ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 153/2013 НА КОМИСИЯТА
от 19 декември 2012 година
за допълване на Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти относно изискванията към централните контрагенти
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взе предвид Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на трансакции (2), и по-специално член 25, параграф 8, член 26, параграф 9, член 29, параграф 4, член 34, параграф 3, член 41, параграф 5, член 42, параграф 5, член 44, параграф 2, член 45, параграф 5, член 46, параграф 3, член 47, параграф 8 и член 49, параграф 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
Разпоредбите от настоящия регламент са тясно свързани помежду си, тъй като се отнасят до организационните изисквания, в т.ч. съхраняването на данни и непрекъснатостта на стопанската дейност, и пруденциалните изисквания, в т.ч. по отношение на допълнителните обезпечения, гаранционния фонд, механизмите за контрол на ликвидния риск, каскадния принцип при неизпълнение, обезпеченията, инвестиционната политика, преразглеждането на модели, стрес тестове и бек тестове. С оглед на съгласуването на посочените разпоредби, които следва да влязат в сила едновременно, и на осигуряването на възможност за цялостен поглед и лесен достъп до тях за лицата, които трябва да спазват произтичащите от тях задължения, е желателно всички регулаторни технически стандарти, изисквани съгласно дял III и дял IV от Регламент (ЕС) № 648/2012, да бъдат включени в един регламент.
(2)
С оглед на глобалния характер на финансовите пазари настоящият регламент следва да вземе предвид издадените от Комитета по платежни и сетълмент системи и Международната организация на комисиите по ценни книжа принципи по отношение на пазарните инфраструктури (по-долу „Принципи на КПСС - МОКЦК“), които служат като световен еталон за регулаторните изисквания към централните контрагенти (по-долу „ЦК“).
(3)
За да бъдат гарантирани сигурността и стабилността на ЦК при всякакви пазарни условия, е от основно значение ЦК да приемат процедури за разумно управление на риска, надлежно обхващащи всички рискове, на които те са или може да бъдат изложени. В тази връзка стандартите за управление на риска, прилагани на практика от ЦК, следва да бъдат по-строги от посочените в настоящия регламент, ако това се счита за целесъобразно с оглед управлението на риска.
(4)
За да бъдат ясно установени ограниченият брой произхождащи от Регламент (ЕС) № 648/2012 концепции, както и за да бъдат определени техническите понятия, необходими за разработването на настоящия технически стандарт, е необходимо да бъдат определени няколко понятия.
(5)
Важно е да се гарантира, че признатите ЦК от трета държава не нарушават нормалното функциониране на пазарите в Съюза. За целта е особено важно да бъде гарантирано, че признатите ЦК не са в състояние да занижат своите изисквания по отношение на управлението на риска под стандартите на Съюза, което може да създаде предпоставки за регулаторен арбитраж. Информацията, която трябва да се предостави на ЕОЦКП във връзка с признаването на ЦК от трета държава, следва да позволи на ЕОЦКП да прецени дали въпросният ЦК отговаря изцяло на пруденциалните изисквания, приложими в тази трета държава. Освен това с определянето на еквивалентността от страна на Комисията следва да се гарантира, че законовите и подзаконовите разпоредби на третата държава са еквивалентни на всяка от разпоредбите по дял IV от Регламент (ЕС) № 648/2012 и по настоящия регламент.
(6)
За да се осигури подходящо равнище на защита на инвеститорите, при признаването на ЦК от трета държава Европейският орган за ценни книжа и пазари (по-долу „ЕОЦКП“) може да изиска допълнителна информация освен строго необходимата за установяване дали са изпълнени условията по Регламент (ЕС) № 648/2012.
(7)
Компетентният орган на третата държава извършва текуща оценка дали ЦК от тази трета държава спазва изцяло пруденциалните изисквания на третата държава. С информацията, която подалият заявление ЦК от трета държава трябва да предостави на ЕОЦКП, не би следвало да се цели дублиране на оценката на компетентния орган на третата държава, а да се гарантира, че ЦК е обект на ефективен надзор и правоприлагане в съответната трета държава и по този начин да се осигури висока степен на защита на инвеститорите.
(8)
За да може ЕОЦКП да извърши цялостна оценка, информацията, предоставена от подалия заявление ЦК от трета държава, следва да бъде допълнена от информацията, необходима за оценяване на ефективността на текущия надзор, изпълнителните правомощия и действията, предприети от компетентния орган на третата държава. Тази информация следва да се предоставя в рамките на споразумение за сътрудничество, установено в съответствие с Регламент (ЕС) № 648/2012. Това споразумение за сътрудничество следва да гарантира, че ЕОЦКП бива своевременно информиран за всички надзорни мерки или действия по правоприлагане, предприети спрямо подалия заявление ЦК от трета държава, за всяка промяна на условията, при които на съответния ЦК е било предоставено разрешение, както и относно всяка актуализация на информацията, която ЦК е предоставил първоначално в процеса на признаване.
(9)
Изискванията по Регламент (ЕС) № 648/2012 относно йерархичната структура на отчитане на вътрешния риск трябва да бъдат допълнително уточнени с оглед прилагане на рамка за управление на риска, която включва структурата, правата и отговорностите на вътрешния процес по управление на риска. В правилата за управление следва да бъдат отчитани различните режими на дружествено право в Съюза, за да се гарантира стабилната нормативна уредба за дейността на ЦК.
(10)
Ролята и отговорностите на функцията по проверка на съответствието на ЦК следва да бъдат уточнени, за да се гарантира, че ЦК прилага необходимите процедури за съблюдаване на настоящия регламент, Регламент (ЕС) № 648/2012 и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1249/2012 на Комисията (3).
(11)
Необходимо е ясно да се определят отговорностите на ръководния съвет и висшия ръководен състав, както и да се определят минимални изисквания за дейността на ръководния съвет, за да се гарантира, че организационната структура на ЦК му позволява да изпълнява неговите задачи и дейности по последователен и организиран начин. За гарантиране на отчетността е необходимо също да се установи ясна и пряка йерархична структура на отчитане.
(12)
С цел да се гарантира стабилното и разумно управление на ЦК е важно неговата политика за възнагражденията да не насърчава поемането на прекомерни рискове. Политиката за възнагражденията ще доведе до желаните последствия, ако тя бъде целесъобразно контролирана и преразглеждана от ръководния съвет, който следва да създаде специален комитет, надлежно следящ за изпълнението на политиката за възнагражденията.
(13)
За да се гарантира, че ЦК разполагат с човешките ресурси, необходими за изпълнението на всички техни задължения, че те са отговорни за изпълнението на своите дейности и че компетентните органи разполагат със съответните точки за контакт в рамките на поднадзорните им ЦК, ЦК следва да назначат поне директор по управление на риска, директор по проверка на съответствието и директор по технологиите
(14)
ЦК следва целесъобразно да оценяват и контролират доколко членовете на ръководния съвет, участващи в ръководните органи на различни дружества, могат да попаднат в конфликт на интереси както в рамките, така и извън групата на ЦК. Членовете на ръководния съвет не следва да бъдат възпрепятствани да участват в ръководни органи, освен когато това поражда конфликти на интереси.
(15)
За постигането на ефективна одитна функция ЦК следва да определи отговорностите и йерархичната структура на отчитане на своите вътрешни одитори, за да се гарантира, че съответните въпроси биват своевременно отнасяни до ръководния съвет на ЦК и компетентните органи. При установяването и поддържането на функцията по вътрешен одит следва ясно да бъдат определени нейната мисия, независимост и обективност, обхват и отговорност, правомощия, отчетност и стандарти на работа.
(16)
С оглед ефективното изпълнение на задълженията си съответният компетентен орган следва да разполага с достъп до цялата информация, необходима да се установи дали ЦК съблюдава условията на неговото разрешение. Тази информация следва да бъде своевременно предоставяна от ЦК.
(17)
Съхраняваните от ЦК данни следва да предоставят цялостна представа за кредитните експозиции на ЦК към клиринговите членове и да позволяват текущ мониторинг на произтичащия системен риск. Тези данни следва да позволяват на компетентните органи, ЕОЦКП и съответните членове на Европейската система на централните банки (по-долу „ЕСЦБ“) да пресъздадат по подходящ начин клиринговия процес с цел да се оцени съответствието му с регулаторните изисквания, включително изискванията за отчитане. Съхраняваните данни са полезни и за ЦК с оглед спазване на регулаторните изисквания и задължения към клиринговите членове, както и при съдебни спорове.
(18)
Данните, отчитани от ЦК пред регистрите на трансакции, следва да бъдат съхранявани, за да могат компетентните органи да проверят дали ЦК спазват задължението за отчетност, установено в Регламент (ЕС) № 648/2012, и да получат лесен достъп до информацията, която не може да бъде намерена в регистрите на трансакции.
(19)
По отношение на изискването за съхраняване на данни за сделките следва да се прилагат понятията, използвани при предвиденото в член 9 от Регламент (ЕС) № 648/2012 задължение за отчетност, с което да се гарантира целесъобразното отчитане от страна на ЦК.
(20)
С оглед осигуряване непрекъснатостта на стопанската дейност при смущения алтернативният обработвателен център на ЦК следва да бъде достатъчно отдалечен и географски обособен от основния център, така че да не бъде засегнат от същото катастрофично събитие, което би могло да причини спирането на функциите на основния център. Необходимо е да бъдат подготвени сценарии, с помощта на които да се анализира въздействието от кризисни събития върху основните услуги, включително сценарии, които предвиждат спирането на функциите на системите вследствие на природно бедствие. Тези анализи следва да подлежат на периодичен преглед.
(21)
Като част от системно значимата инфраструктура на финансовите пазари ЦК следва да могат да възстановят основните си функции в рамките на два часа, като в идеалния случай техните резервни системи трябва да започнат обработката на данни непосредствено след настъпването на инцидент. ЦК следва също така да гарантират с много висока степен на вероятност, че няма да бъдат загубени данни.
(22)
При неизпълнение от страна на клирингов член е важно останалите участници на пазара да не понесат значителни загуби. Следователно посредством допълнителните обезпечения, предоставени от неизправната страна, ЦК трябва да осигурят най-малко покритието на съответната част от евентуалните загуби, които ЦК биха претърпели в рамките на процеса по приключване на вземането. Правилата следва да определят минималния процент, който допълнителните обезпечения следва да покриват за различните класове финансови инструменти. Освен това ЦК следва да прилагат принципи, позволяващи равнищата на допълнително обезпечаване да бъдат целесъобразно адаптирани според характеристиките на всеки финансов инструмент или портфейл, по отношение на който извършват клиринг.
(23)
Съществуването на силно конкурентна среда не следва да е причина за ЦК да намаляват допълнителното обезпечаване до равнища, които застрашават тяхната сигурност. Поради това при изчисляването на допълнителното обезпечение следва да се спазват специфични изисквания по отношение на неговите основни компоненти. В този смисъл допълнителните обезпечения следва да са съобразени с всички възможни пазарни условия, в т.ч. периоди на сътресения.
(24)
Следва да бъдат установени правила за определяне на подходящия процент и времевите хоризонти за периода на ликвидация и изчисляването на променливостта за минали периоди. Въпреки това, за да бъде гарантирано, че ЦК управляват надлежно риска, на който са изложени, е желателно да не се посочва подходът, който ЦК следва да предприеме за изчисляване на изискваното допълнително обезпечение по тези параметри. По същите причини ЦК не следва да бъдат възпрепятствани да използват различни надеждни методологични подходи за допълнително обезпечаване на ниво портфейл. Те следва да могат да прилагат методи, основани на корелациите между ценовия риск на финансовия инструмент или набора от финансови инструменти, по отношение на които те осъществяват клиринг, както и други подходящи методи, основани на еквивалентни статистически зависимости.
(25)
Когато се определя времевият период, през който ЦК е изложен на пазарен риск, свързан с управлението на позицията на неизправната страна, ЦК следва да отчете съответните характеристики на финансови инструменти или портфейли, за които е осъществил клиринг, например степента на ликвидност и размера на позицията или нейната концентрация. ЦК следва да направи предпазлива оценка на времето, необходимо за цялостното приключване на позицията на неизправната страна след привличането на последното допълнително обезпечение, размера на позицията и нейната концентрация.
(26)
За да не се дестабилизира или влошава финансовата обстановка, ЦК следва, доколкото е възможно, да прилага далновидни методологии по отношение на допълнителните обезпечения, които ограничават вероятност от проциклични промени в изискванията за допълнително обезпечение, без това да нарушава устойчивостта на ЦК.
(27)
При извънборсовите деривати е обикновено оправдано използването на по-голям доверителен интервал, тъй като при тях ценообразуването може да бъде по-ненадеждно, а данните за минали периоди, на които се основават приблизителните оценки на експозицията - по-ограничени. ЦК може да извършват клиринг на извънборсови деривати, които не са засегнати от тези фактори и чиито характеристики на риска съвпадат с тези на борсово търгуваните деривати, като те следва да могат да извършват последователен клиринг на тези продукти независимо от метода на изпълнение.
(28)
Подходящото определение на екстремни, но реалистични пазарни условия представлява основен елемент от управлението на риска на ЦК. С оглед актуализирането на рамката за управление на риска на ЦК понятието екстремни, но реалистични пазарни условия не следва да се разглежда статично, а по-скоро като явление, което се променя с течение на времето и се различава за отделните пазари. Един пазарен сценарий може да бъде екстремен, но реалистичен за даден ЦК и същевременно да не бъде от голямо значение за друг ЦК. ЦК следва да изгради устойчива вътрешна рамка за определяне на пазарите, във връзка с които е изложен на риск, и да прилага общ минимален набор от стандарти за определяне на екстремните, но реалистични условия на всеки от определените пазари. Той следва също така да разгледа обективно възможността за настъпване на едновременни сътресения на няколко пазара.
(29)
За да бъде осигурено наличието на подходящи и надеждни правила за управление, използваната от ЦК рамка за установяване на екстремни, но реалистични пазарни условия следва да бъде обсъдена от комитета за управление на риска и одобрена от ръководния съвет. Тя следва да подлежи най-малко веднъж годишно на преглед, резултатите от който биват обсъдени от комитета за управление на риска и след това представени пред ръководния съвет. Прегледът следва да гарантира, че промените в мащаба и концентрацията на експозициите на ЦК, както и тенденциите на пазарите, на които той оперира, са отразени в определението на екстремни, но реалистични пазарни условия. Този преглед обаче не следва да замества оценката, която ЦК текущо извършва на адекватността на своя гаранционен фонд съобразно променящите се пазарни условия.
(30)
За да се осигури ефективното управление на техния ликвиден риск, от ЦК следва да се изисква да изградят рамка за управление на ликвидния риск. Въпросната рамка следва да зависи от естеството на задълженията на ЦК и да обхваща инструментите, с които той разполага за оценка на своя ликвиден риск, за определяне на ликвидните затруднения, които могат да възникнат, и за гарантиране на адекватността на ликвидните му средства.
(31)
От ЦК следва да се изисква, когато оценява адекватността на ликвидните си средства, да взема предвид размера и ликвидността на ресурсите, с които разполага, както и евентуалния риск от концентрация на тези активи. Важно е ЦК да могат да установят всички основни видове концентрация на ликвиден риск в рамките на своите ресурси, за да могат при необходимост да получат незабавен достъп до ликвидните си ресурси. ЦК следва също така да отчетат допълнителните рискове, произтичащи от множеството взаимовръзки, взаимозависимости и концентрации.
(32)
Тъй като ликвидността по трансакциите трябва да бъде гарантирана към определената дата или дори в рамките на деня на трансакцията, ЦК може да използва парични средства при емитиращата централна банка, парични средства при кредитоспособни търговски банки, предварително договорени кредитни линии, предварително договорени репо сделки, високоликвидно обезпечение, държано при попечител, и инвестиции, които са леснодостъпни и обратими в парични средства при предварително определени и много надеждни договорености за финансиране, включително при неблагоприятни пазарни условия. Само при определени условия тези парични средства и обезпечения следва да се считат за предварително договорени ликвидни финансови ресурси.
(33)
За да се осигурят необходимите стимули за ЦК да спазва пруденциалните изисквания и да поддържа съответната сума на подходящо равнище, като същевременно избягва регулаторния арбитраж, е важно да се установи обща методология за изчисляване и поддържане на определен размер целеви собствени ресурси, с които ЦК следва да разполага и да използва съгласно каскадния принцип при неизпълнение. Важно е тези ресурси, служещи за покриване на загуби от неизпълнение, да бъдат отделени и функционално независими от минималния изискуем капитал на ЦК, който покрива други рискове, на които ЦК може да бъде изложен.
(34)
За да им бъдат осигурени равностойни условия на конкуренция, е необходимо ЦК да прилагат съгласувана методология за изчисляване на собствените ресурси, които трябва да се използват съгласно каскадния принцип при неизпълнение. Ако бъде позволено на ЦК да прилагат по своя преценка ненапълно изяснени методологии, отделните ЦК ще постигнат твърде различни резултати, като по този начин ще бъдат създадени стимули за регулаторен арбитраж. Ето защо е изключително важно методологията да не оставя възможност за индивидуална интерпретация от страна на ЦК. За тази цел би било целесъобразно да се използва обикновен процент, основан на ясно разграничими параметри и ясна методология, с което да се осигури съгласуваност при изчисляването на собствените ресурси на ЦК, които да бъдат използвани съгласно каскадния принцип при неизпълнение.
(35)
Следва да бъде установен минимален набор от критерии, за да се гарантира, че подходящото обезпечение е високоликвидно и може бързо да бъде превърнато в парични средства при минимално въздействие върху цената. Тези критерии следва да се отнасят до емитента на обезпечението, възможността то да бъде реализирано на пазара и дали неговата стойност се намира в правопропорционална зависимост от кредитоспособността на члена, предоставил обезпечението, с оглед покриване на евентуалния утежняващ риск. ЦК следва да може да прилага допълнителни критерии, необходими за постигане на желаното ниво на надеждност.
(36)
ЦК следва да приемат единствено високоликвидни обезпечения с минимален кредитен и пазарен риск. За да се гарантира, че държаните от ЦК обезпечения са високоликвидни във всеки един момент, е необходимо ЦК да установят прозрачни и предвидими политики и процедури за оценка и постоянен мониторинг на ликвидността на активите, приети като обезпечение, както и да прилагат подходящи методологии за оценка. За целта ЦК следва също да използват граници на концентрация, с които се цели поддържането на необходимата диверсификация на обезпеченията, гарантираща, че те може да бъдат ликвидирани своевременно, без стойността им да бъде повлияна от значителен пазарен риск. Когато определят своите политики относно допустимите обезпечения и границите на концентрация, ЦК следва да вземат под внимание глобалната наличност на съответното обезпечение с оглед на потенциалните макроикономически ефекти на своите политики.
(37)
За да се избегне утежняващият риск, на клиринговите членове не следва като цяло да бъде разрешено да използват като обезпечение собствените си ценни книжа или ценни книжа, емитирани от дружество от тяхната група. ЦК следва да могат обаче да позволят на клиринговите членове да предоставят обезпечени облигации, които са защитени от неплатежоспособност на емитента. Съответното обезпечение следва все пак да бъде отделено по подходящ начин от емитента и да отговоря на минимални критерии за приемане на обезпечението. Клирингов член не следва да емитира финансови инструменти, чиято основна цел е да бъдат използвани като обезпечение от друг клирингов член.
(38)
За да се осигури стабилността на ЦК, те следва да приемат като обезпечение издадените от търговски банки гаранции единствено след задълбочена оценка на емитента и на правната, договорната и оперативната рамка на гаранцията. Необезпечените експозиции на ЦК към търговски банки следва да се избягват. Следователно гаранции на търговски банки могат да бъдат приемани само при строго определени условия. Тези условия са изпълнени обикновено на пазари, характеризиращи се с висока концентрация на търговски банки, които желаят да предоставят кредити на нефинансовите клирингови членове. Ето защо в тези случаи следва да се допускат по-високи граници на концентрация.
(39)
С цел да ограничи пазарния си риск ЦК следва да бъде задължен да преоценява ежедневно своите обезпечения. Той следва да прилага проценти за намаляване на стойността на обезпечението, които по предпазлив начин отразяват потенциалното намаление на стойността на обезпечението за интервала между неговата последна преоценка и момента, към който се счита за логично то да бъде ликвидирано при неблагоприятни пазарни условия. Степента на обезпеченост следва също така да е съобразена с потенциалните експозиции към утежняващ риск.
(40)
Прилагането на проценти за намаляване на стойността на обезпечението следва да помогне на ЦК да избегнат значителните и неочаквани корекции на размера на изискваното обезпечение, като по този начин се предотвратява, доколкото е възможно, процикличното въздействие.
(41)
Приеманите от ЦК обезпечения не следва да бъдат концентрирани върху ограничен брой емитенти или ограничен брой активи, с което се цели да се избегнат потенциалните значителни отрицателни ценови ефекти в случай на ускорена ликвидация на обезпечението. Поради тази причина концентрираните позиции от обезпечения не следва да се считат за високоликвидни.
(42)
Ликвидният, пазарният и кредитният риск следва да се разглеждат както на равнище портфейл, така и за всеки отделен финансов инструмент. Концентрацията на равнище портфейл може да има значителен отрицателен ефект върху ликвидността на обезпечението или на финансовите инструменти, в които ЦК може да инвестира своите финансови ресурси, тъй като продажбата на значителни позиции при неблагоприятни пазарни условия вероятно ще доведе до намаляване на пазарната цена. По същата причина съхраняваните от ЦК обезпечения следва да се наблюдават и оценяват постоянно, за да се гарантира тяхната ликвидност.
(43)
Пазарите на енергийни деривати са много силно обвързани със стоковите спот пазари, които се характеризират с висок дял нефинансови клирингови членове. Голяма част от участниците на тези пазари са едновременно и производители на съответните стоки. Осигуряването на достатъчно обезпечение с цел пълно покриване на гаранциите на търговските банки би могло да накара тези нефинансови клирингови членове да се освободят от значителна част от текущите си позиции или да им попречи да продължат да осъществяват клиринг на своите позиции като пряк клирингов член на ЦК. Този процес би могъл да причини смущения на енергийните пазари, свързани с ликвидността и разнообразието на участниците на пазара. Поради това неговото прилагане следва да бъде отложено съгласно ясно установен график.
(44)
С цел да се осигури последователното прилагане на рамката, установена в Регламент (ЕС) № 648/2012, посочените в окончателните правила изисквания следва да бъдат аналогични за всички сектори. Енергийните дружества оперират понастоящем в добре уредена среда, която ще се нуждае от време за адаптация към установените нови изисквания с цел да се избегнат неблагоприятните последици за реалната икономика. Следователно за този тип пазари е желателно да се установи дата на прилагане, която ще позволи настоящата пазарна практика да бъде постепенно адаптирана, без да бъдат ненужно засегнати пазарната структура и ликвидността.
(45)
В инвестиционната политика на ЦК следва да се отдаде най-висок приоритет на принципите на запазване на капитала и постигане на максимална ликвидност. Инвестиционната политика следва също така да гарантира, че няма да възникнат конфликти с търговските интереси на ЦК.
(46)
Критериите, които финансовите инструменти следва да покриват, за да бъдат считани за приемливи инвестиции на ЦК, следва да са съобразени с принцип 16 от Принципите на КПСС - МОКЦК, за да се постигне съгласуваност в международен мащаб. По-специално от ЦК следва да бъде изискано да прилагат ограничителни стандарти към емитента на финансовия инструмент, прехвърляемостта на финансовия инструмент и кредитния, пазарния, валутния и свързания с променливостта риск на финансовия инструмент. ЦК следва да гарантира, че неговите прекомерни експозиции към даден финансов инструмент, вид финансов инструмент, отделен емитент, вид емитент или индивидуален попечител не засягат мерките, предприети за ограничаване на рисковите експозиции на неговите инвестиции.
(47)
Когато използва деривати, ЦК се излага на допълнителни кредитни и пазарни рискове и затова е необходимо да се определи ограничен набор от обстоятелства, при които ЦК може да инвестира своите финансови ресурси в деривати. Като бъде отчетено, че целта на ЦК е да неутрализира пазарния риск, единствените рисковете, които ЦК ще трябва да хеджира, са свързани с приетото от него обезпечение или произтичат от неизпълнение на клирингов член. Рисковете по отношение на обезпечението, прието от ЦК, могат да бъдат ефективно управлявани чрез процентите за намаляване на стойността на обезпечението, като в този случай не се смята за необходимо ЦК да използва деривати. ЦК следва също така да използва деривати единствено за управлението на ликвидния риск, произтичащ от експозиции към различни валути, и с оглед хеджиране на портфейл на намиращ се в неизпълнение клирингов член само когато това е предвидено в процедурите на ЦК за управление на неизпълнението.
(48)
За да се гарантира тяхната стабилност, на ЦК следва да бъде разрешено да поддържат единствено минимално количество парични средства под формата на необезпечени депозити. За да предпазят паричните си средства, ЦК следва постоянно да гарантират, че към всеки един момент те са целесъобразно защитени срещу ликвиден риск.
(49)
Необходимо е да се установят строги изисквания към стрес тестовете и бек тестовете, за да се осигури доброто функциониране на моделите на ЦК, техните методологии и рамката за управление на ликвидния риск, като се отчитат всички рискове, на които ЦК е изложен, за да може ЦК да разполага във всеки един момент с необходимите средства за покриване на тези рискове.
(50)
За осигуряването на последователно прилагане на изискванията към ЦК е необходимо да се определят подробни разпоредби по отношение на видовете тестове, които трябва да бъдат осъществявани, в т.ч. стрес тестове и бек тестове. За да се разшири кръгът от ценни книжа и дериватни договори, които може да подлежат на клиринг в бъдеще, да бъдат отразени различията между дейността и подходите за управление на риска на ЦК, да се позволи отразяването на бъдещи промени и нови рискове, както и да се осигури достатъчна гъвкавост, е необходим подход, който е основан на покриването на критерии.
(51)
При одобряването на моделите на ЦК, техните методологии и рамка за управление на ликвидния риск е необходимо участието на подходяща независима трета страна, така че преди тяхното прилагане да бъдат установени и предприети необходимите корективни мерки и да бъдат избегнати потенциалните съществени конфликти на интереси. Независимата трета страна следва да бъде целесъобразно отделена от подразделението на ЦК, което разработва, прилага и ще управлява модела или политиките, които са в процес на утвърждаване, и не следва да бъде в съществен конфликт на интереси. Тези условия могат да бъдат изпълнени или от вътрешна страна, подчинена на отделна йерархична структура на отчитане, или от външна страна.
(52)
Различните елементи на финансовите ресурси на ЦК, по-специално покритието на допълнителното обезпечение, гаранционните фондове и другите финансови ресурси, имат за цел да обхващат различни сценарии и цели. Поради това е необходимо да се предвидят специфични изисквания, отразяващи тези цели, и да се осигури последователното им прилагане сред ЦК. Когато определя необходимото покритие, ЦК не следва да нетира експозициите между намиращите се в неизпълнение клирингови членове, за да се избегне намаляването на потенциалното въздействие на тези експозиции.
(53)
Различните видове финансови инструменти, по отношение на които ЦК може да извършва клиринг, са изложени на множество специфични рискове. Поради това ЦК следва да бъде задължен в своите модели, техните методологии и рамката за управление на ликвидния риск да отчита всички рискове, свързани с пазарите, на които предоставя клирингови услуги, за да гарантира, че адекватно оценява своята потенциална бъдеща експозиция. За да бъдат тези рискове надлежно отчетени, изискванията по отношение на стрес тестовете следва да включват специфичните рискове, свързани с различните видове финансови инструменти.
(54)
За да гарантира, че моделът за изчисляване на първоначалното допълнително обезпечение адекватно отразява неговите потенциални експозиции, ЦК следва да извършва бек тест на ключовите параметри и допускания на модела в допълнение към ежедневните бек тестове на покритието на допълнителното обезпечение, с което се проверява целесъобразността на изисканите допълнителни обезпечения. Това е необходимо, за да се гарантира, че моделите на ЦК изчисляват точно първоначалното допълнително обезпечение.
(55)
Надлежният анализ на чувствителността на изискваните допълнителни обезпечения може да бъде от съществено значение, когато пазарите са неликвидни или нестабилни, и следва да се използва за определяне на въздействието на основните променливи параметри на модела. Анализът на чувствителността е ефективен инструмент за проучване на скрити недостатъци, които не могат да бъдат открити чрез бек тестове.
(56)
Липсата на редовни стрес тестове и бек тестове може да доведе до равнище на финансовите и ликвидните средства на ЦК, което е недостатъчно за покриване на действителните рискове, на които той е изложен. Подходящите тестове ще позволяват също така в моделите на ЦК, техните методологии и рамката за управление на ликвидния риск да бъдат своевременно отразявани пазарните промени и новите рискове. Ето защо ЦК следва да използват своевременно резултатите от тестовете, когато преразглеждат своите модели, методологии и рамка за управление на ликвидния риск.
(57)
Моделирането на екстремни пазарни условия може да помогне на ЦК да установи границите на своите настоящи модели, рамката за управление на ликвидния риск и финансовите и ликвидни средства. То обаче изисква ЦК да използват собствената си преценка при моделиране на различните пазари и продукти. Провеждането на обратни стрес тестове следва да се счита за полезен, но не и основен инструмент за определяне на подходящото ниво на финансовите ресурси.
(58)
Участието на клиринговите членове, клиенти и други заинтересовани страни в изпитването на процедурите на ЦК за управление на неизпълнението чрез симулационни проверки е от съществено значение, за да се гарантира, че те разполагат с познанията и оперативния капацитет, позволяващи им да участват успешно в управление на неизпълнението. При симулациите следва да се възпроизвежда сценарий на неизпълнение, представящ ролята и отговорностите на клиринговите членове, клиенти и други заинтересовани страни. Освен това е важно ЦК да разполага с подходящи механизми, които му позволяват да установи дали са необходими корективни действия и дали прилаганите правила и процедури се отличават с липса на яснота, или позволяват индивидуална интерпретация. Изпитването на процедурите на ЦК за управление на неизпълнението е особено важно, когато в процеса на приключване се разчита на подкрепата на изправните клирингови членове или трети страни или когато процедурите при неизпълнение никога не са били изпитвани в условията на реално неизпълнение.
(59)
Настоящият регламент е изготвен въз основа на проектите на регулаторни технически стандарти, предадени на Комисията от Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП).
(60)
ЕОЦКП се консултира по целесъобразност с Европейския банков орган (по-долу „ЕБО“), Европейския съвет за системен риск и членовете на ЕСЦБ, преди да представи проектите на технически стандарти, въз основа на които е изготвен настоящият регламент. В съответствие с член 10 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари) (4) ЕОЦКП проведе открити обществени консултации по тези проекти на регулаторни технически стандарти, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становището на Групата на участниците от сектора на ценните книжа и пазарите, създадена в съответствие с член 37 от Регламент (ЕС) № 1095/2010,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1.
„базисен риск“ е рискът, произтичащ от непълно корелираните промени между два или повече актива или договора, по отношение на които централен контрагент (по-долу „ЦК“) извършва клиринг;
2.
„доверителен интервал“ е процентът на промяна на експозицията за всеки финансов инструмент, на който е извършен клиринг, в рамките на определен наблюдаван минал период, който ЦК трябва да покрие през дадения период на ликвидация;
3.
„приемлива печалба“ е печалбата от пряката собственост върху физическата стока, която зависи както от пазарните условия, така и от други фактори, като например разходи по физическото съхранение;
4.
„допълнително обезпечение“ е обезпечението, посочено в член 41 от Регламент (ЕС) № 648/2012, което може да включва първоначално допълнително обезпечение и променлив маржин;
5.
„първоначално допълнително обезпечение“ е допълнителното обезпечение, привлечено от ЦК за покриване на потенциалната бъдеща експозиция към клиринговите членове, осигуряващи допълнителното обезпечение, и когато е приложимо, към оперативно съвместимите ЦК във времевия интервал между привличането на последното допълнително обезпечение и ликвидирането на позициите в резултат на неизпълнение от страна на клирингов член или оперативно съвместим ЦК;
6.
„променлив маржин“ е обезпечението, привлечено или изплатено с оглед на текущите експозиции, произтичащи от действителните промени в пазарната цена;
7.
„риск от внезапно неизпълнение“ е рискът от неочаквано неизпълнение на контрагент или емитент, преди пазарът да е имал време да отрази това чрез увеличаване на неговия риск от неизпълнение;
8.
„период на ликвидация“ е използваният за изчисляване на допълнителното обезпечение период от време, който ЦК счита за необходим за уреждането на своята експозиция към намиращ се в неизпълнение клирингов член и в рамките на който ЦК е изложен на пазарен риск, свързан с управлението на позициите на неизправната страна;
9.
„наблюдаван минал период“ е времевият хоризонт, използван за изчисляване на променливостта за минали периоди;
10.
„изключения при изпитване“ са резултатите от тест, които показват, че моделът или рамката за управление на ликвидния риск на ЦК не са доведели до желаното ниво на покритие;
11.
„утежняващ риск“ е рискът от експозиция към контрагент или емитент, когато обезпечението, предоставено от този контрагент или емитирано от този емитент, се характеризира с висока степен на корелация с неговия кредитен риск.
ГЛАВА II
ПРИЗНАВАНЕ НА УСТАНОВЕН В ТРЕТА ДЪРЖАВА ЦК
(член 25 от Регламент (ЕС) № 648/2012)
Член 2
Информация, която се представя на ЕОЦКП за признаването на ЦК
Заявлението за признаване, подадено от установен в трета държава ЦК, съдържа най-малко следната информация:
а)
пълното наименование на юридическото лице;
б)
самоличност на акционерите или съдружниците, имащи квалифицирано дялово участие;
в)
списък на държавите членки, в които ЦК възнамерява да предоставя услуги;
г)
класове финансови инструменти, за които се извършва клиринг;
д)
данни, които ще бъдат включени в уебсайта на ЕОЦКП в съответствие с член 88, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕС) № 648/2012;
е)
данни за неговите финансови ресурси, формата и начините, по които те се поддържат, както и мерките за осигуряване на тяхната сигурност, включително процедури за управление на неизпълнението;
ж)
данни относно методологията във връзка с допълнителните обезпечения и изчисляването на гаранционния фонд;
з)
списък на допустимите обезпечения;
и)
разбивка по всяка от валутите на ЕС на обемите, включително при нужда и на прогнозните обеми, на извършения от подалия заявлението ЦК клиринг;
й)
резултати от стрес тестовете и бек тестовете, проведени през годината, предхождаща датата на заявлението;
к)
неговите правила и вътрешни процедури, както и доказателство за пълното им съответствие с изискванията, приложими в тази трета държава;
л)
данни за всички споразумения за възлагане на дейности на външни подизпълнители;
м)
данни относно споразуменията за отделяне и тяхната правна обоснованост и приложимост;
н)
данни относно въведените от ЦК изисквания за достъп и условия за временно преустановяване и прекратяване на членство;
о)
данни за всяко споразумение за оперативна съвместимост, включително информацията, предоставена на компетентния орган на третата държава с оглед оценяване на споразумението.
ГЛАВА III
ОРГАНИЗАЦИОННИ ИЗИСКВАНИЯ
(член 26 от Регламент (ЕС) № 648/2012)
Член 3
Правила за управлението
1. Ключовите компоненти на правилата за управлението на ЦК, определящи неговата организационна структура, както и ясно определените и надлежно документирани политики, процедури и процеси, съгласно които функционират ръководният му съвет и неговият висш ръководен състав, включват следното:
а)
състава, ролята и отговорностите на ръководния съвет и комитетите към него;
б)
ролята и отговорностите на ръководния състав;
в)
структурата на висшия ръководен състав;
г)
йерархичната структура на отчитане между висшия ръководен състав и ръководния съвет;
д)
процедури за назначаване на членове на ръководния съвет и висшия ръководен състав;
е)
организация на функциите по управление на риска, проверка на съответствието и вътрешен контрол;
ж)
процесите за осигуряване на отчетността пред заинтересованите страни.
2. ЦК разполага с необходимия персонал, за да изпълни всички задължения по настоящия регламент и Регламент (ЕС) № 648/2012. ЦК не предоставя персонала си на други дружества от групата, освен в рамките на споразумения за възлагане на дейности на външни подизпълнители в съответствие с член 35 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
3. ЦК установява йерархия на отговорностите, която е ясна, последователна и целесъобразно документирана. ЦК гарантира, че функциите на директора по управление на риска, директора по проверка на съответствието и директора по технологиите се изпълняват от отделни лица, които са служители на ЦК, на които е възложена изключителната отговорност да изпълняват тези функции.
4. Когато ЦК е част от група, той отчита евентуалните последствия от това върху собствените си правила за управлението, включително дали разполага с необходимата степен на независимост за изпълнение на регулаторните си задължения като отделно юридическо лице и дали неговата независимост може да бъде нарушена от структурата на групата или от факта, че член на неговия ръководен съвет участва и в ръководния съвет на друго дружество от същата група. Такъв ЦК трябва да подготви специфични процедури за предотвратяване и управление на конфликти на интереси, в т.ч. и по отношение на споразуменията за възлагане на дейности на външни подизпълнители.
5. Когато ЦК използва двустепенна система на управление, ролята и отговорностите на ръководния съвет, установени в настоящия регламент и в Регламент (ЕС) № 648/2012, се разпределят целесъобразно между надзорния съвет и управителния съвет.
6. Политиките, процедурите и системите за управление на риска, както и съответните механизми за контрол са част от съгласувана и последователна рамка на управление, която се преразглежда и актуализира редовно.
Член 4
Механизми за управление на риска и вътрешен контрол
1. ЦК разполага със стабилна рамка за цялостно управление на всички съществени рискове, на които е или може да бъде изложен. ЦК установява документирани политики, процедури и системи, които разкриват, измерват, проследяват и управляват тези рискове. Когато установява политиките, процедурите и системите за управление на риска, ЦК ги структура по начин, гарантиращ, че клиринговите членове управляват правилно и ограничават рисковете, които те създават за ЦК.
2. ЦК извършва интегриран и цялостен преглед на всички съответни рискове. Тук спадат рисковете, които поема от и създава за своите клирингови членове и доколкото е приложимо, клиенти, както и рисковете, които поема от и създава за други дружества, в т.ч. оперативно съвместими ЦК, системи за сетълмент на ценни книжа и платежни системи, банки, извършващи сетълмент, доставчици на ликвидност, централни депозитари на ценни книжа, обслужвани от ЦК места за търговия и други ключови доставчици на услуги.
3. ЦК разработва подходящи инструменти за управление на риска, които му позволяват да управлява и докладва всички основни рискове. Тук спадат разкриването и управлението на системните, пазарните и други взаимовръзки. Ако ЦК предоставя свързани с клиринг услуги, които представляват отделен от неговите функции рисков профил и потенциално създават значителни допълнителни рискове за него, ЦК трябва да управлява тези допълнителни рискове по подходящ начин. Това може да включва правното отделяне на допълнителните услуги, които ЦК предоставя, от основните му функции.
