell ta’ 4 200 000 t, inqas sew mil-livell ta’ 5 000 000t li huwa mistenni li jipproduċi l-aqwa rendiment sostenibbli.
(12)
Barra minn hekk, evidenza xjentifika disponibbli pubblikament mogħtija mill-ICES f’Mejju 2013 (3) tikkonferma li l-pjan ta’ ġestjoni fit-tul kif imfassal bħalissa (bl-għan li l-mortalità mis-sajd tkun ta’ 0,125) huwa prekawzjonarju filwaqt li żieda fil-mira ta’ mortalità mis-sajd għal valur ta’ 0,15, li nzerta ekwivalenti għal dak li jirriżulta miż-żieda tas-sehem tal-Gżejjer Faroe, lill-pjan iġġibu non-prekawzjonarju, u dan iġib miegħu riskju akbar ta’ kollass tal-istokk.
(13)
Skont l-Artikolu 3 tar-Regolament (UE) Nru 1026/2012, pajjiż terz jista’ jiġi identifikat bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli meta: (a) jonqos milli jikkoopera fil-ġestjoni ta’ stokk ta’ interess komuni b’konformità sħiħa mad-dispożizzjonijiet tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta’ Diċembru 1982 (UNCLOS) u l-Ftehim tan-Nazzjonijiet Uniti għall-Implimentazzjoni tad-Dispożizzjonijiet tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta’ Diċembru 1982 marbuta mal-Konservazzjoni u l-Ġestjoni ta’ Stokkijiet ta’ Ħut Transżonali u Stokkijiet ta’ Ħut li Jpassi Ħafna tal-4 ta’ Awwissu 1995 (UNFSA), jew xi ftehim ieħor internazzjonali jew norma oħra tal-liġi internazzjonali; u (b) jew: (i) jonqas milli jadotta l-miżuri ta’ ġestjoni tas-sajd meħtieġa; jew (ii) jadotta miżuri ta’ ġestjoni tas-sajd mingħajr kunsiderazzjoni xierqa għad-drittijiet, l-interessi u d-doveri ta’ pajjiżi oħra u tal-Unjoni, u dawk il-miżuri ta’ ġestjoni tas-sajd, meta jitqiesu flimkien ma’ miżuri meħuda minn pajjiżi oħra u l-Unjoni, iwasslu għal attivitajiet tas-sajd li jġibu sitwazzjoni li l-istokk jisfa fi stat mhux sostenibbli.
(14)
Bħala riżultat ta’ dawn il-kunsiderazzjonijiet, il-Gżejjer Faroe jissodisfaw il-kriterji kollha biex jiġu identifikati bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli u għalhekk il-Kummissjoni tista’ tadotta l-miżuri previsti fir-Regolament (UE) Nru 1026/2012.
(15)
Il-Kummissjoni, skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (UE) Nru 1026/2012, iddeċiediet li tinnotifika l-Gvern Responsabbli tal-Gżejjer Faroe u l-Gvern tad-Danimarka, bid-deċiżjoni tas-17 ta’ Mejju 2013 (4) u ittra li ġġib l-istess data, bl-intenzjoni tagħha li tidentifika l-Gżejjer Faroe bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli, filwaqt li tindika r-raġunijiet għal dik l-identifikazzjoni u tiddeskrivi l-miżuri possibbli li jistgħu jittieħdu skont dak ir-Regolament. Il-Gvern Responsabbli tal-Gżejjer Faroe għaraf il-wasla tal-ittra fl-istess jum.
(16)
Sas-17 ta’ Ġunju 2013, il-Gvern Responsabbli tal-Gżejjer Faroe wieġeb għan-notifika u kkontesta l-argumenti mressqa mill-Kummissjoni b’argumenti tiegħu stess, jiġifieri, li ma rtirax mill-konsultazzjonijiet, li huwa jibqa’ bl-impenn tiegħu li tinstab soluzzjoni negozjata għall-qsim tal-istokk u li l-UE m’għandhiex id-dritt li tuża miżuri ta’ sfurzar. Madankollu, il-gvern la esprima xi intenzjoni li jemenda d-deċiżjoni tiegħu dwar il-limiti ta’ qbid insostenibbli għas-sena 2013 u lanqas ma ta xi ġustifikazzjoni ċara dwar il-limitu tal-qbid għoli tiegħu għall-2013, lil hinn minn allegazzjoni mhux sostanzjata “ta’ żieda ta’ okkorrenza ta’ dan l-istokk f’dawn l-aħħar snin f’żoni marittimi li huma taħt il-ġurisdizzjoni tal-Gżejjer Faroe”.
