РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 17 септември 2013 година
за отказ да бъде предоставена дерогация от Решение 2001/822/ЕО на Съвета по отношение на правилата за произход за захар от Кюрасао
(нотифицирано под номер C(2013) 5826)
(2013/460/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Решение 2001/822/ЕО на Съвета от 27 ноември 2001 г. за асоцииране на отвъдморските страни и територии към Европейската общност („Решение за отвъдморско асоцииране“) (1), и по-специално член 37 от приложение III към него,
като има предвид:
(1)
Приложение III към Решение 2001/822/ЕО се отнася до определението на понятието „продукти с произход“ и методите на административно сътрудничество. В член 37 от него се предвижда, че дерогации от тези правила за произход могат да се приемат в случаите, когато това се налага от развитието на съществуващи производства или създаването на нови производства в дадена държава или територия.
(2)
В член 5, параграф 1, букви ж), й), к) и о) от приложение III към Решение 2001/822/ЕО се предвижда, че частичното или цялостното мелене на захар, отсяването и поставянето в торби се считат за операции, които са недостатъчни, за да придадат статут на продукти с произход.
(3)
В член 6, параграф 4 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО се предвижда, че кумулацията на произход от АКТБ/ЕО-ОСТ за всички захарни продукти, класирани в глава 17 от ХС, постепенно намалява във времето и с нея прогресивно се намаляват количествата, за които е разрешена такава кумулация. С определянето на количеството на нула тона постепенното намаляване доведе в крайна сметка до забраната на такава кумулация, считано от 1 януари 2011 г.
(4)
През 2002 г. Нидерландия поиска дерогация от правилото за произход по отношение на захарните продукти, попадащи под кодове по КН 1701 11 90, 1701 99 10 и 1701 91 00, преработвани в Нидерландските Антили, за годишно количество от 3 000 тона. Това искане беше удовлетворено и дерогацията изтече на 31 декември 2007 г.
(5)
През 2009 г. Нидерландия подаде искане за удължаване на предоставената през 2002 г. дерогация, което искане беше отхвърлено с Решение 2009/699/ЕО на Комисията (2). С посоченото решение обаче беше удовлетворено ново искане за дерогация, включено в искането за удължаване, в рамките на количествата, за които на Нидерландските Антили са били предоставени лицензии за внос на захар през 2009 и през 2010 година.
(6)
През 2010 г. Нидерландия поиска нова дерогация за захарни продукти, преработвани в Нидерландските Антили, за периода 2011-2013 г. С Решение 2011/47/ЕС на Комисията (3) дерогацията беше предоставена в съответствие с член 37, параграфи 1, 3 и 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО и при някои условия, чиято цел беше да се балансират легитимните интереси на операторите от отвъдморските страни и територии (ОСТ) с целите на общата организация на пазара на захар в Съюза. Продуктите, за които бе предоставена дерогация, бяха действително преработвани в Нидерландските Антили и се смяташе, че създадената там добавена стойност на суровата захар е най-малко 45 % от стойността на крайния продукт.
(7)
В Решение 2011/47/ЕС се поясняваше, че постепенното прекратяване на кумулацията на произход от АКТБ/ЕО-ОСТ по отношение на захарта, предвидено в член 6, параграф 4 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО, показва намерението на Съюза да съсредоточи търговските преференции върху стопанска дейност, която допринася по устойчив начин за развитието на ОСТ, като надлежно се взема предвид секторът на захарта в Съюза. Този принцип беше приложен при определяне на количествата, за които бе предоставена дерогация с Решение 2011/47/ЕС. В подаденото през 2010 г. искане също така се посочваше, че дружеството в Кюрасао, ползвало се от предходните дерогации, се стреми към диверсификация чрез насочване към дейности, различни от производството на захар, което изисква допълнителни дерогации. Ето защо количествата, предмет на дерогация, постепенно намаляваха във времето (5 000 тона за 2011 г., 3 000 тона за 2012 г. и 1 500 тона за 2013 г.).
(8)
В подаденото през 2010 г. искане Нидерландия изтъкна, че дружеството в Кюрасао, ползвало се от предходните дерогации, се стреми към диверсификация чрез производството на смеси и „биозахар“, които са насочени към напълно различни пазари в сравнение със захарните продукти, обхванати от подаденото през 2010 г. искане. Поисканата през 2010 г. дерогация е била необходима, за да се осигури нужният капитал за инвестициите, необходими за такава диверсификация. Следователно при предоставянето на дерогацията с Решение 2011/47/ЕС се е очаквало тя да осигури необходимия оборот за финансиране на посочените инвестиции в диверсификация на продукти и дейности, така че да не е необходимо дружеството, ползващо се от дерогацията, да иска повече дерогации.
(9)
На 11 февруари 2013 г. Нидерландия поиска от името на правителството на Кюрасао нова дерогация от правилата за произход, определени в приложение III към Решение 2001/822/ЕО, за периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г., когато Решение 2001/822/ЕО ще престане да бъде в сила. Искането обхващаше общо годишно количество в размер на 5 500 тона захарни продукти от код по КН 1701 14 90, описани като „биозахар“, с произход от трети държави и преработвани в Кюрасао за износ в Съюза.
(10)
Това искане беше официално оттеглено от Нидерландия на 17 април 2013 г., тъй като описаните в искането преработвателни дейности вече не се извършват в Нидерландските Антили. Дружеството в Кюрасао е преместило част от дейността си по преработката на захар, по-специално производството на захар на бучки, произвеждана от сурова захар от захарна тръстика и опакована за продажба на дребно, в Белгия, откъдето понастоящем снабдява супермаркетите в Нидерландия. То е пренасочило останалата си производствена линия към отсяване, почистване, мелене и обикновено смесване на биологична захар и опаковането ѝ в 1 000-килограмови чували за транспорт.