4. С правилата за управлението се гарантира, че ръководният съвет на ЦК поема окончателната отговорност и отчетност за управление на рисковете на ЦК. Ръководният съвет определя, установява и документира подходящите граници и капацитет за поемане на риск от страна на ЦК. Ръководният съвет и висшият ръководен състав гарантират, че политиките, процедурите и контролните механизми на ЦК са в съответствие с неговите граници и капацитет за поемане на риск и че посочват начина, по който ЦК установява, докладва, проследява и управлява рисковете.
5. ЦК прилага надеждни системи за информация и контрол на рисковете, които предоставят на ЦК, по целесъобразност, на неговите клирингови членове и доколкото е приложимо, клиенти възможността да получат своевременна информация и да прилагат целесъобразно политиките и процедурите за управление на риска. Тези системи гарантират най-малко, че кредитните и ликвидните експозиции се следят непрекъснато на равнище ЦК, на равнище клирингов член, както и доколкото е приложимо - на равнище клиент.
6. ЦК гарантира, че функцията по управление на риска разполага с нужните правомощия, средства, опит и достъп до цялата необходима информация и че е достатъчно независима от другите функции на ЦК. Директорът по управлението на риска на ЦК прилага рамката за управление на риска, включително установените от ръководния съвет политики и процедури.
7. ЦК разполага с подходящи механизми за вътрешен контрол, които подпомагат ръководния съвет при мониторинга и оценката на адекватността и ефективността на неговите политики, процедури и системи за управление на риска. Тези механизми включват надеждни административни и счетоводни процедури, стабилна функция по проверка на съответствието и независима функция за вътрешен одит и одобряване или преразглеждане.
8. Финансовите отчети на ЦК се изготвят на годишна основа и се заверяват от задължителни одитори или одиторски дружества по смисъла на Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5).
Член 5
Политика и процедури по проверка на съответствието
1. ЦК установява, прилага и поддържа подходящи политики и процедури, предназначени да разкриват риска от неспазване на задълженията на ЦК и неговите служители по настоящия регламент, Регламент (ЕС) № 648/2012 и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1249/2012, както и свързаните с това рискове, и въвеждат подходящи мерки и процедури, предназначени да сведат до минимум този риск, както и да позволят на компетентните органи да упражняват ефективно своите правомощия по посочените регламенти.
2. ЦК гарантира, че неговите правила, процедури и договорни споразумения са ясни и изчерпателни и осигуряват спазването на настоящия регламент, Регламент (ЕС) № 648/2012 и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1249/2012, както и на всички други приложими регулаторни и надзорни изисквания.
Правилата, процедурите и договорните споразумения на ЦК се съхраняват в писмен вид или на друг траен носител. Тези правила, процедури и договорни споразумения, както и всички съпътстващи материали трябва да бъдат точни, актуални и леснодостъпни за компетентните органи, клиринговите членове и по целесъобразност, клиентите.
ЦК установява и анализира надеждността на правилата, процедурите и договорните споразумения на ЦК. За целите на анализа може да се потърси независимо правно становище. ЦК разполага с механизъм за предлагане и въвеждане на промени в своите правила и процедури, като преди въвеждането на съществени промени се консултира с всички засегнати клирингови членове и представя предложените промени пред компетентния орган.
3. Когато разработва своите правила, процедури и договорни споразумения, ЦК взема предвид съответните регулаторни принципи, стандартите за сектора и пазарните протоколи и ясно посочва в кои случаи тези практики са залегнали в документацията, уреждаща правата и задълженията на ЦК, неговите клирингови членове и заинтересованите трети страни.
4. ЦК установява и анализира потенциалните случаи на стълкновение на правни норми и разработва правила и процедури, които намаляват произтичащите от това правни рискове. За целите на анализа ЦК може при нужда да потърси независимо правно становище.
В правилата и процедурите на ЦК се посочва ясно правото, което би следвало да се прилага по отношение на всеки един аспект от дейностите и операциите на ЦК.
Член 6
Функция по проверка на съответствието
1. ЦК установява и поддържа постоянна и ефективна функция по проверка на съответствието, която е независима от другите функции на ЦК. ЦК гарантира, че функцията по проверка на съответствието разполага с необходимите правомощия, средства, опит и достъп до цялата необходима информация.
При установяването на своята функция по проверка на съответствието ЦК взема предвид естеството, мащаба и сложността на дейността си, както и естеството и обхвата на услугите и дейностите, извършвани в хода на тази дейност.
2. Директорът по проверка на съответствието е натоварен най-малко със следните отговорности:
а)
да наблюдава и редовно оценява адекватността и ефективността на въведените в съответствие с член 5, параграф 4 мерки, както и на предприетите действия за отстраняване на всички пропуски при спазването на задълженията от страна на ЦК;
б)
да администрира политиките и процедурите по проверка на съответствието, установени от висшия ръководен състав и ръководния съвет;
в)
да консултира и съдейства на лицата, отговорни за изпълнението на услугите и дейностите на ЦК, във връзка със спазване на задълженията на ЦК по настоящия регламент, Регламент (ЕО) № 648/2012 и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1249/2012, и други приложими нормативни изисквания, ако има такива;
г)
да отчита редовно пред ръководния съвет спазването от страна на ЦК и неговите служители на задълженията им по настоящия регламент, Регламент (ЕС) № 648/2012 и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1249/2012;
д)
да установява процедури за ефективно преодоляване на случаите на неспазване;
е)
да гарантира, че ангажираните с функцията по проверка на съответствието лица не участват в изпълнението на наблюдаваните от тях услуги или дейности и че конфликтите на интереси на тези лица биват надлежно разкривани и отстранявани.
Член 7
Организационна структура и отделяне на йерархичната структура на отчитане
1. ЦК определя състава, ролята и отговорностите на ръководния съвет, висшия ръководен състав и комитетите към ръководния съвет. Тези договорености са ясно определени и надлежно документирани. Ръководният съвет създава най-малко одитен комитет и комитет по възнагражденията. Създаденият в съответствие с член 28 от Регламент (ЕС) № 648/2012 комитет за управление на риска изпълнява консултативни функции към ръководния съвет.
2. Ръководният съвет поема най-малко следните отговорности:
а)
установяване на ясни цели и стратегии на ЦК;
б)
ефективен мониторинг на висшия ръководен състав;
в)
установяване на подходящи политики за възнагражденията;
г)
установяване и надзор на функцията по управление на риска;
д)
надзор на функциите по проверка на съответствието и по вътрешен контрол;
е)
надзор на споразуменията за възлагане на дейности на външни подизпълнители;
ж)
надзор на спазването на всички разпоредби по настоящия регламент, Регламент (ЕС) № 648/2012 и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1249/2012, и на всички други регулаторни и надзорни изисквания;
з)
осигуряване на отчетност пред акционерите или собствениците и служителите, клиринговите членове и техните клиенти и другите заинтересовани страни.
3. Висшият ръководен състав е натоварен най-малко със следните отговорности:
а)
осигуряване на съгласуваност на дейностите на ЦК с определените от ръководния съвет цели и стратегия на ЦК;
б)
разработване и установяване на процедури по проверка на съответствието и вътрешен контрол, които насърчават целите на ЦК;
в)
подлагане на процедурите за вътрешен контрол на редовен преглед и изпитване;
г)
осигуряване на достатъчно средства за управление на риска и проверка на съответствието;
д)
активно участие в процеса на контрол на риска;
е)
осигуряване на надлежното преодоляване на рисковете, които ЦК поема във връзка с извършваните от него клиринг и клирингови дейности.
4. Когато ръководният съвет делегира задачи на комитети или подкомитети, той запазва правомощията за одобрение на решенията, които биха могли да имат съществено въздействие върху рисковия профил на ЦК.
5. Договореностите, при които функционират ръководният съвет и висшият ръководен състав, включват процеси за установяване, преодоляване и управление на потенциални конфликти на интереси на членовете на ръководния съвет и висшия ръководен състав.
6. ЦК разполага с ясна и пряка йерархична структура на отчитане между неговия ръководен съвет и висшия му ръководен състав, с което се гарантира, че висшият ръководен състав носи отговорност за своите резултати. Йерархичната структура за отчитане на управлението на риска, проверката на съответствието и вътрешен одит е ясна и отделена от структурата за другите дейности на ЦК. Директорът по управлението на риска се отчита пряко пред ръководния съвет или чрез председателя на комитета за управление на риска. Директорът по проверка на съответствието и функцията по вътрешен одит се отчитат пряко пред ръководния съвет.
Член 8
Политика за възнагражденията
1. Комитетът по възнагражденията разработва и развива политиката за възнагражденията, контролира нейното изпълнение от страна на висшия ръководен състав и редовно преглежда нейното практическо изпълнение. Самата политика се документира и преразглежда най-малко веднъж годишно.
2. Политиката за възнагражденията е изготвена така, че нивото и структурата на възнагражденията да бъдат съгласувани с разумното управление на риска. Политиката отчита както бъдещите, така и настоящите рискове и тяхното въздействие. Графикът на изплащане на възнагражденията трябва да зависи от времевия хоризонт на рисковете. При променливите възнаграждения конкретно политиката трябва да отдаде дължимото внимание на евентуалните времеви несъответствия между резултати и риск и да гарантира, че плащанията биват целесъобразно отлагани във времето. Между фиксираните и променливите елементи на общото възнаграждение съществува баланс, съответстващ на риска.
3. С политиката за възнагражденията се гарантира, че възнаграждението на персонала, ангажиран с управление на риска, проверка на съответствието и вътрешен одит, не зависи от резултатите от стопанската дейност на ЦК. Равнището на възнаграждение е съобразено с отговорностите, както и с равнището на възнаграждение в съответната сфера на стопанска дейност.
4. Политиката за възнагражденията подлежи на ежегоден независим одит. Резултатите от тези одити се предоставят на компетентния орган.
Член 9
Системи за информационни технологии
1. При разработването на своите системи за информационни технологии ЦК гарантира, че те са надеждни и сигурни, както и в състояние да обработват информацията, необходима за безопасното и ефикасно изпълнение на дейностите и операциите на ЦК.
Структурата на информационните технологии е надлежно документирана. Системите са разработени, за да покрият оперативните нужди на ЦК и рисковете, на които той е изложен. Те са устойчиви, включително при неблагоприятни пазарни условия, а при необходимост може да бъдат разширени, за да обработят допълнителната информация. ЦК предвижда процедури и планира капацитет, в т.ч. достатъчно излишен капацитет, за да може при сериозни смущения системата да обработи всички висящи трансакции в рамките на деня. ЦК предвижда процедури за въвеждането на нови технологии, включително ясни планове за връщане към предишното технологично състояние.
2. С цел да осигури висока степен на сигурност при обработването на информация, както и да предвиди възможности за връзка със своите клирингови членове, клиенти и доставчици на услуги, ЦК изгражда своите информационни системи на базата на международно признати технически стандарти и на най-добрите практики в сектора. Преди първоначалната употреба, след въвеждането на значителни изменения, както и след настъпването на сериозни смущения ЦК подлага своите системи на строги тестове, симулиращи неблагоприятни пазарни условия. Клиринговите членове и клиенти, оперативно съвместимите ЦК и другите заинтересовани страни участват, доколкото е уместно, в подготовката и провеждането на тези тестове.
3. ЦК поддържа стабилна рамка за информационна сигурност, посредством която управлява по подходящ начин риска в областта на информационната сигурност. Рамката включва подходящи механизми, политики и процедури за защита на информацията от неразрешено оповестяване, за осигуряване на точността и целостта на данните и за гарантиране на достъпа до услугите на ЦК.
4. Рамката за информационна сигурност включва най-малко следните елементи:
а)
контрол на достъпа до системата;
б)
подходящи предпазни мерки срещу проникване и злоупотреба с данни;
в)
специфични устройства за запазване на автентичността и целостта на данните, включително криптографски техники;
г)
надеждни мрежи и процедури за точно и бързо прехвърляне на данни при ниски нива на смущение;
д)
одитни пътеки.
5. Системите за информационни технологии и рамката за информационна сигурност се преразглеждат най-малко веднъж годишно. Те подлежат на независими одити. Резултатите от тези одити се докладват на ръководния съвет и се предоставят на компетентния орган.
Член 10
Оповестяване
1. ЦК осигурява безплатен обществен достъп до следната информация:
а)
информация относно неговите правила за управлението, в т.ч.:
i)
неговата организационна структура, както и ключови цели и стратегии;
ii)
ключови елементи на политиката за възнагражденията;
iii)
ключова финансова информация, включително най-актуалните одитирани финансови отчети;
б)
информация относно неговите правила, в т.ч.:
i)
процедури за управление на неизпълнението, процедури и допълнителни текстове;
ii)
информация във връзка с непрекъснатостта на стопанската дейност;
iii)
информация относно неговите системи, техники и резултати в областта на управлението на риска в съответствие с глава XII;
iv)
пълната информация относно неговата структура и операции, както и относно правата и задълженията на клиринговите членове и клиенти, необходима за ясното разграничаване и цялостното разбиране на рисковете и разходите, свързани с използването на услугите на ЦК;
v)
настоящите клирингови услуги на ЦК, включително подробна информация за обхвата на всяка една услуга;
vi)
неговите системи, техники и резултати в областта на управлението на риска, включително информация относно финансовите ресурси, инвестиционната политика, източниците на ценови данни и моделите, използвани при изчисляване на допълнителните обезпечения;
vii)
законодателството и правилата, които уреждат:
1)
достъпа до ЦК;
2)
договорите, сключени от ЦК с клирингови членове и доколкото е приложимо, с клиенти;
3)
договорите, които ЦК приема за клиринг;
4)
всяко споразумение за оперативна съвместимост;
5)
използването на обезпечения и вноски в гаранционния фонд, включително ликвидирането на позиции и обезпечения и степента, до която обезпечението е защитено срещу искове на трети страни;
в)
информация относно допустимите обезпечения и приложимите проценти за намаляване на тяхната стойност;
г)
списък на всички настоящи клирингови членове, включително критерии за приемане, временно преустановяване и прекратяване на членството.
Когато компетентният орган е съгласен с ЦК, че всяко разкриване на информацията по буква б) или в) от настоящия параграф може да изложи на риск търговската тайна или сигурността и стабилността на ЦК, ЦК може да реши да оповести тази информация по начин, който предотвратява или намалява тези рискове, или да не я оповестява.
2. ЦК оповестява пред обществеността безплатно информацията относно всяка съществена промяна в своите правила за управлението, целите, стратегиите и ключовите политики, както и в действащите правила и процедури.
3. Информацията, която трябва да бъде публично оповестена от ЦК, е достъпна на неговия уебсайт. Информацията е достъпна най-малко на езика, обичайно използван в сферата на международните финанси.
Член 11
Вътрешен одит
1. ЦК създава и поддържа функция по вътрешен одит, която е отделена и независима от другите функции и дейности на ЦК и която изпълнява следните задачи:
а)
изработва, прилага и поддържа план за одит, с помощта на който се проверяват и оценяват адекватността и ефективността на системите, механизмите и процедурите на ЦК за вътрешен контрол и правилата за управлението;
б)
издава препоръки въз основа на работата, извършена в съответствие с буква а);
в)
проверява спазването на тези препоръки;
г)
докладва пред ръководния съвет по въпроси, свързани с вътрешния одит.
2. Функцията по вътрешен одит разполага с необходимите правомощия, средства, опит и достъп до цялата документация, необходима за нейното осъществяване. Тя е достатъчно независима от управлението и се отчита директно пред ръководния съвет.
3. Вътрешният одит оценява ефективността на процедурите на ЦК за управление и механизмите за контрол на риска по начин, пропорционален на рисковете, пред които са изправени различните сфери на дейност, и независимо от оценяваните области на дейността. Функцията по вътрешен одит разполага с достъп до информацията, необходима за извършването на преглед на всички дейности и операции, процеси и системи на ЦК, включително възложените на външни подизпълнители.
4. Изготвените от вътрешния одит оценки се основават на цялостен одитен план, който се преразглежда и докладва на компетентния орган най-малко веднъж годишно. ЦК гарантира, че при настъпването на определени събития може в кратък срок да извърши необходимите специални одити. Одитният план и прегледът се одобряват от ръководния съвет.
5. Клиринговите операции, процесите по управление на риска, както и механизмите за вътрешен контрол и счетоводното отчитане подлежат на независим одит. Независимите одити се извършват най-малко веднъж годишно.
ГЛАВА IV
СЪХРАНЯВАНЕ НА ДАННИ
(член 29 от Регламент (ЕС) № 648/2012)
Член 12
Общи изисквания
1. ЦК съхранява данните на траен носител, позволяващ информацията да бъде предоставена на компетентните органи, ЕОЦКП и съответните членовете на ЕСЦБ в такава форма и вид, че да бъдат спазени следните условия:
а)
възможно е да се възпроизведат всички основни етапи на извършената от ЦК обработка;
б)
възможно е да се регистрира, проследи и извлече първоначалното съдържание на данните, преди всякакви поправки или други изменения;
в)
въведени са мерки за предотвратяване на неправомерното изменение на данни;
г)
съществуват подходящи мерки за осигуряване на сигурността и поверителността на съхраняваните данни;
д)
в системата за съхраняване на данни е изграден механизъм за установяване и отстраняване на грешки;
е)
системата за съхраняване на данни осигурява навременното възстановяване на данни в случай на повреда в системата.
2. Когато данните или информацията са съхранявани за период, по-кратък от шест месеца, те се предоставят на органите, изброени в параграф 1, възможно най-бързо и най-късно в рамките на работния ден, следващ деня на получаване на искане от съответния орган.
3. Когато данните или информацията са съхранявани за период, по-дълъг от шест месеца, те се предоставят на органите, изброени в параграф 1, възможно най-бързо и в рамките на пет работни дни от получаване на искане от съответния орган.
4. Когато обработваната от ЦК информация съдържа лични данни, ЦК съблюдават своите задължения по Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) и Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (7).
5. Когато ЦК съхранява данните извън Съюза, той гарантира, че компетентният орган, ЕОЦКП и съответните членове на ЕСЦБ могат да получат идентичен достъп до данните в рамките на същите срокове, както при съхраняване на данните в рамките на Съюза.
6. Всеки ЦК посочва съответните лица, които в рамките на установените в параграфи 2 и 3 срокове за предоставяне на съответните данни могат да пояснят съдържанието на неговите данни пред компетентните органи.
7. Всички данни, които ЦК трябва да съхранява в съответствие с настоящия регламент, подлежат на проверка от страна на компетентния орган. При поискване ЦК предоставя на компетентния орган пряк достъп до данните, изисквани по членове 13 и 14.
Член 13
Съхраняване на данни за трансакциите
1. ЦК съхранява данните за всички трансакции по всички договори, по отношение на които той осъществява клиринг, и гарантира, че съхраняваните от него данни включват цялата информация, необходима за пълното и точно възстановяване на клиринговия процес по всеки договор, и че данните по всяка трансакция могат да бъдат еднозначно идентифицирани и открити най-малко по всички критерии, свързани с ЦК, оперативно съвместим ЦК, клирингов член, клиент, ако е известен на ЦК, и финансов инструмент.
2. По отношение на всяка трансакция, за която е получено искане за клиринг, ЦК - веднага след получаване на съответната информация, съхранява и актуализира следните данни:
а)
цена, ставка или спред и количество;
б)
клирингов капацитет, който посочва дали трансакцията е за покупка или продажба от гледна точка на регистрирането от ЦК;
в)
идентификация на инструмента;
г)
идентификация на клиринговия член;
д)
идентификация на мястото, където е бил сключен договорът;
е)
дата и час на намеса на ЦК;
ж)
дата и час на прекратяване на договора;
з)
условия и срокове на сетълмента;
и)
дата и час на сетълмента или на откупуване на трансакцията, както и по целесъобразност следните елементи:
i)
дата и час на първоначално сключване на договора;
ii)
първоначалните условия и страни по договора;
iii)
ако е приложимо, идентификация на оперативно съвместимия ЦК, който извършва клиринг на една част от сделката;
iv)
самоличността на клиента, включително на непреките клиенти, когато тя е известна на ЦК, и в случай на отказ, идентификация на страната, която е прехвърлила договора.
Член 14
Съхраняване на данни за позициите
1. ЦК съхранява данни за позициите, държани от всеки клирингов член. За всяка сметка, водена в съответствие с член 39 от Регламент (ЕС) № 648/2012, се съхраняват отделни данни, като ЦК гарантира, че съхраняваните от него данни включват цялата информация, необходима за пълното и точно възстановяване на трансакциите, с които позицията е създадена, както и че данните по всяка трансакция могат да бъдат еднозначно идентифицирани и открити най-малко по всички критерии, свързани с ЦК, оперативно съвместим ЦК, клирингов член, клиент, ако е известен на ЦК, и финансов инструмент.
2. Към края на всеки работен ден ЦК съхранява за всяка позиция следните данни, доколкото те са свързани с въпросната позиция:
а)
идентификация на клиринговия член, на клиента, ако е известен на ЦК, както и по целесъобразност на всеки оперативно съвместим ЦК, поддържащ такава позиция;
б)
знака на позицията;
в)
ежедневно изчисляваната стойност на позицията, включително данни за стойностите, на които договорите се оценяват, както и всяка друга необходима информация.
3. По отношение на всяка отделна сметка на клирингов член и клиент, ако той е известен на ЦК, ЦК съхранява и актуализира данни за стойността на допълнителните обезпечения, вноските в гаранционния фонд и посочените в член 43 от Регламент (ЕС) № 648/2012 други финансови ресурси, изисквани от ЦК, както и съответната стойност на действително предоставените от клиринговия член средства към края на деня и промените в тази стойност, които могат да възникнат в рамките на деня.
Член 15
Съхраняване на данни за стопанската дейност
1. ЦК съхранява адекватни и точни данни за дейностите, свързани с неговата стопанска дейност и вътрешна организация.
2. Посочените в параграф 1 данни се актуализират при всяка съществена промяна в съответните документи и включват най-малко:
а)
организационната структура на ръководния съвет и съответните комитети, звеното за клиринг, звеното за управление на риска, както и всички други релевантни звена или подразделения;
б)
самоличността на акционерите или съдружниците, преки или непреки, физически или юридически лица, които имат квалифицирано участие, и данни за размера на това участие;
в)
документите, удостоверяващи политиките, процедурите и процесите, изисквани по глава III и член 29;
г)
протоколите от заседанията на ръководния съвет и, ако е приложимо, от заседанията на подкомитетите към ръководния съвет и от комитетите към висшия ръководен състав;
д)
протоколите от заседанията на комитета за управление на риска;
е)
протоколите от заседанията на консултативните групи с клиринговите членове и клиенти, ако има такива;
ж)
вътрешни и външни одитни доклади, доклади за управлението на риска, доклади за проверка на съответствието, както и доклади на консултантските фирми, включително отговорите от страна на ръководството;
з)
политиката за непрекъснатост на стопанската дейност и плана за възстановяване при катастрофично събитие, изисквани съгласно член 17;
и)
плана и дневните отчети на ликвидността, изисквани съгласно член 32;
й)
данни за всички активи, пасиви и капиталови сметки, изисквани съгласно член 16 от Регламент (ЕС) № 648/2012;
к)
получени жалби, включително име, адрес и номер на сметката на жалбоподателя; датата, на която е получена жалбата; имената на всички лица, посочени в жалбата; описание на естеството на жалбата; уреждане на жалбата и дата, на която жалбата е била приключена;
л)
данни за всяко прекъсване или неправилно функциониране на услугите, включително подробен доклад относно графика, последствията и корективните действия;
м)
данни за резултатите от проведените стрес тестове и бек тестове;
н)
писмена кореспонденция с компетентните органи, ЕОЦКП и съответните членове на ЕСЦБ;
о)
правни становища, получени в съответствие с глава III;
п)
когато е приложимо, документацията относно споразуменията за оперативна съвместимост с други ЦК;
р)
информацията по член 10, параграф 1, буква б), подточка vii) и буква г);
с)
документите, описващи разработването на нови бизнес инициативи.
Член 16
Съхраняване на данните, отчитани пред регистър на трансакции
ЦК установява и съхранява цялата информация и данни, които трябва да бъдат отчитани в съответствие с член 9 от Регламент (ЕС) № 648/2012, заедно с данни за датата и часа на отчитане на трансакцията.
ГЛАВА V
НЕПРЕКЪСНАТОСТ НА ДЕЙНОСТТА
(член 34 от Регламент (ЕС) № 648/2012)
Член 17
Стратегия и политика
1. ЦК разполага с политика за непрекъснатост на стопанската дейност и план за възстановяване при катастрофично събитие, които са одобрени от ръководния съвет. Политиката за непрекъснатост на стопанската дейност и планът за възстановяване при катастрофично събитие подлежат на независим преглед, резултатите от който се докладват на ръководния съвет.
2. В политиката за непрекъснатост на стопанската дейност са посочени всички ключови стопански функции и съответни системи и са включени стратегията, политиките и целите на ЦК, гарантиращи непрекъснатостта на тези функции и системи.
3. Политиката за непрекъснатост на стопанската дейност е съобразена с външните връзки и взаимозависимости в рамките на финансовата инфраструктура, включително местата за търговия, на които ЦК осъществява клиринг, системите за разплащане и за сетълмент на ценни книжа, както и кредитните институции, използвани от ЦК или свързан ЦК. В нея биват отчетени и ключовите функции или услуги, чието изпълнение е било възложено на трети страни.
4. Политиката за непрекъснатост на стопанската дейност и планът за възстановяване при катастрофично събитие съдържат ясно определени и документирани механизми, които се използват при свързани с непрекъснатостта извънредни ситуации, бедствия или кризи и които са предназначени да осигурят минимално ниво на обслужване на ключовите функции.
5. В плана за възстановяване при катастрофично събитие са посочени и включени цели по отношение на етапите и времето за възстановяване на ключовите функции и е определена най-подходящата стратегия за възстановяване на всяка от тези функции. Тези механизми имат за цел да гарантират, че при извънредни ситуации ключовите функции ще бъдат приключени навреме, а договорените нива на обслужване - постигнати.
6. В политиката за непрекъснатост на стопанската дейност на ЦК е определено максимално допустимото време, през което ключовите функции и системи са неизползваеми. Максималното време за възстановяване на ключовите функции на ЦК, което се посочва в политиката за непрекъснатост на стопанската дейност, не надхвърля 2 часа. Процедурите и плащанията по ежедневното приключване се осъществяват в рамките на изискваното време и при всякакви обстоятелства.
7. Когато определя времето за възстановяване на всяка една функция, ЦК отчита потенциалното цялостно въздействие върху ефективността на пазара.
Член 18
Анализ на въздействието върху стопанската дейност
1. ЦК извършва анализ на въздействието върху стопанската дейност, чиято цел е да установи кои стопански функции са от ключово значение за гарантиране на услугите на ЦК. В анализа се отчита значението на тези функции за други институции и функции във финансовата инфраструктура.
2. ЦК използва сценариен анализ на риска, чиято цел е да установи как различните сценарии влияят на рисковете, свързани с неговите ключови стопански функции.
3. Когато оценява рисковете, ЦК отчита зависимостта от външни доставчици, в т.ч. и на комунални услуги. ЦК предприема действия за управление на тези зависимости чрез подходящи договорни и организационни разпоредби.
4. Анализът на въздействието върху стопанската дейности и сценарийният анализ се актуализират редовно и най-малкото веднъж годишно, както и след инцидент или съществени организационни промени. Анализите отчитат всички съществени промени, включително пазарните и технологичните тенденции.
Член 19
Възстановяване при катастрофично събитие
1. ЦК разполага с механизми за осигуряване на непрекъснатостта на своите ключови функции, основани на сценарии за катастрофични събития. Тези механизми обхващат най-малко наличието на необходимите човешки ресурси, максималната продължителност на прекъсване на ключовите функции, както и преминаването към алтернативен обработвателен център и възстановяване на функциите в рамките на този център.
2. ЦК поддържа алтернативен обработвателен център, който може да гарантира непрекъснатост на всички ключови функции на ЦК, идентична на тази в основния център. Географският рисков профил на алтернативния център е различен от този на основния център.
3. ЦК поддържа или разполага с незабавен достъп до алтернативния стопански център, позволяващ на служителите да гарантират най-малко непрекъснатостта на обслужването, когато основният център не е на разположение.
4. ЦК разглежда необходимостта от изграждане на допълнителни обработвателни центрове, особено когато диверсификацията на рисковите профили на основния и алтернативния център не е достатъчна, за да гарантира изцяло, че целите по отношение на непрекъснатостта на стопанската дейност на ЦК ще бъдат изпълнени при всички сценарии.
Член 20
Изпитване и мониторинг
1. ЦК подлага своята политика за непрекъснатост на стопанската дейност и плана за възстановяване при катастрофично събитие на изпитване и мониторинг, извършвани редовно и след всяка значителна модификация или изменение в системите или съответните функции, за да гарантира, че с политиката за непрекъснатост на стопанската дейност ще бъдат постигнати поставените цели, включително двучасовия максимален срок за възстановяване на функциите. Тестовете са планирани и документирани.
2. Изпитванията на политика за непрекъснатост на стопанската дейност и плана за възстановяване при катастрофично събитие отговарят на следните условия:
а)
включват сценарии за широкомащабни катастрофични събития и преминаване от основния към алтернативния център;
б)
включват участието на клирингови членове, външни доставчици и съответните институции във финансовата инфраструктура, по отношение на които са установени взаимозависимости в политиката за непрекъснатост на стопанската дейност.
Член 21
Поддържане
1. ЦК преразглежда редовно и актуализира своята политика за непрекъснатост на стопанската дейност, за да включи всички ключови функции, както и най-подходящата стратегия за тяхното възстановяване.
2. ЦК преразглежда редовно и актуализира своя план за възстановяване при катастрофично събитие, за да бъдат включени най-подходящите стратегии за възстановяване на всички ключови функции.
3. В актуализираните варианти на политиката за непрекъснатост на стопанската дейност и плана за възстановяване при катастрофично събитие се вземат предвид резултатите от тестовете и препоръките от независимите прегледи, другите прегледи и от компетентните органи. След всяко значително смущение ЦК преразглежда своята политика за непрекъснатост на стопанската дейност и плана за възстановяване при катастрофично събитие, за да установи причините и всички необходими подобрения на своите операции, политика за непрекъснатост на стопанската дейност и план за възстановяване при катастрофично събитие.
Член 22
Управление на кризи
1. ЦК разполага с функция за управление на кризи, която се задейства при извънредни ситуации. Процедурата за управление на кризи е ясна и писмено документирана. Ръководният съвет контролира функцията за управление на кризи и редовно получава и преглежда отчетите за нея.
2. Функцията за управление на кризи включва добре структурирани и ясни процедури за управление на вътрешната и външната комуникация по време на криза.
3. След настъпването на кризисно събитие ЦК извършва преглед на начина, по който е преодолял кризата. Прегледът обхваща, когато е приложимо, участието на клиринговите членове и други външни заинтересовани страни.
Член 23
Комуникация
1. ЦК разполага с комуникационен план, документиращ начина, по който висшият ръководен състав, ръководният съвет и съответните външни заинтересовани страни, в т.ч. компетентни органи, клирингови членове, клиенти, агенти по сетълмента, системи за разплащане и за сетълмент на ценни книжа, както и места за търговия, ще бъдат целесъобразно осведомявани по време на криза.
2. Сценарийните анализи, анализите на риска, прегледите и резултатите от мониторинга и изпитванията биват докладвани на ръководния съвет.
ГЛАВА VI
ДОПЪЛНИТЕЛНИ ОБЕЗПЕЧЕНИЯ
(член 41 от Регламент (ЕС) № 648/2012)
Член 24
Процент
1. ЦК изчислява първоначалното допълнително обезпечение, което покрива произтичащите от промените на пазара експозиции, за всеки обезпечаван на продуктова основа финансов инструмент в рамките на периода, определен в член 25, и при допускане за времеви хоризонт за ликвидация на позицията съгласно посоченото в член 26. За изчисляването на първоначалните допълнителни обезпечения ЦК спазва най-малко следните доверителни интервали:
а)
99,5 % за извънборсови деривати;
б)
99 % за финансови инструменти, различни от извънборсови деривати.
2. Когато определя подходящите доверителни интервали за всеки клас финансови инструменти, по отношение на които осъществява клиринг, ЦК взема също така предвид най-малко следните фактори:
а)
сложността и равнището на несигурност при ценообразуването на класа финансови инструменти, които могат да ограничат възможностите за одобряване на изчисленията на първоначалното обезпечение и променливия маржин;
б)
рисковите параметри на класа финансови инструменти, в т.ч. променливост, дюрация, ликвидност, нелинейни ценови характеристики, риск от внезапно неизпълнение и утежняващ риск;
в)
степента, до която другите механизми за контрол на риска не ограничават целесъобразно кредитните експозиции;
г)
присъщия за класа финансови инструменти ливъридж, включително дали класът финансови инструменти се характеризира с високо ниво на променливост, високо ниво на концентрация сред няколко участници на пазара или трудности при закриване.
3. ЦК информира съответния си компетентен орган и своите клирингови членове относно критериите, използвани за определяне на процента, прилаган за изчисляване на допълнителните обезпечения за всеки клас финансови инструменти.
4. Когато ЦК извършва клиринг на извънборсови деривати, чиито характеристики на риска съвпадат с тези на дериватите, търгувани на регулиран пазар или на еквивалентен пазар на трета страна, ЦК може на базата на рисковите фактори, посочени в параграф 2, да използва за тези договори доверителни интервали от най-малко 99 %, ако рисковете по договорите за извънборсови деривати, по отношение на които той извършва клиринг, са подходящо ограничени чрез този доверителен интервал и условията по параграф 2 са спазени.
Член 25
Времеви хоризонт, използван за изчисляване на променливостта за минали периоди
1. ЦК гарантира, че съгласно своята методология и процес за одобряване на модела, установени в съответствие с глава XII, първоначалните допълнителни обезпечения покриват най-малко при определения в член 24 доверителен интервал и за определения в член 26 период на ликвидация експозициите, произтичащи от променливостта за минали периоди, изчислена на базата на данни, обхващащи най-малко последните 12 месеца.
ЦК гарантира, че данните, използвани за изчисляване на променливостта за минали периоди, отразяват всички възможни условия на пазара, включително периодите на напрежение.
2. При изчисляването на променливостта за минали периоди ЦК може да използва други времеви хоризонти, при условие че с използването на тези времеви хоризонти се постигат допълнителни обезпечения, които са поне толкова високи, колкото получените при определения в параграф 1 времеви период.
3. Параметрите на допълнителните обезпечения за финансови инструменти, за които липсват данни за минали периоди, се основават на консервативни допускания. ЦК адаптира своевременно изчисленията на необходимите допълнителни обезпечения посредством анализ на ценовите данни за минали периоди на новите финансови инструменти.
Член 26
Времеви хоризонти за периода на ликвидация
1. ЦК определя времевите хоризонти за периода на ликвидация, като взема предвид характеристиките на подлежащия на клиринг финансов инструмент, пазара, на който той се търгува, както и периода за изчисляване и привличане на допълнителните обезпечения. Тези периоди за ликвидация представляват най-малко:
а)
пет работни дни за извънборсови деривати;
б)
два работни дни за финансови инструменти, различни от извънборсови деривати.
2. Когато определя подходящия период на ликвидация, ЦК оценява и сумира най-малко:
а)
възможно най-дългия период между момента на привличане на последните допълнителни обезпечения и момента, в който ЦК декларира неизпълнението или започва процедурата по управление на неизпълнението;
б)
очаквания период, необходим за разработване и изпълнение на стратегията за управление на неизпълнението на клирингов член според особеностите на всеки клас финансови инструменти, включително равнището на ликвидност, размера и концентрацията на позициите, както и пазарите, които ЦК ще използва, за да приключи или хеджира изцяло позицията на клиринговия член;
в)
когато е приложимо, необходимия период за покриване на риска от контрагента, на който ЦК е изложен.
3. При оценяване на определените в параграф 2 периоди ЦК взема предвид най-малко факторите, посочени в член 24, параграф 2, и времевия хоризонт за изчисляване на променливостта за минали периоди, посочен в член 25.
4. Когато извършва клиринг на извънборсови деривати, чиито характеристики на риска съвпадат с тези на дериватите, търгувани на регулиран пазар или на еквивалентен пазар на трета страна, ЦК може да използва времеви хоризонт за периода на ликвидация, различен от посочения в параграф 1, при условие че той може да удостовери пред съответния си компетентен орган:
а)
че с оглед на специфичните характеристики на съответните извънборсови деривати този времеви хоризонт би бил по-подходящ от посочения в параграф 1;
б)
че този времеви хоризонт е най-малко два работни дни.
Член 27
Допълнително обезпечаване на ниво портфейл
1. ЦК може да допусне необходимите допълнителни обезпечения по финансовите инструменти да бъдат компенсирани или намалени, ако ценовият риск на един финансов инструмент или набор от финансови инструменти се характеризира с високо и постоянно равнище на корелация или се основава на еквивалентни параметри за статистическа зависимост с ценовия риск на други финансови инструменти.
2. ЦК документира своя подход за допълнително обезпечаване на ниво портфейл и гарантира, че корелацията или еквивалентните параметри за статистическа зависимост между два или повече подлежащи на клиринг финансови инструменти са доказали своята надеждност в рамките на изчисления в съответствие с член 25 минал период, както и устойчивостта си при неблагоприятни исторически или хипотетични условия. ЦК удостоверява съществуването на икономическа обосновка за ценовата зависимост.
3. Всички финансови инструменти, по отношение на които се прилага обезпечаване на ниво портфейл, са обхванати от един и същ гаранционен фонд. Чрез дерогация, ако ЦК може предварително да удостовери пред съответния му компетентен орган и своите клирингови членове начина, по който потенциалните загуби ще бъдат разпределени между различните гаранционни фондове, и в своите правила е установил необходимите за целта разпоредби, обезпечаването на ниво портфейл може да се прилага спрямо финансови инструменти, обхванати от различни гаранционни фондове.
4. Когато допълнителното обезпечаване на ниво портфейл обхваща множество инструменти, намаленият размер на допълнителните обезпечения не надхвърля 80 % от разликата между сумата на допълнителните обезпечения, изчислени поотделно за всеки продукт, и допълнителните обезпечения, изчислени въз основа на комбинираната прогнозна оценка на експозицията на комбинирания портфейл. Когато ЦК не е изложен на потенциален риск от намаляване на допълнителното обезпечение, той може да приложи намаление, достигащо до 100 % от тази разлика.