(17)
Il-Kummissjoni eżaminat il-letteratura xjentifika eżistenti dwar is-suġġett u sabet biss dikjarazzjonijiet li jindikaw okkorrenza okkażjonali ta’ aringi fl-ilmijiet tal-Gżejjer Faroe għal żmien itwal fl-istaġun, iżda ma sabet l-ebda referenza li tippermetti li dan il-fenomenu jiġi interpretat bħala żieda stabbli jew permanenti fl-abbundanza. Fir-rigward tal-argument avvanzat mill-Gżejjer Faroe li l-istokk se jinżel taħt l-MSY fl-2014 xorta waħda, u mhux bħala konsegwenza ta’ żieda fis-sehem unilaterali tagħhom, ta’ min jinnota li, skont l-aħħar parir xjentifiku (ara l-premessa (12) hawn fuq), filwaqt li l-istokk jista’ jirkupra sal-MSY, se jibqa’ aktar fit-tul taħt dak il-livell u taħt periklu ogħla ta’ kollass tal-istokk jekk il-mira attwali tal-mortalità mis-sajd tiżdied għal valur ekwivalenti bħal dak li jirriżulta minn żieda fis-sehem tal-Gżejjer Faroe.
(18)
Il-Kummissjoni, wara analiżi dettaljata tal-argumenti tal-Gvern Responsabbli tal-Gżejjer Faroe, ikkonkludiet li dawn ma jikkostitwixxux konfutazzjoni tar-raġunijiet tan-notifika tal-Kummissjoni jew raġuni oġġettiva li tiġġustifika n-nuqqas ta’ kooperazzjoni ta’ dan il-pajjiż. Dik il-konklużjoni, meħuda flimkien ma’ nuqqas ta’ rieda li jiġu rretifikati l-limiti ta’ qbid unilaterali għall-2013, twassal lill-Kummissjoni biex tikkonkludi li l-Gżejjer Faroe jkomplu jissodisfaw il-kriterji biex jiġu identifikati bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli.
(19)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li huwa meħtieġ li jiġu adottati miżuri skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 1026/2012.
(20)
Dawk il-miżuri għandhom ikunu effettivi u proporzjonati biex jinkiseb l-għan tagħhom ta’ konservazzjoni u għandhom iwaqqfu lill-Gżejjer Faroe milli jieħdu vantaġġ mis-swieq, il-portijiet u l-faċilitajiet tal-Unjoni biex jibqgħu jissoktaw bis-sajd mhux sostenibbli tagħhom.
(21)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni evalwat l-effetti ambjentali, kummerċjali, ekonomiċi u soċjali fuq medda qasira u twila ta’ żmien tal-miżuri li jistgħu jkunu adottati skont l-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 1026/2012, kif ukoll il-piż amministrattiv assoċjat mal-implimentazzjoni tagħhom.
(22)
Fuq il-bażi ta’ din l-evalwazzjoni jidher xieraq li jiġu adottati, bħala l-ewwel pass, ċerti miżuri elenkati fil-punti (c), (d), (e) u (i) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 1026/2012. Jekk dawk il-miżuri ma jkunux effettivi u jekk il-Gżejjer Faroe jkomplu jippermettu sajd mhux sostenibbli, jistgħu jiġu stabbiliti miżuri oħra.
(23)
Is-sajd għall-aringi tal-Gżejjer Faroe, imwettaq minn bastimenti tas-sajd tat-tkarkir f’ibħra ta’ profondità medja, jista’ jkun sajd dirett fix-xhur aktar kiesħa tas-sena, iżda huwa sajd imħallat lejn tmiem ir-rebbiegħa u s-sajf, meta l-aringi u l-kavalli jinqabdu f’kwantitajiet simili. Iż-żewġ speċijiet jistgħu jinqabdu mill-istess bastimenti fl-istess qabda, fl-istess vjaġġ tas-sajd jew fl-istess żoni tas-sajd matul l-istaġun. Il-kavalli hu għalhekk speċi assoċjata mal-aringi. Konsegwentement, bl-issoktar tal-qbid u l-esportazzjoni tal-kavalli, il-Gżejjer Faroe jitħajjru wkoll ikomplu jaqbdu ammonti kbar ta’ aringi, li hija sajda sekondarja bla għażla, anke jekk l-aringi ma jistgħux jiġu esportati lejn l-Unjoni. Għalhekk, jekk ma jiġux inklużi wkoll l-importazzjonijiet tal-kavalli fil-miżuri, l-effettività ta’ projbizzjoni fuq l-importazzjonijiet tal-aringi tkun imxekkla bħala mezz biex jiġi evitat aktar dannu għas-sostenibbiltà tal-istokk tal-aringi. Il-kavalli jgħixu flimkien mal-aringi b’tali mod li waqt is-sajd għall-kavalli f’żoni tas-sajd taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe, dejjem hemm riskju li jinqabdu l-aringi. Għalhekk il-kavalli kollha li jinqabdu taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe huwa suxxettibbli li jinqabdu flimkien mal-aringi. Għaldaqstant, sabiex il-miżuri kummerċjali jkunu effettivi, dawn għandhom ikopru kemm l-aringi kif ukoll il-kavalli.