(11)
На 17 април 2013 г. Нидерландия подаде второ искане за дерогация за 5 000 тона захарни продукти, описани като биологична сурова захар от захарна тръстика от код по КН 1701 14 90, за периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. Нидерландия обясни, че от разговорите с властите на Кюрасао става ясно, че количествата, за които е предоставена дерогация за 2013 г. с Решение 2011/47/ЕС, ще бъдат недостатъчни за продължаване на дейността на дружеството, извършващо преработката на захарта в Кюрасао.
(12)
Второто искане беше аргументирано главно с промяна в обстоятелствата в засегнатото дружество, тъй като дружеството е пренасочило стопанската си дейност към преработка на биологична захар от захарна тръстика, промяна на световния пазар на захар, тъй като ЕС се е превърнал в нетен вносител на захар, фактът, че добавената стойност на суровините от трети държави е над 45 % от цената франко завод на крайния продукт, и създаването на пряка и непряка заетост в Кюрасао. На 14 юни 2013 г. и 28 юни 2013 г. Нидерландия предостави допълнителна информация в подкрепа на искането си от 17 април 2013 г.
(13)
С писмо от 16 юли 2013 г. Комисията прикани нидерландските власти да вземат под внимание направената от Комисията оценка на искането и намерението на Комисията да препоръча то да бъде отхвърлено. Комисията също така поиска от нидерландските власти да предадат тази оценка на потенциално засегнатото от дерогацията дружество, за да могат Нидерландия и засегнатото дружество да представят фактически или правни съображения, евентуално отнасящи се до искането, преди Комисията да вземе окончателното си решение. Крайният срок за отговор беше 25 юли 2013 г. Отговорът на нидерландските власти беше получен на 24 юли 2013 г.
(14)
Съгласно член 37, параграф 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО дерогации се предоставят, когато добавената стойност на продукти без произход, използвани в съответната ОСТ, е най-малко 45 % от стойността на завършения продукт, при условие че дерогацията не причинява сериозни вреди на съответния икономически сектор на Съюза или на една или повече държави членки.
(15)
В изпратената от дружеството в Кюрасао и предадена от Нидерландия информация относно изчисляването на стойността, създадена в Кюрасао при производството на „биозахар от захарна тръстика“ през 2013 г., е посочена добавената стойност, получена при преработката на 5 000 тона „биозахар“. Дружеството е посочило също покупната цена за тон сурова „биозахар“ с произход от трети държави и цената франко завод, на която се продава един тон „биозахар“. Според дружеството при тези данни създадената добавена стойност в сравнение с цената франко завод е 52 %. Според същата информация при производството на 1 500 тона „биозахар“ ще бъде създадена добавена стойност в размер на 88 % в сравнение с цената франко завод.
(16)
В изпратената от дружеството и предадена от Нидерландия информация относно изчисляването на стойността, създадена в Кюрасао при производството на „кафява кристална захар“ към 1 януари 2013 г., е посочена добавената стойност, получена при обработката и преработката на 5 500 тона „кафява кристална захар“. В случаите когато най-високата налична добавена стойност за тон „кафява кристална захар“ се смята за реалистична, добавената стойност спрямо цената франко завод възлиза на около 52,4 %. Извършваните операции по преработката на „биозахар“ обаче включват по-малко преработка, отколкото за „кристалната захар“, опакована за продажба на дребно. Следователно присъщата на тези операции добавена стойност и действителните разходи за преработка на „биозахарта“, опакована за транспорт в 1 000-килограмови чували, могат да бъдат само по-ниски в сравнение с „кафявата кристална захар“, опакована за продажба на дребно.
(17)
Според „Global Sugar Outlook - 2013 Report“ (4) („Глобален обзор в сектора на захарта - доклад за 2013 г.“) производствените разходи за захар от захарна тръстика в Бразилия - най-конкурентоспособния регион при производството на захар в света - възлизат на 224,7 USD на тон за производството на захарната тръстика и 95 USD на тон за преработката на захарната тръстика в сурова захар. Общите разходи, включително административните разходи, са 367,8 USD на тон или, при обменен курс 1 EUR = 1,3 USD, 283 EUR на тон сурова захар от захарна тръстика. Като се имат предвид земеделските операции и операциите по преработка, които се включват в производството на сурова захар от захарна тръстика, изглежда малко вероятно разходите за обикновено почистване, смилане и опаковане на биологична захар от захарна тръстика, което е само част от производствения процес, да бъдат по-високи. Ако 283 EUR на тон бъдат приети за реалистични производствени разходи за изчисляване на добавената стойност, получена при почистването, смилането и опаковането на биологична сурова захар от захарна тръстика от дружеството в Кюрасао, то цената франко завод възлиза на 1 020,19 EUR на тон, а добавената стойност спрямо цената франко завод е само 32,2 %.
(18)
При симулацията на съпоставимите разходи в съображение 17 добавената стойност няма да достигне 45 %. Следователно е нереалистично дружеството в Кюрасао да е постигнало такава добавена стойност чрез извършването на обикновена преработка. Вместо това трябва да се предполага, че предадените на Комисията данни включват и други режийни компоненти и печалби, които не представляват суми, допринасящи за благосъстоянието на населението на Кюрасао.
(19)
Съгласно член 37, параграф 3, буква в) от приложение III към Решение 2001/822/ЕО при разглеждането на искания за дерогации следва да се вземат предвид случаите, когато може ясно да бъде показано, че е възможно преустановяване на съществени инвестиции в дадена промишленост поради правилата за произход и когато дерогацията в полза на изпълнението на инвестиционната програма би позволила удовлетворяване на тези правила поетапно.