5. Намаляването на допълнителните обезпечения на ниво портфейл е обект на солидна програма от стрес тестове в съответствие с глава XII.
Член 28
Процикличност
1. ЦК гарантира, че с неговата политика за подбор и преразглеждане на доверителния интервал, периода на ликвидация и наблюдавания минал период се постигат далновидни, стабилни и предпазливи изисквания по отношение на допълнителното обезпечение, които ограничават процикличността до ниво, което не застрашава устойчивостта и финансовата сигурност на ЦК. Това изисква, доколкото е възможно, да се избягват резките или съществените промени в изискванията по отношение на допълнителното обезпечение и да се установят прозрачни и предвидими процедури за адаптиране на тези изисквания при промяна на условията на пазара. За целта ЦК използва поне един от следните варианти:
а)
прилага буфер, който възлиза на най-малко 25 % от изчислените допълнителни обезпечения и може да бъде временно изчерпан, ако изчислените изисквания за допълнително обезпечение нараснат значително;
б)
придава най-малко 25-процентово тегло на неблагоприятните данни в рамките на изчисления в съответствие с член 26 минал период;
в)
гарантира, че неговите изисквания за допълнително обезпечение не са по-ниски от тези, които биха били изчислени при променливост, определена въз основа на 10-годишен исторически период.
2. Когато преразглежда параметрите на модела за определяне на допълнителните обезпечения с оглед по-доброто отразяване на текущите пазарни условия, ЦК взема предвид всяко потенциално проциклично въздействие на това преразглеждане.
ГЛАВА VII
ГАРАНЦИОНЕН ФОНД
(член 42 от Регламент (ЕС) № 648/2012)
Член 29
Рамка и управление
1. Когато определя минималния размер на гаранционния фонд и сумата на другите финансови ресурси, необходими за спазване на изискванията по членове 42 и 43 от Регламент (ЕС) № 648/2012, ЦК отчита груповите зависимости и прилага вътрешна рамка за определяне на видовете екстремни, но реалистични пазарни условия, които биха могли да го изложат на прекомерен риск.
2. Рамката съдържа декларация, в която се описва как ЦК определя екстремните, но реалистични пазарни условия. Тя е изцяло документирана и се съхранява в съответствие с член 12.
3. Рамката се обсъжда от комитета за управление на риска и се одобрява от ръководния съвет. Надеждността на рамката и способността ѝ да отразява промените на пазара подлежат най-малко веднъж годишно на преглед. Прегледът се обсъжда от комитета за управление на риска и се докладва на ръководния съвет.
Член 30
Установяване на екстремни, но реалистични пазарни условия
1. Описаната в член 29 рамка отразява рисковия профил на ЦК, като по целесъобразност се отчитат трансграничните и валутните експозиции. В нея са посочени всички пазарни рискове, на които ЦК би бил изложен при неизпълнение от страна на един или повече клирингови членове, включително неблагоприятни промени в пазарните цени на инструментите, на които е извършен клиринг, ограничена пазарна ликвидност на тези инструменти и спад на ликвидационната стойност на обезпечението. Рамката отразява също допълнителните рискове за ЦК, произтичащи от едновременното неспазване на задълженията на дружествата, принадлежащи към групата на намиращия се в неизпълнение клирингов член.
2. В рамката са посочени поотделно всички пазари, на които ЦК би имал експозиция в случай на неизпълнение на клирингов член. За всеки от посочените пазари ЦК определя екстремните, но реалистични условия въз основа на:
а)
набор от исторически сценарии - включително периоди на екстремни промени на пазара, наблюдавани през последните 30 години или от момента на съществуване на надеждни данни - които биха изложили ЦК на прекомерен финансов риск. Ако ЦК реши, че е малко вероятно да се повторят наблюдавани в миналото значителни ценови изменения, той обосновава пред компетентния орган защо те не са включени в рамката;
б)
набор от потенциални бъдещи сценарии, основани на съгласувани допускания по отношение на пазарната променливост и ценовата корелация между пазарите и финансовите инструменти, като се отчитат както количествените, така и качествените оценки на потенциалните пазарни условия.
3. Рамката отчита също така в количествено и качествено изражение до каква степен екстремните ценови промени биха могли да възникнат в няколко от установените пазари едновременно. В рамката е отчетена възможността ценовите корелации за минали периоди да не бъдат приложими при екстремни, но реалистични пазарни условия.
Член 31
Преглед на екстремни, но реалистични сценарии
Описаните в член 30 процедури се преразглеждат редовно от ЦК, като се вземат под внимание всички съответни пазарни промени и мащабът и концентрацията на експозициите на клиринговите членове. Съвкупността от исторически и хипотетични сценарии, използвани от ЦК за установяване на екстремните, но реалистични пазарни условия, се преразглежда от ЦК, след консултации с комитета за управление на риска, поне веднъж годишно и по-често, ако развитието на пазара или настъпването на съществени промени в съвкупността от договори, по отношение на които ЦК е извършил клиринг, влияе върху стоящите в основата на сценариите допускания и следователно изисква промяната на сценариите. Съществените промени в рамката се отчитат пред ръководния съвет.
ГЛАВА VIII
МЕХАНИЗМИ ЗА КОНТРОЛ НА ЛИКВИДНИЯ РИСК
(член 44 от Регламент (ЕС) № 648/2012)
Член 32
Оценка на ликвидния риск
1. ЦК установяват стабилна рамка за управление на ликвидния риск, която включва ефективни оперативни и аналитични инструменти за текущо и своевременно установяване, измерване и мониторинг на сетълмента и финансовите потоци, включително използваната от него ликвидност в рамките на деня. ЦК редовно оценяват структурата и функционирането на своята рамка за управление на ликвидността, в т.ч. чрез отчитане на резултатите от стрес тестове.
2. Рамката за управление на ликвидността на ЦК е достатъчно устойчива, за да гарантира, че ЦК е в състояние да изпълни дължимите си задължения за плащане и сетълмент във всички съответни валути, включително и в рамките на деня, когато това е целесъобразно. Рамката за управление на ликвидността на ЦК включва също така оценка на неговите потенциални бъдещи нужди от ликвидни средства в рамките на широк спектър от потенциални стресови сценарии. Към стресовите сценарии спада неизпълнение от страна на клиринговите членове съгласно член 44 от Регламент (ЕС) № 648/2012 - от датата на неизпълнението до края на периода на ликвидация, и ликвидният риск, генериран от инвестиционната политика и процедури на ЦК при екстремни, но реалистични пазарни условия.
3. Рамката за управление на ликвидността включва план за ликвидността, който се документира и съхранява в съответствие с член 12. Планът за ликвидността включва най-малко процедури на ЦК за:
а)
поне ежедневно управление и мониторинг на неговите ликвидни нужди съгласно набор от пазарни сценарии;
б)
поддържане на достатъчно ликвидни финансови ресурси за покриване на неговите ликвидни нужди и разграничаване между използваните различни видове ликвидни средства;
в)
ежедневна оценка и измерване на ликвидните активи, с които ЦК разполага, и необходимите му ликвидни средства;
г)
установяване на източниците на ликвиден риск;
д)
оценяване на сроковете, през които ликвидните финансови средства на ЦК трябва да бъдат на разположение;
е)
отчитане на ликвидните средства, които са потенциално необходими с оглед правото на клиринговите членове да разменят парични срещу непарични обезпечения;
ж)
процесите при недостиг на ликвидност;
з)
попълването на всички ликвидни финансови ресурси, които могат да се използват при неблагоприятни събития.
Ръководният съвет на ЦК одобрява плана след консултация с комитета за управление на риска.
4. ЦК оценява ликвидния риск, пред който е изправен, включително невъзможността на ЦК или неговите клирингови членове да покрият дължимите си задължения за плащане в рамките на процедурата по клиринг или сетълмент, като бъде отчетена и инвестиционната дейност на ЦК. Рамката за управление на риска обхваща ликвидните средства, които са необходими с оглед на отношенията между ЦК и всяко лице, към което ЦК има ликвидна експозиция, включително:
а)
банки, извършващи сетълмент;
б)
платежни системи;
в)
системи за сетълмент на ценни книжа;
г)
ностро агенти;
д)
банки попечители;
е)
доставчици на ликвидност;
ж)
оперативно съвместими ЦК;
з)
доставчици на услуги.
5. В своята рамка за управление на ликвидния риск ЦК взема под внимание всички взаимозависимости между лицата, изброени в параграф 4, и различните взаимовръзки, които може да съществуват между ЦК и посочено в параграф 4 лице.
6. ЦК изработва ежедневен доклад за нуждите и ресурсите по параграф 3, букви а) - в), както и тримесечен доклад относно плана за ликвидността по параграф 3, букви г) - з). Докладите се документират и съхраняват в съответствие с глава IV.
Член 33
Достъп до ликвидност
1. ЦК съхранява във всяка от съответните валути ликвидни средства, съответстващи на необходимите му ликвидни средства съгласно член 44 от Регламент (ЕС) № 648/2012 и член 32 от настоящия регламент. Тези ликвидни средства са ограничени до:
а)
парични депозити при емитиращата централна банка;
б)
парични депозити при лицензирани кредитни институции в съответствие с член 47;
в)
предварително договорени кредитни линии или сходни механизми с изправни клирингови членове;
г)
предварително договорени споразумения за обратно изкупуване;
д)
активно търгувани финансови инструменти, които отговарят на изискванията по член 45 и член 46 и за които ЦК може да удостовери, че са леснодостъпни и обратими в парични средства в рамките на деня при предварително определени и много надеждни договорености за финансиране, включително при неблагоприятни пазарни условия.
2. ЦК следи валутите, в които неговите задължения са деноминирани, и взема предвид потенциалното въздействие на неблагоприятни пазарни условия върху способността му да получи достъп до чуждестранните валутни пазари по начин, който съответства на цикъла за сетълмент на ценни книжа в чуждестранна валута и системите за сетълмент на ценни книжа.
3. Предварително договорените кредитни линии, осигурени срещу предоставено от клиринговите членове обезпечение, не трябва да се отчитат два пъти като ликвидни средства. ЦК предприема действия за мониторинг и контрол на концентрацията на експозиции от ликвиден риск към всеки отделен доставчик на ликвидност.
4. ЦК провежда стриктни надлежни проверки на възможностите на своите доставчици на ликвидност да действат съгласно договореностите за ликвидност.
5. ЦК периодично изпитва своите процедури за достъп до предварително установените механизми за финансиране. Това може да включва тестово изтегляне на суми от банкови кредитни линии, проверка на бързината на достъп до ресурсите и надеждността на процедурите.
6. В рамките на плана си за ликвидността ЦК разполага с подробни процедури за използване на своите ликвидни финансови ресурси с оглед покриване на задълженията си за плащане при недостиг на ликвидност. В процедурите по отношение на ликвидността се посочва ясно кога трябва да се използват отделните ресурси. В процедурите се описват и начините за достъп до парични депозити или овърнайт инвестиции на парични депозити, за изпълнение на пазарни трансакции със сетълмент в рамките на деня или за ползване на предварително установени линии за ликвидност. Тези процедури се подлагат на редовно изпитване. ЦК установява също така подходящ план за подновяване на договорености за финансиране преди изтичането на техния срок.
Член 34
Риск от концентрация
1. ЦК следи отблизо и контролира концентрацията на своята експозиция към ликвиден риск, включително своите експозиции към лицата, изброени в член 32, параграф 4, и към лицата от същата група.
2. Рамката за управление на ликвидния риск на ЦК включва използването на граници на експозиция и на концентрация.
3. ЦК определя процеси и процедури при нарушение на границите на концентрация.
ГЛАВА IX
КАСКАДЕН ПРИНЦИП ПРИ НЕИЗПЪЛНЕНИЕ
(член 45 от Регламент (ЕС) № 648/2012)
Член 35
Изчисляване на размера на собствените ресурси на ЦК, които да се използват в рамките на каскадния принцип при неизпълнение
1. ЦК завежда и посочва отделно в баланса си сумата на собствените си ресурси, заделени за посочената в член 45, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 648/2012 цел.
2. ЦК изчислява минималната сума, посочена в параграф 1, като умножава по 25 % минималния капитал, включително неразпределената печалба и резервите, притежавани в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 648/2012 и Делегиран регламент (ЕС) № 152/2013 на Комисията (8).
ЦК преразглежда тази минимална сума най-малко веднъж годишно.
3. Когато ЦК е създал повече от един гаранционен фонд за различните класове финансови инструменти, по отношение на които той осъществява клиринг, общият размер на целевите собствени ресурси, изчислени съгласно параграф 1, се разпределя между гаранционните фондове пропорционално на размера на всеки гаранционен фонд, посочва се отделно в баланса и се използва за случаи на неизпълнение в отделните пазарни сегменти, за които се отнася гаранционният фонд.
4. За съблюдаване на изискванията по параграф 1 не се използват ресурси, различни от капитал, включително неразпределена печалба и резерви, както е посочено в член 16 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
Член 36
Поддържане на сумата на собствените ресурси на ЦК, които се използват в рамките на каскадния принцип при неизпълнение
1. ЦК информира незабавно компетентния орган, ако сумата на целевите собствени ресурси спадне под изискваната в член 35 стойност, заедно с основанията за нарушението и подробно писмено описание на мерките и графика за възстановяване на тази сума.
2. Когато настъпи последващо неизпълнение от страна на един или повече клирингови членове, преди ЦК да е възстановил целевите собствени ресурси, за целите на член 45 от Регламент (ЕС) № 648/2012 се използва само остатъчната сума на разпределените целеви собствени ресурси.
3. ЦК възстановява целевите собствени ресурси най-късно в рамките на един месец от получаване на уведомлението по параграф 1.
ГЛАВА X
ОБЕЗПЕЧЕНИЕ
(член 46 от Регламент (ЕС) № 648/2012)
Член 37
Общи изисквания
ЦК установява и прилага прозрачни и предвидими политики и процедури за оценка и постоянен мониторинг на ликвидността на активите, приети като обезпечение, и при необходимост предприема корективни действия.
ЦК преразглежда най-малко веднъж годишно своите политики и процедури по отношение на допустимите активи. Такъв преглед се извършва също така и при всяка съществена промяна, която засяга рисковите експозиции на ЦК.
Член 38
Парично обезпечение
За целите на член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012 високоликвидното обезпечение от парични средства е деноминирано в една от следните валути:
а)
валута, по отношение на която ЦК може да удостовери пред компетентните органи, че е в състояние да управлява съответния ѝ риск;
б)
валута, в която ЦК извършва клиринг на трансакции, в рамките на изискваното обезпечение за покриване на експозициите на ЦК в тази валута.
Член 39
Финансови инструменти
За целите на член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012 за високоликвидно обезпечение може да се считат финансовите инструменти, банковите гаранции и златото, които отговарят на изложените в приложение I условия.
Член 40
Оценяване на обезпеченията
1. С оглед оценяване на високоликвидните обезпечения, посочени в член 37, ЦК установява и прилага политики и процедури за мониторинг в почти реално време на кредитното качество, пазарната ликвидност и променливостта на цената на всеки приет като обезпечение актив. ЦК проверява редовно и най-малко веднъж годишно адекватността на своите политики и процедури за оценяване. Такава проверка се извършва също така и при всяка съществена промяна, която засяга рисковите експозиции на ЦК.
2. ЦК оценява по пазарни стойности и в почти реално време своите обезпечения, а когато това не е възможно, ЦК трябва да може да удостовери пред компетентните органи, че е в състояние да управлява съответните рискове.
Член 41
Проценти за намаляване на стойността на обезпечението
1. ЦК установява и прилага политики и процедури, с които по предпазлив начин да определя процентите за намаляване на стойността на обезпечението.
2. Процентите за намаляване на стойността на обезпечението са съобразени с евентуалната необходимост от ликвидиране на обезпечението при неблагоприятни пазарни условия и отчитат времето, необходимо за неговата ликвидация. ЦК удостоверява пред компетентния орган, че процентите за намаляване на стойността на обезпечението се изчисляват по консервативен начин, за да бъде, доколкото е възможно, ограничено процикличното въздействие. Процентът за намаляване на стойността на всеки служещ като обезпечение актив се определя, като се вземат под внимание приложимите критерии, в т.ч.:
а)
видът на актива и свързаното с финансовия инструмент ниво на кредитен риск според вътрешната оценка на ЦК. При извършване на тази оценка ЦК прилага точна и обективна методология, която не се основава изцяло на външни становища и отчита риска, произтичащ от установяването на емитента в конкретната държава;
б)
падежът на актива;
в)
историческата и хипотетичната бъдеща променливост на цената на актива при неблагоприятни пазарни условия;
г)
ликвидността на основния пазар, включително спредовете между цените „продава“ и „купува“;
д)
валутният риск, ако има такъв;
е)
утежняващият риск.
3. ЦК проверява редовно адекватността на процентите за намаляване на стойността на обезпечението. ЦК преразглежда политиките и процедурите за определяне на процентите за намаляване на стойността на обезпечението най-малко веднъж годишно и при всяка съществена промяна, която засяга рисковите експозиции на ЦК, като следва, доколкото е възможно, да избягва резките или съществените промени в тези проценти, които могат да доведат до процикличност. Политиките и процедурите за определяне на процентите за намаляване на стойността на обезпечението се одобряват от независимо лице най-малко веднъж годишно.
Член 42
Граници на концентрация
1. ЦК установява и прилага политики и процедури за поддържане на необходимата диверсифицикация на обезпечението, която позволява неговата ликвидация в рамките на определения период на държане без значителни пазарни последствия. В тези политики и процедури се определят мерките за намаляване на риска, които трябва да бъдат прилагани при превишаване на посочените в параграф 2 граници.
2. ЦК определя граници на концентрацията на ниво:
а)
отделни емитенти;
б)
вид емитент;
в)
вид актив;
г)
отделен клирингов член;
д)
всички клирингови членове.
3. Границите на концентрация се определят по консервативен начин, като се вземат предвид всички приложими критерии, в т.ч.:
а)
финансовите инструменти, емитирани от емитенти от един и същ икономически сектор, област на дейност и географски регион;
б)
равнището на кредитен риск на финансовия инструмент или на емитента според вътрешната оценка на ЦК. При извършване на тази оценка ЦК прилага точна и обективна методология, която не се основава изцяло на външни становища и отчита риска, произтичащ от установяването на емитента в конкретната държава;
в)
ликвидността и променливостта на цената на финансовите инструменти.
4. ЦК гарантира, че най-много 10 % от неговите обезпечения са гарантирани от една кредитна институция или еквивалентна финансова институция от трета държава или от предприятие, което е част от групата на кредитната институция или финансовата институция от трета държава. Когато обезпеченията, получени от ЦК под формата на гаранции на търговски банки, надхвърлят 50 % от общия размер на обезпеченията, тази граница може да бъде увеличена до 25 %.
5. При изчисляване на предвидените в параграф 2 граници ЦК включва общата стойност на експозицията на ЦК към емитента, включително сумата на използваните от ЦК кумулативни кредитни линии, депозитни сертификати, срочни депозити, спестовни сметки, депозитни сметки, текущи сметки, инструментите на паричния пазар и механизми за обратни репо сделки. Тези ограничения не се прилагат по отношение на обезпечението, държано от ЦК в превишение на минималните изисквания по отношение на допълнителните обезпечения, гаранционния фонд или другите финансови ресурси.
6. При определяне на границите на концентрация за експозицията на ЦК към отделен емитент ЦК сумира и третира като отделен риск експозицията си към всички финансови инструменти, емитирани или изрично гарантирани от емитента или от групата на емитента, и към финансовите инструменти, емитирани от предприятия, чиято изключителна цел е да притежават средства за производство, които са от съществено значение за дейността на емитента.
7. ЦК проверява редовно адекватността на своите политики и процедури по отношение на границите на концентрация. ЦК преразглежда своите политики и процедури по отношение на границите на концентрация най-малко веднъж годишно и при всяка съществена промяна, която засяга рисковите експозиции на ЦК.
8. ЦК информира компетентния орган и клиринговите членове относно приложимите граници на концентрация и всяко изменение на тези граници.
9. Ако ЦК наруши в значителна степен границите на концентрация, установени в неговите политики и процедури, той незабавно уведомява компетентния орган. ЦК отстранява нарушението във възможно най-кратък срок.
ГЛАВА XI
ИНВЕСТИЦИОННА ПОЛИТИКА
(член 47 от Регламент (ЕС) № 648/2012)
Член 43
Високоликвидни финансови инструменти
За целите на член 47, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012 дълговите инструменти се считат за високоликвидни и с минимален кредитен и пазарен риск, когато те са дългови инструменти, отговарящи на всяко едно от посочените в приложение II условия.
Член 44
Споразумения за депозиране на финансови инструменти при висока степен на сигурност
1. Ако ЦК не е в състояние да депозира посочените в член 45 финансови инструменти или тези, предоставени му под формата на допълнителни обезпечения, вноските в гаранционния фонд или вноските към други финансови ресурси, чрез прехвърляне на собственост и право на обезпечение към оператор на система за сетълмент на ценни книжа, която осигурява пълната защита на тези инструменти, то тези финансови инструменти се депозират при:
а)
централна банка, която осигурява пълната защита на тези инструменти и при нужда предоставя на ЦК бърз достъп до финансовите инструменти;
б)
лицензирана кредитна институция според определението от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9), която осигурява пълното отделяне и защита на тези инструменти, предоставя на ЦК бърз достъп до финансовите инструменти при нужда и е с нисък кредитен риск, удостоверен от вътрешната оценка на ЦК. При извършване на тази оценка ЦК прилага точна и обективна методология, която не се основава изцяло на външни становища и отчита риска, произтичащ от установяването на емитента в конкретната държава;
в)
финансова институция от трета държава, която подлежи на и спазва пруденциални правила, считани от компетентните органи за поне толкова строги, колкото установените в Директива 2006/48/ЕО, разполага с надеждни счетоводни практики, процедури за съхранение и вътрешен контрол, осигурява пълното отделяне и защита на тези инструменти, предоставя на ЦК бърз достъп до финансовите инструменти при нужда и е с нисък кредитен риск, удостоверен от вътрешната оценка на ЦК. При извършване на тази оценка ЦК прилага точна и обективна методология, която не се основава изцяло на външни становища и отчита риска, произтичащ от установяването на емитента в конкретната държава.
2. Когато финансовите инструменти са депозирани в съответствие с параграф 1, буква б) или в), те се съхраняват при условия, които предотвратяват всякакви загуби на ЦК вследствие на неизпълнение или неплатежоспособност на лицензираната финансова институция.
3. Споразуменията за депозиране при висока степен на сигурност на финансови инструменти, предоставени под формата на допълнителни обезпечения, вноски в гаранционния фонд или вноски към други финансови ресурси, позволяват на ЦК повторната употреба на тези финансови инструменти само когато са изпълнени условията по член 39, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012 и с повторната употреба се цели извършване на плащания, управление на неизпълнение на клирингов член или изпълнение на споразумение за оперативна съвместимост.
Член 45
Споразумения за поддържане на парични средства при висока степен на сигурност
1. За целите на член 47, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 648/2012, когато паричните средства не са депозирани при централна банка, този депозит отговаря на всяко едно от следните условия:
а)
депозитът е в една от следните валути:
i)
валута, по отношение на която ЦК може с високо ниво на увереност да удостовери, че е в състояние да управлява съответния ѝ риск;
ii)
валута, в която ЦК извършва клиринг на трансакции, в рамките на полученото в тази валута обезпечение;
б)
депозитът е открит при една от следните институции:
i)
лицензирана кредитна институция според определението от Директива 2006/48/ЕО, която е с нисък кредитен риск, удостоверен от вътрешната оценка на ЦК. При извършване на тази оценка ЦК прилага точна и обективна методология, която не се основава изцяло на външни становища и отчита риска, произтичащ от установяването на емитента в конкретната държава;
ii)
финансова институция от трета държава, която подлежи на и спазва пруденциални правила, считани от компетентните органи за поне толкова строги, колкото установените в Директива 2006/48/ЕО, разполага с надеждни счетоводни практики, процедури за съхранение и вътрешен контрол и е с нисък кредитен риск, удостоверен от вътрешната оценка на ЦК. При извършване на тази оценка ЦК прилага точна и обективна методология, която не се основава изцяло на външни становища и отчита риска, произтичащ от установяването на емитента в конкретната държава.
2. Когато паричните средства се поддържат чрез овърнайт депозит в съответствие с параграф 1, най-малко 95 % от тези парични средства, изчислени като средна стойност за един календарен месец, се депозират посредством механизми, които осигуряват обезпечаването на паричните средства чрез високоликвидни финансови инструменти, които отговарят на изискванията по член 45, с изключение на изискването по параграф 1, буква в) от същия член.
Член 45
Граници на концентрация
1. ЦК установява и прилага политики и процедури, гарантиращи, че финансовите инструменти, в които са инвестирани неговите финансови ресурси, са достатъчно диверсифицирани.
2. ЦК определя граници на концентрация и следи концентрацията на ниво:
а)
отделни финансови инструменти;
б)
видове финансови инструменти;
в)
отделни емитенти;
г)
видове емитенти;
д)
контрагенти, с които са сключени споразумения по член 44, параграф 1, букви б) и в) или по член 45, параграф 2.
3. При определяне на вида емитент ЦК взема предвид следното:
а)
географското разпределение;
б)
взаимозависимостите и множеството взаимовръзки между даденото лице и ЦК;
в)
равнището на кредитен риск;
г)
експозициите на ЦК към емитента във вид на продукти, по отношение на които ЦК осъществява клиринг.
4. В политиките и процедурите се определят мерките за намаляване на риска, които трябва да бъдат прилагани при превишаване на границите на концентрация.
5. При определяне на границите на концентрация за експозицията на ЦК към отделен емитент или попечител ЦК сумира и третира като отделен риск експозицията си към всички финансови инструменти, емитирани или изрично гарантирани от емитента, и към всички финансови ресурси, депозирани при попечителя.
6. ЦК проверява редовно адекватността на своите политики и процедури по отношение на границите на концентрация. В допълнение ЦК преразглежда своите политики и процедури по отношение на границите на концентрация най-малко веднъж годишно и при всяка съществена промяна, която засяга рисковата експозиция на ЦК.
7. Ако ЦК наруши границите на концентрация, установени в неговите политики и процедури, той незабавно уведомява компетентния орган. ЦК отстранява нарушението във възможно най-кратък срок.
Член 46
Непарични обезпечения
Когато обезпечението е получено под формата на финансови инструменти съгласно разпоредбите на глава X, се прилагат единствено членове 44 и 45.
ГЛАВА XII
ПРЕГЛЕД НА МОДЕЛИ, СТРЕС ТЕСТОВЕ И БЕК ТЕСТОВЕ
(член 49 от Регламент (ЕС) № 648/2012)
РАЗДЕЛ 1
Модели и програми
Член 47
Одобряване на модели
1. Моделите, техните методологии и рамката за управление на ликвидния риск на ЦК, използвани за количествено определяне, агрегиране и управление на неговите рискове, преминават през широкообхватна процедура за одобряване. Всяко съществено изменение или промяна на неговите модели, техните методологии и рамката за управление на ликвидния риск е обект на подходящо управление, включително консултация с комитета за управление на риска, и преди прилагане се одобрява от квалифицирано и независимо лице.
2. Прилаганият от ЦК процес за одобряване се документира, като в него се посочват най-малко политиките, използвани за изпитване на методологиите за допълнителните обезпечения, гаранционния фонд и другите финансови ресурси, и рамката за изчисляване на ликвидните финансови ресурси. Всяко съществено изменение или промяна на тези политики е обект на подходящо управление, включително консултация с комитета за управление на риска, и преди прилагане се одобрява от квалифицирано и независимо лице.
3. Широкообхватната процедура за одобряване включва най-малко следното:
а)
оценка на концептуалната обоснованост на моделите и рамката, като се отчитат използваните при разработването доказателства в подкрепа на това;
б)
преглед на текущите процедури за мониторинг, включително проверка на процесите и сравнителните показатели;
в)
преглед на параметрите и допусканията, направени при разработването на неговите модели, техните методологии и рамката;
г)
преглед на адекватността и целесъобразността на моделите, техните методологии и рамката, приета по отношение на видовете договори, към които се прилагат;
д)
преглед на целесъобразността на сценариите на стрес тестовете в съответствие с глава VII и член 52;
е)
анализ на резултатите от тестовете.
4. ЦК определя критериите, по които оценява дали неговите модели, техните методологии и рамката за управление на ликвидния риск могат да бъдат успешно одобрени. Критериите включват успешните резултати от тестовете.
5. Когато ценовите данни не са леснодостъпни или надеждни, ЦК отчита тези ограничения, като използва най-малко консервативни допускания, основаващи се на наблюдаваните корелирани или свързани пазари и текущите тенденции на пазара.
6. Когато ценовите данни не са леснодостъпни или надеждни, използваните за целта системи и модели за оценка са обект на подходящо управление, включително консултация с комитета за управление на риска, одобряване и изпитване. Моделите за оценка на ЦК се одобряват при разнообразни пазарни сценарии от квалифицирано и независимо лице, за да се гарантира целесъобразността на генерираните чрез тези модели цени, като при необходимост ЦК коригира начина на изчисляване на първоначалното допълнително обезпечение с оглед отразяване на установените рискове, свързани с модела.
7. ЦК редовно извършва оценка на теоретичните и емпиричните характеристики на своя модел за определяне на допълнителните обезпечения за всички финансови инструменти, по отношение на които той осъществява клиринг.
Член 48
Програми за изпитване
1. ЦК разполага с политики и процедури, които съдържат подробно описание на програмите за стрес тестове и бек тестове, провеждани за определяне на целесъобразността, точността, надеждността и устойчивостта на моделите и техните методологии, които се използват за изчисляване на неговите механизми за контрол на риска, включително допълнителните обезпечения, вноските в гаранционния фонд и другите финансови ресурси при широк набор от пазарни условия.
2. В политиките и процедурите на ЦК се посочва подробно програмата за стрес тестове, която се използва за определяне на целесъобразността, точността, надеждността и устойчивостта на рамката за управление на ликвидния риск.
3. Политиките и процедурите включват най-малко методологии за инициирането на подбора и разработването на подходящи тестове, в т.ч. подбор на данни за портфейла и пазара, периодичност на изпитването, специфични характеристики на риска на финансовите инструменти, за които е извършен клиринг, анализ на резултатите от тестовете и изключенията, както и съответните необходими корективни мерки.
4. При провеждането на всеки тест ЦК включва всички клиентски позиции.
РАЗДЕЛ 2
Бек тестове
Член 49
Процедура за извършване на бек тестове
1. ЦК оценява степента на покритие на допълнителните обезпечения, като извършва последваща съпоставка на наблюдаваните с очакваните резултати, получени при използване на моделите за определяне на допълнителните обезпечения. Такива основани на бек тестове анализи се извършват ежедневно, за да се прецени дали съществуват изключения при изпитването на степента на покритие на допълнителните обезпечения. Степента на покритие се оценява на базата на текущите позиции във финансови инструменти и на клиринговите членове, като се вземат под внимание възможните последици от допълнително обезпечаване на ниво портфейл и по целесъобразност оперативно съвместимите ЦК.
2. В програмата си за извършване на бек тестове ЦК прилага подходящи исторически времеви хоризонти, за да гарантира, че използваният период на наблюдение е достатъчен за ограничаване на отрицателното въздействие върху статистическата значимост.
3. В програмата си за извършване на бек тестове ЦК прилага най-малко ясни статистически тестове и определени от него критерии за оценка на резултатите от бек тестовете.
4. Без да нарушава поверителността, ЦК периодично докладва резултатите и анализите от своите бек тестове на комитета за управление на риска, който дава своите препоръки във връзка с прегледа на модела за определяне на допълнителните обезпечения.
5. Резултатите и анализите от бек тестовете се предоставят на разположение на всички клирингови членове и всички известни на ЦК клиенти. Всички други клиенти получават при поискване достъп до резултатите и анализите от бек тестовете от съответните клирингови членове. Тази информация следва да бъде обобщена по начин, който запазва поверителността, като клиринговите членове и клиенти получават достъп единствено до подробните резултати и анализи от бек тестовете на своите портфейли.
6. ЦК формулира процедурите за определяне на действията, които би могъл да предприеме с оглед на резултатите от анализите на бек тестовете.
РАЗДЕЛ 3
Изпитване и анализи на чувствителността
Член 50
Процедура за изпитване и анализ на чувствителността
1. ЦК провежда изпитвания и анализи на чувствителността, за да оцени покритието на своя модел за определяне на допълнителните обезпечения при разнообразни пазарни условия чрез използване на данни от минали периоди за настъпили неблагоприятни пазарни условия и хипотетични данни за ненастъпили неблагоприятни пазарни условия.
2. За да разбере по какъв начин степента на покритие на допълнителните обезпечения може да бъде засегната от много неблагоприятни пазарни условия и промени в основните параметри на модела, ЦК използва широк набор от параметри и допускания, с които обхваща различните исторически и хипотетични условия, включително периодите с най-високо ниво на променливост, които са били наблюдавани на обслужваните от него пазари, и екстремните промени в корелационните зависимости между цените на договорите, по отношение на които ЦК осъществява клиринг.
3. Анализ на чувствителността се извършва по отношение на редица действителни и представителни портфейли на клирингови членове. Представителните портфейли се избират въз основа на тяхната чувствителност към съществените рискови фактори и корелациите, на които е изложен ЦК. Тези изпитвания и анализи на чувствителността са разработени с цел изпитване на ключовите параметри и допускания на модела за определяне на първоначалното допълнително обезпечение при редица доверителни интервали, за да се определи чувствителността на системата към допускане на грешки при калибрирането на тези параметри и допускания. Трябва да се обърне дължимото внимание на срочната структура на рисковите фактори и предполагаемата корелация между тях.
4. ЦК оценява потенциалните загуби по позициите на клиринговия член.
5. ЦК отчита по целесъобразност параметрите, отразяващи едновременното неизпълнение от страна на клиринговите членове, които емитират финансови инструменти, по отношение на които ЦК осъществява клиринг, или базов актив на дериватите, по отношение на които ЦК осъществява клиринг. Когато е приложимо, се отчитат също последствията от неизпълнението на клиент, емитиращ финансови инструменти, по отношение на които ЦК осъществява клиринг, или базов актив на дериватите, по отношение на които ЦК осъществява клиринг.
6. Без да нарушава поверителността, ЦК периодично докладва резултатите от своите изпитвания и анализи на чувствителността на комитета за управление на риска, който дава своите препоръки във връзка с прегледа на модела за определяне на допълнителните обезпечения.
7. ЦК формулира процедурите за определяне на действията, които би могъл да предприеме с оглед на резултатите от анализите на чувствителността.
РАЗДЕЛ 4
Стрес тестове
Член 51
Процедура за извършване на стрес тестове
1. При извършваните от ЦК стрес тестове на моделите, използвани за оценка на рисковите експозиции, се прилагат неблагоприятни параметри, допускания и сценарии, за да се гарантира, че финансовите ресурси на ЦК са достатъчни, за да покрият тези експозиции при екстремни, но реалистични пазарни условия.
2. Програмата за стрес тестове на ЦК изисква от него да провежда редовно редица стрес тестове, обхващащи продуктовата гама на ЦК и всички елементи на неговите модели и техните методологии, както и на рамката му за управление на ликвидния риск.
3. Програмата за стрес тестове на ЦК изисква извършването на стрес тестове по определени за целта сценарии, включващи както минали, така и хипотетични екстремни, но реалистични пазарни условия в съответствие с глава VII. Използваните минали условия се преглеждат и адаптират, когато това е целесъобразно. ЦК взема предвид и други форми на подходящи сценарии за стрес тестове, сред които техническа или финансова неизправност на извършващите сетълмент банки, ностро агенти, банки попечители, доставчици на ликвидност или оперативно съвместими ЦК.
4. ЦК има възможност бързо да адаптира своите стрес тестове с оглед включване на нови или възникващи рискове.
5. ЦК взема предвид потенциалните загуби, възникнали от неизпълнението на евентуално известен му клиент, извършващ клиринг чрез няколко клирингови членове.
6. Без да нарушава поверителността, ЦК периодично докладва резултатите и анализите от своите стрес тестове на комитета за управление на риска, който дава своите препоръки във връзка с прегледа на неговите модели, методологии, както и на рамката му за управление на ликвидния риск.
7. Резултатите и анализите от стрес тестовете се предоставят на разположение на всички клирингови членове и всички известни на ЦК клиенти. Всички други клиенти получават достъп до резултатите и анализите от стрес тестовете от съответните клирингови членове при поискване. Тази информация следва да бъде обобщена по начин, който запазва поверителността, като клиринговите членове и клиенти получават достъп единствено до подробните резултати и анализи от стрес тестовете на своите портфейли.
8. ЦК определя процедурите, определящи подробно действията, които би могъл да предприеме с оглед на резултатите от анализите на стрес тестовете.
Член 52
Рискови фактори, подлагани на стрес тестове
1. ЦК установява и разполага с подходящ метод за измерване на съответните рискови фактори, които са специфични за договорите, по отношение на които той осъществява клиринг, и биха могли да повлияят върху неговите загуби. В стрес тестовете на ЦК се отчитат най-малко рисковите фактори, определени за следните видове финансови инструменти:
а)
договори, свързани с лихвен процент: рисковите фактори по отношение на лихвените проценти във всяка валута, в която ЦК извършва клиринг на финансови инструменти. Моделът на кривата на доходността е разделен на различни падежни интервали, за да бъдат обхванати колебанията в променливостта на лихвените проценти по цялата крива на доходността. Броят на съответните рискови фактори зависи от сложността на лихвените договори, по отношение на които ЦК извършва клиринг. Базисният риск, произтичащ от непълно корелираните движения между лихвените проценти по държавни ценни книжа и други инструменти с фиксирана доходност, се представя самостоятелно;
б)
договори, свързани с обменния курс: рисковите фактори по отношение на всяка една чуждестранна валута, в която ЦК извършва клиринг на финансови инструменти, и на обменния курс между валутата на исканията за допълнително обезпечение и валутата, в която ЦК извършва клиринг на финансови инструменти;
в)
договори, свързани с акции: рисковите фактори по отношение на променливостта на отделните емисии от акции за всеки един от пазарите, на които ЦК осъществява клиринг, и на променливостта на различните сектори на съвкупния пазар на акции. Сложността и естеството на техниките за моделиране на даден пазар съответстват на експозицията на ЦК на пазара като цяло, както и на съответната му концентрация в отделни емисии на акции от този пазар;
г)
договори, свързани със стоки: рисковите фактори, които отчитат различните категории и подкатегории договори за стоки и свързаните с тях деривати, по отношение на които ЦК извършва клиринг, включително по целесъобразност колебанията в приемливата печалба между дериватните позиции и паричните позиции в стоката;
д)
договори, свързани с кредит: рисковите фактори по отношение на риска от внезапно неизпълнение, включително кумулативния риск вследствие на неизпълнение на повече от един контрагент, базисния риск и променливост на нормата на възстановяване.