(24)
Fil-valutazzjoni tal-proprozjonalità tal-miżuri, u b’mod partikolari biex jiġi deċiż jekk ir-restrizzjonijiet fuq il-kummerċ tal-ispeċi prinċipali maqbuda matul is-sajd għall-aringi għandhomx ikunu limitati għal ċertu ammont jew għandhomx jipprojbixxu l-importazzjonijiet kollha, il-Kummissjoni eżaminat jekk miżuri alternattivi aktar minn projbizzjoni totali tal-importazzjonijiet tal-prodotti kollha magħmula mill-aringi jew l-kavalli jew li fihom l-aringi jew il-kavalli jistgħux jitqiesu bħala miżuri aktar proporzjonati. Tliet alternattivi possibbli ġew ivvalutati i) restrizzjoni kwantitattiva tal-prodotti kollha, li jillimitaw l-importazzjonijiet għal skambji tradizzjonali ii) projbizzjoni totali ta’ ħut frisk, iffriżat u tal-bott biss, mingħajr l-inklużjoni ta’ prodotti aktar elaborati bħal smida tal-ħut u żejt, u iii) projbizzjoni fuq l-importazzjoni limitata għall-aringi u l-prodotti bl-aringi biss. Filwaqt li l-ewwel waħda minn dawn it-tliet għażliet tista’ tkun effettiva ħafna meta titqies l-importanza kbira tal-esportazzjonijiet tas-smida tal-ħut mill-Gżejjer Faroe lejn l-UE, hija titqies bħala waħda wisq ta’ piż f’dan l-istadju, b’mod speċjali meta wieħed jikkunsidra li minn naħa waħda, dan jista’ jaffettwa setturi tal-industrija tas-sajd tal-Gżejjer Faroe li mhumiex marbuta b’mod dirett mas-settur tas-sajd pelaġiku u, min-naħa l-oħra, hija toħloq piż amministrattiv għoli assoċjat mal-analiżi tal-kampjuni tas-smida tal-ħut u taż-żejt f’laboratorji speċjalizzati biex tkun tista’ tiġi ddeterminata l-kompożizzjoni skont l-ispeċi. It-tielet alternattiva, kif intqal hawn fuq, titqies ineffiċjenti kemm-il darba l-konsegwenzi ekonomiċi potenzjali tagħha jistgħu faċilment jiġi kkumpensati mill-esportazzjonijiet ta’ kavalli. It-tieni alternattiva toffri għalhekk l-aqwa bilanċ bejn il-mezzi u l-effetti mixtieqa tagħhom u ma hemmx miżuri inqas onerużi biex jinkiseb ir-riżultat meħtieġ.
(25)
Fil-valutazzjoni tal-proprozjonalità, il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk miżuri oħra barra minn restrizzjonijiet fuq l-importazzjoni, u notevolment restrizzjonijiet fuq l-użu ta’ portijiet humiex meħtieġa. Billi l-użu ta’ portijiet għar-riforniment, il-ħatt l-art, l-iskambju tal-ekwipaġġ, it-tiswijiet u l-mistrieħ jikkostitwixxu attivitajiet ta’ rutina meħtieġa marbuta mal-qbid tal-aringi, il-Kummissjoni kkonkludiet li miżuri bħal dawn huma wkoll meħtieġa u l-ebda miżuri alternattivi inqas restrittivi ma huma possibbli biex jiġi evitat li l-flotot tal-Gżejjer Faroe japprofittaw ruħhom mill-faċilitajiet tal-UE biex iwettqu sajd insostenibbli għall-aringi.