(20)
Постепенното прекратяване на кумулацията на произход от АКТБ/ОСТ-ЕО по отношение на захарта към 1 януари 2011 г. е било известно предварително на дружеството в Кюрасао, което е имало достатъчно време да се подготви и да осъществи диверсификация с насочване към производството на продукти, неизискващи дерогация.
(21)
В периода 2009-2013 г. дружеството в Кюрасао е ползвало дерогации, спомагащи за създаване на необходимия оборот за извършването на инвестиции в диверсификация, насочена към производството на продукти, неизискващи дерогация от правилата за произход. Според информацията, получена от дружеството, инвестициите през 2009 г. са били много малки, а в периода 2010-2012 г. не са направени никакви инвестиции. Следователно дерогациите само са помогнали за запазване на настоящите дейности на дружеството в Кюрасао, без да допринесат по устойчив начин за развитието на съществуваща промишленост или за създаването на нова такава. Следователно е малко вероятно, че нова дерогация ще стимулира дружеството да направи нови инвестиции.
(22)
За да могат захарните смеси от позиция 2106 по ХС, съдържащи пектин или казеин, да се считат за продукти с произход от Кюрасао и по този начин да се ползват от преференциален достъп до Съюза, стойността на захарта без произход, използвана при производството на крайния продукт, не може да надвишава 30 % от цената франко завод на продукта. Чрез диверсификация, насочена към производството на такива смеси, както се предлага в настоящото искане, дружеството ще трябва въпреки всичко да кандидатства за дерогация, за да може да изпълни правилата за произход.
(23)
Съгласно член 37, параграф 3, буква б) от приложение III към Решение 2001/822/ЕО при разглеждането на искания за дерогации следва да се вземат предвид случаите, когато прилагането на съществуващи правила за произход значително би застрашило способността на съществуваща промишленост в ОСТ да продължи износа си за Съюза, по-специално случаите, когато това би могло да доведе до преустановяване на дейностите ѝ.
(24)
Комисията води баланс, за да анализира пазара на захар и да прецени дали запасите от захар са достатъчни, дали са необходими допълнителни количества захар или трябва да бъде изтеглена захар от пазара, за да се поддържа ценово равнище, близко до референтната цена. Този баланс непрекъснато показва, че количества захар в размер на 50 000-60 000 тона се внасят при пълен размер на митото.
(25)
За захарните продукти от код по КН 1701 14 90 в Съюза се прилага митническа ставка в размер на 419 EUR на тон. Като се има предвид, че цената на бялата захар на световния пазар, включително разходите за рафиниране, търгувана на Лондонската борса за фючърсни сделки е около 380 EUR на тон и приложимата митническа ставка е 419 EUR на тон, то цената на тази захар ще бъде най-малко 800 EUR на тон при доставка в Съюза с платени мита. Средната цена на такива захарни продукти, произведени в Съюза, съгласно съобщенията на държавите членки в съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета (5), е около 725 EUR на тон. При такива условия е малко вероятно тези захарни продукти да се внасят с печалба в Съюза, освен ако не са първокачествена захар, като например биологична захар или захар, която е предмет на справедлива търговия, продавани на много по-висока цена от други захарни продукти.
(26)
Следователно е вероятно значителна част от количествата, внасяни в Съюза при пълен размер на митото, да са биологична захар или захар, която е предмет на справедлива търговия, тъй като цената на такава захар може да достигне 3 000 EUR на тон при продажба на дребно. Обемът на количествата биологична захар от захарна тръстика, внасяни в Съюза при пълен размер на митото, показва, че износителите на захар в целия свят успяват да останат на пазара при настоящите пазарни условия.
(27)
След като към покупната цена за сурова захар, съобщена от дружеството, се прибавят 283 EUR на тон като реалистични производствени разходи за изчисляване на добавената стойност, получена при смилането и опаковането на биологична сурова захар от захарна тръстика от дружеството в Кюрасао, маржа на печалбата и транспортните разходи, съобщени от дружеството, и вносните мита, подлежащи на плащане в Съюза, дружеството в Кюрасао би трябвало да продължава да е в състояние да осъществява икономически ефективен износ на „биозахар“ за Съюза, без да се налага да разчита на дерогация, която ще освободи вносителя в Съюза от плащане на действащите вносни мита. Нещо повече, равнището на продажната цена на тон „биозахар“ за купувача в Нидерландия, според посоченото в искането на Нидерландия, може да се смята за достатъчно, за да компенсира въздействието на прилагания пълен размер на митото.
(28)
Като оператор от ОСТ дружеството в Кюрасао, извършващо дейностите по преработка на захарните продукти, излиза на световния пазар и е свободно да изнася продуктите си навсякъде по света, включително и в Съюза. Следователно това дружество може да бъде сравнявано с други оператори от целия свят, извършващи същата дейност. По-специално равнището на транспортните разходи от ОСТ до Съюза, които според получената от дружеството информация възлизат на 42,59 EUR на тон, не поставя дружеството в Кюрасао в по-неблагоприятно положение при конкурирането му с други участници на пазара, защото дружеството е свободно да продава продуктите си на пазари, които се намират по-близо до мястото му на дейност, отколкото Съюза.
(29)
Износът на захар, меласа и пчелен мед представлява само 6 % от общия износ на стоки от Кюрасао, с изключение на нефтопродуктите. Дейностите по обработка на контейнери във връзка с вноса и износа на захарни продукти представляват само 2 % от всички дейности по обработка на контейнери във връзка с вноса и износа. В най-добрия случай този износ би могъл да има само малък принос в развитието на територията.
(30)
От гледна точка на заетостта се очаква в резултат на дерогацията да бъдат създадени 10 допълнителни работни места, което е несъразмерно малко в сравнение с исканото увеличение на обема на производството. По-специално 10-те допълнителни работни места, които се очаква да бъдат създадени, са по-малко от 20-те работни места, закрити в периода между искането от 2010 г., в което Нидерландия беше посочила, че в дружеството в Кюрасао работят 35 души, и второто искане от 2013 г., в което се посочва, че в дружеството работят 15 души.