2. В своите стрес тестове ЦК взема предвид най-малко следните фактори:
а)
корелации, включително между установени рискови фактори и сходни договори, по отношение на които ЦК извършва клиринг;
б)
фактори, свързани с предполагаемата променливост и променливостта за минали периоди на подлежащия на клиринг договор;
в)
специфични характеристики на всички нови договори, по отношение на които ЦК извършва клиринг;
г)
риска от концентрация, в т.ч. към клирингов член и към лице от групата на клиринговите членове;
д)
взаимозависимости и множество взаимовръзки;
е)
съответните рискове, включително валутен риск;
ж)
установените граници на експозициите;
з)
утежняващия риск.
Член 53
Общи финансови ресурси, подлагани на стрес тестове
1. С програмата за стрес тестове на ЦК се гарантира, че неговите съвкупни допълнителни обезпечения, вноски в гаранционния фонд и други финансови ресурси са достатъчни, за да покрият най-малко неизпълнението на двамата клирингови членове, към които ЦК има най-големи експозиции, при екстремни, но реалистични пазарни условия. Чрез програмата за стрес тестове се проучват също така потенциалните загуби вследствие на неизпълнението на лицата от съответната група на всеки от двамата клирингови членове, към които ЦК има най-големи експозиции, при екстремни, но реалистични пазарни условия.
2. С програмата за стрес тестове на ЦК се гарантира, че неговите допълнителни обезпечения и гаранционен фонд са достатъчни, за да покрият най-малко неизпълнението от страна на клиринговия член, към който ЦК има най-големите експозиции, или от страна на клиринговите членове, към които ЦК има вторите и третите по големина експозиции, ако тяхната сума е по-голяма, съгласно член 42 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
3. ЦК провежда задълбочен анализ на потенциалните загуби, които може да претърпи, и оценява потенциалните загуби по позициите на клиринговия член, включително риска, че ликвидацията на тези позиции може да окаже въздействие върху пазара и степента на покритие на допълнителните обезпечения на ЦК.
4. В своите стрес тестове ЦК отчита по целесъобразност последствията от неизпълнението на клирингов член, емитиращ финансови инструменти, по отношение на които ЦК осъществява клиринг, или базов актив на дериватите, по отношение на които ЦК осъществява клиринг. По целесъобразност се отчитат също последствията от неизпълнението на клиент, емитиращ финансови инструменти, по отношение на които ЦК осъществява клиринг, или базов актив на дериватите, по отношение на които ЦК осъществява клиринг.
5. В стрес тестовете на ЦК се отчита предвиденият в член 26 период на ликвидация.
Член 54
Ликвидни финансови ресурси, подлагани на стрес тестове
1. С програмата на ЦК за извършване на стрес тестове на неговите ликвидни финансови ресурси се гарантира, че те отговарят на изложените в глава VIII изисквания.
2. ЦК разполага с ясни и прозрачни правила и процедури за преодоляване на разкритите в рамките на стрес тестовете проблеми по отношение на недостатъчната ликвидност на финансовите ресурси, за да се осигури сетълментът на задълженията за плащане.
ЦК разполага също с ясни процедури за използване на резултатите и анализите от своите стрес тестове, за да оцени и адаптира адекватността на своята рамка за управление на ликвидния риск и доставчиците на ликвидност.
3. Сценариите, използвани при извършването на стрес тестове по отношение на ликвидните финансови ресурси, отчитат структурата и дейността на ЦК и включват всички лица, които могат да представляват значителен ликвиден риск за него. Тези стрес тестове отчитат още всяка силна обвързаност или сходни експозиции между неговите клирингови членове, включително дружества, които са част от една и съща група, и оценяват вероятността от неизпълнение на повече от един контрагент и верижния ефект, който подобно неизпълнение може да предизвика сред неговите клирингови членове.
РАЗДЕЛ 5
Обхват и използване на резултатите от изпитването
Член 55
Поддържане на достатъчно покритие
1. ЦК установява и поддържа процедури за разкриване на промените в пазарните условия, в т.ч. увеличаване на променливостта или намаляване на ликвидността на финансовите инструменти, по отношение на които осъществява клиринг, за да може своевременно да адаптира изчисленията си на изискваното допълнително обезпечение и надлежно да отчете новите пазарни условия.
2. ЦК извършва тестове по отношение на своите проценти за намаляване на стойността на обезпечението, за да гарантира, че при екстремни, но реалистични пазарни условия обезпечението може да бъде ликвидирано най-малко по намалената стойност.
3. Ако вместо на ниво продукт ЦК набира обезпеченията на ниво портфейл, той постоянно преразглежда и изпитва компенсациите между продуктите. ЦК основава тези компенсации на предпазлива и икономически обоснована методология, която отразява степента на ценова зависимост между продуктите. По-специално ЦК изпитва как се променят корелациите по време на периоди на реални и хипотетични тежки пазарни условия.
Член 56
Преглед на модели въз основа на резултатите от тестове
1. ЦК разполага с ясни процедури за определяне на размера на допълнителните обезпечения, които може да се наложи да привлече, включително в рамките на деня, и за пренастройване на модела за определяне на допълнителните обезпечения, когато бек тестовете показват, че моделът не е функционирал според очакванията и поради това не е установил подходящия размер на първоначалните допълнителни обезпечения, необходим за постигане на желаното ниво на увереност. Установената от ЦК необходимост от допълнително обезпечение се отразява в следващото искане за предоставяне на допълнително обезпечение.
2. ЦК оценява източника на разкритите от бек тестовете изключения. В зависимост от източника на изключенията ЦК решава дали е необходима съществена промяна на модела за определяне на допълнителните обезпечения или на захранващите го модели и дали е нужно пренастройване на текущите параметри.
3. ЦК оценява източниците на разкритите от стрес тестовете изключения. В зависимост от естеството на изключенията ЦК решава дали е необходима съществена промяна на неговите модели, техните методологии или на рамката за управление на ликвидния риск и дали е нужно пренастройване на текущите параметри и допускания.
4. Когато резултатите от тестовете показват недостатъчно покритие на допълнителните обезпечения, гаранционния фонд или другите финансови ресурси, ЦК увеличава цялостното покритие на своите финансови ресурси до приемливо ниво преди следващото искане за предоставяне на допълнително обезпечение. Когато резултатите от тестовете показват недостатъчна ликвидност на финансовите ресурси, ЦК увеличава възможно най-бързо своите ликвидни финансови ресурси до приемливо ниво.
5. Когато преразглежда своите модели, методологии и рамка за управление на ликвидния риск, ЦК следи честотата на поява на тестови изключения, за да може своевременно и целесъобразно да определи и премахне проблемите.
РАЗДЕЛ 6
Обратни стрес тестове
Член 57
Обратни стрес тестове
1. ЦК провежда обратни стрес тестове, предназначени да установят при какви пазарни условия неговите съвкупни допълнителни обезпечения, гаранционен фонд и други финансови ресурси няма да осигурят необходимото покритие на кредитните експозиции и неговите ликвидни финансови ресурси могат да бъдат недостатъчни. При провеждане на тези тестове ЦК моделира екстремни пазарни условия, които не се считат за реалистични, за да може да определи границите на своите модели, рамката за управление на ликвидния риск, финансовите ресурси и ликвидните финансови ресурси.
2. ЦК разработва обратни стрес тестове, съобразени със специфичните рискове на пазарите и на договорите, по отношение на които предоставя клирингови услуги.
3. ЦК използва условията, определени в параграф 1, и резултатите и анализите от своите обратни стрес тестове, за да може да определи екстремните, но реалистични сценарии в съответствие с глава VII.
4. Без да нарушава поверителността, ЦК периодично докладва резултатите и анализите от своите обратни стрес тестове на комитета за управление на риска, който дава своите препоръки във връзка с техния преглед.
РАЗДЕЛ 7
Процедури при неизпълнение
Член 58
Изпитване на процедурите при неизпълнение
1. ЦК изпитва и преразглежда своите процедури при неизпълнение, за да осигури тяхната практичност и ефективност. ЦК извършва симулационни проверки като част от изпитването на своите процедури при неизпълнение.
2. Въз основа на изпитването на своите процедури при неизпълнение ЦК установява всяка несигурност и целесъобразно адаптира своите процедури с оглед нейното ограничаване.
3. Чрез провеждането на симулационни проверки ЦК удостоверява дали всички клирингови членове, евентуално клиенти и други заинтересовани страни, включително оперативно съвместими ЦК и всички свързани доставчици на услуги, са надлежно информирани и запознати с процедурите при неизпълнение.
РАЗДЕЛ 8
Одобряване и честота на изпитване
Член 59
Честота
1. ЦК подлага своите модели и техните методологии на широкообхватна процедура за одобряване най-малко веднъж годишно.
2. ЦК подлага своята рамка за управление на ликвидния риск на широкообхватна процедура за одобряване най-малко веднъж годишно.
3. ЦК подлага своите модели за оценка на цялостна процедура за одобряване най-малко веднъж годишно.
4. ЦК преглежда целесъобразността на посочените в член 51 политики най-малко веднъж годишно.
5. ЦК анализира и следи резултатите от своя модел и покритието на финансовите ресурси в случай на неизпълнение, като подлага на ежедневни бек тестове покритието на допълнителните обезпечения и провежда ежедневни стрес тестове при използване на стандартни и предварително определени параметри и допускания.
6. ЦК анализира и следи своята рамка за управление на ликвидния риск, като подлага своите ликвидни финансови ресурси на най-малко ежедневни стрес тестове.
7. ЦК провежда най-малко веднъж месечно подробен и задълбочен анализ на резултатите от тестовете, за да гарантира верността на своите сценарии за стрес тестове, модели и рамка за управление на ликвидния риск, основни параметри и допускания. При неблагоприятни пазарни условия този анализ се провежда по-често, включително когато финансови инструменти, за които се извършва клиринг, или обслужваните като цяло пазари се характеризират с високо ниво на променливост, станат по-слабо ликвидни или когато размерът или концентрацията на позициите, притежавани от неговите клирингови членове, нарасне значително или се очаква ЦК да действа при неблагоприятни пазарни условия.
8. Най-малко веднъж месечно се извършва анализ на чувствителността, като се използват резултатите от изпитванията на чувствителността. Този анализ се провежда по-често, когато пазарите са необичайно нестабилни или по-слабо ликвидни или когато нарасне значително размерът или концентрацията на позициите, притежавани от неговите клирингови членове.
9. ЦК подлага на тест най-малко веднъж годишно компенсациите между финансовите инструменти и промяната на корелациите по време на реални и хипотетични тежки пазарни условия.
10. Използваните от ЦК проценти за намаляване на стойността на обезпечението се подлагат на тест най-малко веднъж месечно.
11. ЦК провежда обратни стрес тестове най-малко веднъж на три месеца.
12. Най-малко веднъж на три месеца ЦК изпитва и преразглежда своите процедури при неизпълнение и извършва най-малко веднъж годишно симулационни проверки в съответствие с член 61. ЦК извършва също симулационни проверки след всяка съществена промяна в своите процедури при неизпълнение.
РАЗДЕЛ 9
Времеви хоризонти при извършването на тестове
Член 60
Времеви хоризонти
1. Използваните при стрес тестове времеви хоризонти се определят в съответствие с глава VII и обхващат в перспектива екстремните, но реалистични пазарни условия.
2. Времевите хоризонти, използвани при бек тестовете за минали периоди, включват най-малко данни от текущата година или от момента, в който ЦК е започнал да извършва клиринг на съответния финансов инструмент, ако този период е по-малък от година.
РАЗДЕЛ 10
Публично оповестяване
Член 61
Информация, която трябва да бъде публично оповестена
1. ЦК оповестява публично общите принципи, които стоят в основата на неговите модели и техните методологии, естеството на провежданите тестове, обобщените на високо равнище резултати от тестовете и всички предприети корективни действия.
2. ЦК оповестява публично ключовите аспекти на своите процедури при неизпълнение, в т.ч.:
а)
обстоятелствата, при които могат да бъдат предприемани действия;
б)
лицата, които могат да предприемат тези действия;
в)
обхвата на действията, които могат да бъдат предприети, включително третиране на собствените и клиентските позиции, фондове и активи;
г)
механизми за покриване на задълженията на ЦК към изправните клирингови членове;
д)
механизми за подпомагане покриването на задълженията на намиращ се в неизпълнение клирингов член към неговите клиенти.
Член 62
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Буква з) от раздел 2 от приложение I се прилага след третата година от влизането в сила на настоящия регламент по отношение на сделките с деривати по смисъла на член 2, параграф 4, букви б) и г) от Регламент (ЕС) № 1227/2011 на Европейския парламент и на Съвета (10).
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 19 декември 2012 година.
REGOLAMENT TA’ DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 153/2013
tad-19 ta' Diċembru 2012
li jissupplimenta r-Regolament (UE) Nru 648/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-4 ta’ Lulju 2012 fir-rigward ta’ standards tekniċi regolatorji dwar rekwiżiti għall-kontropartijiet ċentrali
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-4 ta’ Lulju 2012 dwar derivati OTC, kontropartijiet ċentrali u repożitorji tad-data dwar it-tranżazzjonijiet (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 25(8), Artikolu 26(9), l-Artikolu 29(4), l-Artikolu 34(3), l-Artikolu 41(5), l-Artikolu 42(5), l-Artikolu 44(2), l-Artikolu 45(5), l-Artikolu 46(3), l-Artikolu 47(8) u l-Artikolu 49(4) tiegħu,
Billi:
(1)
Id-dispożizzjonijiet f’dan ir-Regolament huma marbuta mill-qrib, billi jittrattaw ir-rekwiżiti organizzattivi, inkluża ż-żamma tar-rekords u l-kontinwità tal-operat, u r-rekwiżiti prudenzjali, inkluż fir-rigward tal-marġni, il-fond tal-inadempjenza, il-kontrolli tar-riskju tal-likwidità, il-kaskata tal-inadempjenza, il-kollateral, il-politika ta’ investiment, l-analiżi tal-mudelli, l-ittestjar tal-istress u l-ittestjar retrospettiv. Sabiex tiġi żgurata koerenza bejn dawk id-dispożizzjonijiet, li għandhom jidħlu fis-seħħ fl-istess ħin, u biex tiġi ffaċilitata perspettiva komprensiva u aċċess kumpatt għalihom minn persuni soġġetti għal dawk l-obbligi, ikun tajjeb li jiġu inklużi l-istandards tekniċi regolatorji kollha meħtieġa mir-Regolament (UE) Nru 648/2012 f’Regolament wieħed.
(2)
Fid-dawl tan-natura globali tas-swieq finanzjarji, dan ir-Regolament għandu jqis il-Prinċipji għal Infrastrutturi tas-Suq Finanzjarju maħruġa mill-Kumitat dwar is-Sistemi tal-Pagamenti u s-Saldu u l-Organizzazzjoni Internazzjonali tal-Kummissjonijiet tat-Titoli (Prinċipji CPSS-IOSCO) li jservu bħala standard globali għal rekwiżiti regolatorji għal kontropartijiet ċentrali (central counterparties - CCPs).
(3)
Biex jiġi żgurat li s-CCPs ikunu sikuri u sodi fil-kundizzjonijiet kollha tas-suq, huwa importanti li s-CCPs jadottaw proċeduri prudenti ta’ ġestjoni tar-riskju li jkopru b’mod dovut r-riskji kollha li s-CCPs huma jew jistgħu jkunu esposti għalihom. F’dan ir-rigward, l-istandards tal-ġestjoni tar-riskju effettivament implimentati mis-CCPs għandhom ikunu aktar stretti minn dawk stipulati f’dan ir-Regolament jekk ikun meqjus xieraq għall-finijiet ta’ ġestjoni tar-riskju.
(4)
Sabiex jiġi identifikat b’mod ċar għadd limitat ta’ kunċetti li jirriżultaw mir-Regolament (UE) Nru 648/2012, kif ukoll biex jiġu speċifikati t-termini tekniċi neċessarji għall-iżvilupp ta’ dan l-istandard tekniku, għandhom jiġu ddefiniti għadd ta’ termini.
(5)
Huwa importanti li jiġi żgurat li s-CCPs rikonoxxuti ta’ pajjiżi terzi ma jfixklux il-funzjonament ordinat tas-swieq tal-Unjoni. Għal din ir-raġuni, huwa essenzjali li jiġi żgurat li s-CCPs rikonoxxuti mhumiex f’pożizzjoni li jbaxxu r-rekwiżiti tagħhom ta’ ġestjoni tar-riskju taħt l-istandards tal-Unjoni, li jista’ jwassal għal arbitraġġ regolatorju. Permezz tal-informazzjoni li trid tiġi pprovduta lill-AETS dwar ir-rikonoxximent ta’ CCP ta’ pajjiż terz, AETS għandha tkun tista’ tivvaluta jekk dik is-CCP tkunx f’konformità sħiħa mar-rekwiżiti prudenzjali applikabbli f’dak il-pajjiż terz. Barra minn hekk, id-determinazzjoni tal-ekwivalenza mill-Kummissjoni għandha tiżgura li l-liġijiet u r-regolamenti tal-pajjiż terz huma ekwivalenti għal kull dispożizzjoni taħt it-Titolu IV tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u ta’ dan ir-Regolament.
(6)
Sabiex jiġi żgurat livell adegwat ta’ protezzjoni għall-investitur, fir-rikonoxximent ta’ CCPs ta’ pajjiżi terzi, l-Awtorita Ewropea tat-Titoli u s-Swieq (AETS) tista’ tesiġi informazzjoni addizzjonali għal dik strettament meħtieġa biex tivvaluta jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 648/2012 huma ssodisfati.
(7)
Il-valutazzjoni kontinwa tal-konformità sħiħa tas-CCP ta’ pajjiż terz mar-rekwiżiti prudenzjali ta’ tali pajjiż terz hija d-dmir tal-awtorità kompetenti tal-pajjiż terz. L-informazzjoni li trid tiġi pprovduta lill-AETS mis-CCP applikanti ta’ pajjiż terz ma għandhiex l-għan li tirrepeti l-valutazzjoni tal-awtorità kompetenti tal-pajjiż terz, iżda li tiżgura li s-CCP tkun soġġetta għal superviżjoni u infurzar effettivi fil-pajjiż terz, u b’hekk jiġi ggarantit livell għoli ta’ protezzjoni għall-investitur.
(8)
Biex ikun possibbli għall-AETS li twettaq valutazzjoni kompleta, l-informazzjoni pprovduta mis-CCP applikanti ta’ pajjiż terz għandha tkun ikkomplementata minn dik l-informazzjoni meħtieġa biex tivvaluta l-effettività tas-superviżjoni kontinwa, tas-setgħat ta’ infurzar, u tal-azzjonijiet meħuda mill-awtorità kompetenti tal-pajjiż terz. Tali informazzjoni għandha tiġi pprovduta taħt l-arranġament ta’ kooperazzjoni stabbilit skont ir-Regolament (UE) Nru 648/2012. Tali arranġament ta’ kooperazzjoni għandu jiżgura li l-AETS tkun infurmata f’waqtha b’kull azzjoni ta’ superviżjoni jew infurzar fil-konfront ta’ CCP li tapplika għar-rikonoxximent u kwalunkwe bidla tal-kundizzjonijiet li taħthom ingħatat l-awtorizzazzjoni lis-CCP rilevanti u dwar kwalunkwe aġġornament rilevanti tal-informazzjoni oriġinarjament ipprovduta mis-CCP taħt il-proċess ta’ rikonoxximent.
(9)
Ir-rekwiżiti tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 dwar il-linji interni ta’ rapportar tar-riskji jesiġu speċifikazzjoni ulterjuri biex jimplimentaw qafas ta’ ġestjoni tar-riskji, li jinkludi l-istruttura, id-drittijiet u r-responsabbiltajiet tal-proċess intern tal-ġestjoni tar-riskji. L-arranġamenti ta’ governanza għandhom iqisu reġimi differenti dwar id-dritt soċjetarju fl-Unjoni, biex jiġi żgurat li s-CCPs joperaw f’qafas ġuridiku sod.
(10)
Biex jiġi żgurat li CCP timplimenta l-proċeduri xierqa biex tikkonforma ma’ dan ir-Regolament, ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 u r-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 1249/2012 (3), għandhom ikunu speċifikati r-rwol u r-responsabbiltajiet ta’ funzjoni ta’ konformità ta’ CCP.
(11)
Jinħtieġ li jiġu ddefiniti b’mod ċar ir-responsabbiltajiet tal-bord u tal-maniġment superjuri kif ukoll li jiġu speċifikati r-rekwiżiti minimi għall-funzjonament tal-bord sabiex jiġi żgurat li l-istruttura organizzattiva tas-CCP tippermettilha li twettaq is-servizzi u l-attivitajiet tagħha b’mod kontinwu u ordnat. Jinħtieġ ukoll li jiġu stabbiliti linji tar-rapportar ċari u diretti biex jiżguraw ir-responsabbiltà.
(12)
Sabiex tiġi żgurata ġestjoni soda u prudenti ta’ CCP, huwa importanti li l-politika tar-remunerazzjoni tagħha tiskoraġġixxi t-teħid eċċessiv ta’ riskji. Biex il-politika tar-remunerazzjoni tipproduċi l-effetti mixtieqa, għandha tkun immonitorjata u riveduta b’mod adegwat mill-bord li għandu jistabbilixxi kumitat speċifiku sabiex jissorvelja b’mod xieraq l-issodisfar tal-politika tar-remunerazzjoni.
(13)
Biex jiġi żgurat li s-CCPs joperaw bil-livell meħtieġ ta’ riżorsi umani li jissodisfaw l-obbligi kollha tagħhom, ikunu responsabbli għall-prestazzjoni tal-attivitajiet tagħhom u li l-awtoritajiet kompetenti jkollhom il-punti ta’ kuntatt rilevanti fi ħdan is-CCPs li huma jissuperviżjonaw, is-CCPs għandu jkollhom mill-inqas uffiċjal kap tar-riskji, uffiċjal kap għall-konformità u uffiċjal kap tat-teknoloġija.
(14)
Is-CCPs għandhom jivvalutaw u jimmonitorjaw b’mod adegwat sa fejn il-membri tal-bord li jservu fuq il-bordijiet ta’ entitajiet differenti jkollhom kunflitti ta’ interess, kemm jekk ġewwa jew barra l-grupp tas-CCP. Il-membri tal-bord ma għandhomx jinżammu milli jservu fuq bordijiet differenti sakemm dan ma jagħtix lok għal kunflitti ta’ interess.
(15)
Sabiex ikollha funzjoni effettiva ta’ awditjar, CCP għandha tiddefinixxi r-responsabbiltajiet u l-linji tar-rapportar tal-awdituri interni tagħha, biex jiġi żgurat li jitressqu f’waqthom kwistjonijiet rilevanti quddiem il-bord tas-CCP u lill-awtoritajiet kompetenti. Meta jiġi stabbilit u jinżamm uffiċċju tal-awditjar intern, il-missjoni, l-indipendenza u l-oġġettività, l-ambitu u r-responsabbiltà, l-awtorità, ir-responsabbiltà u l-istandards ta’ operazzjoni tiegħu għandhom ikunu ddefiniti b’mod ċar.
(16)
Sabiex twettaq id-dmirijiet tagħha b’mod effettiv, l-awtorità kompetenti rilevanti għandha tingħata aċċess għall-informazzjoni kollha meħtieġa biex tiddetermina jekk is-CCP hijiex konformi mal-kundizzjonijiet ta’ awtorizzazzjoni. Din l-informazzjoni għandha tkun disponibbli mis-CCP mingħajr dewmien żejjed.
(17)
Rekords miżmumin minn CCPs għandhom jiffaċilitaw għarfien dettaljat tal-iskopertura tal-kreditu tas-CCPs għal membri tal-ikklerjar u jippermettu monitoraġġ tar-riskju sistemiku implikat. Permezz tagħhom għandu jkun possibbli wkoll għall-awtoritajiet kompetenti, l-AETS u l-membri rilevanti tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali (SEBĊ) li jibnu mill-ġdid b’mod adegwat il-proċess tal-ikklerjar, sabiex tiġi vvalutata l-konformità mar-rekwiżiti regolatorji inklużi r-rekwiżiti ta’ rapportar. Ladarba tkun irreġstrata, dik id-dejta hija utli wkoll għas-CCPs għall-issodisfar tar-rekwiżiti regolatorji u l-obbligi lejn il-membri tal-ikklerjar kif ukoll fit-tilwim.
(18)
Id-dejta rrappurtata mis-CCPs lir-repożitorji tat-tranżazzjonijiet għandha tiġi rreġistrata sabiex tagħti s-setgħa lill-awtoritajiet kompetenti biex jivverifikaw il-konformità tas-CCPs mal-obbligu tar-rapportar stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 648/2012 u jaċċessaw faċilment l-informazzjoni f’każijiet fejn din ma tistax tinstab f’repożitorji tat-tranżazzjonijiet.
(19)
Ir-rekwiżiti għaż-żamma tar-rekords fir-rigward tat-tranżazzjonijiet għandhom jagħmlu użu mill-istess kunċetti użati fl-obbligu tar-rapportar stabbilit fl-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, sabiex jiżguraw rapportar xieraq mis-CCPs.
(20)
Biex tiġi żgurata l-kontinwità tal-operat fi żminijiet ta’ interruzzjoni, is-sit sekondarju tal-ipproċessar tas-CCP għandu jkun distanti biżżejjed u f’post ġeografikament distanti biżżejjed mis-sit primarju sabiex ma jkunx soġġett għal-istess diżastru li jista’ jikkawża l-indisponibbiltà tas-sit primarju. Għandhom jinħolqu xenarji biex jiġi analizzat l-impatt ta’ eventi ta’ kriżi fuq servizzi kritiċi, inklużi xenarji li jipprevedu l-indisponibbiltà ta’ sistemi ikkawżata minn diżastru naturali. Dawk l-analiżi għandhom ikunu riveduti perjodikament.
(21)
Is-CCPs huma sistemikament infrastrutturi tas-suq finanzjarju rilevanti u għandhom jirkupraw funzjonijiet kritiċi fi żmien sagħtejn, b’sistemi ta’ riżerva li idealment jibdew l-ipproċessar immedjatament wara inċident. Is-CCPs għandhom jiżguraw ukoll, bi probabbiltà għolja ħafna, li mhi se tintilef ebda dejta
(22)
Huwa importanti li l-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar ma tikkawżax telf sinifikanti lil parteċipanti oħra fis-suq. Għaldaqstant, is-CCPs huma meħtieġa li jkopru permezz tal-marġini sottomess mill-parti inadempjenti, mill-inqas, proporzjon rilevanti tat-telf possibbli li CCP tista’ ssofri matul il-proċess ta’ likwidazzjoni. Ir-regoli għandhom jiddeterminaw il-persentaġġ minimu li l-marġni għandhom ikopru għal klassijiet differenti ta’ strumenti finanzjarji. Barra minn hekk, is-CCPs għandhom isegwu prinċipji biex ifasslu adegwatament il-livelli tal-marġini tagħhom għall-karatteristiċi ta’ kull strument finanzjarju jew portafoll ikklerjat minnhom.
(23)
Is-CCPs ma għandhomx inaqqsu l-marġini tagħhom għal livell li jipperikola s-sikurezza tagħhom bħala riżultat tal-eżistenza ta’ ambjent ferm kompetittiv. Għal din ir-raġuni, kalkoli tal-marġni għandhom isegwu rekwiżiti speċifiċi fil-komponenti bażiċi tagħhom. F’dan is-sens, il-marġni għandhom iqisu firxa sħiħa ta’ kundizzjonijiet tas-suq inklużi perjodi ta’ stress.
(24)
Għandhom jiġu stabbiliti regoli biex jispeċifikaw l-persentaġġ xieraq u l-orizzonti ta’ żmien għall-perjodu ta’ likwidazzjoni u għall-kalkolu tal-volatilità storika. Madankollu, sabiex jiġi żgurat li s-CCPs jimmaniġġjaw kif dovut ir-riskju affrontat minnhom, ikun tajjeb li ma jiġix speċifikat l-approċċ li s-CCP għandha tieħu biex jiġu kkalkolati r-rekwiżiti tal-marġni minn dawn il-parametri. Għall-istess raġunijiet, is-CCPs ma għandhomx jinżammu milli jibbażaw ruħhom fuq diversi approċċi metodoloġiċi affidabbli għall-iżvilupp ta’ proviżjonament ta’ marġni ta’ portafoll, dawn għandhom jitħallew jibbażaw ruħhom fuq metodi bbażati fuq korrelazzjonijiet bejn ir-riskji fil-prezz tal-istrument finanzjarju jew sett ta’ strumenti finanzjarji kklerjati minnhom, kif ukoll kwalunkwe metodu xieraq ibbażat fuq parametru statistiku ekwivalenti ta’ dipendenza.
(25)
Sabiex jiġi determinat il-perjodu ta’ żmien li matulu CCP hija esposta għal riskju tas-suq relatat mal-ġestjoni ta’ pożizzoni ta’ parti inadempjenti, is-CCP għandha tikkunsidra l-karatteristiċi rilevanti tal-istrumenti finanzjarji jew portafoll ikklerjati, bħalma huma l-livell tagħhom ta’ likwidità u d-daqs tal-pożizzjoni jew il-konċentrazzjoni tagħha. Is-CCPs għandhom jevalwaw b’mod prudenti il-ħin meħtieġ għal-likwidazzjoni totali ta’ pożizzjoni ta’ parti inadempjenti mill-aħħar ġbir tal-marġni, id-daqs tal-pożizzjoni u l-konċentrazzjoni tagħha.
(26)
Sabiex jiġi evitat li tkun ikkawżata jew iggravata l-instabbiltà finanzjarja, is-CCPs għandhom jadottaw, sa fejn l-aktar possibbli, metodoloġiji tal-marġni li jħarsu ‘l quddiem li jillimitaw il-probabbiltà ta’ bidliet proċikliċi fir-rekwiżiti tal-marġni, mingħajr ma tiġi mminata r-reżistenza tas-CCP.
(27)
Intervall ogħla ta’ kunfidenza għal derivattivi OTC huwa normalment iġġustifikat għaliex dawk il-prodotti jistgħu ibatu minn ipprezzar inqas affidabbli u sensieliet iqsar ta’ dejta storika li fuqhom jistgħu jiġu bbażati l-istimi tal-iskopertura. CCPs jistgħu jikklerjaw id-derivattivi OTC li ma jbatux minn dawn il-fenomeni u jkollhom l-istess karatteristiċi ta’ riskju bħal derivattivi mniżżla fir-reġistru u għandhom ikunu jistgħu jikklerjaw dawk il-prodotti konsistentement irrispettivament mill-metodu ta’ eżekuzzjoni.
(28)
Definizzjoni adegwata ta’ kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli hija komponent ewlieni tal-ġestjoni tar-riskju ta’ CCP. Għall-fini li jinżamm aġġornat il-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tas-CCP, kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli ma għandhomx jitqiesu bħala kunċett statiku, iżda pjuttost bħala kundizzjonijiet li jevolvu maż-żmien u jvarjaw bejn is-swieq. Xenarju wieħed tas-suq jista’ jkun estrem iżda plawsibbli għal CCP waħda filwaqt li ma jkollux importanza kbira għal oħra. CCP għandha tistabbilixxi qafas ta’ politika intern b’saħħtu għall-identifikazzjoni tas-swieq li tkun esposta għalihom u tapplika sett minimu komuni ta’ standards għad-definizzjoni ta’ kundizzjonijiet estremi iżda plawsibbli f’kull suq identifikat. Għandha tqis oġġettivament il-potenzjal għal pressjonijiet simultanji f’aktar minn suq wieħed.
(29)
Sabiex jiġi żgurat li huma stabbiliti arranġamenti ta’ governanza xierqa u b’saħħithom, il-qafas użat minn CCP biex tidentifika kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli għandu jiġi diskuss mill-kumitat tar-riskju u jiġi approvat mill-bord. Għandu jiġi rivedut mill-inqas darba fis-sena, b’riżultati diskussi mill-kumitat tar-riskju li mbagħad jiġu kondiviżi mal-bord. Ir-reviżjoni għandha tiżgura li t-tibdiliet għall-iskala u l-konċentrazzjoni tal-iskoperturi tas-CCP kif ukoll l-iżviluppi fis-swieq li topera fihom huma riflessi fid-definizzjoni ta’ kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli. Madankollu, dik ir-reviżjoni ma għandhiex tissostitwixxi l-ġudizzju kontinwu tas-CCP dwar l-adegwatezza tal-fond tal-inadempjenza fid-dawl tal-kundizzjonijiet dejjem jevolvu tas-suq.
(30)
Biex tkun żgurata ġestjoni effiċienti tar-riskju tal-likwidità tagħhom, is-CCPs għandhom ikunu meħtieġa li jistabbilixxu qafas għall-ġestjoni tar-riskju tal-likwidità. Dak il-qafas għandu jiddependi fuq in-natura tal-obbligi tagħha u jindirizza l-għodod li jkunu disponibbli għal CCP biex tivvaluta r-riskju tal-likwidità li qed taffronta, tiddetermina il-pressjonijiet tal-likwidità li jista’ jkun hemm u tiżgura l-adegwatezza tar-riżorsi likwidi tagħha.
(31)
Fil-valutazzjoni tal-adegwatezza tar-riżorsi likwidi tagħha, jeħtieġ li CCP tqis id-daqs u l-likwidità tar-riżorsi miżmuma minnha, kif ukoll il-konċentrazzjoni possibbli tar-riskju ta’ dawn l-assi. Huwa importanti li s-CCPs ikunu jistgħu jidentifikaw it-tipi ewlenin kollha ta’ konċentrazzjonijiet tar-riskju tal-likwidità fi ħdan ir-riżorsi tagħhom sabiex ir-riżorsi ta’ likwidità tas-CCP disponibbli minnufih meta jkunu meħtieġa. Is-CCPs għandhom iqisu wkoll riskji addizzjonali li ġejjin minn relazzjonijiet, interdipendenza u konċentrazzjonijiet multipli.
(32)
Billi l-likwidità għandha tkun faċilment disponibbli għal tranżazzjonijiet għall-jum konċernat jew saħansitra tranżazzjonijiet matul l-istess jum, CCP jistgħu jużaw flus fil-bank ċentrali, tal-ħruġ, flus f’banek kummerċjali ta’ sodezza kreditizja, linji impenjati ta’ kreditu, repos impenjati, kollateral kummerċjabbli ħafna miżmum f’kustodja u investimenti li huma disponibbli minnufih u konvertibbli fi flus b’arranġamenti ta’ finanzjament prestabbiliti u affidabbli ħafna, anki f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress. Tali flus u kollateral għandhom jingħaddu biss bħala parti mir-riżorsi finanzjarji likwidi prestabbiliti taħt ċerti kundizzjonijiet.
(33)
Sabiex jiġi pprovdut l-inċentiv neċessarju lis-CCP biex tistabbilixxi rekwiżiti prudenti u sabiex iżżomm dak l-ammont sa livell adegwat filwaqt li jiġi evitat arbitraġġ regolatorju, huwa importanti li tiġi stabbilita metodoloġija komuni għall-kalkolu u ż-żamma ta’ ammont speċifiku tar-riżorsi proprji ddedikati li CCP għandha żżomm biex jintużaw fil-kaskata tal-inadempjenza. Huwa essenzjali li jinżammu separatament dawk ir-riżorsi li jkopru telf minħabba inadempjenza b’funzjoni distinta mir-rekwiżiti kapitali minimi tas-CCP li jkopru riskji differenti li CCP tista’ tkun skoperta għalihom.
(34)
Huwa importanti li s-CCPs japplikaw metodoloġija konsistenti għall-kalkolu tar-riżorsi proprji li għandhom jintużaw fil-kaskata tal-inadempjenza, sabiex jiżguraw kundizzjonijiet ekwivalenti bejn is-CCPs. Jekk is-CCPs jingħataw diskrezzjoni biex jimplimentaw metodoloġija li ma tkunx ċara biżżejjed din tista’ twassal għal riżultati differenti ħafna fost is-CCPs, u b’hekk ikun inċentivat l-arbitraġġ regolatorju. Huwa għalhekk essenzjali li l-metodoloġija ma tippermettix diskrezzjoni min-naħa tas-CCPs. Għal dan il-għan, ikun xieraq li jkun hemm sempliċi persentaġġ ibbażat fuq miżura identifikabbli b’mod ċar u metodoloġija ċara għall-iżgurar ta’ kalkolu konsistenti tar-riżorsi proprji tas-CCPs li għandhom jintużaw f’kaskata tal-inadempjenza.
(35)
Għandu jiġi stabbilit sett minimu ta’ kriterji li jiżguraw li kollateral aċċettabbli jkun likwidu ħafna u jista’ jiġi kkonvertit malajr fi flus u bl-inqas impatt fuq il-prezz. Dawk il-kriterji għandhom jirreferu għall-emittent tal-kollateral, sa fejn jista’ jiġi likwidat fis-suq u jekk il-valur tiegħu huwa korrelatat mal-affidabbiltà kreditizja tal-membru li jissottometti il-kollateral biex ikopri risjku possibbli ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli. CCP jista’ jkollha l-alternattiva li tapplika kriterji addizzjonali fejn meħtieġ biex tikseb il-livell mixtieq ta’ robustezza.
(36)
CCPs għandhom jaċċettaw biss kollateral likwidu ħafna b’riskju minimu ta’ kreditu u tas-suq. Sabiex jiġi żgurat li l-kollateral miżmum mis-CCPs jibqa’ likwidu ħafna f’kull ħin, jinħtieġ li s-CCPs jistabbilixxu politiki u proċeduri trasparenti u prevedibbli biex jivvalutaw u jimmonitorjaw kontinwament il-likwidità tal-assi aċċettati bħala kollateral adegwat, jimplimentaw metodoloġiji ta’ valwazzjoni. Għal dak il-għan, is-CCPs għandhom jimplimentaw ukoll il-limiti tal-konċentrazzjoni bil-għan li jżommu biżżejjed diversifikazzjoni tal-kollateral biex jiżguraw li jista’ jiġi likwidat fil-pront mingħajr riskju sinifikanti tas-suq li jaffettwaw il-valur tiegħu. Meta jkunu qed jistabbilixxu l-politiki tagħhom dwar il-kollateral eliġibbli u l-limiti tal-konċentrazzjoni dawn għandhom iqisu d-disponibbiltà globali ta’ tali kollateral fid-dawl ta’ effetti makroekonomiċi potenzjali tal-politiki tagħhom.