(26)
Fl-evalwazzjoni tal-effetti ambjentali, kummerċjali, ekonomiċi u soċjali tal-miżuri fuq medda ta’ żmien qasir jew fit-tul, kif ukoll il-piż amministrattiv assoċjat mal-implimentazzjoni tagħhom, jista’ jiġi konkluż li l-miżuri huma raġonevoli u mhux se jkollhom effetti mhux aċċettabbli jew mhux se joħolqu piż żejjed. L-effetti ambjentali tal-miżuri huma validi għaliex mistennija li jikkontribwixxu biex tittejjeb is-sostenibbiltà tal-istokk tal-aringi. L-effetti kummerċjali tagħhom se jkunu moderati, għalkemm mistennija effetti ekonomiċi immedjati, minħabba li jistgħu jinstabu mekkaniżmi ta’ skambju alternattivi fuq medda ta’ żmien medju u fl-aħħar mill-aħħar ebda nuqqas ta’ provvisti ma huma mistennija ġewwa l-UE. L-effetti ekonomiċi u soċjali huma mistenni li jkunu moderati fuq medda ta’ żmien qasir, peress li se jkunu assoċjati mal-effetti kummerċjali; madankollu, fuq medda ta’ żmien medju u twil, jekk il-miżuri jiksbu l-effetti mixtieqa, se jkunu neċessarjament pożittivi ħafna speċjalment għal għadd ta’ flotot li d-dipendenza ekonomika tagħhom mill-ħut pelaġiku hija għolja. Il-piż amministrattiv mill-miżuri se jkun relattivament baxx jekk wieħed jikkunsidra li l-biċċa l-kbira tal-mezzi tal-kontroll, inkluż il-persunal, meħtieġa għall-infurzar tal-miżuri fl-Istati Membri jeżistu diġà.
(27)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni eżaminat il-kompatibbiltà tal-miżuri mal-liġi internazzjonali u kkonkludiet li huma marbuta mal-konservazzjoni ta’ stokk tal-ħut li huwa eżawribbli u għandhom l-għan li jiġi evitat l-isfruttament żejjed tal-istokk magħmul effettiv, peress li l-miżuri għandhom fil-mira li l-istokk Atlantu-Skandjan tal-aringi jinżamm f’limiti bijoloġiċi sikuri. Il-miżuri jsiru effettivi flimkien mal-miżuri tal-Unjoni stess ta’ konservazzjoni (Article 5(1)(b) tar-Regolament (UE) Nru 1026/2012). B’mod partikolari, l-Unjoni naqqset il-qabdiet tagħha b’26 %, skont ir-rakkomandazzjoni mill-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Ibħra (ICES), u l-Unjoni qed tapplika bis-sħiħ il-kundizzjonijiet u l-limitazzjonijiet tal-pjan ta’ ġestjoni fit-tul, li dwaru ntlaħaq ftehim u li ġie applikat mill-istati kostali sa mill-1999 u li reġa’ ġie kkonfermat mill-ICES f’Mejju tal-2013 bħala konsistenti mal-approċċ ta’ prekawzjoni u bħala l-approċċ xieraq biex is-sajd jibqa’ ġewwa l-limiti bijoloġiċi xierqa. Barra minn hekk ma hemmx evidenza xjentifika konklużiva li turi li hemm sehem ogħla fiż-żona tas-sajd tal-aringi Atlantu-Skandjani li għalihom l-Gżejjer Faroe huma intitolati; għaldaqstant, tnaqqis tal-qabdiet tagħhom kif ġie rrakkomandat mill-ICES għall-2013 kien ikun xieraq.
(28)
Konsegwentement, il-miżuri li għandhom jiġu adottati bħala l-ewwel pass għandhom jinkludu: (a) il-projbizzjoni ta’ importazzjonijiet ta’ aringi u kavalli mill-istokkijiet Atlantu-Skandjani kif ukoll ta’ prodotti tal-ħut li fihom dan il-ħut jew li huma magħmula minnu u (b) restrizzjonijiet fuq l-użu ta’ portijiet tal-Unjoni minn bastimenti tas-sajd għall-istokkijiet ta’ aringi u kavalli taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe u minn bastimenti li jittrasportaw ħut jew prodotti tas-sajd li jkunu ġejjin minn dik iż-żona tas-sajd.Sabiex jiġi ffaċilitat l-infurzar tal-miżuri applikabbli għal bastimenti li jkunu qed iwettqu sajd fuq l-istokkijiet rilevanti ta’ aringi u kavalli jew li jittrasportaw ħut jew prodotti tas-sajd li jkunu ġejjin minn dawk l-istokkijiet, huwa meħtieġ li l-Istati Membri jkunu pprovduti b’listi ta’ dawk il-bastimenti. Sabiex jiġi ddeterminat jekk l-aringi jew il-kavalli jkunx inqabdu taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe, għandu jsir użu mill-iskema ta’ ċertifikazzjoni tal-qbid stabbilita fil-Kapitolu III tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1005/2008 tad-29 ta’ Settembru 2008 li jistabbilixxi sistema Komunitarja sabiex tipprevjeni, tiskoraġġixxi u telimina sajd illegali, mhux irrappurtat u mhux irregolat, li jemenda r-Regolamenti (KEE) Nru 2847/93, (KE) Nru 1936/2001 u (KE) Nru 601/2004 u li jħassar ir-Regolamenti (KE) Nru 1093/94 u (KE) Nru 1447/1999 (5).