(31)
Отказът да бъде предоставена новата дерогация, поискана на 17 април 2013 г., би имал минимално въздействие. Отказът няма да попречи на дружеството да продължи да изнася захарни продукти за Съюза, нито ще възпрепятства инвестициите в захарната промишленост в Кюрасао, тъй като маржът на печалбата ще бъде все така достатъчен за поощряване на инвестициите, дори при заплащане на пълната ставка на митото в Съюза.
(32)
Поради това исканата дерогация не е обоснована от гледна точка на член 37, параграф 1, член 37, параграф 3, букви б) и в) и член 37, параграф 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО.
(33)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по Митническия кодекс,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Отхвърля се искането, подадено от Нидерландия на 17 април 2013 г. и допълнено на 14 и 28 юни 2013 г., за дерогация от Решение 2001/822/ЕО по отношение на правилата за произход за захар от Кюрасао.
Член 2
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Брюксел на 17 септември 2013 година.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-17 ta’ Settembru 2013
li tirrifjuta li tagħti deroga mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE fejn jidħlu r-regoli tal-oriġini għaz-zokkor minn Curaçao
(notifikata bid-dokument C(2013) 5826)
(2013/460/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE tas-27 ta’ Novembru 2001 dwar l-assoċjazzjoni tal-pajjiżi u t-territorji lil hinn mill-baħar mal-Komunità Ewropea (“Deċiżjoni dwar Assoċjazzjoni lil hinn mill-baħar”) (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 37 tal-Anness III tagħha,
Billi:
IR-REGOLI TA’ ORIĠINI STIPULATI FL-ANNESS III TAD-DEĊIŻJONI 2001/822/KE
(1)
L-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE jikkonċerna d-definizzjoni tal-kunċett ta’ “prodotti oriġinanti” u l-metodi ta’ koperazzjoni amministrattiva L-Artikolu 37 tiegħu jistipula li d-derogi minn dawk ir-regoli ta’ oriġini jistgħu jiġu adottati fejn ikun ġustifikat bl-iżvilupp ta’ industriji eżistenti jew il-ħolqien ta’ industriji ġodda f’pajjiż jew territorju.
(2)
Il-punti (g), (j), (k) u (o) tal-paragrafu 1 tal-Artikolu 5 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE, jipprovdu li t-tħin parzjali jew totali taz-zokkor, is-separazzjoni u t-tqegħid f’boroż huma kkunsidrati operazzjonijiet li mhumiex biżżejjed biex jingħatalhom l-istatus ta’ prodotti oriġinanti.
(3)
Il-paragrafu 4 tal-Artikolu 6 tal-Anness III għad-Deċiżjoni 2001/822/KE jipprevedi li l-kumulazzjoni ACP/EC-OCT għall-prodotti taz-zokkor kollha kklassifikati fil-Kapitolu 17 tas-SA titneħħa f’fażijiet u jnaqqas il-kwantitajiet li għalihom tali kumulazzjoni hija progressivament permessa. Billi tiffissal-kwantità fil-livell ta’ żero tunnellati, it-tneħħija gradwali fl-aħħar nett wasslet għall-projbizzjoni ta’ tali kumulazzjoni mill-1 ta’ Jannar 2011.
DEROGI PREĊEDENTI MOGĦTIJA LILL-ANTILLI OLANDIŻI GĦAL PRODOTTI TAZ-ZOKKOR
(4)
Fl-2002, il-Pajjiżi l-Baxxi talbu deroga mir-regola tal-oriġini fil-każ ta’ prodotti taz-zokkor li jaqgħu fil-kodiċijiet NM 1701 11 90, 1701 99 10 u 1701 91 00 ipproċessata fl-Antilli Olandiżi għal kwantità annwali ta’ 3 000 tunnellata. Dik it-talba kienet mogħtija u d-deroga ntemmet fil-31 ta’ Diċembru 2007.
(5)
Fl-2009, il-Pajjiżi l-Baxxi ressqu talba għal estensjoni tad-deroga mogħtija fl-2002, liema talba ġiet miċħuda b’Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2009/699/KE (2). Madankollu, dik id-Deċiżjoni approvat talba ġdida għal deroga inkluża fit-talba għal estensjoni, fil-limiti tal-kwantitajiet li għalihom ġew allokati l-liċenzji ta’ importazzjoni taz-zokkor lill-Antilli Olandiżi fl-2009 u fl-2010.
(6)
Fl-2010, il-Pajjiżi l-Baxxi talbu deroga ġdida fir-rigward ta’ prodotti taz-zokkor ipproċessati fl-Antilli Olandiżi għall-perjodu mill-2011 sal-2013. Bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2011/47/UE (3) id-deroga ngħatat skont il-paragrafi 1, 3 u 7 tal-Artikolu 37 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE u taħt ċerti kondizzjonijiet, li l-għan tagħhom kien li jibbilanċjaw l-interessi leġittimi tal-operaturi tal-Pajjiżi u t-Territorji extra-Ewropej (PTEE) mal-objettivi tal-Unjoni tal-organizzazzjoni tas-suq komuni għaz-zokkor. Il-prodotti li għalihom ingħatat id-deroga kienu soġġetti għal attivitajiet ta’ pproċessar reali fl-Antilli Olandiżi u l-valur miżjud maz-zokkor mhux raffinat fl-Antilli Olandiżi kien ikkunsidrat li jkun tal-inqas 45 % tal-valur tal-prodott finali.