(37)
Sabiex jiġi evitat riskju ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli, il-membri tal-ikklerjar għandhom ikunu permessi, b’mod ġenerali, li jużaw bħala kollateral it-titoli tagħhom stess jew titoli maħruġa minn entità mill-istess grupp tagħhom. Madankollu, CCP għandha tkun tista’ tippermetti membri tal-ikklerjar jissottomettu bonds koperti li huma protetti mill-insolvenza tal-emittent. Madankollu, il-kollateral sottostanti għandu jkun segregat b’mod xieraq mill-emittent u jissodisfa l-kriterji minimi għall-aċċettabbiltà tal-kollateral. Membru tal-ikklerjar ma għandux joħroġ strumenti finanzjarji għall-fini primara li jintużaw bħala kollateral minn membru tal-ikklerjar ieħor.
(38)
Sabiex tiġi żgurata s-sikurezza tas-CCPs, CCP għandha taċċetta, bħala kollateral, garanzija ta’ bank kummerċjali biss wara valutazzjoni bir-reqqa tal-emittent u tal-qafas legali, kuntrattwali u operazzjonali tal-garanzija. L-iskoperturi mhux garantiti tas-CCPs għal banek kummerċjali għandhom jiġu evitati. Għalhekk, garanziji tal-banek kummerċjali jistgħu jiġu aċċettati biss taħt kundizzjonijiet stretti. Dawk il-kundizzjonijiet huma ġeneralment issodisfati fi swieq kkaratterizzati minn konċentrazzjoni għolja ta’ banek kummerċjali li lesti li jipprovdu l-kreditu lil membri tal-ikklerjar mhux finanzjarji. Għal din ir-raġuni limitu ogħla tal-konċentrazzjoni għandu jkun permess f’dawn il-każijiet.
(39)
Biex tillimita r-riskju tas-suq tagħha, CCP għandha tkun meħtieġa li tivvaluta l-kollateral tagħha tal-anqas kuljum. Din għandha tapplika telf impost prudenti li jirrifletti t-tnaqqis potenzjali tal-valur tal-kollateral fuq l-intervall bejn l-aħħar rivalwazzjoni tagħha u ż-żmien sa meta kollateral jista’ raġonevolment jiġi preżunt li huwa likwidat f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress. Il-livell tal-kollateral għandu jqis ukoll skoperturi potenzjali ta’ riskju ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli.
(40)
L-implimentazzjoni ta’ telf impost għandha tippermetti lis-CCP li tevita aġġustamenti kbar u mhux mistennija għall-ammont ta’ kollateral meħtieġ, u b’hekk jiġu evitati effetti proċikliċi sa fejn ikun possibbli.
(41)
CCP ma għandhiex tikkonċentra kollateral fuq għadd limitat ta’ emittenti jew f’għadd limitat ta’ assi, sabiex jiġu evitati effetti negattivi fuq il-prezzijiet potenzjalment sinfikanti f’każ ta’ likwidazzjoni ta’ kollateral fuq perjodu qasir ta’ żmien. Pożizzjonijiet konċentrati ta’ kollateral ma għandhomx jitqiesu bħala likwidi ħafna għal din ir-raġuni.
(42)
Likwidità, riskju tal-kreditu u tas-suq għandhom ikunu kkunsidrati fil-livell tal-portafoll kif ukoll fil-livell ta’ strument finanzjarju individwali. Portafoll ikkonċentrat jista’ jkollu effett negattiv sinifikanti fuq il-likwidità tal-kollateral jew tal-istrumenti finanzjarji li fihom is-CCP tista’ tinvesti r-riżorsi finanzjarji tagħha, billi l-bejgħ ta’ pożizzjonijiet kbar f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress x’aktarx ma jkunx fattibbli mingħajr t-tnaqqis fil-prezz tas-suq. Għall-istess raġuni, kollateral miżmum mis-CCP għandu jiġi mmonitorjat u vvalutat fuq bażi kontinwa biex ikun żgurat li jibqa’ likwidu.
(43)
Swieq tad-derivattivi tal-enerġija juru rabta partikolarment b’saħħitha mas-swieq ta’ komoditajiet ta’ spot u f’dawn is-swieq ta’ derivattivi l-proporzjon ta’ membri tal-ikklerjar mhux finanzjarji huwa għoli. F’dawk is-swieq, għadd sinifikanti ta’ parteċipanti fis-suq huma wkoll produtturi tal-komodità sottostanti. Aċċess għal biżżejjed kollateral biex jappoġġa bis-sħiħ garanziji ta’ banek kummerċjali jista’ jesiġi żvestiment sostanzjali minn dawk il-membri tal-ikklerjar mhux finanzjarji tal-pożizzjonijiet attwali tagħhom jew jista’ jimpedihom milli jkomplu jikklerjaw il-pożizzjonijiet tagħhom bħala membru dirett tal-ikklerjar ta’ CCP. Dak il-proċess jista’ jikkawża interruzzjonijiet tas-suq fis-swieq tal-enerġija, f’termini ta’ likwidità u d-diversità ta’ parteċipanti fis-suq. Għalhekk, l-applikazzjoni tiegħu għandha tiġi posposta skont qafas ta’ żmien stabbilit sew.
(44)
Sabiex tiġi żgurata applikazzjoni konsistenti tal-qafas stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 648/2012, is-setturi kollha għandhom jaffrontaw rekwiżiti simili fil-forma finali tar-regoli applikabbli għalihom. Kumpaniji tal-enerġija attwalment joperaw taħt qafas stabbilit sew li se jeħtieġ xi żmien biex jadatta għar-rekwiżiti ġodda stabbiliti biex jiġu evitati effetti ta’ ħsara għall-ekonomija reali. Għalhekk, ikun tajjeb li tiġi stabbilita data ta’ applikazzjoni għal tali tipi ta’ swieq li tippermetti tranżizzjoni xierqa mill-prattika attwali tas-suq mingħajr ma jiġu affettwati bla bżonn l-istruttura u l-likwidità tas-suq.
(45)
Il-politika ta’ investiment ta’ CCP għandha tagħti l-ogħla prijorità lill-prinċipji tal-ħarsien tal-kapital u l-massimizzazzjoni tal-likwidità. Il-politika ta’ investiment għandha tiżgura wkoll li ma jinħolqu ebda kunflitti ta’ interess mal-interessi kummerċjali tas-CCP.
(46)
Il-kriterji li għandhom jiġu ssodisfati mill-istrumenti finanzjarji biex jitqiesu bħala investimenti eliġibbli għas-CCP, għandhom iqisu l-Prinċipju 16 tal-Prinċipi CPSS-IOSCO sabiex tiġi żgurata l-konsistenza internazzjonali. B’mod partikolari, CCP għandha tkun meħtieġa li tapplika standards restrittivi dwar l-emittent tal-istrument finanzjarju, it-trasferibbiltà tal-istrument finanzjarju u l-kreditu, is-suq, il-volatilità u riskju tal-kambju tal-istrument finanzjarju. CCP għandha tiżgura li ma timminax miżuri meħuda biex jillimitaw l-iskopertura għar-riskju tal-investiment tagħha billi jkollha skoperturi eċċessivi għal kwalunkwe strument finanzjarju individwali, tip ta’ strument finanzjarju, emittent individwali, tip ta’ emittent jew kustodju individwali.
(47)
L-użu ta’ derivattivi minn CCP jesponiha għal riskji addizzjonali tal-kreditu u tas-suq u huwa għalhekk neċessarju li jiġi ddefinit sett restrittiv ta’ ċirkustanzi li fihom CCP tista’ tinvesti r-riżorsi finanzjarji tagħha f’derivattivi. Billi l-għan tas-CCP għandu jkun li jkun hemm pożizzjoni żero fir-rigward tar-riskji tas-suq, l-uniċi riskji li CCP ikollha tiħħeġġja huma dawk li jikkonċernaw il-kollateral aċċettat minnha jew ir-riskji li jirriżultaw mill-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar. Ir-riskji li jikkonċernaw il-kollateral aċċettat minn CCP jistgħu jkunu mmaniġġjati biżżejjed permezz ta’ telf impost u mhuwiex meqjus bħala neċessarju li CCP tuża d-derivattivi f’dan ir-rigward. Id-derivattivi għandhom jintużaw biss minn CCP għall-ġestjoni tar-riskju tal-likwidità li jirriżulta għal skoperturi għal muniti differenti u għall-finijiet ta’ ħħeġġjar tal-portafoll ta’ membru tal-ikklerjar inadempjenti u fejn il-proċeduri tal-ġestjoni tal-inadempjenza tas-CCP jipprevedu tali użu biss.
(48)
Biex jiżguraw is-sikurezza tas-CCPs, huma għandhom jitħallew biss iżommu flus f’depożiti mhux garantiti fi proporzjonijiet minimi. Waqt li jkunu qed jiggarantixxu l-flus tagħhom, is-CCPs għandhom dejjem jiżguraw li dawn huma dejjem protetti adegwatament kontra r-riskju tal-likwidità.
(49)
Jeħtieġ li jiġu stabbiliti rekwiżiti rigorużi tal-ittestjar tal-istress u dak retrospettiv biex jiġi żgurat li l-mudelli tas-CCP, il-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità jaħdmu kif suppost, filwaqt li jitqiesu r-riskji kollha li s-CCP tkun esposta għalihom, sabiex is-CCP, fi kwalunkwe ħin, ikollha riżorsi adegwati biex ikopru dawk ir-riskji.
(50)
Biex tiġi żgurata applikazzjoni konsistenti ta’ rekwiżiti għas-CCPs, jeħtieġ li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet dettaljati rigward it-tipi ta’ testijiet li għandhom jitwettqu, inkluż kemm l-ittestjar tal-istress kif ukoll dak retrospettiv. Sabiex tkun koperta il-firxa wiesgħa ta’ kuntratti ta’ titoli u derivattivi li jistgħu jiġu kklerjati fil-futur, jiġu riflessi differenzi fl-approċċi tal-ġestjoni tal-operat u tar-riskju, ikun possibbli li jiġu indirizzati żviluppi futuri u riskji ġodda u tkun possibbli biżżejjed flessibbiltà, jeħtieġ approċċ ibbażat fuq il-kriterji.
(51)
Fil-validazzjoni ta’ mudelli ta’ CCP, il-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità, huwa importanti li tintuża parti indipendenti xierqa sabiex tkun tista’ tinstab u tiġi implimentata kwalunkwe miżura korrettiva meħtieġa qabel l-implimentazzjoni u jiġi evitat kwalunkwe kunflitt ta’ interess materjali. Il-parti indipendenti għandha tkun separata biżżejjed mill-parti tal-operat tas-CCP li tiżviluppa, timplimenta u se topera l-mudell jew il-politiki li qed ikunu riveduti u ma għandhiex iżżom kunflitt ta’ interess materjali. Dawk il-kundizzjonijiet jistgħu jiġu ssodisfati jew minn parti interna li għandha linji separati ta’ rapportar jew parti esterna.
(52)
Aspetti varji tar-riżorsi finanzjarji ta’ CCP, notevolment il-kopertura tal-marġni, il-fondi ta’ inadempjenza u riżorsi finanzjarji oħra, huma mfassla biex ikopru xenarji u għanijiet differenti. Għalhekk jeħtieġ li jiġu pprovduti rekwiżiti speċifiċi biex jiġu riflessi dawn l-għanijiet u biex tiġi żgurata applikazzjoni konsistenti fost is-CCPs. Fil-valutazzjoni tal-kopertura meħtieġa, is-CCP ma għandhiex tikkumpensa għal kwalunkwe skopertura bejn il-membri tal-ikklerjar inadempjenti, sabiex jiġu evitati l-impatti potenzjali li dawn l-iskoperturi jistgħu jkollhom.
(53)
It-tipi differenti ta’ strumenti finanzjarji li jistgħu jiġu kklerjati minn CCP huma soġġetti għal varjetà ta’ riskji speċifiċi. CCP għandha għalhekk tkun meħtieġa li tikkunsidra r-riskji rilevanti kollha għas-swieq li tipprovdilhom servizzi ta’ kklerjar fil-mudelli tagħha, il-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità sabiex tiżgura li tkejjel b’mod adegwat l-iskopertura potenzjali tagħha fil-futur. Sabiex dawn ir-riskji jiġu ikkunsidrati kif suppost, rekwiżiti ta’ ttestjar tal-istress għandhom jinkludu riskji speċifiċi għall-istrumenti rilevanti għat-tipi differenti ta’ strumenti finanzjarji.
(54)
Sabiex CCP tiżgura li l-mudell tagħha għall-kalkolu tal-marġni inizjali jirrifletti adegwatament l-iskoperturi potenzjali tiegħu, minbarra l-ittestjar retrospettiv ta’ kuljum tal-kopertura tal-marġini tagħha li jħares lejn l-adegwatezza tal-marġni li għaliha qed isir appell għall-manutenzjoni, għandha tittestja wkoll b’mod retrospettiv parametri u suppożizzjonijiet ewlenin tal-mudell. Dan huwa essenzjali sabiex jiġi żgurat li l-mudelli tas-CCPs jikkalkulaw il-marġni inizjali b’mod preċiż.
(55)
Analiżi rigoruża tas-sensittività tar-rekwiżiti tal-marġni tista’ tassumi importanza akbar meta s-swieq huma llikwidi jew volatili u għandha tintuża biex tiddetermina l-impatt ta’ diversi parametri importanti tal-mudell. Analiżi tas-sensittività hija għodda effettiva biex tesplora n-nuqqasijiet moħbija li ma jistgħux jiġu identifikati permezz ta’ ttestjar retrospettiv.
(56)
Nuqqas ta’ twettiq ta’ testijiet tal-istress u dawk retrospettivi jista’ jwassal sabiex ir-riżorsi finanzjarji u likwidi ta’ CCP ma jkunux adegwati biex ikopru r-riskji reali li tkun esposta għalihom. Testijiet xierqa se jippermettu wkoll li l-mudelli ta’ CCP, u l-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità, jindirizzaw minnufih swieq li qed jinbidlu u riskji ġodda. Ir-riżultati tat-test għandhom għalhekk jintużaw minnufih mis-CCPs sabiex jirrivedu l-mudelli, il-metodoloġiji u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħhom.
(57)
L-immudellar ta’ kondizzjonijiet estremi tas-suq jista’ jgħin CCP biex tiddetermina l-limiti tal-mudelli attwali tagħha, il-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità u r-riżorsi finanzjarji u likwidi. Madankollu, jesiġi li s-CCP teżerċita ġudizzju waqt l-immudellar tas-swieq u prodotti differenti. Ittestjar invertit tal-istress għandu jitqies bħala għodda utli ta’ ġestjoni, minkejja li mhijiex dik prinċipali, biex tiddetermina l-livell xieraq tar-riżorsi finanzjarji.
(58)
L-involviment tal-membri tal-ikklerjar, il-klijenti u partijiet interessati rilevanti oħrajn fl-ittestjar tal-proċeduri ta’ ġestjoni ta’ inadempjenza ta’ CCP, permezz ta’ eżerċizzji ta’ simulazzjoni, huwa essenzjali sabiex jiżgura li dawn ikollhom il-fehim u l-kapaċità operazzjonali sabiex jipparteċipaw b’suċċess f’sitwazzjoni ta’ ġestjoni ta’ inadempjenza. L-eżerċizzji ta’ simulazzjoni għandhom jirreplikaw xenarju standard biex juri r-rwoli u r-responsabbiltajiet tal-membri tal-ikklerjar, il-klijenti u partijiet interessati relevanti oħrajn. Barra minn hekk huwa importanti li CCP jkollha mekkaniżmi xierqa li permezz tagħhom tkun tista’ taċċerta jekk hijiex meħtieġa azzjoni korrettiva u li tidentifika kwalunkwe nuqqas ta’ ċarezza jew diskrezzjoni permessi fir-regoli u l-proċeduri. L-ittestjar ta’ proċeduri ta’ ġestjoni ta’ inadempjenza ta’ CCP huwa partikolarment importanti meta jiddependi fuq membri tal-ikklerjar mhux inadempjenti jew partijiet terzi biex jgħinu fil-proċess ta’ likwidazzjoni u meta l-proċeduri tal-inadempjenza qatt ma ġew ittestjati minn inadempjenza reali.
(59)
Dan ir-Regolament huwa bbażat fuq l-abbozz tal-istandards tekniċi regolatorji sottomessi mill-Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq (AETS) lill-Kummissjoni.
(60)
L-AETS ikkonsultat, fejn rilevanti, lill-Awtorità Bankarja Ewropea (EBA), lill-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku u lill-membri tas-SEBĊ qabel ma ssottomettiet l-abbozz tal-istandards tekniċi li fuqhom huwa msejjes dan ir-Regolament. B’konformità mal-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010, tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 li jistabbilixxi Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) (4) l-AETS wettqet konsultazzjonijiet pubbliċi miftuħa dwar dan l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji, analizzat il-kostijiet u l-benefiċċji potenzjali relatati u talbet l-opinjoni tal-Grupp tal-Partijiet Interessati tat-Titoli u s-Swieq stabbilit skont l-Artikolu 37 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
ĠENERALI
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
1.
“riskju ta’ bażi“ tfisser ir-riskju li jirriżulta minn movimenti kkorrelati mhux perfettament bejn żewġ assi jew kuntratti jew aktar ikklerjati mill-kontroparti ċentrali (CCP);
2.
“intervall ta’ kunfidenza” tfisser il-persentaġġ ta’ movimenti ta’ skoperturi għal kull strument finanzjarju kklerjat b’referenza għal perjodu retrospettiv speċifiku li CCP hija meħtieġa li tkopri tul ċertu perjodu ta’ likwidazzjoni;
3.
“rendiment ta’ konvenjenza” tfisser il-benefiċċji minn sjieda diretta tal-komodità fiżika u huwa affettwat kemm mill-kundizzjonijiet tas-suq kif ukoll minn fatturi bħal spejjeż fiżiċi tal-ħżin;
4.
“marġni” tfisser marġni kif imsemmija fl-Artikolu 41 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 li jistgħu jinkludu marġni inizjali u l-marġni ta’ varjazzjoni;
5.
“marġni inizjali” tfisser marġni miġbura mis-CCP biex tkopri l-iskopertura futura potenzjali għal membri tal-ikklerjar li jipprovdu l-marġni u, fejn rilevanti, CCPs interoperabbli fl-intervall bejn l-aħħar ġbir tal-marġni u l-likwidazzjoni ta’ pożizzjonijiet wara l-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar jew indampjenza ta’ CCP interoperabbli;
6.
“marġni ta’ varjazzjoni” tfisser marġni miġbura jew imħallsa biex jirriflettu l-iskoperturi attwali li jirriżultaw minn tibdil attwali fil-prezz tas-suq;
7.
“riskju ta’ inadempjenza mhux mistennija” tfisser ir-riskju li kontroparti jew emittent isiru inadempjenti f’daqqa qabel ma s-suq ikollu żmien biżżejjed biex iqis dan fir-riskju akbar ta’ inadempjenza tiegħu;
8.
“perjodu ta’ likwidazzjoni”tfisser il-perjodu ta’ żmien użat għall-kalkolu tal-marġni li s-CCP tistma li huwa meħtieġ biex tiġi mmaniġġjata l-iskopertura tagħha għal membru inadempjenti u li matulu s-CCP tkun esposta għal riskju tas-suq relatat mal-ġestjoni tal-pożizzjonijiet tal-parti inadempjenti;
9.
“perjodu retrospettiv” tfisser l-orizzont ta’ żmien għall-kalkolu tal-volatilità storika;
10.
“eċċezzjoni mill-ittestjar” tfisser ir-riżultat ta’ test li juri li l-mudell ta’ CCP jew il-qafas ta’ ġestjoni ta’ riskju tal-likwidità ma rriżultawx fil-livell ta’ kopertura intenzjonat;
11.
“riskju ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli” tfisser ir-riskju li jirriżulta minn skopertura għal kontroparti jew emittent meta l-kollateral pprovdut minn dik il-kontroparti jew maħruġ minn dak l-emittent huwa ikkorrelatat ħafna mar-riskju tal-kreditu tiegħu.
KAPITOLU II
RIKONOXXIMENT TA’ CCPS TA’ PAJJIŻI TERZI
(l-Artikolu 25 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 2
Informazzjoni li trid tiġi pprovduta lill-AETS għar-rikonoxximent ta’ CCP
Applikazzjoni għar-rikonoxximent sottomessa minn CCP stabbilita f’pajjiż terz tinkludi mill-inqas l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-isem sħiħ tal-entità legali;
(b)
l-identitajiet tal-azzjonisti jew tal-membri b’parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti;
(c)
lista tal-Istati Membri li fihom tkun biħsiebha tipprovdi servizzi;
(d)
klassijiet ta’ strumenti finanzjarji kklerjati;
(e)
dettalji li għandhom jiġu inklużi fil-websajt tal-AETS skont l-Artikolu 88(1)(e) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012;
(f)
dettalji dwar ir-riżorsi finanzjarji tagħha, l-għamla u l-metodi li bihom huma miżmuma u l-arranġamenti biex jiġu ggarantiti inklużi l-proċeduri tal-ġestjoni tal-inadempjenza;
(g)
dettalji dwar il-metodoloġija tal-marġni u għall-kalkolu tal-fond tal-inadempjenza;
(h)
lista tal-kollateral eliġibbli;
(i)
tqassim tal-valuri, f’forma prospettiva jekk meħtieġa, ikklerjati mis-CCP applikanti skont kull munita tal-UE kklerjata;
(j)
riżultati tat-testijiet tal-istress u t-testijiet retrospettivi mwettqa matul is-sena ta’ qabel id-data tal-applikazzjoni;
(k)
ir-regoli u l-proċeduri interni tagħha bl-evidenzi tal-konformità sħiħa mar-rekwiżiti applikabbli f’dak il-pajjiż terz;
(l)
dettalji ta’ kwalunkwe arranġament ta’ esternalizzazzjoni;
(m)
dettalji dwar l-arranġamenti ta’ segregazzjoni u s-sodezza legali u l-infurzabbiltà rispettivi;
(n)
dettalji dwar ir-rekwiżiti ta’ aċċess tas-CCP u t-termini għas-sospensjoni u t-tmiem ta’ sħubija;
(o)
dettalji ta’ kull arranġament ta’ interoperabilità, inkluża l-informazzjoni pprovduta lill-awtorità kompetenti tal-pajjiż terz għall-fini ta’ valutazzjoni tal-arranġament.
KAPITOLU III
REKWIŻITI ORGANIZZATTIVI
(l-Artikolu 26 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 3
Arranġamenti ta’ governanza
1. Il-komponenti ewlenin tal-arranġamenti ta’ governanza tas-CCP li jiddefinixxu l-istruttura organizzattiva tagħha kif ukoll politiki, proċeduri u proċessi speċifikati b’mod ċar u ddokumentati tajjeb li bihom joperaw il-bord u l-maniġment superjuri tagħha jinkludu dan li ġej:
(a)
il-kompożizzjoni, ir-rwol u r-responsabilitajiet tal-bord u kwalunkwe kumitat tal-bord;
(b)
ir-rwoli u r-responsabbiltajiet tal-maniġment;
(c)
l-istruttura tal-maniġment superjuri;
(d)
il-linji tar-rapportar bejn il-maniġment superjuri u l-bord;
(e)
il-proċeduri għall-ħatra ta’ membri tal-bord u l-maniġment superjuri;
(f)
it-tfassil tal-funzjonijiet tal-ġestjoni tar-riskju, tal-konformità u tal-kontroll intern;
(g)
il-proċessi għall-iżgurar tar-responsabilità mal-partijiet interessati.
2. CCP jkollha persunal adegwat biex tissodisfa l-obbligi kollha li ġejjin minn dan ir-Regolament u mir-Regolament (UE) Nru 648/2012. CCP ma tikkondividix il-persunal tagħha ma’ entitajiet oħra tal-grupp, sakemm mhux taħt it-termini ta’ arranġament ta’ esternalizzazzjoni skont l-Artikolu 35 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012.
3. CCP tistabbilixxi linji ta’ responsabbiltà li huma ċari, konsistenti u ddokumentati sew. CCP tiżgura li l-funzjonijiet tal-uffiċjal kap tar-riskji, tal-uffiċjal kap għall-konformità u tal-uffiċjal kap tat-teknoloġija jitwettqu minn individwi differenti, li jkunu impjegati tas-CCP fdati bir-responsabbiltà esklussiva li jwettqu dawn il-funzjonijiet.
4. CCP li tkun parti minn grupp tqis kwalunkwe implikazzjoni tal-grupp għall-arranġamenti ta’ governanza tagħha stess inkluż jekk għandhiex il-livell meħtieġ ta’ indipendenza biex tissodisfa l-obbligi regolatorji bħala persuna ġuridika distinta u jekk l-indipendenza tagħha tista’ tiġi pperikolata mill-istruttura tal-grupp jew minn kwalunkwe membru tal-bord li jkun membru ta’ bord ta’ entitajiet oħra tal-istess grupp. B’mod partikolari, tali CCP tikkunsidra proċeduri speċifiċi għall-prevenzjoni u l-ġestjoni tal-kunflitti ta’ interess inkluż fir-rigward tal-arranġamenti ta’ esternalizzazzjoni.
5. Meta CCP żżomm sistema ta’ bord ta’ żewġ livelli, ir-rwol u r-responsabbiltajiet tal-bord kif stabbilit f’dan ir-Regolament u fir-Regolament (UE) Nru 648/2012 ikunu allokati lill-bord superviżorju u l-bord maniġerjali kif xieraq.
6. Il-politiki, il-proċeduri, is-sistemi u l-kontrolli tal-ġestjoni tar-riskju ikunu parti minn qafas ta’ governanza koerenti u konsistenti li jkun rivedut u aġġornat regolarment.
Artikolu 4
Ġestjoni tar-riskju u mekkaniżmi ta’ kontroll intern
1. CCP ikollha qafas sod għall-ġestjoni komprensiva tar-riskji materjali kollha li hija jew tista’ tkun esposta għalihom. CCP tistabbilixxi politiki, proċeduri u sistemi ddokumentati li jidentifikaw, ikejlu, jimmonitorjaw u jimmaniġjaw riskji bħal dawn. Fl-istabbiliment ta’ politiki, proċeduri u sistemi ta’ ġestjoni tar-riskju, CCP tistrutturahom b’tali mod li jiżguraw li l-membri tal-ikklerjar jimmaniġġjaw b’mod xieraq u jillimitaw ir-riskji li jistgħu joħolqu għas-CCP.
2. CCP tieħu ħarsa komprensiva u integrata tar-riskji rilevanti kollha. Dawn jinkludu r-riskji mill-membri tal-ikklerjar tagħha jew dawk li tista’ toħloq għalihom u, sa fejn ikun prattikabbli, għall-klijenti kif ukoll ir-riskji minn entitajiet oħrajn jew dawk li toħloq għalihom bħal, iżda mhux limitati għal CCPs interoperabbli, is-saldu tat-titoli u s-sistemi ta’ pagamenti, il-fornituri ta’ likwidità, id-depożitarji ċentrali tat-titoli, ċentri tan-negozjar servuti mis-CCP u fornituri ta’ servizzi kritiċi oħrajn.
3. CCP tiżviluppa għodod xierqa għall-ġestjoni tar-riskju biex tkun f’pożizzjoni li timmaniġġja u tirrapporta r-riskji rilevanti kollha. Dawn jinkludu l-identifikazzjoni u l-ġestjoni ta’ interdipendenzi tas-sistema, tas-suq jew oħrajn. Jekk CCP tipprovdi servizzi marbuta mal-ikklerjar li jippreżentaw profil tar-riskju distint mill-funzjonijiet tagħha u potenzjalment toħloq riskji addizzjonali sinifikanti għalih, is-CCP timmaniġja dawk ir-riskji addizzjonali b’mod adegwat. Dan jista’ jinkludi s-separazzjoni legali tas-servizzi addizzjonali pprovduti minn dik is-CCP mill-funzjonijiet prinċipali tagħha.
4. L-arranġamenti tal-governanza jiżguraw li l-bord ta’ CCP jassumi r-responsabbiltà finali u r-responsabbiltà għall-ġestjoni tar-riskji tas-CCP. Il-bord jiddefinixxi, jiddetermina u jiddokumenta livell xieraq ta’ tolleranza tar-riskju u l-kapaċità li jiġġarrab riskju mis-CCP. Il-bord u l-maniġment superjuri jiżguraw li l-politiki, il-proċeduri u l-kontrolli tas-CCP ikunu konsistenti mat-tolleranza tar-riskju tas-CCP u l-kapaċità li tiġġarrab riskju u li dawn jindirizzaw kif is-CCP tidentifika, tirrapporta, timmonitorja u timmaniġġja r-riskji.
5. CCP timpjega sistemi b’saħħithom ta’ informazzjoni u kontroll tar-riskju li jipprovdu s-CCP u, fejn xieraq, il-membri tal-ikklerjar tagħha u, sa fejn ikun possibbli, il-klijenti, il-kapaċità li tinkiseb informazzjoni f’waqtha u li jiġu applikati politiki u proċeduri ta’ ġestjoni tar-riskju b’mod xieraq. Dawn is-sistemi jiżguraw, mill-inqas li l-iskoperturi tal-kreditu u tal-likwidità huma mmonitorjati kontinwament fil-livell tas-CCP kif ukoll fil-livell tal-membru tal-ikklerjar u, sa fejn ikun prattikabbli, fil-livell tal-klijent.
6. CCP tiżgura li l-funzjoni tal-ġestjoni tar-riskju jkollha l-awtorità, ir-riżorsi, il-kompetenza u l-aċċess meħtieġa għall-informazzjoni rilevanti kollha u li hija biżżejjed indipendenti minn funzjonijiet oħrajn tas-CCP. L-uffiċjal kap tar-riskji tas-CCP jimplimenta l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju inklużi l-politiki u l-proċeduri stabbiliti mill-bord.
7. CCP jkollha mekkaniżmi adegwati ta’ kontroll intern biex jassistu lill-bord fil-monitoraġġ u fil-valutazzjoni tal-adegwatezza u l-effettività tal-politiki, tal-proċeduri u tas-sistemi tal-ġestjoni tar-riskju tagħha. Tali mekkaniżmi għandhom jinkludu proċeduri amministrattivi u tal-kontabbiltà sodi, funzjoni b’saħħitha tal-konformità sod u uffiċċju indipendenti tal-awditjar intern u funzjoni ta’ validazzjoni jew reviżjoni.
8. Rapport finanzjarju ta’ CCP jitħejja fuq bażi annwali u jkun awditjat minn awdituri statutorji jew kumpaniji tal-awditjar skont it-tifsira tad-Direttiva 2006/43/KE tal-Parlament ewropew u tal-Kunsill (5).
Artikolu 5
Politika u proċeduri tal-konformità
1. CCP tistabbilixxi, timplimenta u żżomm politiki u proċeduri adegwati mfassla biex jindividwaw kwalunkwe riskju ta’ nuqqas mis-CCP u l-impjegati tagħha li jikkonformaw mal-obbligi tas-CCP taħt dan ir-Regolament, ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 u r-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1249/2012, kif ukoll ir-riskji assoċjati, u tistabbilixxi miżuri u proċeduri adegwati mfassla biex jiġi mminimizzat dan ir-riskju u biex jippermettu lill-awtoritajiet kompetenti jeżerċitaw is-setgħat tagħhom b’mod effettiv taħt dawn ir-Regolamenti.
2. CCP tiżgura li r-regoli, il-proċeduri u l-arranġamenti kuntrattwali tagħha jkunu ċari u komprensivi u li dawn jiżguraw konformità ma’ dan ir-Regolament, ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 u r- Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1249/2012 kif ukoll ir-rekwiżiti regolatorji u superviżorji applikabbli oħrajn.
Ir-regoli, il-proċeduri u l-arranġamenti kuntrattwali tas-CCP ikunu rreġistrati bil-miktub jew b’mezz ieħor li jservi fit-tul. Dawn ir-regoli, il-proċeduri, u l-arranġamenti kuntrattwali, flimkien ma’ kwalunkwe materjal ta’ akkumpanjament ikunu preċiżi, aġġornati u faċilment disponibbli għall-awtorità kompetenti, il-membri tal-ikklerjar u, fejn xieraq, il-klijenti.
CCP tidentifika u tanalizza s-sodezza tar-regoli, tal-proċeduri u tal-arranġamenti kuntrattwali tas-CCP. Jekk meħtieġ, jinkisbu opinjonijiet legali indipendenti għall-fini ta’ ta’ din l-analiżi. Is-CCP ikollha proċess biex tipproponi u timplimenta tibdiliet għar-regoli u l-proċeduri tagħha u biex qabel l-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe bidla materjali tikkonsulta l-membri tal-ikklerjar kollha affettwati u tissottometti t-tibdiliet proposti lill-awtorità kompetenti.
3. Fl-iżvilupp tar-regoli, tal-proċeduri u tal-arranġamenti kuntrattwali tagħha, CCP tikkunsidra l-prinċipji regolatorji, l-istandards tal-industrija u l-protokolli tas-suq rilevanti u tindika b’mod ċar fejn tali prattiki jkunu ġew inkorporati fid-dokumentazzjoni li tirregola d-drittijiet u l-obbligi tas-CCP, il-membri tal-ikklerjar tagħha u l-partijiet terzi rilevanti oħra.
4. CCP tidentifika u tanalizza kunflitti potenzjali ta’ kwistjonijiet ġuridiċi u tiżviluppa regoli u proċeduri li jtaffu r-riskju legali li jirriżulta minn dawn il-kwistjonijiet. Jekk meħtieġ, is-CCP tikseb opinjonijiet ġuridiċi indipendenti għall-fini ta’ ta’ din l-analiżi.
Ir-regoli u l-proċeduri tas-CCP jindikaw biċ-ċar il-liġi li hija maħsuba għall-applikazzjoni għal kull aspett tal-attivitajiet u l-operazzjonijiet tas-CCP.
Artikolu 6
Funzjoni ta’ konformità
1. CCP tistabbilixxi u żżomm funzjoni ta’ konformità permanenti u effettiva li topera indipendentement mill-funzjonijiet l-oħra tas-CCP. Tiżgura li l-funzjoni ta’ konformità jkollha l-awtorità, ir-riżorsi, u l-kompetenza meħtieġa u l-aċċess meħtieġ għall-informazzjoni rilevanti kollha.
Meta tistabbilixxi l-funzjoni ta’ konformità tagħha, is-CCP tqis in-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-operat tagħha, u n-natura u l-firxa tas-servizzi u l-attivitajiet imwettqa matul dak l-operat.
2. L-uffiċjal kap għall-konformità mill-inqas ikollu r-responsabbiltajiet li ġejjin:
(a)
jimmonitorja u jivvaluta, fuq bażi regolari, l-adegwatezza u l-effettività tal-miżuri u l-proċeduri stabbiliti f’konformità mal-Artikolu 5(4), u l-azzjonijiet meħuda biex jiġi indirizzat kwalunkwe nuqqas fil-konformità tas-CCP mal-obbligi tagħha;
(b)
jamministra l-politiki u l-proċeduri tal-konformità stabbiliti mill-maniġment superjuri u l-bord;
(c)
jagħti pariri u jassisti lill-persuni responsabbli għat-twettiq tas-servizzi u l-attivitajiet tas-CCP biex tikkonforma mal-obbligi tas-CCP skont dan ir-Regolament, ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 u r-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1249/2012 u rekwiżiti regolatorji oħra, fejn applikabbli;
(d)
jirrapporta regolarment lill-bord dwar il-konformità mis-CCP u l-impjegati tagħha ma’ dan ir-Regolament, ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 u r- Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1249/2012;
(e)
jistabbilixxi proċeduri għal rimedju effettiv ta’ każijiet ta’ nuqqas ta’ konformità;
(f)
jiżgura li l-persuni rilevanti involuti fil-funzjoni ta’ konformità ma jkunux involuti fit-twettiq tas-servizzi jew l-attivitajiet li jkunu qegħdin jimmonitorjaw u li kwalunkwe kunflitt ta’ interess ta’ persuni bħal dawn jiġi identifikat u eliminat kif suppost.
Artikolu 7
Struttura organizzattiva u s-separazzjoni tal-linji ta’ rapportar
1. CCP tiddefinixxi il-kompożizzjoni, ir-rwol u r-responsabilitajiet tal-bord u l-maniġment superjuri u kwalunkwe kumitat tal-bord. Dawn l-arranġamenti ikunu speċifikati b’mod ċar u ddokumentati sew. Il-bord jistabbilixxi, mill-inqas, kumitat tal-awditjar u kumitat għar-remunerazzjoni. Il-kumitat tar-riskju stabbilit skont l-Artikolu 28 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 ikun kumitat konsultattiv għall-bord.
2. Il-bord jassumi mill-inqas il-kompiti li ġejjin:
(a)
it-twaqqif ta’ għanijiet u strateġiji ċari għas-CCP;
(b)
il-monitoraġġ effettiv tal-maniġment superjuri;
(c)
l-istabbiliment ta’ politiki ta’ remunerazzjoni xierqa;
(d)
it-twaqqif u s-sorveljanza tal-uffiċċju ta’ ġestjoni tar-riskju;
(e)
is-sorveljanza tal-funzjoni ta’ konformità u l-funzjoni ta’ kontroll intern;
(f)
is-sorveljanza tal-arranġamenti ta’ esternalizzazzjoni;
(g)
is-sorveljanza tal-konformità mad-dispożizzjonijiet kollha ta’ dan ir-Regolament, tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, ir- Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1249/2012 u tar-rekwiżiti regolatorji u superviżorji l-oħra kollha;
(h)
responsabbiltà fir-rigward tal-azzjonisti jew is-sidien u l-impjegati, il-membri tal-ikklerjar u l-klijenti tagħhom u partijiet interessati rilevanti oħra.
3. Il-maniġment superjuri jkollu mill-inqas ir-responsabbiltajiet li ġejjin:
(a)
l-iżgurar tal-konsistenza tal-attivitajiet tas-CCP mal-għanijiet u l-istrateġija tas-CCP kif stabbilit mill-bord;
(b)
it-tfassil u t-twaqqif ta’ proċeduri ta’ konformità u ta’ kontroll intern li jippromwovu l-għanijiet tas-CCP;
(c)
li l-proċeduri ta’ kontroll intern ikunu soġġetti għal reviżjoni u ttestjar regolari;
(d)
l-iżgurar li jkun hemm biżżejjed riżorsi allokati għall-ġestjoni tar-riskju u l-konformità;
(e)
li jkun involut b’mod attiv fil-proċess tal-kontroll tar-riskju;
(f)
l-iżgurar li r-riskji maħluqa għas-CCP mill-ikklerjar u l-attivitajiet tagħha marbuta mal-ikklerjar jiġu indirizzati kif suppost.
4. Fejn il-bord jiddelega kompiti lil kumitati jew sottokumitati, huwa jżomm l-approvazzjoni tad-deċiżjonijiet li jista’ jkollhom impatt sinifikanti fuq il-profil tar-riskju tas-CCP.