(29)
Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar is-Sajd u l-Akkwakultura,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Is-Suġġett
Dan ir-Regolament jidentifika l-Gżejjer Faroe bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli tal-aringi Atlantu-Skandjani u jistabbilixxi miżuri fir-rigward tal-Gżejjer Faroe biex tiġi żgurata l-konservazzjoni fit-tul ta’ dak l-istokk.
Artikolu 2
Ambitu u għanijiet
Dan ir-Regolament għandu japplika għall-attività tas-sajd għall-aringi Atlantu-Skandjani mwettqa taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe. L-għan tiegħu huwa li tiġi żgurata s-sostenibbiltà fit-tul tal-istokk tal-aringi Atlantu-Skandjani.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“L-istokk tal-aringi Atlantu-Skandjani tfisser l-istokk tal-aringi (Clupea harengus) fis-subżoni I, II, V, VII u XIV tal-ICES (Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar) (6)
(b)
“aringi Atlantu-Skandjani” tfisser ħut mill-istokk tal-aringi Atlantu-Skandjani
(c)
Il-kavalli huma ħut mill-ispeċi Scomber scombrus li nqabad fiż-żoni okkupati mill-aringi Atlantu-Skandjani.
(d)
“maqbuda taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe” tfisser maqbuda minn bastimenti li jtajru l-bandiera tal-Gżejjer Faroe, jew minn bastimenti li jtarju l-bandiera ta’ Stat ieħor li ġew awtorizzati biex jistadu fiż-żona ekonomika esklużiva tal-Gżejjer Faroe jew ġew mikrija minn ditta tal-Gżejjer Faroe jew mill-awtoritajiet tal-Ġżejjer Faroe.
Artikolu 4
Identifikazzjoni
Il-Gżejjer Faroe għandhom jiġu identifikati bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli tal-istokk ta’ arringi Atlantu-Skandjani.
Artikolu 5
Miżuri
1. Għandu jkun ipprojbit li jiġu introdotti fit-territorju tal-Unjoni, inkluż għal skopijiet ta’ trasbord f’portijiet, ħut jew prodotti tas-sajd imsemmija fl-Anness li jikkonsistu jew li huma magħmula jew li fihom l-aringi Atlantu-Skandjani jew kavalli li jinqabdu taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe.
2. L-użu ta’ portijiet tal-Unjoni minn bastimenti li jtajru l-bandiera tal-Gżejjer Faroe li jistadu għall-aringa Atlantu-Skandjana jew kavalli u minn bastimenti li jittrasportaw il-ħut jew il-prodotti tas-sajd li jirriżultaw mill-aringi jew il-kavalli maqbuda minn bastimenti li jtajru l-bandiera ta’ dak il-pajjiż jew minn bastimenti awtorizzati minnu filwaqt li jtajjru bandiera oħra għandu jkun ipprojbit. Din il-projbizzjoni m’għandhiex tapplika f’każijiet ta’ force majeure jew jekk ikunu jinsabu f’diffikultà fis-sens tal-Artikolu 18 tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti tal-1982 dwar il-Liġi tal-Baħar għal servizzi strettament neċessarji sabiex jiġu rrimedjati dawk is-sitwazzjonijiet.
Artikolu 6
Implimentazzjoni
1. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jagħmlu użu tal-iskema ta’ ċertifikazzjoni tal-qbid stabbilita fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1005/2008 sabiex jidentifikaw kwalunkwe prodott li jaqa’ taħt il-projbizzjoni stabbilita fl-Artikolu 5(1) ta’ dan ir-Regolament.
2. Sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni tal-projbizzjoni stipulata fl-Artikolu 5(2), l-Istati Membri għandhom jiġu pprovduti b’listi indikattivi ta’ bastimenti li, skont sorsi affidabbli ta’ dejta, ikunu stadu jew ikunu attwalment qed jistadu għall-aringi jew il-kavalli Atlantu-Skandjani taħt il-kontroll tal-Gżejjer Faroe.
Artikolu 7
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba’ jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Awwissu 2013.