(7)
Id-Deċiżjoni 2011/47/UE spjegat li t-tneħħija gradwali tal-kumulazzjoni ta’ oriġini ACP/EC-OCT rigward iz-zokkor, kif previst fil-paragrafu 4 tal-Artikolu 6 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE, uriet li kien il-ħsieb tal-Unjoni li tiffoka l-preferenzi kummerċjali fuq l-attività ekonomika li tikkontribwixxi b’mod sostenibbli għall-iżvilupp tal-PTEE filwaqt li tikkunsidra s-settur taz-zokkor tal-Unjoni. Dan il-prinċipju ġie applikat bil-għan li jiddetermina l-kwantitajiet li għalihom ingħatat id-deroga permezz tad-Deċiżjoni 2011/47/UE. It-talba ppreżentata fl-2010 indikat ukoll li l-kumpanija f’Curaçao li tibbenefika mid-derogi preċedenti kellha l-għan li tiddiversifika lil hinn mill-produzzjoni taz-zokkor li teħtieġ aktar deroga. Għalhekk l-ammonti għad-deroga tneħħew gradwalment (5 000 tunnellata għall-2011, 3 000 tunnellata għall-2012 u 1 500 tunnellata għall-2013).
(8)
Fit-talba mressqa fl-2010, il-Pajjiżi l-Baxxi enfasizzaw li l-kumpanija f’Curaçao, li tibbenefika minn derogi preċedenti, kellha l-għan li tiddiversifika fil-produzzjoni ta’ taħlit u “zokkor bijo” li t-tnejn li huma jindirizzaw distintivament swieq differenti minn tal-prodotti taz-zokkor kopert minn din it-talba mressqa fl-2010. Kien meħtieġ li d-deroga mitluba fl-2010 tikseb il-kapital neċessarju għall-investimenti meħtieġa għal diversifikazzjoni bħal din. Konsegwentement, bl-għotja tad-deroga permezz tad-Deċiżjoni 2011/47/UE, kien mistenni li d-deroga għandha tiġġenera d-dħul meħtieġ biex tiffinanzja dawn l-investimenti fid-diversifikazzjoni ta’ prodotti u attivitajiet, sabiex il-kumpanija li tibbenefika mid-deroga ma jkollhiex għalfejn titlob aktar derogi.
L-EWWEL TALBA MRESSQA FL-2013 GĦAL DEROGA GĦALL-PRODOTTI TAZ-ZOKKOR
(9)
Fil-11 ta’ Frar 2013, il-Pajjiżi l-Baxxi talbu f’isem l-Antilli Olandiżi deroga ġdida mir-regoli ta’ oriġini stipulati fl-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE għall-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2013 sal-31 ta’ Diċembru 2013, data tal-iskadenza tad-Deċiżjoni 2001/822/KE. It-talba tkopri kwantità annwali totali ta’ 5 500 tunnellata ta’ prodotti taz-zokkor tal-kodiċi NM 1701 14 90, deskritti bħala “zokkor bijo”, li joriġinaw f’pajjiżi terzi u li jiġu pproċessati f’Curaçao għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(10)
Din it-talba ġiet irtirata uffiċjalment mill-Pajjiżi l-Baxxi fis-17 ta’ April 2013 minħabba li l-attivitajiet ta’ pproċessar deskritti fit-talba ma kinux għadhomx jitwettqu fl-Antilli Olandiżi. Il-kumpanija f’Curaçao kienet ċaqalqet parti mill-attivitajiet tal-ipproċessar taz-zokkor tagħha, b’mod partikolari l-produzzjoni ta’ ċangaturi taz-zokkor manifatturati minn zokkor tal-kannamieli mhux raffinat, ippakkjat għall-bejgħ bl-imnut, għall-Belġju minn fejn hija attwalment tforni s-supermarkets fil-Pajjiżi l-Baxxi. Hija orjentat mill-ġdid il-linja tal-produzzjoni li kien fadlilha lejn is-separazzjoni, it-tindif, it-tħin u t-taħlit sempliċi ta’ zokkor organiku u l-ippakkjar tiegħu f’boroż ta’ 1 000 kg għat-trasport.
IT-TIENI TALBA MRESSQA FL-2013 GĦAL DEROGA GĦALL-PRODOTTI TAZ-ZOKKOR
(11)
Fis-17 ta’ April 2013, il-Pajjiżi l-Baxxi ssottomettew it-tieni talba għal deroga għal 5 000 tunnellata ta’ prodotti taz-zokkor, deskritti bħala zokkor organiku tal-kannamieli mhux maħdum tal-kodiċi NM 1701 14 90, għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2013 u jintemm fil-31 ta’ Diċembru 2013. Il-Pajjiżi l-Baxxi spjegaw li minn diskussjonijiet mal-awtoritajiet ta’ Curaçao kien jidher li l-kwantitajiet li għalihom ingħatat id-deroga għall-2013 bid-Deċiżjoni 2011/47/UE mhux se jkunu biżżejjed biex jitkomplew l-attivitajiet tal-kumpanija li tieħu ħsieb l-ipproċessar taz-zokkor f’Curaçao.
(12)
It-tieni talba kienet prinċipalment motivata minn bidla fiċ-ċirkostanzi fil-kumpanija involuta, minħabba li l-kumpanija kienet biddlet l-attività tan-negozju tagħha lejn l-ipproċessar ta’ zokkor organiku tal-kannamieli, bidla fis-suq dinji taz-zokkor, peress li l-UE saret importatur nett taz-zokkor, il-fatt li l-valur miżjud lill-materja prima tal-pajjiżi terzi kienet aktar minn 45 % tal-prezz mill-fabbrika tal-prodott finali, u l-ħolqien ta’ impjiegi diretti u indiretti f’Curaçao. Fl-14 ta’ Ġunju 2013 u t-28 ta’ Ġunju 2013, il-Pajjiżi l-Baxxi pprovdew informazzjoni addizzjonali biex isostnu t-talba tagħham tas-17 ta’ April 2013.