5. L-arranġamenti li bihom joperaw il-bord u l-maniġment superjuri jinkludu proċessi li jidentifikaw, jindirizzaw u jimmaniġġjaw il-kunflitti ta’ interess potenzjali tal-membri tal-bord u l-maniġment superjuri.
6. CCP jkollha linji tar-rapportar ċari u diretti bejn il-bord u l-maniġment superjuri tagħha sabiex jiġi żgurat li l-maniġment superjuri jkun responsabbli għall-prestazzjoni tiegħu. Il-linji tar-rapportar għall-ġestjoni tar-riskju, il-konformità u l-awditjar intern ikunu ċari u separati minn dawk għal operazzjonijiet oħra tas-CCP. L-uffiċjal kap tar-riskji jirrapporta lill-bord jew direttament jew permezz tal-president tal-kumitat tar-riskju. L-uffiċjal kap tal-konformità u l-uffiċċju tal-awditjar intern jirrapportaw direttament lill-bord.
Artikolu 8
Politika ta’ remunerazzjoni
1. Il-kumitat tar-remunerazzjoni jfassal u jiżviluppa ulterjorment il-politika ta’ remunerazzjoni, jissorvelja l-implimentazzjoni tagħha mill-maniġment superjuri u jirrevedi l-operazzjoni prattika tagħha fuq bażi regolari. Il-politika nnifisha tiġi dokumentata u riveduta mill-inqas darba fis-sena.
2. Il-politika ta’ remunerazzjoni titfassal biex tallinja l-livell u l-istruttura tar-remunerazzjoni mal-ġestjoni prudenti tar-riskju. Il-politika tqis riskji prospettivi kif ukoll ir-riskji eżistenti u l-eżiti tar-riskji. Skedi ta’ ħlas ikunu sensittivi għall-orizzonti ta’ żmien tar-riskji. B’mod partikolari fil-każ ta’ remunerazzjoni varjabbli il-politika tqis inkongruwenzi possibbli bejn il-prestazzjoni u perjodi tar-riskju u tiżgura li l-pagamenti jiġu ddifferiti kif suppost. Il-komponenti fissi u varjabbli tar-remunerazzjoni totali kunu bbilanċjati u jkunu konsistenti mal-allinjament tar-riskju.
3. Fil-politika ta’ remunerazzjoni tipprevedi li persunal ingaġġat fil-ġestjoni tar-riskju, fil-konformità u fl-uffiċċji tal-awditjar intern huma renumerati b’tali mod li huwa indipendenti mill-prestazzjoni tal-operat tas-CCP. Il-livell ta’ remunerazzjoni jkun adegwat f’termini ta’ responsabbiltà kif ukoll meta mqabbel mal-livell ta’ remunerazzjoni fl-oqsma kkonċernati.
4. Il-politika ta’ remunerazzjoni tkun soġġetta għal awditjar indipendenti, fuq bażi annwali. Ir-riżultati ta’ dan l-awditjar ikunu disponibbli għall-awtorità kompetenti.
Artikolu 9
Sistemi ta’ teknoloġija tal-informatika
1. CCP tfassal u tiżgura li s-sistemi tat-teknoloġija tal-informatika tagħha huma affidabbli u siguri kif ukoll kapaċi jipproċessaw l-informazzjoni meħtieġa għas-CCP biex twettaq l-attivitajiet u l-operazzjonijiet tagħha b’mod sikur u effiċjenti.
L-arkitettura tat-teknoloġija tal-informatika tkun iddokumentata sew. Is-sistemi jitfasslu biex jittrattaw il-ħtiġijiet operazzjonali tas-CCP u r-riskji li taffronta s-CCP, ikunu reżistenti, inkluż f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress, u jkunu skalabbli, jekk meħtieġ, biex jipproċessaw informazzjoni addizzjonali. Is-CCP tipprovdi għal proċeduri u ppjanar tal-kapaċità kif ukoll għal kapaċità suffiċjenti mhux utilizzata li permezz tagħhom is-sistema tkun tista’ tipproċessa kull tranżazzjoni pendenti sal-aħħar tal-ġurnata f’ċirkostanzi fejn isseħħ interruzzjoni kbira. Is-CCP tipprovdi għal proċeduri għall-introduzzjoni ta’ teknoloġija ġdida inklużi pjani ċari ta’ riverżjoni.
2. Sabiex jiġi żgurat livell għoli ta’ sigurtà fl-ipproċessar tal-informazzjoni u biex tkun possibbli l-konnettività mal-membri tal-ikklerjar u l-klijenti tagħha kif ukoll ma’ fornituri tas-servizzi tagħha, CCP tibbaża s-sistemi ta’ teknoloġija tal-informatika tagħha fuq standards tekniċi rikonoxxuti internazzjonalment u l-aħjar prattiki tal-industrija. Is-CCP tissoġġetta s-sistemi tagħha għal ittestjar strett, billi tissimula kundizzjonijiet ta’ stress, qabel l-użu inizjali, wara li tkun għamlet tibdiliet sinifikanti u wara li tkun seħħet interruzzjoni kbira. Il-membri tal-ikklerjar u l-klijenti, is-CCPs interoperabbli u partijiet interessati oħra jkunu involuti b’mod xieraq fit-tfassil u t-twettiq ta’ dawn it-testijiet.
3. CCP iżżomm qafas tas-sigurtà tal-informazzjoni b’saħħtu li jimmaniġġja b’mod xieraq ir-riskju għas-sigurtà tal-informazzjoni tagħha. Il-qafas jinkludi mekkaniżmi, politiki u proċeduri xierqa li jipproteġu l-informazzjoni minn divulgazzjoni mhux awtorizzata, biex tiġi żgurata l-preċiżjoni u l-integrità tad-dejta u biex tiġi ggrantita d-disponibbiltà tas-servizzi tas-CCP.
4. Il-qafas tas-sigurtà tal-informazzjoni jinkludi tal-anqas dawn il-karatteristiċi:
(a)
kontrolli ta’ aċċess għas-sistema;
(b)
salvagwardji adegwati kontra l-intrużjonijiet u l-użu ħażin tad-dejta;
(c)
apparati speċifiċi biex tiġi ppreservata l-awtentiċità u l-integrità tad-dejta, inklużi tekniki kriptografiċi;
(d)
netwerks u proċeduri affidabbli għat-trażmissjoni preċiża u fil-pront mingħajr interruzzjonijiet kbar;
(e)
rendikonti tal-entrati.
5. Is-sistemi tat-teknoloġija tal-informatika u l-qafas tas-sigurtà tal-informazzjoni jiġu riveduti tal-anqas fuq bażi annwali. Ikunu soġġetti għal valutazzjonijiet ta’ awditjar indipendenti. Ir-riżultati ta’ dawk il-valutazzjonijiet ikunu rrapportati lill-bord u jkunu disponibbli għall-awtorità kompetenti.
Artikolu 10
Divulgazzjoni
1. L-informazzjoni li ġejja tkun disponibbli, min-naħa tas-CCP, għall-pubbliku mingħajr ħlas:
(a)
informazzjoni dwar l-arranġamenti ta’ governanza tagħha, inklużi dawn li ġejjin:
(i)
l-istruttura organizzattiva tagħha kif ukoll l-għanijiet u l-istrateġiji ewlenin;
(ii)
l-elementi ewlenin tal-politika ta’ remunerazzjoni;
(iii)
informazzjoni finanzjarja ewlenija inkluża fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji tagħha awditjati l-aktar riċentament.
(b)
informazzjoni dwar ir-regoli tagħha, inklużi dawn li ġejjin:
(i)
proċeduri ta’ ġestjoni tal-inadempjenza, proċeduri u testi supplimentari;
(ii)
informazzjoni rilevanti dwar il-kontinwità tal-operat;
(iii)
informazzjoni dwar is-sistemi, tekniki u l-prestazzjoni ta’ ġestjoni tar-riskju f’konformità mal-Kapitolu XII;
(iv)
l-informazzjoni rilevanti kollha dwar it-tfassil u l-operazzjonijiet tagħha kif ukoll dwar id-drittijiet u l-obbligi tal-membri tal-ikklerjar u l-klijenti, meħtieġa biex permezz tagħha jidentifikaw b’mod ċar u jifhmu bis-sħiħ ir-riskji u l-kostijiet assoċjati mal-użu tas-servizzi tas-CCP;
(v)
is-servizzi attwali tal-ikklerjar tas-CCP, inkluża informazzjoni dettaljata dwar x’tipprovdi taħt kull servizz;
(vi)
is-sistemi u t-tekniki tal-ġestjoni tar-riskju tas-CCP, u l-prestazzjoni tagħhom, inkluża informazzjoni dwar ir-riżorsi finanzjarji, il-politika ta’ investiment, is-sorsi tad-dejta dwar il-prezzijiet u l-mudelli użati fil-kalkoli tal-marġni;
(vii)
il-liġi u r-regoli li jirregolaw:
(1)
l-aċċess għas-CCP;
(2)
il-kuntratti konklużi mis-CCP mal-membri tal-ikklerjar u, fejn prattikabbli, il-klijenti;
(3)
il-kuntratti li s-CCP taċċetta għall-ikklerjar;
(4)
kwalunkwe arranġamenti tal-interoperabilità;
(5)
l-użu tal-kollateral u l-kontribuzzjonijiet għall-fond tal-inadempjenza, inkluża l-likwidazzjoni ta’ pożizzjonijiet u kollateral u sa fejn il-kollateral huwa protett minn pretensjonijiet ta’ parti terza.
(c)
informazzjoni dwar kollateral eliġibbli u telf impost applikabbli;
(d)
lista tal-membri tal-ikklerjar attwali kollha, inklużi l-kriterji ta’ ammissjoni, sospensjoni u ħruġ tagħhom.
Fejn l-awtorità kompetenti tiftiehem mas-CCP li kwalunkwe informazzjoni taħt il-punt (b) jew (c) ta’ dan il-paragrafu tista’ tpoġġi f’riskju s-segretezza kummerċjali jew is-sikurezza u s-sodezza tas-CCP, is-CCP tista’ tiddeċiedi li tiddivulga dik l-informazzjoni b’tali mod li jipprevjeni jew inaqqas dawk ir-riskji, jew li ma jiddivulgax tali informazzjoni.
2. CCP tiddivulga lill-pubbliku, mingħajr ħlas, informazzjoni dwar kull bidla materjali fl-arranġamenti ta’ governanza, l-għanijiet, l-istrateġiji u politiki ewlenin tagħha kif ukoll ir-regoli u l-proċeduri applikabbli tagħha.
3. Informazzjoni li tiġi divulgata lill-pubbliku mis-CCP tkun aċċessibbli fuq is-sit elettroniku tagħha. L-informazzjoni tkun disponibbli mill-inqas f’lingwa konvenzjonali fl-isfera tal-finanzi internazzjonali.
Artikolu 11
Awditjar intern
1. CCP tistabbilixxi u żżomm uffiċċju tal-awditjar intern li jkun separat u indipendenti mill-funzjonijiet u l-attivitajiet l-oħra tas-CCP u li jkollu l-kompiti li ġejjin:
(a)
jistabbilixxi, jimplimenta u jżomm pjan tal-awditjar biex jiġu eżaminati u evalwati l-adegwatezza u l-effettività tas-sistemi, il-mekkaniżmi tal-kontroll intern u l-arranġamenti tas-CCP;
(b)
joħroġ rakkomandazzjonijiet abbażi tar-riżultat tal-ħidma li tkun twettqet skont il-punt (a);
(c)
jivverifika l-konformità ma’ dawk ir-rakkomandazzjonijiet;
(d)
jirrapporta kwistjonijiet ta’ awditjar intern lill-bord.
2. L-uffiċċju tal-awditjar intern jkollu l-awtorità, ir-riżorsi, il-kompetenza meħtieġa u l-aċċess meħtieġ għad-dokumenti rilevanti kollha għat-twettiq tal-funzjonijiet tiegħu. Ikun indipendenti biżżejjed mill-ġestjoni u jirrapporta direttament lill-bord.
3. Awditjar intern jivvaluta l-effettività tal-proċessi ta’ ġestjoni tar-riskju u l-mekkaniżmi ta’ kontroll tas-CCP b’mod li huwa proporzjonat għar-riskji affrontati mil-linji differenti tal-operat u indipendenti mill-oqsma ta’ operat ivvalutati. L-uffiċċju tal-awditjar intern ikollu l-aċċess meħtieġ għall-informazzjoni sabiex jirrevedi l-attivitajiet u l-operazzjonijiet, il-proċessi u s-sistemi tas-CCP, inklużi attivitajiet esternalizzati.
4. Valutazzjonijiet tal-awditjar intern ikunu bbażati fuq pjan tal-awditjar komprensiv li jiġi rivedut u rrapportat lill-awtorità kompetenti mill-inqas darba fis-sena. Is-CCP tiżgura li jistgħu jitwettqu awditi speċjali fuq bażi xprunta minn event fi żmien qasir. L-ippjanar u r-reviżjoni tal-awditjar jiġu approvati mill-bord.
5. L-operazzjonijiet tal-ikklerjar, il-proċessi ta’ ġestjoni tar-riskji, il-mekkaniżmi interni ta’ kontroll u l-kontijiet ta’ CCP ikunu soġġetti għal awditu indipendenti. L-awditi indipendenti jitwettqu, tal-anqas, darba fis-sena.
KAPITOLU IV
ŻAMMA TAR-REKORDS
(l-Artikolu 29 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 12
Rekwiżiti ġenerali
1. CCP iżżomm ir-rekords b’mezz li jservi fit-tul li jippermetti li l-informazzjoni tiġi pprovduta lill-awtoritajiet kompetenti, l-AETS u l-membri rilevanti tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali (ESCB), u f’tali forma u manjiera li jkunu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
kull stadju ewlieni tal-ipproċessar mis-CCP jista’ jiġi kostitwit mill-ġdid;
(b)
il-kontenut oriġinali ta’ rekord qabel kwalunkwe korrezzjoni jew emendi oħra jistgħu jiġu rreġistrati, ittraċċati u rkuprati;
(c)
ikunu stabbiliti miżuri li jipprevjenu tibdil mhux awtorizzat fir-rekords;
(d)
ikunu żgurati s-sigurtà u l-kunfidenzjalità tad-dejta rreġistrata permezz ta’ miżuri xierqa;
(e)
ikun inkorporat mekkaniżmu għall-identifikazzjoni u l-korrezzjoni ta’ żbalji fis-sistema ta’ żamma tar-rekords;
(f)
ikun żgurat l-irkupru fil-ħin tar-rekords fil-każ ta’ falliment tas-sistema fi ħdan is-sistema ta’ żamma ta’ rekords.
2. Meta r-rekords jew l-informazzjoni ilhom inqas minn sitt xhur, dawn jiġu pprovduti lill-awtoritajiet elenkati fil-paragrafu 1 mill-aktar fis possibbli u mhux aktar tard minn tmiem il-jum ta’ operat li jmiss wara talba mill-awtorità rilevanti.
3. Meta r-rekords jew l-informazzjoni ilhom aktar minn sitt xhur, dawn jiġu pprovduti lill-awtoritajiet elenkati fil-paragrafu 1 mill-aktar fis possibbli u fi żmien ħamest ijiem ta’ operat wara talba mill-awtorità rilevanti.
4. Fejn ir-rekords ipproċessati mis-CCP jinkludu dejta personali, is-CCPs jikkunsidraw l-obbligi tagħhom skont id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) u r-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7).
5. Meta CCP żżomm rekords barra l-Unjoni, tiżgura li l-awtorità kompetenti, l-AETS u l-membri rilevanti tas-SEBĊ, ikunu jistgħu jaċċessaw ir-rekords sal-istess livell u fi ħdan l-istess perjodi bħallikieku kienu miżmuma fi ħdan l-Unjoni.
6. Kull CCP tinnomina l-persuni rilevanti li jistgħu jispjegaw, fiż-żmien stabbilit fil-paragrafi 2 u 3 għall-forniment tar-rekords rilevanti, il-kontenut tar-rekords tagħha lill-awtoritajiet kompetenti.
7. Ir-rekords kollha meħtieġa li jinżammu minn CCP taħt dan ir-Regolament għandhom ikunu miftuħa għal spezzjoni mill-awtorità kompetenti. CCP tipprovdi lill-awtoritajiet kompetenti t-trażmissjoni diretta tad-dejta għar-rekords meħtieġa skont l-Artikoli 13 u 14, meta mitluba.
Artikolu 13
Rekords tat-tranżazzjonijiet
1. CCP iżżomm rekords tat-tranżazzjonijiet kollha fil-kuntratti kollha li tikklerja u tiżgura li r-rekords tagħha jinkludu l-informazzjoni kollha meħtieġa biex twettaq rikostruzzjoni komprensiva u preċiża tal-proċess tal-ikklerjar għal kull kuntratt u li kull rekord dwar kull transazzjoni ikun identifikabbli b’mod uniku u li jista’ jitfittex tal-anqas permezz tal-oqsma kollha li jikkonċernaw is-CCP, is-CCP interoperabbli, il-membru tal-ikklerjar, il-klijent, jekk magħruf mis-CCP, u l-istrument finanzjarju.
2. Fir-rigward ta’ kull tranżazzjoni li tasal għall-ikklerjar, CCP, immedjatament malli tirċievi l-informazzjoni rilevanti, tagħmel u żżomm aġġornat rekord tad-dettalji li ġejjin:
(a)
il-prezz, ir-rata jew il-firxa u l-kwantità;
(b)
il-kapaċità ta’ kklerjar, li tidentifika jekk it-tranżazzjoni kinitx waħda ta’ xiri jew ta’ bejgħ mill-perspettiva tar-rekordjar tas-CCP;
(c)
l-identifikazzjoni tal-istrument;
(d)
l-identifikazzjoni tal-membru tal-ikklerjar;
(e)
l-identifikazzjoni tal-post fejn ġie konkluż il-kuntratt;
(f)
id-data u l-ħin tal-interpożizzjoni tas-CCP;
(g)
id-data u l-ħin tat-tmiem tal-kuntratt;
(h)
it-termini u l-modalità tas-saldu;
(i)
id-data u l-ħin tas-saldu jew ta’ tifdija tat-tranżazzjoni u, sa fejn huma applikabbli, d-dettalji li ġejjin:
(i)
il-jum u l-ħin li fihom oriġinarjament ġie konkluż il-kuntratt;
(ii)
it-termini u l-partijiet orġinali tal-kuntratt;
(iii)
l-identifikazzjoni tas-CCP li tikklerja komponent wieħed tat-tranżazzjoni, fejn applikabbli;
(iv)
l-identità tal-klijent, inkluż kwalunkwe klijent indirett, fejn magħruf lis-CCP, u fil-każ ta’ ċessjoni (give-up), l-identifikazzjoni tal-parti li ttrasferiet il-kuntratt.
Artikolu 14
Rekords tal-pożizzjoni
1. CCP iżżomm rekords ta’ pożizzjonijiet miżmuma minn kull membru tal-ikklerjar. Jinżammu rekords separati għal kull kont li jinżamm skont l-Artikolu 39 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u s-CCP tiżgura li r-rekords tagħha jinkludu l-informazzjoni kollha meħtieġa biex titwettaq rikostruzzjoni komprensiva u preċiża tat-tranżazzjonijiet li stabbilixxew il-pożizzjoni u li kull rekord huwa identifikabbli u jista’ jitfittex mill-inqas permezz tal-oqsma kollha li jikkonċernaw is-CCP, is-CCP interoperabbli, il-membru tal-ikklerjar, il-kljient, jekk magħruf mis-CCP, u l-istrument finanzjarju.
2. Fi tmiem kull jum ta’ operat CCP tagħmel rekord fir-rigward ta’ kull pożizzjoni inklużi d-dettalji li ġejjin, sa fejn huma marbuta mal-pożizzjoni inkwistjoni:
(a)
l-identifikazzjoni ta’ membru tal-ikklerjar, tal-klijent, jekk magħruf lis-CCP, u ta’ CCP interoperabbli li żżomm tali pożizzjoni, fejn applikabbli;
(b)
is-sinjal tal-pożizzjoni;
(c)
il-kalkolu ta’ kuljum tal-valur tal-pożizzjoni bir-rekords tal-prezzijiet li bihom huma valwati l-kuntratti, u ta’ kwalunkwe informazzjoni rilevanti oħra.
3. CCP tagħmel, u żżomm aġġornat, rekord tal-ammonti ta’ marġni, il-kontribuzzjonijiet għall-fond tal-inadempjenza u r-riżorsi finanzjarji l-oħra msemmija fl-Artikolu 43 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, li tagħmel appell għall-manutenzjoni tagħhom u l-ammont korrispondenti attwalment sottomess minn membru tal-ikklerjar fl-aħħar tal-ġurnata u l-bidliet għal dak l-ammont li jistgħu matul l-istess ġurnata, fir-rigward ta’ kull membru uniku tal-ikklerjar u kont tal-klijent jekk magħruf lis-CCP.
Artikolu 15
Rekords tal-operat
1. CCP iżżomm rekords adegwati u b’mod ordinat tal-attivitajiet relatati mal-operat u l-organizzazzjoni interna tagħha.
2. Ir-rekords imsemmija fil-paragrafu 1 isiru kull darba sseħħ bidla materjali fid-dokumenti rilevanti u jinkludu mill-inqas:
(a)
l-organigrammi tal-bord u l-kumitati rilevanti, tal-unità ta’ kklerjar, l-unità ta’ ġestjoni tar-riskju, u l-unitajiet u d-diviżjonijiet rilevanti l-oħra kollha;
(b)
l-identitajiet tal-azzjonisti jew il-membri, kemm jekk humiex persuni diretti jew indiretti, fiżiċi jew ġuridiċi, li jkollhom parteċipazzjonijiet kwalifikanti u l-ammonti ta’ dawk il-parteċipazzjonijiet;
(c)
id-dokumenti li jattestaw il-politiki, il-proċeduri u l-proċessi meħtieġa taħt il-Kapitolu III u l-Artikolu 29;
(d)
il-minuti tal-laqgħat tal-bord u, jekk applikabbli, tal-laqgħat tas-sottokumitati tal-bord u tal-kumitati tal-maniġment superjuri;
(e)
il-minuti tal-laqgħat tal-kumitat tar-riskju;
(f)
il-minuti tal-gruppi ta’ konsultazzjoni ma’ membri tal-ikklerjar u l-klijenti, jekk ikun hemm;
(g)
rapporti ta’ awditjar intern u estern, rapporti ta’ ġestjoni tar-riskju, rapporti tal-konformità, u rapporti minn kumpaniji ta’ konsultazzjoni, inklużi r-reazzjonijiet tal-maniġment;
(h)
il-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru, meħtieġa skont l-Artikolu 17;
(i)
il-pjan ta’ likwidità u r-rapporti ta’ kuljum dwar il-likwidità, meħtieġa skont l-Artikolu 32;
(j)
rekords li jirriflettu l-assi u l-obbligazzjonijiet kollha u l-kontijiet kapitali kif meħtieġ skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012;
(k)
l-ilmenti li jkunu waslu, b’informazzjoni dwar l-isem, l-indirizz u n-numru tal-kont tal-ilmentatur; id-data meta wasal l-ilment; l-isem tal-persuni kollha identifikati fl-ilment; deskrizzjoni tan-natura tal-ilment; it-trattament tal-ilment, u d-data meta ġie solvut l-ilment;
(l)
rekords ta’ kull interruzzjoni tas-servizzi jew disfunzjoni, inkluż rapport dettaljat dwar l-għażla taż-żmien, l-effetti u l-azzjonijiet ta’ rimedju;
(m)
rekords tar-riżultati tat-testijiet retrospettivi u tal-istress imwettqa;
(n)
komunikazzjonijiet bil-miktub ma’ awtoritajiet kompetenti, mal-AETS u l-membri rilevanti tas-SEBĊ;
(o)
opinjonijiet ġuridiċi li jaslu skont il-Kapitolu III;
(p)
fejn applikabbli, dokumentazzjoni dwar l-arranġamenti tal-interoperabilità ma’ CCPs oħra;
(q)
l-informazzjoni taħt l-Artikolu 10(1)(b)(vii) u (1)(d);
(r)
id-dokumenti rilevanti li jiddeskrivu l-iżvilupp ta’ inizjattivi kummerċjali ġodda.
Artikolu 16
Rekords tad-dejta rrapportata lil repożitorju tat-tranżazzjonijiet
CCP tidentifika u żżomm l-informazzjoni u d-dejta kollha meħtieġa li tiġi rrapportata skont l-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, flimkien ma’ rekord tad-data u l-ħin meta t-tranżazzjoni ġiet irrapportata.
KAPITOLU V
KONTINWITÀ TAL-OPERAT
(l-Artikolu 34 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 17
Strateġija u politika
1. CCP ikollha politika tal-kontinwità tal-operat u pjan ta’ rkupru minn diżastru li jkunu approvati mill-Bord. Il-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru ikunu soġġetti għal reviżjonijiet indipendenti li jkunu rrapportati lill-bord.
2. Il-politika ta’ kontinwità tal-operat tidentifika l-funzjonijiet kummerċjali kritiċi kollha u s-sistemi relatati, u tinkludi l-istrateġija, il-politika, u l-għanijiet tas-CCP li jiżguraw il-kontinwità ta’ dawn il-funzjonijiet u sistemi.
3. Politika ta’ kontinwità tal-operat tqis ir-rabtiet esterni u l-interdipendenza fi ħdan l-infrastruttura finanzjarja inklużi ċentri tan-negozjar ikklerjati mis-CCP, sistemi ta’ saldu u ħlas tat-titoli u l-istituzzjonijiet ta’ kreditu użati mis-CCP jew CCP marbuta. Tqis ukoll funzjonijiet jew servizzi kritiċi li ġew esternalizzati lil fornituri terzi.
4. Il-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru jkun fihom arranġamenti ddefiniti u ddokumentati b’mod ċar għall-użu fil-każ ta’ emerġenza, diżastru jew kriżi għall-kontinwità tal-operat li huma mfassla sabiex jiżguraw livell minimu tas-servizz tal-funzjonijiet kritiċi.
5. Il-pjan ta’ rkupru minn diżastru jidentifika u jinkludi għanijiet ta’ punt ta’ rkupru u għanijiet ta’ ħin tal-irkupru għal funzjonijiet kritiċi u jiddetermina l-istrateġija ta’ rkupru l-aktar xierqa għal kull waħda minn dawn il-funzjonijiet. Arranġamenti bħal dawn jitfasslu biex jiżguraw li f’xenarji estremi il-funzjonijiet kritiċi jitlestew fil-ħin u jiġu ssodisfati l-livelli ta’ servizz miftiehma.
6. Politika ta’ kontinwità tal-operat ta’ CCP tidentifika l-ammont ta’ ħin massimu aċċettabbli li matulu ma jkunux jistgħu jintużaw funzjonijiet u sistemi kritiċi. Il-ħin massimu ta’ rkupru għall-funzjonijiet kritiċi tas-CCP li għandu jiġi inkluż f’politika tal-kontinwità tal-operat ma għandux ikun iktar minn sagħtejn. Proċeduri u pagamenti tal-aħħar tal-ġurnata jitlestew fil-ħin u jum meħtieġa fi kwalunkwe ċirkostanza.
7. CCP għandha tqis l-impatt kumplessiv potenzjali fuq l-effiċjenza tas-suq meta tistabbilixxi l-ħinijiet ta’ rkuprar għal kull funzjoni.
Artikolu 18
Analiżi tal-impatt fuq l-operat
1. CCP twettaq analiżi tal-impatt fuq l-operat li tkun imfassla biex tidentifika il-funzjonijiet kummerċjali li huma kritiċi biex jiġu żgurati s-servizzi tas-CCP. L-importanza ta’ dawn il-funzjonijiet għal istituzzjonijiet u funzjonijiet oħrajn fl-infrastruttura finanzjarja tkun parti mill-analiżi.
2. CCP tuża analiżi tar-riskju bbażata fuq xenarju li tkun imfassla biex tidentifika kif diversi xenarji jaffettwaw ir-riskji għal funzjonijiet kummerċjali kritiċi tagħha.
3. Fil-valutazzjoni tar-riskji, CCP tqis id-dipendenzi fuq fornituri esterni, inklużi servizzi ta’ utilità pubblika. CCP tieħu azzjoni biex timmaniġġja dawn id-dipendenzi permezz ta’ arranġamenti kuntrattwali u organizzattivi xierqa.
4. Analiżi tal-impatt fuq l-operat u analiżi tax-xenarji jinżammu aġġornati, tal-anqas ikunu riveduti darba fis-sena u wara inċident jew bidliet organizzattivi sinifikanti. L-analiżi tqis l-iżviluppi rilevanti kollha, inklużi l-iżviluppi tas-suq u dawk teknoloġiċi.
Artikolu 19
Irkupru minn diżastru
1. CCP ikollha stabbiliti arranġamenti biex tiżgura l-kontinwità tal-funzjonijiet kritiċi tagħha abbażi ta’ xenarji ta’ diżastri. Dawn l-arranġamenti mill-anqas jindirizzaw id-disponibbiltà ta’ riżorsi umani adegwati, il-perjodu massimu ta’ qtugħ ta’ funzjonijiet kritiċi, u l-kommutazzjoni awtomatika u l-irkuprar fuq sit sekondarju.
2. CCP iżżomm sit sekondarju tal-ipproċessar kapaċi jiżgura l-kontinwità tal-funzjonijiet kritiċi kollha tas-CCP li jkun identiku għas-sit primarju. Is-sit sekondarju jkollu profil tar-riskju ġeografiku li huwa distint minn dak tas-sit primarju.
3. CCP iżżomm jew ikollha aċċess immedjat għal sit sekondarju tal-operat, tal-anqas, sabiex il-persunal ikun jista’ jiżgura l-kontinwità tas-servizz jekk il-post primarju tal-operat ma jkunx disponibbli.
4. Min-naħa tas-CCP, titqies il-ħtieġa ta’ siti addizzjonali ta’ pproċessar, b’mod partikolari jekk id-diversità tal-profili tar-riskji tas-siti primarji u sekondarji ma jipprovdux biżżejjed kunfidenza li l-għanijiet ta’ kontinwità tal-operat tas-CCP se jintlaħqu fis-sitwazzjonijiet kollha.
Artikolu 20
Testjar u monitoraġġ
1. CCP tittestja u timmonitorja l-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru tagħha f’intervalli regolari u wara modifikazzjonijiet sinifikanti jew bidliet fis-sistemi jew funzjonijiet relatati biex ikun żgurat li l-politika ta’ kontinwità tal-operat qiegħda tilħaq l-għanijiet iddikjarati inkluż l-għan ta’ ħin massimu ta’ rkuprar ta’ sagħtejn. It-testijiet jiġu ppjanati u ddokumentati.
2. L-ittestjar tal-politika ta’ kontinwità tal-operat u tal-pjan ta’ rkupru minn diżastru jissodisfa l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
jinvolvi xenarji ta’ diżastri fuq skala kbira u trasferimenti awtomatiċi bejn siti primarji u sekondarji;
(b)
jinkludi l-involviment tal-membri tal-ikklerjar, tal-fornituri esterni u l-istituzzjonijiet rilevanti tal-infrastruttura finanzjarja li magħhom ġew identifikati interdipendenzi fil-politika ta’ kontinwità tal-operat.
Artikolu 21
Manutenzjoni
1. CCP tirrevedi u taġġorna regolarment il-politika ta’ kontinwità ta’ operat tagħha biex tinkludi l-funzjonijiet kritiċi kollha u l-istrateġija ta’ rkupru l-aktar xierqa għalihom.
2. CCP regolarment tirrevedi u taġġorna l-pjan ta’ rkupru minn diżastru tagħha biex tinkludi l-istrateġija ta’ rkupru l-aktar xierqa għall-funzjonijiet kritiċi kollha.
3. L-aġġornamenti għall-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru jqisu r-riżultati tat-testijiet u r-rakkomandazzjonijiet ta’ analiżi indipendenti u analiżi oħra u ta’ awtoritajiet kompetenti. Is-CCPs jirrevedu l-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru tagħhom wara kull interruzzjoni sinifikanti, biex jidentifikaw l-kawżi u kwalunkwe titjib meħtieġ għall-operazzjonijiet, il-politika ta’ kontinwità tal-operat u l-pjan ta’ rkupru minn diżastru tas-CCP.
Artikolu 22
Ġestjoni ta’ kriżi
1. CCP ikollha funzjoni ta’ ġestjoni ta’ kriżi biex taġixxi f’każ ta’ emerġenza. Il-proċedura ta’ ġestjoni ta’ kriżi tkun ċara u ddokumentata bil-miktub. Il-bord jimmonitorja l-funzjoni ta’ ġestjoni ta’ kriżi u jirċievi u janalizza regolarment rapporti dwarha.
2. Il-funzjoni ta’ ġestjoni ta’ kriżi jkun fiha proċeduri ċari u strutturati sew biex timmaniġġja komunikazzjonijiet interni u esterni ta’ kriżi waqt każ ta’ kriżi.
3. Wara każ ta’ kriżi, is-CCP twettaq analiżi ta’ kif ittrattat il-kriżi. L-analiżi tinkorpora, fejn rilevanti, kontribuzzjonijiet minn membri tal-ikklerjar u l-partijiet interessati esterni oħra.
Artikolu 23
Komunikazzjoni
1. CCP ikollha pjan ta’ komunikazzjoni li jiddokumenta l-mod li bih il-maniġment superjuri, il-bord u l-partijiet interessati esterni rilevanti, inklużi l-awtoritajiet kompetenti, il-membri tal-ikklerjar, klijenti, aġenti tas-saldu, sistemi ta’ saldu u pagament tat-titoli u ċentri tan-negozjar jibqgħu jiġu adegwatament infurmati matul kriżi.
2. Analiżi tax-xenarji, analiżi tar-riskju, analiżi u riżultati tal-monitoraġġ u t-testijiet ikunu rrapportati lill-bord.
KAPITOLU VI
MARĠNI
(l-Artikolu 41 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 24
Persentaġġ
1. CCP tikkalkula l-marġni inizjali biex ikopru l-iskoperturi li jirriżultaw minn movimenti fis-suq għal kull strument finanzjarju li jkun kollateralizzat abbażi ta’ prodott, matul il-perjodu ta’ żmien iddefinit fl-Artikolu 25 u billi jitqies orizzont ta’ żmien għal-likwidazzjoni tal-pożizzjoni kif iddefinit fl-Artikolu 26. Għall-kalkolu tal-marġni inizjali s-CCP mill-inqas jirrispettaw l-intervall ta’ kunfidenza li ġejjin:
(a)
għal derivattivi OTC, 99,5 %;
(b)
għal strumenti finanzjarji għajr derivattivi OTC, 99 %.
2. Biex jiġi stabbilit l-intervall ta’ kunfidenza adegwat għal kull klassi ta’ strumenti finanzjarji ikklerjati minnha, CCP tqis ukoll il-fatturi li ġejjin:
(a)
il-kumplessitajiet u l-livell ta’ inċertezzi fl-ipprezzar tal-klassi ta’ strumenti finanzjarji li jistgħu jillimitaw il-validazzjoni tal-kalkolu tal-marġni inizjali u dik ta’ varjazzjoni;
(b)
il-karatteristiċi tar-riskju tal-klassi ta’ strumenti finanzjarji, li jistgħu jinkludu, iżda mhumiex limitati għal, il-volatilità, it-tul ta’ żmien, il-likwidità, karatteristiċi mhux lineari tal-prezz, riskju ta’ inadempjenza mhux mistennija u riskju ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli;
(c)
il-livell sa fejn kontrolli tar-riskju oħra ma jillimitawx b’mod adegwat l-iskoperturi tal-kreditu;
(d)
l-ingranaġġ inerenti tal-klassi ta’ strumenti finanzjarji, inkluż jekk il-klassi ta’ strument finanzjarju hijiex sostanzjalment volatili, ikkonċentrata ħafna bejn ftit protagonisti tas-suq jew tista’ tkun diffiċli li tingħalaq.
3. Is-CCP tinforma l-awtorità kompetenti tagħha u l-membri tal-ikklerjar tagħha dwar il-kriterji kkunsidrati sabiex jiġi ddeterminat il-persentaġġ applikat għall-kalkolu tal-marġni għal kull klassi ta’ strumenti finanzjarji.
4. Meta CCP tikklerja derivattivi OTC li jkollhom l-istess karatteristiċi ta’ riskju bħal derivattivi eżegwiti fi swieq regolati jew f’suq ekwivalenti ta’ pajjiż terz, abbażi ta’ valutazzjoni tal-fatturi ta’ riskju elenkati fil-paragrafu 2, is-CCP tista’ tuża intervall ta’ kunfidenza alternattiv ta’ mill-inqas 99 % għal dawk il-kuntratti jekk ir-riskji tal-kuntratti ta’ derivattivi OTC ikklerjati minnha jkunu adegwatament mitigati bl-użu ta’ tali intervall ta’ kunfidenza u jkunu rispettati l-kundizzjonijiet fil-paragrafu 2.
Artikolu 25
Orizzont ta’ żmien għall-kalkolu tal-volatilità storika
1. CCP tiżgura li skont il-mudell ta’ metodoloġija tagħha u l-proċess ta’ validazzjoni tagħha stabbiliti skont il-Kapitolu XII, marġni inizjali jkopru mill-inqas, bl-intervall ta’ kunfidenza ddefinit fl-Artikolu 24 u għall-perjodu ta’ likwidazzjoni ddefinit fl-Artikolu 26, l-iskoperturi li jirriżultaw minn volatilità storika kkalkulata abbażi ta’ dejta li tkopri mill-inqas l-aħħar 12-il xahar.
Is-CCP tiżgura li d-dejta użata għall-kalkolu tal-volatilità storika tkopri firxa sħiħa ta’ kundizzjonijiet tas-suq, inklużi perjodi ta’ stress.
2. CCP tista’ tuża kwalunkwe orizzont ta’ żmien ieħor għall-kalkolu tal-volatilità storika sakemm l-użu ta’ tali orizzonti ta’ żmien jirriżulta f’rekwiżiti tal-marġini li jkunu għolja tal-anqas daqs dawk miksuba maż-żmien bil-perjodu ta’ żmien iddefinit fil-paragrafu 1.
3. Parametri tal-marġini għal strumenti finanzjarji mingħajr perjodu ta’ osservazzjoni storika jkunu bbażati fuq suppożizzjonijiet konservattivi. CCP tadatta minnufih il-kalkolu tal-marġini meħtieġa abbażi ta’ analiżi tal-istorja tal-prezz tal-istrumenti finanzjarji ġodda.