(13)
Bl-ittra tas-16 ta’ Lulju 2013, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Olandiżi jinnutaw il-valutazzjoni tal-Kummissjoni tat-talba u l-intenzjoni tagħha li tirrakkomanda li t-talba tiġi miċħuda. Il-Kummissjoni talbet ukoll li l-awtoritajiet Olandiżi jittrażmettu din il-valutazzjoni lill-kumpanija potenzjalment ikkonċernata mid-deroga biex tippermetti lill-Pajjiżi l-Baxxi u lill-kumpanija kkonċernata jqajmu kwalunkwe kwistjonijiet ta’ fatt jew liġi li jistgħu jikkonċernaw it-talba qabel ma l-Kummissjoni tilħaq id-deċiżjoni finali tagħha. Il-limitu taż-żmien għat-tweġiba ġie stabbilit għall-25 ta’ Lulju 2013. It-tweġiba waslet mill-awtoritajiet Olandiżi fl-24 ta’ Lulju 2013.
IL-VALUR MIŻJUD FUQ PRODOTTI MHUX ORIĠINANTI UŻATI
(14)
Il-paragrafu 7 tal-Artikolu 37 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE jipprovdi li d-derogi jingħataw fejn il-valur miżjud mal-prodotti mhux oriġinanti użati fil-PTEE kkonċernat huwa mill-inqas 45 % tal-valur tal-prodott lest, dejjem jekk id-deroga mhix tali li tikkawża ħsara serja lil settur ekonomiku tal-Komunità jew wieħed jew aktar mill-Istati Membri.
(15)
L-informazzjoni rċevuta mill-kumpanija f’Curaçao, kif ikkomunikata mill-Pajjiżi l-Baxxi, dwar il-kalkolu tal-valur iġġenerat f’Curaçao għall-produzzjoni ta’ “zokkor tal-kannamieli bijo” fl-2013 jindika l-valur miżjud mill-ipproċessar ta’ 5 000 tunnellata ta’ “zokkor bijo”. Il-kumpanija indikat ukoll il-prezz tax-xiri għal tunnellata waħda ta’ “zokkor bijo” mhux raffinat li joriġina f’pajjiżi terzi u l-prezz mill-fabbrika li bih tinbiegħ tunnellata “zokkor bijo”. Skont il-kumpanija, dawn iċ-ċifri jiġġeneraw valur miżjud fir-rigward tal-prezz mill-fabbrika ta’ 52 %. Skont l-istess informazzjoni l-produzzjoni ta’ 1 500 tunnellata ta’ “zokkor bijo” għandha tiġġenera valur miżjud fir-rigward tal-prezz mill-fabbrika ta’ 88 %.
(16)
L-informazzjoni rċevuta mill-kumpanija, kif mibgħuta mill-Pajjiżi l-Baxxi, rigward il-kalkolu tal-valur iġġenerat f’Curaçao għal “zokkor kristallizzat ismar” fl-1 ta’ Jannar 2013, tindika l-valur miżjud permezz tax-xogħol u l-ipproċessar ta’ 5 500 tunnellata ta’ “zokkor kristallizzat ismar”. Fejn l-ogħla valur miżjud disponibbli għal kull tunnellata ta’ “zokkor kristallizzat ismar” huwa meqjus bħala realistiku, il-valur miżjud fir-rigward tal-prezz mill-fabbrika jammonta għal madwar 52,4 %. Madankollu, l-operazzjonijiet tal-ipproċessar imwettqa fuq “zokkor bijo” jinvolvu inqas ipproċessar miz-“zokkor kristallizzat” ippakkjat għall-bejgħ bl-imnut. Il-valur miżjud inerenti f’dawk l-operazzjonijiet u l-ispejjeż tal-ipproċessar attwali jistgħu għalhekk ikunu aktar baxxi għal “zokkor bijo” ppakkjat f’boroż ta’ 1 000 kg għat-trasport milli għaz-“zokkor kristallizzat ismar” ippakkjat għall-bejgħ bl-imnut.
(17)
Skont ir-“Rapport 2013 - Perspettiva Globali taz-Zokkor” (4) l-ispiża tal-produzzjoni taz-zokkor tal-kannamieli fil-Brażil, li huwa l-aktar reġjun kompetittiv għall-produzzjoni taz-zokkor fid-dinja jammonta għal USD 224,7 għal kull tunnellata għall-produzzjoni tal-kannamieli u USD 95 għal kull tunnellata għall-ipproċessar tal-kannamieli f’zokkor mhux maħdum. L-ispejjeż totali, inklużi l-ispejjeż amministrattivi, huma USD 367,8 għal kull tunnellata jew, b’rata tal-kambju ta’ EUR 1 = USD 1,3, EUR 283 għal kull tunnellata zokkor tal-kannamieli mhux maħdum. B’kunsiderazzjoni tal-biedja u l-operazzjonijiet tal-ipproċessar involuti fil-produzzjoni ta’ zokkor mhux maħdum tal-kannamieli, jidher improbabbli li l-ispejjeż għal sempliċiment tindif, tħin u ppakkjar ta’ zokkor organiku tal-kannamieli, li tikkostitwixxi biss frazzjoni tal-proċess ta’ produzzjoni, ikun ogħla. Meta wieħed iqis EUR 283 għal kull tunnellata bħala spejjeż realistiċi tal-produzzjoni għall-kalkolu tal-valur miżjud għat-tindif, it-tħin u l-ippakkjar ta’ zokkor organiku mhux maħdum tal-kannamieli fil-kumpanija f’Curaçao, il-prezz mill-fabbrika jkun jammonta għal EUR 1 020,19 għal kull tunnellata u l-valur miżjud fir-rigward tal-prezz mill-fabbrika jammonta għal sempliċiment 32,2 %.
(18)
Fis-simulazzjoni ta’ spejjeż komparabbli fil-Premessa 17, il-valur miżjud ma jilħaqx il-45 %. Għalhekk huwa realistiku li valur miżjud bħal dan jista’ jinkiseb mill-kumpanija f’Curaçao li twettaq ipproċessar sempliċi. Minflok, iċ-ċifri trażmessi lill-Kummissjoni jkollhom jitqiesu bħala li jinkludu komponenti u qligħ ġenerali li ma jikkostitwixxux ammonti li jikkontribwixxu għall-benefiċċju tal-popolazzjoni f’Curaçao.
L-INVESTIMENT FL-INDUSTRIJA EŻISTENTI FL-ANTILLI OLANDIŻI BIEX JIPPERMETTI LI R-REGOLI TAL-ORIĠINI GĦAZ-ZOKKOR JIĠU SSODISFATI
(19)
Skont il-punt (c) tal-paragrafu 3, tal-Artikolu 37 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE, l-eżami ta’ talbiet għal derogi għandhom iqisu każijiet fejn ikun jista’ jintwera b’mod ċar li investiment sinifikanti f’industrija jistgħu jiġu skoraġġuti permezz tar-regoli tal-oriġini u fejn deroga li tiffavorixxi r-realizzazzjoni tal-programm ta’ investiment tippermetti li dawn ir-regoli jiġu ssodisfati fi stadji.
(20)
It-tneħħija gradwali ta’ kumulazzjoni ta’ oriġini AKP/PTEE-KE għaz-zokkor fl-1 ta’ Jannar 2011 kienet magħrufa bil-quddiem mill-kumpanija f’Curaçao u kellha biżżejjed żmien biex tħejji lilha nnifisha u tiddiversifika lejn il-produzzjoni ta’ prodotti li ma jkunux jeħtieġu deroga.
(21)
Matul il-perjodu mill-2009 sal-2013 il-kumpanija f’Curaçao bbenefikat minn derogi li jgħinu biex jiġi ġġenerat id-dħul meħtieġ għall-investiment fid-diversifikazzjoni lejn il-produzzjoni ta’ prodotti li ma jeħtiġux deroga mir-regoli ta’ oriġini. Skont it-tagħrif li wasal mingħand il-kumpanija, l-investimenti kienu baxxi ħafna fl-2009, u ma saru l-ebda investimenti bejn l-2010 u l-2012. Id-derogi għalhekk għenu biss biex jinżammu l-attivitajiet attwali tal-kumpanija f’Curaçao mingħajr ma kkontribwixxew b’mod sostenibbli għall-iżvilupp ta’ industrija eżistenti jew il-ħolqien ta’ waħda ġdida. Għalhekk huwa dubjuż li deroga ġdida tinkoraġġixxi lill-kumpanija biex tagħmel investimenti ġodda.
(22)
Sabiex it-taħlitiet ta’ zokkor ta’ HS 2106, li fihom il-pektin jew il-kaseina, li għandhom jiġu kkunsidrati bħala li joriġinaw minn Curaçao biex b’hekk jibbenefikaw minn aċċess preferenzjali fl-Unjoni, il-valur ta’ zokkor mhux oriġinanti użat fil-manifattura tal-prodott finali ma jistax jaqbeż it-30 % tal-prezz tal-prodott mill-fabbrika. Bid-diversifikazzjoni lejn il-produzzjoni ta’ tali taħlitiet, kif propost fit-talba attwali, il-kumpanija xorta waħda meħtieġa tapplika għal deroga sabiex tkun tista’ tikkonforma mar-regoli ta’ oriġini.
IL-ĦILA TAL-INDUSTRIJA EŻISTENTI FL-ANTILLI OLANDIŻI LI TKOMPLI L-ESPORTAZZJONIJIET TAZ-ZOKKOR LEJN L-UNJONI
(23)
Skont il-punt (b) tal-paragrafu 3 tal-Artikolu 37 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE, l-eżami ta’ talbiet għal derogi għandhom iqisu każijiet fejn l-applikazzjoni tar-regoli tal-oriġini eżistenti se jaffettwaw b’mod sinifikanti l-kapaċità tal-industrija eżistenti fil-PTEE li tissokta bl-esportazzjoni tagħha lejn l-Unjoni, b’referenza partikolari għall-każijiet meta dan ikun jista’ jwassal għall-waqfien tal-attivitajiet tagħha.
(24)
Il-Kummissjoni żżomm karta tal-bilanċ sabiex tanalizza is-suq taz-zokkor u biex tara jekk il-ħażniet taz-zokkor humiex biżżejjed, kemm jekk ikun meħtieġ zokkor addizzjonali jew jekk xi zokkor ikun irid jitneħħa mis-suq sabiex jinżamm livell ta’ prezz viċin il-prezz ta’ referenza. Dik il-karta tal-bilanċ kontinwament turi kwantità ta’ bejn 50 000 u 60 000 tunnellata zokkor li jiġu importati b’dazju sħiħ.
(25)
Għal prodotti taz-zokkor tal-kodiċi NM 1701 14 90, fl-Unjoni tapplika tariffa doganali ta’ EUR 419 għal kull tunnellata. Meta jitqies li l-prezz tas-suq dinji għaz-zokkor abjad, li jinkludi l-ispejjeż għar-raffinar, innegozjat fil-London Futures Exchange huwa ta’ madwar EUR 380 għal kull tunnellata u japplika dazju doganali ta’ EUR 419 għal kull tunnellata, il-prezz ta’ dan iz-zokkor ikun mill-inqas EUR 800 għal kull tunnellata meta kkonsenjata fl-Unjoni bid-dazji mħallsa. Il-prezz medju ta’ dawn il-prodotti taz-zokkor immanifatturati fl-Unjoni kif ikkomunikat mill-Istati Membri skont l-Artikolu 9 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 (5) huwa ta’ madwar EUR 725 kull tunnellata. Taħt tali kondizzjonijiet dawn il-prodotti taz-zokkor x’aktarx li ma jiġux importati bi profitt fl-Unjoni sakemm ma jkunx zokkor ta’ livell għoli bħal dak organiku jew zokkor tal-kummerċ ġust, li jinbiegħ bi prezz ħafna iktar għoli minn prodotti oħrajn taz-zokkor.