Artikolu 26
Orizzonti ta’ żmien għall-perjodu ta’ likwidazzjoni
1. CCP tiddefinixxi l-orizzonti ta’ żmien għall-perjodu ta’ likwidazzjoni billi tqis il-karatteristiċi tal-istrument finanzjarju kklerjat, is-suq fejn dan jiġi nnegozjat, u l-perjodu għall-kalkolu u l-ġbir tal-marġini. Dawn il-perjodi ta’ likwidazzjoni jkunu mill-inqas:
(a)
ħamest ijiem ta’ operat għal derivattivi OTC;
(b)
jumejn ta’ operat għal strumenti finanzjarji għajr derivattivi OTC.
2. Fil-każijiet kollha, għad-determinazzjoni ta’ perjodu ta’ likwidazzjoni adegwat, is-CCP tevalwa u tgħodd mill-inqas dawn li ġejjin:
(a)
l-itwal perjodu possibbli li jista’ jgħaddi mill-aħħar ġbir tal-marġini sad-dikjarazzjoni ta’ inadempjenza mis-CCP jew l-attivazzjoni tal-proċess tal-ġestjoni tal-inadempjenza mis-CCP;
(b)
il-perjodu stmat meħtieġ biex tiġi mfassla u eżegwita l-istrateġija għall-ġestjoni tal-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar skont il-partikolaritajiet ta’ kull klassi ta’ strument finanzjarju, inkluż il-livell tagħha ta’ likwidità u d-daqs u l-konċentrazzjoni tal-pożizzjonijiet, u s-swieq li s-CCP se tuża biex tagħlaq jew tiħħeġġja kompletament pożizzjoni ta’ membru tal-ikklerjar;
(c)
fejn rilevanti, il-perjodu meħtieġ biex jiġi kopert ir-riskju tal-kontraparti li tkun esposta għalih is-CCP.
3. Fl-evalwazzjoni tal-perjodi ddefiniti fil-paragrafu 2, is-CCP tikkunsidra, mill-inqas, il-fatturi indikati fl-Artikolu 24(2) u l-perjodu ta’ żmien għall-kalkolu tal-volatilità storika kif iddefinit fl-Artikolu 25.
4. Meta CCP tikklerja derivattivi OTC li jkollhom l-istess karatteristiċi tar-riskju bħal derivattivi eżegwiti fi swieq regolati jew suq ekwivalenti ta’ pajjiż terz, tista’ tuża orizzont ta’ żmien għall-perjodu ta’ likwidazzjoni differenti minn dak speċifikat fil-paragrafu 1, sakemm tkun tista’ turi lill-awtoritajiet kompetenti li:
(a)
tali orizzont ta’ żmien ikun aktar xieraq minn dak speċifikat fil-paragrafu 1 fid-dawl tal-karatteristiċi speċifiċi tad-derivattivi OTC rilevanti;
(b)
tali orizzont ta’ żmien ikun mill-inqas jumejn ta’ operat.
Artikolu 27
Proviżjonament ta’ marġni ta’ portafoll
1. CCP tista’ tippermetti kumpens jew tnaqqis fil-marġini meħtieġa fl-istrumenti finanzjarji li tikklerja jekk ir-riskji fil-prezz ta’ strument finanzjarju wieħed jew sett ta’ strumenti finanzjarji ikun ikkorrelatat b’mod sostanzjali u affidabbli, jew abbażi ta’ parametru statistiku ta’ dipendenza, mar-riskji fil-prezz ta’ strumenti finanzjarji oħra.
2. Is-CCP tiddokumenta l-approċċ tagħha fuq il-proviżjonament ta’ marġni tal-portafoll u tipprovdi tal-anqas li l-korrelazzjoni, jew parametru statistiku ekwivalenti ta’ dipendenza, bejn żewġ strumenti finanzjarji jew aktar ikklerjati, tintwera bħala li hija affidabbli tul il-perjodu retrospettiv ikkalkulat skont l-Artikolu 25 u turi reżistenza waqt xenarji storiċi jew ipotetiċi ta’ stress. Is-CCP turi l-eżistenza ta’ ġustifikazzjoni ekonomika għar-relazzjoni tal-prezzijiet.
3. L-istrumenti finanzjarji kollha li għalihom jiġi applikat il-proviżjonament ta’ marġni ta’ portafoll ikunu koperti mill-istess fond tal-inadempjenza. Permezz ta’ deroga, jekk CCP tista’ turi bil-quddiem lill-awtorità kompetenti tagħha u lill-membri tal-ikklerjar tagħha kif telf potenzjali ikun allokat bejn il-fondi ta’ inadempjenza differenti u li tkun stabbilixxiet id-dispożizzjonijiet meħtieġa fir-regoli tagħha, il-proviżjonament ta’ marġni ta’ portafoll jista’ jiġi applikat għal strumenti finanzjarji koperti minn fondi ta’ inadempjenza differenti.
4. Fejn il-proviżjonament ta’ marġni ta’ portafoll ikopri diversi strumenti, l-ammont tat-tnaqqis fil-marġni ma għandux ikun akbar minn 80 % tad-differenza bejn is-somma tal-marġni għal kull prodott ikkalkulat fuq bażi individwali u l-marġni kkalkulat abbażi ta’ stima kombinata tal-iskopertura għall-portafoll ikkombinat. Meta s-CCP ma tkunx esposta għal ebda riskju potenzjali mit-tnaqqis fil-marġni, tista’ tapplika tnaqqis sa 100 % ta’ dik id-differenza.
5. It-tnaqqis fil-marġni relatat ma’ proviżjonament ta’ marġni tal-portafoll ikun soġġett għal programm sod ta’ testjar tal-istress skont il-Kapitolu XII.
Artikolu 28
Proċikliċità
1. CCP tiżgura li l-politika tagħha għall-għażla u r-reviżjoni tal-intervall ta’ kunfidenza, il-perjodu ta’ likwidazzjoni u l-perjodu retrospettiv iwasslu għal rekwiżiti tal-marġini li jħarsu ‘l quddiem, stabbli u prudenti li jillimitaw il-proċiklikalità sal-punt fejn is-sodezza u s-sigurtà finanzjarja tas-CCP ma jkunux affetwati b’mod negattiv. Dan jinkludi li jiġu evitati bidliet, meta possibbli, ta’ interruzzjoni jew kbar fir-rekwiżiti tal-marġini u li jiġu stabbiliti proċeduri trasparenti u prevedibbli għall-aġġustament tar-rekwiżiti tal-marġini b’reazzjoni għall-kundizzjonijiet tas-suq dejjem jinbidlu. Meta tagħmel dan, is-CCP tapplika mill-inqas waħda mill-alternattivi li ġejjin:
(a)
jiġi applikat bafer tal-marġni ugwali mill-inqas għal 25 % tal-marġini kkalkulati li jippermetti li jiġu temporanjament eżawriti f’perjodi fejn rekwiżiti tal-marġni kkalkulati qed jiżdiedu b’mod sinifikanti;
(b)
jiġi assenjat piż ta’ mill-inqas 25 % lil osservazzjonijiet ta’ stress fil-perjodu retrospettiv ikkalkulat skont l-Artikolu 26;
(c)
jiġi żgurat li r-rekwiżiti tal-marġini tagħha ma jkunux inqas minn dawk li jiġu kkalkulati bl-użu tal-volatilità stmata tul perjodu retrospettiv storiku ta’ 10 snin.
2. Meta CCP tirrevedi l-parametri tal-mudell tal-marġni sabiex jirriflettu aħjar il-kundizzjonijiet attwali tas-suq, tqis kwalunkwe effett proċikliku potenzjali ta’ tali reviżjoni.
KAPITOLU VII
FOND TAL-INADEMPJENZA
(l-Artikolu 42 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 29
Qafas u governanza
1. Biex jiġi ddeterminat id-daqs minimu ta’ fond tal-inadempjenza u l-ammont ta’ riżorsi finanzjarji oħra meħtieġa biex jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-Artikoli 42 u 43 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, filwaqt li jitqiesu d-dipendenzi tal-grupp, CCP timplimenta qafas ta’ politika interna għad-definizzjoni tat-tipi ta’ kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli li jistgħu jesponuha għall-akbar riskju.
2. Il-qafas jinkludi dikjarazzjoni li tiddeskrivi kif is-CCP tiddefinixxi kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli. Din tkun kompletament ddokumentata u miżmuma skont l-Artikolu 12.
3. Il-qafas jiġi diskuss mill-kumitat tar-riskju u approvat mill-bord. Is-saħħa tal-qafas u l-ħila tiegħu li jirrifletti ċ-ċaqliq fis-suq ikunu soġġetti tal-anqas għal reviżjoni annwali. L-analiżi tiġi diskussa mill-kumitat tar-riskju u approvat mill-bord.
Artikolu 30
Identifikazzjoni ta’ kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli
1. Il-qafas deskritt fl-Artikolu 29 jirrifletti l-profil tar-riskju tas-CCP, filwaqt li jitqiesu skoperturi transfruntiera u bejn il-muniti fejn rilevanti. Jidentifika r-riskji kollha tas-suq li CCP tkun esposta għalihom wara l-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar wieħed jew aktar, inkluż ċaqliq sfavorevoli fil-prezzijiet tas-suq ta’ strumenti kklerjati, likwidità tas-suq imnaqqsa għal dawn l-istrumenti, u tnaqqis fil-valur ta’ likwidazzjoni ta’ kollateral. Il-qafas jirrefletti wkoll riskji addizzjonali għas-CCP li jirriżultaw minn falliment simultanju ta’ entitajiet fil-grupp tal-membru tal-ikklerjar inadempjenti.
2. Il-qafas għandu jidentifika individwalment is-swieq kollha li CCP hija esposta għalihom f’xenarju ta’ membru tal-ikklerjar inadempjenti. Għal kull suq identifikat is-CCP tispeċifika l-kundizzjonijiet estremi iżda plawsibbli ibbażati, mill-anqas fuq:
(a)
sensiela ta’ xenarji storiċi, inklużi perjodi ta’ movimenti estremi tas-suq osservati matul l-aħħar 30 sena, jew minn meta ilha disponibbli dejta affidabbli, li kieku tkun esponiet lis-CCP għall-akbar riskju finanzjarju. Jekk CCP tiddeċiedi li rikorrenza ta’ istanza storika ta’ movimenti kbar fil-prezzijiet mhijiex plawsibbli, tiġġustifika l-omissjoni tagħha fil-qafas lill-awtorità kompetenti;
(b)
sensiela ta’ xenarji futuri potenzjali, msejsa fuq suppożizzjonijiet konsistenti dwar il-volatilità tas-suq u l-korrelazzjoni tal-prezzijiet fost is-swieq u l-istrumenti finanzjarji, ibbażati kemm fuq valutazzjonijiet kwantitattivi kif ukoll kwalitattivi tal-kundizzjonijiet tas-suq potenzjali.
3. Il-qafas iqis wkoll, kwantitattivament u kwalitattivament, sa fejn movimenti estremi fil-prezzijiet jistgħu jseħħu simultanjament fi swieq identifikati diversi. Il-qafas jirrikonoxxi li korrelazzjonijiet storiċi tal-prezzijiet jistgħu jinqasmu f’kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli.
Artikolu 31
Analiżi ta’ xenarji estremi iżda plawsibbli
Il-proċeduri deskritti fl-Artikolu 30 jiġu riveduti mis-CCP fuq bażi regolari, filwaqt li jitqiesu l-iżviluppi rilevanti kollha fis-suq u l-iskala u l-konċentrazzjoni ta’ skoperturi ta’ membru tal-ikklerjar. Is-sett ta’ xenarji storiċi u ipotetiċi użati minn CCP biex tidentifika kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli jiġu riveduti mis-CCP, b’konsultazzjoni mal-kumitat tar-riskji, mill-anqas darba fis-sena u aktar spiss meta żviluppi tas-suq jew bidliet materjali għas-sett ta’ kuntratti ikklerjati mis-CCP jaffettwaw is-suppożizzjonijiet sottostanti għax-xenarji u jistgħu jesiġu aġġustament għax-xenarji. Bidliet materjali fil-qafas jiġu rappurtati lill-bord.
KAPITOLU VIII
KONTROLLI TAR-RISKJU TAL-LIKWIDITÀ
(l-Artikolu 44 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 32
Valutazzjoni tar-riskju tal-likwidità
1. CCP tistabilixxi qafas b’saħħtu għall-ġestjoni tar-riskju tal-likwidità li jinkludi għodda operazzjonali u analitiċi biex jidentifikaw, ikejlu u jimmonitorjaw il-flussi ta’ saldu u finanzjament tagħha fuq bażi kontinwa u fil-ħin, inkluż l-użu tagħha ta’ likwidità ta’ matul l-istess jum. Is-CCPs jivvalutaw regolarment id-disinn u t-tħaddim tal-qafas ta’ ġestjoni tal-likwidità tagħhom, inkluż billi jitqiesu r-riżultati tat-testijiet tal-istress.
2. Qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità ta’ CCP ikun b’saħħtu biżżejjed biex jiżgura li s-CCP tista’ teżegwixxi obbligi ta’ pagament u saldu fil-muniti rilevanti kollha hekk kif isiru dovuti, inkluż fejn xieraq matul l-istess jum. Qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità ta’ CCP jinkludi wkoll il-valutazzjoni tal-ħtiġijiet futuri potenzjali ta’ likwidità tagħha taħt sensiela wiesgħa ta’ xenarji potenzjali ta’ stress. Xenarju ta’ stress jinkludi l-inadempjenza ta’ membri tal-ikklerjar skont l-Artikolu 44 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 mid-data ta’ inadempjenza sa tmiem il-perjodu ta’ likwidazzjoni u r-riskju tal-likwidità ġġenerat mill-politika u l-proċeduri ta’ investiment tas-CCP f ‘kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli.
3. Il-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità jinkludi pjan ta’ likwidità li huwa ddokumentat u miżmum skont l-Artikolu 12. Il-kontenut minimu tal-pjan ta’ likwdità jinkludi l-proċeduri tas-CCP għal:
(a)
il-ġestjoni u monitoraġġ, mill-inqas darba kuljum, tal-ħtiġijiet ta’ likwidità tagħha f’sensiela ta’ xenarji tas-suq;
(b)
iż-żamma ta’ biżżejjed riżorsi finanzjarji likwidi biex ikopru l-ħtiġijiet ta’ likwidità tagħha u jiddistingwu bejn l-użu tat-tipi differenti ta’ riżorsi likwidi;
(c)
il-valutazzjoni ta’ kuljum u l-valwazzjoni tal-assi likwidi disponibbli għas-CCP u l-ħtiġijiet ta’ likwidità tagħha;
(d)
l-identifikazzjoni ta’ sorsi ta’ riskju tal-likwidità;
(e)
il-valutazzjoni ta’ termini ta żmien li matulhom ikunu disponibbli r-riżorsi finanzjarji likwidi tas-CCP;
(f)
il-kunsiderazzjoni tal-ħtiġijiet potenzjali ta’ likwdità li joħorġu mill-ħila tal-membri tal-ikklerjar l-kapaċità li jikkonvertu kollateral fi flus għal dak mhux fi flus;
(g)
il-proċessi fil-każ ta’ diskrepanzi fil-likwidità;
(h)
ir-riforniment ta’ kwalunkwe riżorsa finanzjarja li tista’ tuża waqt każ ta’ stress.
Il-bord tas-CCP japprova l-pjan wara konsultazzjoni mal-kumitat tar-riskju.
4. CCP tivvaluta r-riskju tal-likwidità li qed taffronta inkluż fejn is-CCP jew il-membri tal-ikklerjar tagħha ma jistgħux jissodisfaw l-obbligi ta’ pagament tagħhom meta dovut bħala parti minn proċess tal-ikklerjar jew tas-saldu, billi titqies ukoll l-attività ta’ investment tas-CCP. Il-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju jindirizza l-ħtiġijiet ta’ likwidità li jirriżultaw mir-relazzjonijiet tas-CCP ma’ kwalunkwe entità li s-CCP ikollha skopertura tal-likwdità għaliha:
(a)
banek ta’ saldu;
(b)
sistemi ta’ pagamenti;
(c)
sistemi ta’ saldu ta’ titoli;
(d)
aġenti nostro;
(e)
banek depożitarji;
(f)
fornituri ta’ likwidità;
(g)
CCPs interoperabbli;
(h)
fornituri ta’ servizzi.
5. CCP tqis kwalunkwe interdipendenza bejn l-entitajiet elenkati fil-paragrafu 4 u relazzjonijiet multipli li entità elenkata fil-paragrafu 4 jista’ jkollha ma’ CCP fil-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħha.
6. CCP tistabbilixxi rapport ta’ kuljum dwar il-ħtiġijiet u r-riżorsi taħt il-punti (a), (b) u (c) tal-paragrafu 3 u rapport kull tliet xhur dwar il-pjan ta’ likwidità tagħha taħt punti (d) sa (h) tal-paragrafu 3. Ir-rapporti ikunu dokumentati u miżmuma skont il-Kapitolu IV.
Artikolu 33
Aċċess għal-likwidità
1. CCP iżżomm, f’kull munita rilevanti, riżorsi likwidi proporzjonati mar-rekwiżiti ta’ likwidità tagħha, iddefiniti skont l-Artikolu 44 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u l-Artikolu 32 ta’ dan ir-Regolament. Dawn ir-riżorsi likwidi ikunu limitati għal:
(a)
flus iddepożitati fil-bank ċentrali ta’ emissjoni;
(b)
flus iddepożitati f’istituzzjonijiet ta’ kreditu awtorizzati skont l-Artikolu 47;
(c)
linji impenjati ta’ kreditu jew arranġamenti ekwivalenti ma’ membri tal-ikklerjar mhux inadempjenti;
(d)
ftehimiet impenjati ta’ riakkwist;
(e)
strumenti finanzjarji kummerċjabbli ħafna li jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-Artikolu 45 u l-Artikolu 46 u li s-CCP tista’ turi li huma disponibbli minnufih u konvertibbli fi flus fuq bażi tal-istess jum bl-użu ta’ arranġamenti ta’ finanzjament prestabbiliti u affidabbli ħafna, inkluż f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress.
2. CCP tikkunsidra l-muniti li fihom huma denominati l-obbligazzjonijiet tagħha u tqis l-effett potenzjali ta’ kundizzjonijiet ta’ stress fuq il-ħila tagħha li taċċessa s-suq ta’ muniti barranin b’mod konsistenti ma’ ċikli ta’ saldu ta’ titoli ta’ sistemi ta’ kambju u saldu tat-titoli.
3. Linji impenjati ta’ kreditu kontra kollateral ipprovduti minn membri tal-ikklerjar ma jingħaddux darbtejn bħala riżorsi likwidi. CCP tieħu azzjoni biex timmonitorja u tikkontrolla l-konċentrazzjoni tal-iskoperturi tar-riskju tal-likwidità għal fornituri individwali ta’ likwidità.
4. CCP twettaq diliġenza dovuta rigoruża li l-fornituri ta’ likwidità tagħha jkollhom kapaċità biżżejjed biex jaġixxu skont l-arranġamenti tal-likwidità.
5. CCP tittestja perjodikament il-proċeduri tagħha biex taċċessa arranġamenti ta’ finanzjament prestabbiliti. Dan jista’ jinkludi l-estrazzjoni ta’ ammonti ta’ ttestjar tal-linji kummerċjali ta’ kreditu, biex tiġi vverifikata l-ħeffa ta’ aċċess għar-riżorsi u l-affidabbiltà tal-proċeduri.
6. CCP ikollha proċeduri dettaljati fi ħdan il-pjan ta’ likwidità tagħha għall-użu tar-riżorsi finanzjarji likwidi tagħha biex tissodisfa l-obbligi ta’ pagament tagħha matul diskrepanza fil-likwidità. Il-proċeduri ta’ likwidità jiddikjaraw b’mod ċar meta jintużaw ċerti riżorsi. Il-proċeduri jiddeskrivu wkoll kif ikun hemm aċċess għal depożiti ta’ flus jew investimenti mil-lum għal għada ta’ depożiti ta’ flus, kif jiġu eżegwiti tranżazzjonijiet tas-suq fl-istess ġurnata, jew kif jistgħu jintużaw linji ta’ likwidità prestabbiliti. Dawn il-proċeduri jiġu ttestjati regolarment. CCP tistabbilixxi wkoll pjan adegwat għat-tiġdid ta’ arranġamenti ta’ finanzjament qabel l-iskadenzi tagħhom.
Artikolu 34
Riskju tal-konċentrazzjoni
1. CCP timmonitorja u tikkontrolla mill-qrib il-konċentrazzjoni tal-iskopertura tagħha għal riskju tal-likwidità, inklużi l-iskoperturi tagħha għall-entitajiet elenkati fl-Artikolu 32(4) u għal entitajiet fl-istess grupp.
2. Il-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità ta’ CCP jinkludi l-applikazzjoni tal-limiti ta’ skopertura u konċentrazzjoni.
3. CCP tiddefinixxi proċessi u proċeduri għal ksur tal-limiti tal-konċentrazzjoni.
KAPITOLU IX
KASKATA TAL-INADEMPJENZA
(l-Artikolu 45 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 35
Kalkolu tal-ammont ta’ riżorsi proprji tas-CCP biex jintużaw fil-kaskata tal-inadempjenza
1. CCP iżżomm, u tindika separatament fil-karta tal-bilanċ tagħha, ammont ta’ riżorsi proprji apposta għall-fini stipulat fl-Artikolu 45(4) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012.
2. CCP tikkalkula l-ammont minimu msemmi fil-paragrafu 1 billi timmultiplika l-kapital minimu, inkluż il-qligħ miżmum u r-riżervi, miżmuma skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u Regolament ta’ delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 152/2013 (8) b’25 %.
Is-CCP tirrevedi dak l-ammont minimu fuq bażi annwali.
3. Fejn is-CCP tkun stabbilixxiet iżjed minn fond tal-inadempjenza wieħed għall-klassijiet differenti ta’ strumenti finanzjarji ikklerjati minnha, it-total iddedikat ta’ riżorsi proprji kkalkolat skont il-paragrafu 1 jiġi allokat lil kull fond tal-inadempjenza b’mod proporzjonat għad-daqs ta’ kull fond tal-inadempjenza, biex jiġu indikati separatament fil-karta ta’ bilanċ tagħha u użati għall-inadempjenzi li jirriżultaw f’segmenti differenti tas-suq li l-fondi inadempjenza jirreferu għalihom.
4. L-ebda riżorsi oħra għajr il-kapital, inkluż il-qligħ miżmum u r-riżervi, kif imsemmi fl-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 ma jistgħu jintużaw biex jikkonformaw mar-rekwiżit skont il-paragrafu 1.
Artikolu 36
Żamma tal-ammont ta’ riżorsi proprji tas-CCP biex jintużaw fil-kaskata tal-inadempjenza
1. CCP tinforma minnufih lill-awtorità kompetenti jekk l-ammont ta’ riżorsi proprji ddedikati miżmum jaqa’ taħt l-ammont meħtieġ mill-Artikolu 35, flimkien mar-raġunijiet għall-ksur u deskrizzjoni komprensiva bil-miktub tal-miżuri u l-iskeda għar-riforniment ta’ tali ammont.
2. Fejn inadempjenza sussegwenti ta’ membru tal-ikklerjar wieħed jew aktar isseħħ qabel ma CCP tkun introduċiet mill-ġdid ir-riżorsi proprji ddedikati, jintuża biss l-ammont residwu tar-riżorsi proprji ddedikati allokati għall-fini tal-Artikolu 45 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012.
3. CCP tintroduċi mill-ġdid ir-riżorsi proprji ddedikati mill-inqas fi żmien xahar min-notifika skont il-paragrafu 1.
KAPITOLU X
KOLLATERAL
(l-Artikolu 46 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 37
Rekwiżiti ġenerali
CCP tistabbilixxi u timplimenta politiki u proċeduri trasparenti u prevedibbli biex tivvaluta u timmonitorja kontinwament l-likwidità tal-assi aċċettati bħala kollateral u tieħu azzjoni ta’ rimedju fejn ikun xieraq.
CCP tirrevedi l-politiki u l-proċeduri tal-assi eliġibbli tagħha mill-inqas darba fis-sena. Din ir-reviżjoni għandha titwettaq ukoll kull darba li sseħħ xi bidla materjali li taffettwa l-iskopertura għar-riskju tas-CCP.
Artikolu 38
Kollataral fi flus
Għall-finijiet tal-Artikolu 46(1) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, kollateral likwidu ħafna fil-forma ta’ flus ikun denominat f’waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
munita li għaliha s-CCP tista’ turi lill-awtoritajiet kompetenti li hija kapaċi timmaniġġja adegwatament ir-riskju;
(b)
munita li biha is-CCP tikklerja tranżazzjonijiet, fil-limitu tal-kollateral meħtieġ biex ikopri l-iskoperturi tas-CCP f’dik il-munita.
Artikolu 39
Strumenti finanzjarji
Għall-finijiet tal-Artikolu 46(1) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, l-istrumenti finanzjarji, il-garanziji bankarji u d-deheb li jissodisfaw il-kundizzjonijiet stipulati fl-Anness I, jitqiesu bħala kollateral likwidu ħafna.
Artikolu 40
Valwazzjoni tal-kollateral
1. Għall-finijiet ta’ valwazzjoni ta’ kollateral likwidu ħafna kif iddefinit fl-Artikolu 37, CCP tistabbilixxi u timplimenta politiki u proċeduri sabiex timmonitorja, fuq bażi ta’ kważi ħin reali, il-kwalità tal-kreditu, il-likwidità tas-suq u l-volatilità tal-prezz ta’ kull assi aċċettat bħala kollateral. CCP timmonitorja fuq bażi regolari, u mill-inqas darba fis-sena, l-adegwatezza tal-politiki u l-proċeduri ta’ valwazzjoni tagħha. Din ir-reviżjoni titwettaq ukoll kull darba li sseħħ xi bidla materjali li taffettwa l-iskopertura għar-riskju tas-CCP.
2. CCP tagħmel valwazzjoni tal-kollateral tagħha skont is-suq fuq bażi ta’ kważi ħin reali u, fejn mhux possibbli, CCP tkun kapaċi li turi lill-awtoritajiet kompetenti li hija kapaċi timmaniġġja r-riskji.
Artikolu 41
Telf impost
1. CCP tistabbilixxi u timplimenta politiki u proċeduri sabiex tiddetermina telf impost prudenti li japplika għall-valur tal-kollateral.
2. Telf impost jirrikonoxxi li kollateral jista’ jeħtieġ li jkun likwidat f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress u jqis iż-żmien meħtieġ biex jillikwidah. Is-CCP turi lill-awtorità kompetenti li telf impost ikun ikkalkulat b’mod konservattiv li jillimita, sa fejn hu possibbli, l-effetti proċikliċi possibbli. Għal kull assi kollaterali, it-telf impost ikun iddeterminat billi jitqiesu l-kriterji rilevanti, inklużi:
(a)
it-tip ta’ assi u l-livell tar-riskju tal-kreditu assoċjat mal-istrument finanzjarju abbażi ta’ valutazzjoni interna mis-CCP. Fit-twettiq ta’ tali valutazzjoni, is-CCP tapplika metodoloġija ddefinita u oġġettiva li mhux se tiddependi għalkollox fuq l-opinjonijiet esterni u li tqis ir-riskju li jirriżulta mill-istabbiliment tal-emittent f’pajjiż partikolari;
(b)
il-maturità tal-assi;
(c)
il-volatilità storika u futura ipotetika fil-prezzijiet tal-assi f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress;
(d)
il-likwidità tas-suq sottostanti, inklużi firxiet ta’ offerta/talba;
(e)
ir-riskju tal-kambju, jekk ikun hemm;
(f)
riskju ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli.
3. CCP timmonitorja fuq bażi regolari l-adegwatezza tat-telf impost. CCP tirrevedi il-politiki u l-proċeduri tat-telf impost mill-inqas kull sena u kull meta sseħħ xi bidla materjali li taffettwa l-iskopertura għar-riskju tas-CCP, iżda tevita kemm jista’ jkun bidliet ta’ interruzzjoni jew kbar li jistgħu jintroduċu proċiklikalità. il-politiki u l-proċeduri dwar it-telf impost ikunu vvalidati indipendentement mill-inqas kull sena.
Artikolu 42
Limiti tal-konċentrazzjoni
1. CCP tistabbilixxi u timplimenta politiki u proċeduri biex tiżgura li l-kollateral jibqa’ ddiversifikat biżżejjed biex jippermetti l-likwidazzjoni tiegħu fi żmien iddefinit ta’ parteċipazzjoni mingħajr impatt sinifikanti fuq is-suq. Il-politiki u l-proċeduri jiddeterminaw il-miżuri għall-mitigazzjoni tar-riskju li jiġu applikati meta jinqabżu l-limiti tal-konċentrazzjoni speċifikati fil-paragrafu 2.
2. CCP tiddetermina l-limiti tal-konċentrazzjoni fil-livell ta’:
(a)
emittenti individwali;
(b)
tip ta’ emittent;
(c)
tip ta’ assi;
(d)
kull membru tal-ikklerjar;
(e)
il-membri tal-ikklerjar kollha.
3. Il-limiti tal-konċentrazzjoni jiġu determinati b’mod konservattiv filwaqt li jitqiesu l-kriterji rilevanti kollha, inklużi:
(a)
strumenti finanzjarji maħruġa minn emittenti tal-istess tip f’termini tas-settur ekonomiku, tal-attività, tar-reġjun ġeografiku;
(b)
il-livell tar-riskju tal-kreditu tal-istrument finanzjarju jew tal-emittent abbażi ta’ valutazzjoni interna mis-CCP. Fit-twettiq ta’ tali valutazzjoni, is-CCP tapplika metodoloġija ddefinita u oġġettiva li mhux se tiddependi għalkollox fuq l-opinjonijiet esterni u li tqis ir-riskju li jirriżulta mill-istabbiliment tal-emittent f’pajjiż partikolari;
(c)
il-likwidità u l-volatilità tal-prezz tal-istrumenti finanzjarji.
4. CCP tiżgura li mhux iktar minn 10 % tal-kollateral tagħha huwa ggarantit minn istituzzjoni waħda ta’ kreditu, jew istituzzjoni finanzjarja ekwivalenti ta’ pajjiż terz, jew minn entità li tkun parti mill-istess grupp bħall-istituzzjoni ta’ kreditu jew istituzzjoni finanzjarja tal-pajjiż terz. Fejn il-kollateral li jkun wasal mis-CCP fil-forma ta’ garanziji minn banek kummerċjali jkun ogħla minn 50 % tal-kollateral totali, dan il-limitu jista’ jiġi stabbilit għal 25 %.
5. Fil-kalkolu tal-limiti previsti fil-paragrafu 2, CCP tinkludi l-iskopertura totali ta’ CCP għal emittent, inkluż l-ammont tal-linji ta’ kreditu kumulattivi, ċertifikati ta’ depożitu, depożitu b’terminu ta’ żmien, kontijiet ta’ tfaddil, kontijiet ta’ depożitu, kontijiet kurrenti, strumenti tas-suq tal-flus, u faċilitajiet ta’ riakkwist invertit utilizzati mis-CCP. Dawn il-limiti ma japplikawx għal kollateral miżmum mis-CCP f’eċċess tar-rekwiżiti minimi għal marġni, fond tal-inadempjenza jew riżorsi finanzjarji oħra.
6. Meta tiddetermina l-limitu ta’ konċentrazzjoni għall-iskopertura ta’ CCP għal emittent individwali, CCP taggrega u titratta bħala riskju uniku l-iskopertura tagħha għall-istrumenti finanzjarji kollha maħruġa mill-emittent jew minn entità ta’ grupp, garantiti espliċitament mill-emittent jew minn entità ta’ grupp, u għal strumenti finanzjarji maħruġa minn impriżi li l-fini esklussiv tagħhom huwa li jkollhom mezzi ta’ produzzjoni li huma essenzjali għall-operat tal-emittent.
7. CCP timmonitorja fuq bażi regolari l-adegwatezza tal-politiki u l-proċeduri tal-limitu ta’ konċentrazzjoni tagħha. CCP tirrevedi l-politika tagħha għal-limitu ta’ konċentrazzjoni mill-inqas kull sena u kull darba li sseħħ xi bidla materjali li taffettwa l-iskopertura għar-riskju tas-CCP.
8. CCP tinforma lill-awtorità kompetenti u l-membri tal-ikklerjar bil-limiti tal-konċentrazzjoni applikabbli u bi kwalunkwe emenda għal dawn il-limiti.
9. Jekk is-CCP materjalment tikser limitu ta’ konċentrazzjoni stabbilit fil-politiki u l-proċeduri tagħha, tinforma lill-awtorità kompetenti minnufih. Is-CCP tirrettifika l-ksur mill-aktar fis possibbli.
KAPITOLU XI
POLITIKA TA’ INVESTIMENT
(l-Artikolu 47 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
Artikolu 43
Strumenti finanzjarji likwidi ħafna
Għall-finijiet tal-Artikolu 47(1) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, strumenti ta’ dejn jistgħu jitqiesu bħala likwidi ħafna, li jkollhom riskju minimu ta’ kreditu u tas-suq jekk jissodisfaw kull waħda mill-kundizzjonijiet stipulati fl-Anness II.
Artikolu 44
Arranġamenti b’sigurtà għolja għad-depożitu ta’ strumenti finanzjarji
1. Jekk CCP ma tistax tiddepożita l-istrumenti finanzjarji msemmija fl-Artikolu 45 jew dawk mibgħuta lilha bħala marġini, kontribuzzjonijiet għall-fond tal-inadempjenza jew kontribuzzjonijiet lil riżorsi finanzjarji oħra, kemm permezz ta’ trasferiment ta’ titolu u garanzija reali, bl-operatur tas-sistema tas-saldu tat-titoli li jiżgura l-protezzjoni sħiħa ta’ dawk l-istrumenti imbagħad tali strumenti finanzjarji jiġu ddepożitati fi kwalunkwe wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
bank ċentrali li jiżgura l-protezzjoni sħiħa ta’ dawk l-istrumenti u li jippermetti lis-CCP li jkollha aċċess fil-pront għall-istrumenti finanzjarji meta meħtieġ;
(b)
istituzzjoni tal-kreditu awtorizzata kif iddefinita skont id-Direttiva 2006/48/KE li tiżgura segregazzjoni u protezzjoni sħiħa ta’ dawk l-istrumenti, tippermetti lis-CCP li jkollha aċċess fil-pront għall-istrumenti finanzjarji meta dan ikun meħtieġ u li s-CCP tkun tista’ turi li riskju baxx tal-kreditu abbażi ta’ valutazzjoni interna mis-CCP. Fit-twettiq ta’ tali valutazzjoni, is-CCP tapplika metodoloġija ddefinita u oġġettiva li mhux se tiddependi għalkollox fuq l-opinjonijiet esterni u li tqis ir-riskju li jirriżulta mill-istabbiliment tal-emittent f’pajjiż partikolari;
(c)
istituzzjoni finanzjarja ta’ pajjiż terz li hija soġġetta għal u tikkonforma ma’ regoli prudenzjali meqjusa mill-awtoritajiet kompetenti rilevanti li huma mill-inqas stretti bħal dawk stabbiliti fid-Direttiva 2006/48/KE u li għandha prattiki tal-kontabbiltà, proċeduri ta’ kustodja, u kontrolli interni b’saħħithom u li tiżgura segregazzjoni u protezzjoni sħiħa ta’ dawk l-istrumenti, tippermetti lis-CCP li jkollha aċċess fil-pront għall-istrumenti finanzjarji meta dan ikun meħtieġ u li s-CCP tkun tista’ turi li għandha riskju baxx tal-kreditu abbażi ta’ valutazzjoni interna mis-CCP. Fit-twettiq ta’ tali valutazzjoni, is-CCP tapplika metodoloġija ddefinita u oġġettiva li mhux se tiddependi għalkollox fuq l-opinjonijiet esterni u li tqis ir-riskju li jirriżulta mill-istabbiliment tal-emittent f’pajjiż partikolari.
2. Fejn l-istrumenti finanzjarji huma depożitati skont l-ittra (b) jew (c) tal-paragrafu 1, dawn ikunu miżmuma taħt arranġamenti li jipprevjenu kwalunkwe telf għas-CCP dovut għall-inadempjenza jew l-insolvenza tal-istituzzjoni finanzjarja awtorizzata.
3. Arranġamenti ta’ sigurtà għolja għad-depożitu ta’ strumenti finanzjarji sottomessi bħala marġni, il-kontribuzzjonijiet lill-fond tal-inadempjenza jew kontribuzzjonijiet lil riżorsi finanzjarji oħra jippermettu biss lis-CCP li tuża mill-ġdid dawn l-istrumenti finanzjarji meta l-kundizzjonijiet fl-Artikolu 39(8) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 huma ssodisfati u fejn il-fini tal-użu mill-ġdid huwa li jsiru pagamenti, tiġi mmaniġġjata l-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar jew fl-eżekuzzjoni ta’ arranġament interoperabbli.
Artikolu 45
Arranġamenti b’sigurtà għolja li jżommu flus
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 47(4) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, meta l-flus ikunu ddepożitati għajr ma’ bank ċentrali mela tali depożitu jissodisfa kull waħda minn dawn il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
id-depożitu huwa f’wieħed mill-muniti li ġejjin:
(i)
munita li għaliha s-CCP tista’ turi b’livell għoli ta’ kunfidenza lill-awtoritajiet kompetenti li hija kapaċi timmaniġġja r-riskji;
(ii)
munita li biha is-CCP tikklerja tranżazzjonijiet, fil-limitu tal-kollateral li jasal f’dik il-munita.
(b)
id-depożitu jitqiegħed ma’ waħda mill-entitajiet li ġejjin:
(i)
istituzzjoni ta’ kreditu awtorizzata kif iddefinita skont id-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9) li s-CCP tista’ turi li għandha rata baxxa ta’ riskju tal-kreditu abbażi ta’ valutazzjoni interna mis-CCP. Fit-twettiq ta’ tali valutazzjoni, is-CCP tapplika metodoloġija ddefinita u oġġettiva li mhux se tiddependi għalkollox fuq l-opinjonijiet esterni u li tqis ir-riskju li jirriżulta mill-istabbiliment tal-emittent f’pajjiż partikolari;
(ii)
istituzzjoni finanzjarja ta’ pajjiż terz li hija soġġetta għal u tikkonforma ma’ regoli prudenzjali meqjusa mill-awtoritajiet kompetenti rilevanti li huma mill-inqas stretti bħal dawk stabbiliti fid-Direttiva 2006/48/KE u li għandha prattiki tal-kontabbiltà, proċeduri ta’ kustodja, u kontrolli interni b’saħħithom u li s-CCP tkun tista’ turi li għandha riskju baxx tal-kreditu abbażi ta’ valutazzjoni interna mis-CCP. Fit-twettiq ta’ tali valutazzjoni, is-CCP tapplika metodoloġija ddefinita u oġġettiva li mhux se tiddependi għalkollox fuq l-opinjonijiet esterni u li tqis ir-riskju li jirriżulta mill-istabbiliment tal-emittent f’pajjiż partikolari;
2. Fejn il-flus jinżammu mil-lum għal għada skont il-paragrafu 1, mela mhux inqas minn 95 % ta’ dawn il-flus, ikkalkulati għal perjodu medju ta’ xahar kalendarju wieħed, għandhom jiġu depożitati permezz ta’ arranġamenti li jiżguraw kollateralizzazzjoni tal-flus bi strumenti finanzjarji likwidi ħafna li jissodisfaw ir-rekwiżiti skont l-Artikolu 45, għajr ir-rekwiżit fil-paragrafu 1(c) ta’ dak l-Artikolu.
Artikolu 45
Limiti tal-konċentrazzjoni
1. CCP tistabbilixxi u timplimenta politiki u proċeduri sabiex jiġi żgurat li l-istrumenti finanzjarji li fihom huma investiti r-riżorsi finanzjarji tagħha jibqgħu diversifikati biżżejjed.
2. CCP tiddetermina il-limiti tal-konċentrazzjoni u timmonitorja l-konċentrazzjoni tar-riżorsi finanzjarji fil-livell ta’:
(a)
strumenti finanzjarji individwali;
(b)
tipi ta’strumenti finanzjarji;
(c)
emittenti individwali;
(d)
tipi ta’ emittenti;
(e)
kontropartijiet li magħhom huma stabbiliti arranġamenti kif previst fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 44(1) jew fl-Artikolu 45(2).
3. Meta jitqiesu tipi ta’ emittenti CCP tqis dan li ġej:
(a)
distribuzzjoni ġeografika;
(b)
interdipendenzi u relazzjonijiet multipli li entità jista’ jkollha ma’ CCP;
(c)
il-livell tar-riskju tal-kreditu;
(d)
skoperturi li s-CCP għandha għall-emittent permezz tal-prodotti kklerjati mis-CCP.
4. Il-politiki u l-proċeduri jiddeterminaw il-miżuri għall-mitigazzjoni tar-riskju li għandhom jiġu applikati meta jinqabżu l-limiti tal-konċentrazzjoni.
5. Meta tiddetermina l-limitu ta’ konċentrazzjoni għall-iskopertura ta’ CCP għal emittent jew kustodju individwali, CCP taggrega u titratta bħala riskju uniku, l-iskopertura għall-istrumenti finanzjarji kollha maħruġa minn, jew espliċitament ggarantiti minn, l-emittent u r-riżorsi finanzjarji kollha depożitati mal-kustodju.
6. CCP timmonitorja fuq bażi regolari l-adegwatezza tal-politiki u l-proċeduri tal-limitu ta’ konċentrazzjoni tagħha. Barra minn hekk, CCP tirrevedi l-politika tagħha għal-limitu ta’ konċentrazzjoni mill-inqas kull sena u kull darba li sseħħ xi bidla materjali li taffettwa l-iskopertura għar-riskju tas-CCP.
7. Jekk is-CCP tikser limitu ta’ konċentrazzjoni stabbilit fil-politiki u l-proċeduri tagħha, tinforma lill-awtorità kompetenti minnufih. Is-CCP tirrettifika l-ksur mill-aktar fis possibbli.
Artikolu 46
Kollateral mhux fi flus
Fejn il-kollateral jasal fl-għamla ta’ strumenti finanzjarji skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu X, japplikaw biss l-Artikoli 44 u 45.
KAPITOLU XII
REVIŻJONI TAL-MUDELLI, TAL-ITTESTJAR TAL-ISTRESS U L-ITTESTJAR RETROSPETTIV
(l-Artikolu 49 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012)
TAQSIMA 1
Mudelli u programmi
Artikolu 47
Validazzjoni tal-Mudell
1. CCP twettaq validazzjoni komprensiva tal-mudelli tagħha, il-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju ta’ likwidazzjoni użati biex jikkwantifikaw, jaggregaw, u jimmaniġġjaw ir-riskji tagħha. Kwalunkwe reviżjoni jew aġġustament materjal għall-mudelli tiegħu, il-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità kunu soġġetti għal governanza xierqa, inkluż billi jinkiseb parir mingħand il-kumitat tar-riskju, u vvalidati minn parti kkwalifikata u indipendenti qabel l-applikazzjoni
2. Il-proċess tal-validazzjoni ta’ CCP ikun iddokumentat u jispeċifika mill-inqas il-politiki użati biex tiġi ttestjatati il-metodoloġiji tas-CCP għall-kalkolu tal-marġni, tal-fond tal-inadempjenza u riżorsi finanzjarji oħra u l-qafas għall-kalkolu tar-riżorsi finanzjarji likwidi. Kwalunkwe reviżjoni jew aġġustament materjali għal dawn il-politiki ikunu soġġettai għal governanza xierqa, inkluż billi jinkiseb parir mingħand il-kumitat tar-riskju, u vvalidati minn parti kwalifkata u indipendenti qabel l-applikazzjoni.
3. Validazzjoni komprensiva, tal-anqas, tinkludi dawn li ġejjin:
(a)
evalwazzjoni tas-sodezza kunċettwali tal-mudelli u l-qafas, inkluża evidenza li ssostni l-iżvilipp tagħhom;
(b)
analiżi tal-proċeduri ta’ monitoraġġ kontinwi, inkluża l-verifika tal-proċessi u valutazzjoni skont parametri referenzjarji;
(c)
analiżi tal-parametri u suppożizzjonijiet li saru fl-iżvilupp tal-mudelli tagħha, u l-metodoloġiji u l-qafas tagħhom;
(d)
analiżi tal-adegwatezza u l-idoneità tal-mudelli, il-metodoloġiji u l-qafas tagħhom adottati fir-rigward tat-tip ta’ kuntratti li japplikaw għalihom;
(e)
analiżi tal-idoneità tax-xenarji ta’ testjar retrospettiv tagħha skont il-Kapitolu VII u l-Artikolu 52;
(f)
analiżi tal-eżiti tar-riżultati tal-ittestjar.
4. CCP tistabbilixxi l-kriterji li bihom tivvaluta jekk l-mudelli tagħha, il-metodoloġiji u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħhom jistgħux jiġu vvalidati b’suċċess. Il-kriterji jinkludu riżultati tal-ittestjar pożittivi.
5. Fejn id-dejta dwar l-ipprezzar ma tkunx faċilment disponibbli jew affidabbli, CCP tindirizza tali limitazzjonijiet fl-ipprezzar u, mill-inqas, tadotta suppożizzjoni konservattiva bbażata fuq swieq korrelatati jew relatati osservati u l-imġiba attwali tas-suq.
6. Fejn id-dejta dwar l-ipprezzar ma tkunx faċilment disponibbli jew affidabbli, is-sistemi u l-mudelli ta’ valwazzjoni użati għal dan l-għan ikunu soġġetti għal governanza xierqa, inkluż billi jinkiseb parir mingħand il-kumitat tar-riskju, u validazzjoni u testjar. CCP ikollha l-mudelli ta’ valwazzjoni tagħha vvalidati skont varjetà ta’ xenarji tas-suq minn parti kwalifikata u indipendenti biex jiġi żgurat li l-mudelli tagħha jipproduċu b’mod preċiż prezzijiet xierqa, u fejn xieraq, taġġusta l-kalkolu tagħha tal-marġini inizjali biex tirrifletti kwalunkwe riskju tal-mudell identifikat.
7. CCP twettaq regolarment valutazzjoni tal-proprejatajiet teoretiċi u empiriċi tal-mudell tal-marġni tagħha għall-istrumenti finanzjarji kollha li kklerjati minnha.
Artikolu 48
Programmi ta’ ttestjar
1. CCP ikollha politiki u proċeduri fis-seħħ li jiddeskrivu fid-dettall il-programmi ta’ ttestjar tal-istress u dawk retrospettivi li twettqu biex ikunu vvalutati l-adegwatezza, il-preċiżjoni, l-affidabilità u r-reżistenza tal-mudelli u l-metodoloġiji tagħhom użati biex jiġu kkalkulati l-mekkaniżmi ta’ kontroll tar-riskju tagħha, inklużi l-marġni, il-kontribuzzjonijiet għall-fond tal-inadempjenza, u riżorsi finanzjarji oħra f’firxa wiesgħa ta’ kundizzjonijiet tas-suq.
2. Il-politiki u l-proċeduri ta’ CCP jiddeskrivu wkoll fid-dettall il-programm ta’ ttestjar tal-istress li twettaq biex jivvaluta l-adegwatezza, il-preċiżjoni, l-affidabilità u r-reżistenza tal-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità.
3. Il-politiki u l-proċeduri jinkludu mill-inqas il-metodoloġiji għall-inklużjoni tal-għażla u l-iżvilupp tal-ittestjar xieraq, inkluża l-għażla tad-dejta tal-portafoll u tas-suq, ir-regolarità tat-testijiet, il-karatteristiċi speċifiċi ta’ riskju tal-istrumenti finanzjarji kklerjati, l-analiżi tar-riżultati tal-ittestjar u l-eċċezzjonijiet u l-miżuri korrettivi meħtieġa.
4. CCP tinkludi kwalunkwe pożizzjoni tal-klijenti meta twettaq it-testijiet kollha.
TAQSIMA 2
Ittestjar retrospettiv
Artikolu 49
Proċedura ta’ ttestjar retrospettiv
1. CCP tivvaluta l-kopertura tal-marġini tagħha billi twettaq paragun ex-post tal-eżiti osservati mal-eżiti mistennija derivati mill-użu tal-mudelli tal-marġni. Tali ttestjar retrospettiv jitwettaq kuljum sabiex jevalwa jekk hemmx xi eċċezzjonijiet mill-ittestjar għall-kopertura tal-marġini. Il-kopertura tkun evalwata fuq pożizzjonijiet attwali għal strumenti finanzjarji, il-membri tal-ikklerjar u tqis l-effetti possibbli minn proviżjonament ta’ marġni ta’ portafoll u, fejn xieraq, CCPs interoperabbli.
2. CCP tikkunsidra l-orizzonti ta’ żmien xierqa għall-programm ta’ ittestjar retrospettiv tagħha biex tiżgura li l-perjodu ta’ osservazzjoni huwa biżżejjed biex jiġi mitigat kwalunkwe effett detrimentali fuq is-sinifikat statistiku.
3. Fil-programm ta’ ttestjar retrospettiv tagħha CCP tikkunsidra, mill-inqas, testijiet statistiċi ċari u kriterji tal-prestazzjoni li jiġu ddefiniti minn CCPs għall-valutazzjoni tar-riżultati tal-ittestjar retrospettiv.
4. CCP perjodikament tirrapporta r-riżultati u l-analiżi tal-ittestjar retrospettiv, f’forma li ma tiksirx il-kunfidenzjalità, lill-kumitat tar-riskju sabiex tfittex il-parir tiegħu fl-analiżi tal-mudell tal-marġni tagħha.
5. Riżultati u analiżi tal-ittestjar retrospettiv ikunu disponibbli għall-membri tal-ikklerjar kollha u, fejn magħruf għas-CCP, għall-klijenti. Għall-klijenti l-oħra kollha r-riżultati u l-analiżi tal-ittestjar retrospettiv ikunu disponibbli mill-membri tal-ikklerjar rilevanti meta mitluba. Tali informazzjoni tiġi aggregata, f’forma li ma tkunx qed tikser il-kunfidenzjalità, u l-membri tal-ikklerjar u l-klijenti ikollhom aċċess biss għal riżultati u analiżi dettaljati tal-ittestjar retrospettiv għall-portafolji tagħhom stess.
6. CCP tiddefinixxi l-proċeduri li jiddeskrivu fid-dettall l-azzjonijiet li tkun tista’ tieħu minħabba r-riżultati tal-analiżi tal-ittestjar retrospettiv.
TAQSIMA 3
Ittestjar u analiżi tas-sensittività
Artikolu 50
Proċedura ta’ ttestjar u analiżi tas-sensittività
1. CCP twettaq testijiet u analiżi tas-sensittività biex tivvaluta l-kopertura tal-mudell tal-marġni tagħha taħt kundizzjonijiet varji tas-suq bl-użu ta’ dejta storika minn kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress u dejta ipotetika għal kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress mhux realizzati.
2. CCP tuża firxa wiesgħa ta’ parametri u suppożizzjonijiet biex taqbad varjetà ta’ kundizzjonijiet storiċi u ipotetiċi, inklużi l-perjodi l-aktar volatili li jkunu ġew esperjenzati mis-swieq li din isservi u bidliet estremi fil-korrelazzjonijiet bejn il-prezzijiet tal-kuntratti kklerjati mis-CCP, sabiex tifhem kif il-livell tal-kopertura tal-marġni jista’ jkun affettwat minn kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress għoli u bidliet f’parametri importanti tal-mudelli.
3. Analiżi tas-sensittività titwettaq fuq għadd ta’ portafolji ta’ membri tal-ikklerjar attwali u rappreżentattivi. Il-portafolji rappreżentattivi jintgħażlu skont is-sensittività tagħhom għall-fatturi ta’ riskju u l-korrelazzjonijiet sinifikanti li tkun esposta għalihom is-CCP. Tali ttestjar u analiżi tas-sensittività jitfasslu biex jittestjaw il-parametri u s-suppożizzjonijiet ewlenin tal-mudell tal-marġni inizjali f’għadd ta’ intervalli ta’ kunfidenza sabiex tiġi ddeterminata s-sensittività tas-sistema għal żbalji fl-ikkalibrar ta’ dawn il-parametri u s-suppożizzjonijiet. Tingħata kunsiderazzjoni xierqa lill-istruttura tat-terminu tal-fatturi ta’ riskju, u l-korrelazzjoni preżunta bejn il-fatturi ta’ riskju.
4. CCP tevalwa t-telf potenzjali fil-pożizzjonijiet tal-membri tal-ikklerjar.
5. CCP, fejn applikabbli, tqis parametri li jirriflettu l-inadempjenza simultanja ta’ membri tal-ikklerjar li joħorġu strumenti finanzjarji ikklerjati mis-CCP jew is-sottostanti ta’ derivattivi kklerjati mis-CCP. Fejn applikabbli, jiġu kkunsidrati wkoll l-effetti tal-inadempjenza ta’ klijent li joħroġ strumenti finanzjarji kklerjati mis-CCP jew is-sottostanti ta’ derivattivi kklerjati mis-CCP.
6. CCP perjodikament tirrapporta r-riżultati u l-analiżi tal-ittestjar tas-sensittività, f’forma li ma tiksirx il-kunfidenzjalità, lill-kumitat tar-riskju sabiex tfittex il-parir tiegħu fir-reviżjoni tal-mudell tal-marġini tagħha.
7. CCP tiddefinixxi l-proċeduri li jiddeskrivu fid-dettall l-azzjonijiet li tkun tista’ tieħu minħabba r-riżultati tal-analiżi tas-sensittività.
TAQSIMA 4
Ittestjar tal-istress
Artikolu 51
Proċedura ta’ ttestjar tal-istress
1. It-testijiet tal-istress ta’ CCP japplikaw parametri, suppożizzjonijiet, u xenarji ta’ stress għall-mudelli użati għal stima ta’ skoperturi għar-riskju biex jiżguraw li r-riżorsi finanzjarji tagħha huma biżżejjed biex ikopru dawk l-iskoperturi taħt kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli.
2. Programm ta’ ttestjar tal-istress ta’ CCP jesiġi li s-CCP twettaq sensiela ta’ testijiet tal-istress fuq bażi regolari li jikkunsidraw it-taħlita ta’ prodotti ta’ CCP tagħha u l-elementi kollha tal-mudelli tagħha u l-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħha.
3. Programm ta’ ttestjar tal-istress ta’ CCP jippreskrivi li jitwettqu testijiet tal-istress, bl-użu ta’ xenarji tal-ittestjar tal-istress iddefiniti, kemm fuq kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli passati kif ukoll dawk ipotetiċi skont il-Kapitolu VII. Kundizzjonijiet passati li għandhom jintużaw jiġu riveduti u aġġustati, fejn xieraq. CCP tikkunsidra wkoll forom oħra ta’ xenarji ta’ ttestjar tal-istress xierqa li jinkludu, iżda mhux limitati għal, il-falliment tekniku jew finanzjarju tal-banek ta’ saldu tagħha, aġenti nostro, banek ta’ kustodja, fornituri ta’ likwidità, jew CCPs interoperabbli.
4. CCP ikollha l-kapaċità li tadatta malajr it-testijiet tal-istress tagħha biex tinkorpora riskji ġodda jew emerġenti.
5. CCP tqis it-telf potenzjali li jirriżulta mill-inadempjenza ta’ klijent, fejn magħruf, li tikklerja permezz ta’ diversi membri tal-ikklerjar.
6. CCP perjodikament tirrapporta r-riżultati u l-analiżi tal-ittestjar tal-istress, f’forma li ma tiksirx il-kunfidenzjalità, lill-kumitat tar-riskju sabiex tfittex il-parir tiegħu fir-reviżjoni tal-mudelli, il-metodoloġiji u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħha.
7. Riżultati u analiżi tal-ittestjar tal-istress ikunu disponibbli għall-membri tal-ikklerjar kollha u, fejn magħruf għas-CCP, għall-klijenti. Għall-klijenti l-oħra kollha r-riżultati u l-analiżi tal-ittestjar retrospettiv ikunu disponibbli mill-membri tal-ikklerjar rilevanti meta mitluba. Tali informazzjoni tiġi aggregata f’forma, li ma tkunx qed tikser il-kunfidenzjalità, u l-membri tal-ikklerjar u l-klijenti jkollhom aċċess biss għal riżultati u analiżi dettaljati tal-ittestjar tal-istress għall-portafolji tagħhom stess.
8. CCP tiddefinixxi l-proċeduri li jiddeskrivu fid-dettall l-azzjonijiet li tista’ tieħu minħabba r-riżultati tal-analiżi tal-ittestjar tal-istress.
Artikolu 52
Fatturi ta’ riskju li għandu jsir ittestjar tal-istress għalihom
1. CCP tidentifika l-fatturi ta’ riskju rilevanti speċifiċi għall-kuntratti li tikklerja li jistgħu jaffettwaw it-telf tagħha u jkollha metodu xieraq għall-kejl tagħhom. Testijiet tal-istress ta’ CCP, mill-inqas, iqisu l-fatturi ta’ riskju speċifikati għal dawn it-tipi ta’ strumenti finanzjarji, fejn applikabbli:
(a)
kuntratti relatati mar-rata tal-imgħax: fatturi ta’ riskju li jikkorrispondu għal rati tal-imgħax f’kull munita li biha s-CCP tikklerja strumenti finanzjarji. L-immudellar tal-kurva tar-rendiment jiġi maqsum f’diversi segmenti ta’ maturità sabiex jaqbdu l-varjazzjoni fil-volatilità tar-rati tul il-kurva ta’ rendiment. L-għadd ta’ fatturi ta’ riskju relatati jiddependu fuq il-kumplessità tal-kuntratti tar-rata tal-imgħax ikklerjati mis-CCP. Riskju ta’ bażi, li jirriżulta minn movimenti mhux ikkorrelatati perfettament bejn rati ta’ imgħax tal-gvern u oħrajn fuq introjtu fiss, jinqabad separatament.
(b)
kuntratti relatati mar-rata ta’ kambju fatturi ta’ riskju li jikkorrispondu għal kull munita barranija li biha s-CCP tikklerja strumenti finanzjarji u għar-rata tal-kambju bejn il-munita li biha jsiru l-appelli għall-manutenzjoni tal-marġni u l-munita li biha s-CCP tikklerja l-istrumenti finanzjarji.
(c)
kuntratti relatati mal-ekwità: fatturi ta’ riskju li jikkorrispondu għall-volatilità ta’ kwistjonijiet individwali ta’ ekwità għal kull wieħed mis-swieq ikklerjati mis-CCP u għall-volatilità ta’ diversi setturi tas-suq globali tal-ekwità. Is-sofistikazzjoni u n-natura tat-teknika ta’ mmudellar ta’ suq partikolari jikkorrispondu għall-iskopertura tas-CCP għas-suq kumplessiv kif ukoll il-konċentrazzjoni tagħha fi kwistjonijiet individwali ta’ ekwità f’dak is-suq.
(d)
kuntratti ta’ komodità: fatturi tar-riskju li jqisu l-kategoriji u sottokategoriji differenti tal-kuntratti ta’ komodità u derivattivi relatati ikklerjati mis-CCP, inkluż, fejn xieraq, il-varjazzjonijiet fir-rendiment ta’ konvenjenza bejn il-pożizzjonijiet tad-derivattivi u l-pożizzjonijiet tal-flus fil-komodità.
(e)
kuntratti relatati mal-kreditu: fatturi ta’ riskju li jikkunsidraw riskju ta’ inadempjenza mhux mistennija, inkluż ir-riskju kumulattiv li jirriżulta minn inadempjenzi multipli, mir-riskju ta’ bażi u mill-volatilità tar-rata ta’ rkupru.
2. Fit-testijiet tal-istress tagħha, CCP, mill-inqas, tqis ukoll b’mod xieraq dawn li ġejjin:
(a)
korrelazzjonijiet, inklużi dawk bejn fatturi ta’ riskju identifikati u kuntratti simili ikklerjati mis-CCP;
(b)
fatturi li jikkorrispondu għall-volatilità implikata u storika tal-kuntratt li qed jiġi kklerjat;
(c)
karatteristiċi speċifiċi ta’ kwalunkwe kuntratt ġdid li jiġi kklerjat mis-CCP;
(d)
konċentrazzjoni tar-riskju, inkluż fir-rigward ta’ membru tal-ikklerjar, u entitajiet ta’ gruppi ta’ membri tal-ikklerjar;
(e)
interdipendenzi u relazzjonijiet multipli;
(f)
riskji rilevanti inkluż ir-riskju tal-kambju tal-munita;
(g)
limiti ta’ skopertura stabbiliti;
(h)
riskju ta’ korrelazzjoni mhux favorevoli.
Artikolu 53
Ittestjar tal-istress għar-riżorsi finanzjarji totali
1. Programm ta’ ittestjar tal-istress ta’ CCP jiżgura li l-kombinazzjoni tal-marġni, il-kontribuzzjonijiet għall-fond tal-inadempjenza u r-riżorsi finanzjarji oħra tagħha huma suffiċjenti biex ikopru l-inadempjenza ta’ mill-inqas żewġ membri tal-ikklerjar li jkollha l-ikbar skoperturi għalihom taħt kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli. Il-programmi ta’ ttestjar tal-istress jeżaminaw ukoll telf potenzjali li jirriżulta mill-inadempjenza tal-entitajiet fl-istess grupp taż-żewġ membri tal-ikklerjar li jkollha l-akbar skoperturi għalihom taħt kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli.
2. Programm ta’ ttestjar tal-istress ta’ CCP jiżgura li l-marġni u l-fond tal-inadempjenza tagħha huma biżżejjed biex ikopru mill-inqas l-inadempjenza tal-membru tal-ikklerjar li jkollha l-akbar skoperturi għalih jew tat-tieni u t-tielet l-akbar membri tal-ikklerjar, jekk is-somma tal-iskoperturi tagħhom hija ikbar skont l-Artikolu 42 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012.
3. Is-CCP tagħmel analiżi komprensiva tat-telf potenzjali li tista’ ssoffri u tevalwa t-telf potenzjali fil-pożizzjonijiet tal-membri tal-ikklerjar, inkluż ir-riskju li l-likwidazzjoni ta’ tali pożizzjonijiet jista’ jkollha impatt fuq is-suq u l-livell ta’ kopertura tal-marġni tas-CCP.
4. Fit-testijiet tal-istress tagħha, CCP tikkunsidra, fejn applikabbli, l-effetti tal-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar li joħroġ strumenti finanzjarji kklerjati mis-CCP jew is-sottostanti ta’ derivattivi ikklerjati mis-CCP. Fejn applikabbli, jiġu kkunsidrati wkoll l-effetti tal-inadempjenza ta’ klijent li joħroġ strumenti finanzjarji kklerjati mis-CCP jew is-sottostanti ta’ derivattivi kklerjati mis-CCP.
5. Testijiet tal-istress ta’ CCP jikkunsidraw il-perjodu ta’ likwidazzjoni kif previst fl-Artikolu 26.
Artikolu 54
Ittestjar tal-istress għar-riżorsi finanzjarji likwidi
1. Programm ta’ ttestjar tal-istress tar-riżorsi finanzjarji likwidi tagħhom jiżgura li huma suffiċjenti skont ir-rekwiżiti stabbiliti fil-Kapitolu VIII.
2. CCP jkollha regoli u proċeduri ċari u trasparenti sabiex tindirizza riżorsi finanzjarji likwidi insuffiċjenti enfasizzati mit-testijiet tal-istress tagħha biex tiżgura s-saldu tal-obbligi ta’ pagament.
CCP ikollha wkoll proċeduri ċari għall-użu tar-riżultati u l-analiżi tat-testijiet tal-istress tagħha biex tevalwa u taġġusta l-adegwatezza tal-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità u l-fornituri ta’ likwidità tagħha.
3. Ix-xenarji tat-testijiet tal-istress użati fl-ittestjar tal-istress ta’ riżorsi finanzjarji likwidi iqisu d-disinn u l-operat tas-CCP, u jinkludu l-entitajiet kollha li jistgħu jippreżentaw riskju materjali tal-likwidità għaliha. Tali testijiet tal-istress jikkunsidraw ukoll kwalunkwe rabtiet b’saħħithom jew skoperturi simili bejn il-membri tal-ikklerjar tagħha, inkluż entitajiet oħra li huma parti mill-istess grupp, u jivvalutaw il-probabbiltà ta’ inadempjenzi multipli u l-effett ta’ kontaġju fost il-membri tal-ikklerjar tagħha li inadempjenzi bħal dawn jistgħu jikkawżaw.
TAQSIMA 5
Kopertura u Użu tar-riżultati tat-test
Artikolu 55
Żamma ta’ kopertura suffiċjenti
1. CCP tistabbilixxi u żżomm proċeduri sabiex tirrikonoxxi l-bidliet fil-kundizzjonijiet tas-suq, inklużi l-volatilità akbar jew tnaqqis fil-likwidità tal-istrumenti finanzjarji li tikklerja, sabiex tadatta minnufih il-kalkolu tar-rekwiżit tal-marġni tagħha biex tqis b’mod xieraq kundizzjonijiet ġodda tas-suq.
2. CCP twettaq testijiet fuq it-telf impost tagħha sabiex tiżgura kollateral li jista’ jiġi likwidat tal-anqas għal valur ta’ telf impost tagħha f’ kundizzjonijiet tas-suq estremi u osservati iżda plawsibbli.
3. Jekk CCP tiġbor marġini f’livell ta’ portafoll minflok dak ta’ prodott, hija tirrevedi u tittestja kontinwament kif il-prodotti jikkumpensaw lil xulxin. CCP tibbaża tali kumpensi fuq metodoloġija prudenti u ekonomikament rilevanti li tirrifletti l-livell ta’ dipendenza fuq il-prezz bejn il-prodotti. B’mod partikolari, CCP tittestja l-prestazzjonjijiet ta’ korrelazzjonijiet matul perjodi ta’ kundizzjonijiet tas-suq severi attwali u ipotetiċi.
Artikolu 56
Reviżjoni tal-mudelli bl-użu tar-riżultati tat-testijiet
1. CCP ikollha proċeduri ċari biex jiġi determinat l-ammont ta’ marġini addizzjonali li tista’ tkun meħtieġa li tiġbor, inkluż fuq bażi ta’ matul l-istess jum, u biex tikkalibra mill-ġdid il-mudell tal-marġni tagħha fejn l-ittestjar retrospettiv jindika li l-mudell ma kellux il-prestazzjoni mistennija bir-riżultat li ma jidentifikax l-ammont xieraq ta’ marġni inizjali meħtieġa biex jintlaħaq il-livell maħsub ta’ kunfidenza. Meta CCP tkun iddeterminat li huwa neċessarju li titlob marġni addizzjonali tagħmel dan sal-proviżjonament ta’ marġni li jmiss.
2. CCP tevalwa s-sors tal-eċċezzjonijiet mill-ittestjar enfasizzati mit-testijiet retrospettivi tagħha. Skont is-sors tal-eċċezzjonijiet, is-CCP tiddetermina jekk bidla fundamentali għall-mudell tal-marġni, jew għall-mudelli li jagħtu input lejh, hijiex meħtieġa u jekk l-ikkalibrar mill-ġdid tal-parametri attwali huwiex neċessarju.
3. CCP tevalwa s-sors tal-eċċezzjonijiet mill-ittestjar enfasizzati mit-testijiet tal-istress tagħha. Is-CCP tiddetermina jekk bidla fundamentali għall-mudelli tagħha, il-metodoloġiji tagħhom jew tal-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħha humiex meħtieġa jew jekk l-ikkalibrar mill-ġdid tal-parametri jew suppożizzjonijiet attwali huwiex meħtieġ, abbażi tas-sorsi tal-eċċezzjonijiet.
4. Fejn ir-riżultati tat-testijiet juru kopertura insuffiċjenti tal-marġni, tal-fond tal-inadempjenza jew ta’ riżorsi finanzjarji oħra, CCP żżid il-kopertura kumplessiva tar-riżorsi finanzjarji tagħha għal livell aċċettabbli sal-proviżjonament ta’ marġni li jmiss. Fejn ir-riżultati tat-testijiet juru riżorsi finanzjarji likwidi insuffiċjenti, is-CCP iżżid ir-riżorsi finanzjarji likwidi tagħha għal livell aċċettabbli malli jkun prattikabbli li jsir dan.
5. Fir-reviżjoni tal-mudelli tagħha, il-metodoloġiji tagħhom u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità, CCP timmonitorja l-frekwenza ta’ eċċezzjonijiet tal-ittestjar rikorrenti biex tidentifika u ssolvi kwistjonijiet b’mod xieraq u mingħajr dewmien żejjed.
TAQSIMA 6
Testijiet invertiti tal-istress
Artikolu 57
Testijiet invertiti tal-istress
1. CCP twettaq testijiet invertiti tal-istress imfassla biex jidentifikaw taħt liema kundizzjonijiet tas-suq il-kombinazzjoni tal-marġini, tal-fond tal-inadempjenza u riżorsi finanzjarji oħra tagħha tista’ tipprovdi kopertura insuffiċjenti tal-iskoperturi ta’ kreditu u li għalihom ir-riżorsi finanzjarji likwidi tagħha jistgħu ma jkunux biżżejjed. Meta twettaq dawn it-testijiet, CCP timmudella kundizzjonijiet tas-suq estremi li jmorru lil hinn dawk li huma kkunsidrati kundizzjonijiet tas-suq plawsibbli sabiex jgħinu biex jiġu determinati l-limiti tal-mudelli tagħha, il-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħha, ir-riżorsi finanzjarji tagħha u r-riżorsi finanzjarji likwidi tagħha.
2. CCP tiżviluppa testijiet invertiti tal-istress adattati għar-riskji speċifiċi tas-swieq u tal-kuntratti li tipprovdi servizzi ta’ kklerjar għalihom.
3. CCP tuża l-kundizzjonijiet identifikati fil-paragrafu 1 u r-riżultati u l-analiżi tat-testijiet invertiti tal-istress tagħha biex jgħinu fl-identifikazzjoni ta’ xenarji estremi iżda plawsibbli skont il-Kapitolu VII.
4. CCP perjodikament tirrapporta r-riżultati u l-analiżi tal-ittestjar tal-istress invertit, f’forma li tiksirx il-kunfidenzjalità, lill-kumitat tar-riskju sabiex tfittex il-parir tiegħu fir-reviżjoni tagħha.
TAQSIMA 7
Proċeduri ta’ inadempjenza
Artikolu 58
L-ittestjar ta’ proċeduri ta’ inadempjenza
1. CCP tittestja u tirrevedi l-proċeduri ta’ inadempjenza tagħha biex tiżgura li huma kemm prattiċi kif ukoll effettivi. CCP twettaq eżerċizzji ta’ simulazzjoni bħala parti mill-ittestjar tal-proċeduri ta’ inadempjenza tagħha.
2. CCP, wara ttestjar tal-proċeduri ta’ inadempjenza tagħha, tidentifika kwalunkwe inċertezza u tadatta b’mod xieraq il-proċeduri tagħha biex tnaqqas tali inċertezza.
3. CCP tivverifika, permezz tat-twettiq ta’ eżerċizzji ta’ simulazzjoni, li l-membri tal-ikklerjar kollha, fejn xieraq, il-klijenti u partijiet rilevanti oħra inklużi CCPs interoperabbli u kwalunkwe fornitur ta’ servizz relatati, huma infurmati kif xieraq u jafu l-proċeduri involuti f’xenarju ta’inadempjenza.
TAQSIMA 8
Validazzjoni u frekwenza tal-ittestjar
Artikolu 59
Frekwenza
1. CCP twettaq validazzjoni komprensiva tal-mudell tagħha u l-metodoloġiji tagħhom tal-anqas darba fis-sena.
2. CCP twettaq validazzjoni komprensiva tal-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwdità tal-anqas darba fis-sena.
3. CCP twettaq il-validazzjoni sħiħa tal-mudelli ta’ valwazzjoni tagħha tal-anqas darba fis-sena.
4. CCP tirrivedi l-idoneita tal-politiki speċifikati fl-Artikolu 51 tal-anqas darba fis-sena.
5. CCP tanalizza u timmonitorja l-prestazzjoni tal-mudell u l-kopertura tar-riżorsi finanzjarji tagħha fil-każ ta’ inadempjenzi permezz ta’ ttestjar retrospettiv tal-kopertura tal-marġni u billi twettaq ittestjar tal-istress tal-anqas kuljum bl-użu ta’ parametri u suppożizzjonijiet standard u determinati minn qabel.
6. CCP tanalizza u timmonitorja l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità tagħha billi twettaq testijiet tal-istress, mill-inqas darba kuljum, tar-riżorsi finanzjarji likwidi tagħha.
7. CCP twettaq analiżi dettaljata bir-reqqa tar-riżultati tal-ittestjar mill-inqas darba fix-xahar sabiex tiżgura li x-xenarji tal-ittestjar tal-istress, il-mudelli u l-qafas ta’ ġestjoni tar-riskju tal-likwidità, il-parametri u s-suppożizzjonijiet sottostanti huma korretti. Din l-analiżi titwettaq aktar ta’ spiss f’kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress, inkluż meta l-istrumenti finanzjarji kklerjati jew swieq servuti b’mod ġenerali juru volatilità għolja, isiru inqas likwidi, jew meta d-daqs jew konċentrazzjonijiet tal-pożizzjonijiet miżmuma mill-membri tal-ikklerjar tagħha jiżdied b’mod sinifikanti jew fejn ikun mistenni li CCP se tiltaqa’ ma’ kundizzjonijiet tas-suq ta’ stress.
8. Analiżi tas-sensittività titwettaq mill-inqas darba fix-xahar, billi jintużaw ir-riżultati ta’ testijiet tas-sensittività. Din l-analiżi titwettaq aktar ta’ spiss meta s-swieq huma volatili b’mod mhux tas-soltu jew inqas likwidi jew meta d-daqs jew konċentrazzjonijiet ta’ pożizzjonijiet miżmuma mill-membri tal-ikklerjar tagħha jiżdiedu b’mod sinifikanti.
9. CCP tittestja, mill-inqas darba fis-sena, kumpensi bejn l-istrumenti finanzjarji u l-prestazzjoni tal-korrelazzjonijiet waqt perjodi ta’ kundizzjonijiet tas-suq severi.
10. It-telf impost ta’ CCP jiġi ttestjat mill-inqas darba fix-xahar.
11. CCP twettaq testijiet invertiti tal-istress mill-inqas kull tliet xhur.
12. CCP tittestja u tirrevedi l-proċeduri ta’ inadempjenza tagħha mill-inqas kull tliet xhur u twettaq eżerċizzji ta’ simulazzjoni mill-inqas kull sena, skont l-Artikolu 61. CCP twettaq wkoll eżerċizzji ta’ simulazzjoni wara kwalunkwe bidla materjali għall-proċeduri ta’ inadempjenza tagħha.
TAQSIMA 9
Orizzonti ta’ żmien użati għat-twettiq tat-testijiet
Artikolu 60
Orizzonti ta’ żmien
1. L-orizzonti ta’ żmien użati għal testijiet tal-istress jiġu ddefiniti skont il-Kapitolu VII u jinkludu kundizzjonijiet tas-suq estremi iżda plawsibbli li jħarsu ‘l quddiem.
2. L-orizzonti ta’ żmien storiċi użati għall-ittestjar retrospettiv jinkludu dejta tal-anqas mill-aktar sena riċenti jew skont kemm CCP tkun ilha tikklerja l-istrument finanzjarju rilevanti jekk dan ikun inqas minn sena.
TAQSIMA 10
Divulgazzjoni pubblika
Artikolu 61
Informazzjoni li għandha tiġi divulgata pubblikament
1. CCP pubblikament tiddivulga l-prinċipji ġenerali sottostanti għall-mudelli tagħha u l-metodoloġiji tagħhom, in-natura tat-testijiet imwettqa, b’sommarju ta’ livell għoli tar-riżultati ta’ testijiet u kwalunkwe azzjoni korrettiva meħuda.
2. CCP għandha tagħmel disponibbli għall-pubbliku l-aspetti ewlenin tal-proċeduri ta’ inadempjenza tagħha, inklużi:
(a)
iċ-ċirkostanzi li fihom tista’ tittieħed azzjoni;
(b)
min jista’ jieħu dawn l-azzjonijiet;
(c)
l-għan tal-azzjonijiet li jistgħu jittieħdu, inkluż it-trattament ta’ kemm il-pożizzjonijiet, fondi u assi proprjetarji kif ukoll dawk tal-klijent;
(d)
il-mekkaniżmi biex jiġu indirizzati l-obbligi tas-CCP lejn il-membri tal-ikklerjar mhux inadempjenti;
(e)
il-mekkaniżmi biex jgħinu fl-indirizzar tal-obbligi tal-membru tal-ikklerjar inadempjenti lejn il-klijenti tiegħu.
Artikolu 62
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Il-punt (h), Taqsima 2 tal-Anness I japplika minn tliet snin wara d-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament fir-rigward ta’ tranżazzjonijiet fuq derivattivi, kif imsemmi fil-punti (b) u (d) tal-Artikolu 2(4) tar-Regolament (UE) Nru 1227/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10).
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmula fi Brussell, id-19 ta’ Diċembru 2012.