(26)
Għalhekk huwa probabbli li parti sostanzjali mill-importazzjonijiet fl-Unjoni b’dazju tad-dwana sħiħ ikunu organiċi jew tal-kummerċ ġust peress li zokkor ta’ dan it-tip jista’ jinbiegħ għal sa EUR 3 000 għal kull tunnellata fis-settur tal-bejgħ bl-imnut. Il-volum tal-importazzjonijiet ta’ zokkor organiku tal-kannamieli b’dazju sħiħ fl-Unjoni juri li esportaturi taz-zokkor madwar id-dinja qegħdin jissoppravvivu fis-suq attwali.
(27)
Biż-żieda mal-prezz tax-xiri taz-zokkor mhux maħdum kif ikkomunikat mill-kumpanija, EUR 283 għal kull tunnellata bħala spiża realistika tal-produzzjoni għall-kalkolu tal-valur miżjud għat-tħin u l-ippakkjar ta’ zokkor organiku mhux maħdum tal-kannamieli fil-kumpanija f’Curaçao, il-marġni ta’ qligħ u l-ispejjeż tat-tbaħħir kif ikkomunikat mill-kumpanija u d-dazju fuq l-importazzjoni li jkollu jitħallas fl-Unjoni, il-kumpanija f’Curaçao għandha tibqa’ xorta f’pożizzjoni li tesporta “zokkor bijo” lejn l-Unjoni b’mod kosteffettiv mingħajr ma jkollha toqgħod fuq deroga li se teżenta lill-importatur fl-Unjoni mill-ħlas ta’ dazji fuq l-importazzjoni applikabbli. Barra minn hekk, il-livell tal-prezz tal-bejgħ għal kull tunnellata ta’ “zokkor bijo” lix-xerrej fil-Pajjiżi l-Baxxi kif indikat mit-talba tal-Pajjiżi l-Baxxi jista’ jitqies li hu suffiċjenti biex ipatti għall-impatt tal-applikazzjoni ta’ dazju tad-dwana sħiħ.
(28)
Bħala operatur PTEE, il-kumpanija f’Curaçao li twettaq l-attivitajiet ta’ pproċessar fuq il-prodotti taz-zokkor qed tqiegħed lilha nnifisha fuq is-suq dinji u hija libera li tesporta l-prodotti tagħha lejn kwalunkwe parti tad-dinja, inkluża l-Unjoni. Dik il-kumpanija għalhekk tista’ titqabbel ma’ operaturi oħra madwar id-dinja kollha li jwettqu l-istess attività. B’mod partikolari, il-livell tal-ispejjeż tat-trasport mill-PTEE lejn l-Unjoni, li skont it-tagħrif miksub mill-kumpanija jammonta għal EUR 42,59 għal kull tunnellata ma jpoġġix lill-kumpanija f’Curaçao f’pożizzjoni żvantaġġata meta tikkompeti ma’ atturi oħra fis-suq għaliex il-kumpannija hija libera li tbigħ il-prodotti tagħha lil swieq li huma eqreb lejn il-post ta’ operazzjoni mill-Unjoni.
(29)
L-esportazzjonijiet taz-zokkor, għasel iswed u għasel jirrappreżentaw biss 6 % tal-esportazzjoni totali ta’ merkanzija minn Curaçao, ħlief prodotti taż-żejt. L-attivitajiet ta’ ġestjoni tal-kontejners relatata mal-importazzjoni u l-esportazzjoni ta’ prodotti taz-zokkor jirrappreżentaw biss 2 % tat-total tal-attivitajiet ta’ ġestjoni tal-kontejners marbuta mal-importazzjoni u mal-esportazzjoni. Il-kontribut ta’ dawn l-esportazzjonijiet lejn l-iżvilupp tat-territorju tista’ biss tkun żgħira, fl-aħjar każ.
(30)
F’termini ta’ impjiegi, huwa mistenni li d-deroga toħloq 10 impjiegi addizzjonali li huwa sproporzjonatament baxx meta mqabbel maż-żieda mitluba fil-volum tal-produzzjoni. B’mod partikolari, dawn l-10 impjiegi addizzjonali li huma mistennija li jinħolqu huma inqas mill-20 impjieg mitluf minn mindu saret it-talba fl-2010, fejn il-Pajjiżi l-Baxxi indikaw li 35 persuna kienu jaħdmu fil-kumpanija f’Curaçao, u t-tieni talba tal-2013 li tiddikjara li 15-il persuna kienu jaħdmu fil-kumpanija.
KONKLUŻJONI
(31)
L-impatt tar-rifjut tad-deroga l-ġdida mitluba fis-17 ta’ April 2013 se jkun minimu. Rifjut la mhu se jfixkel il-kumpanija fit-tkomplija tal-esportazzjonijiet tagħha ta’ prodotti taz-zokkor lejn l-Unjoni u lanqas mhu se jkollu effett deterrenti fuq l-investiment fl-industrija taz-zokkor f’Curaçao għaliex il-marġni ta’ profitt xorta jkun biżżejjed biex jiffaċilita l-investimenti, anke meta fl-Unjoni titħallas ir-rata ta’ dazju sħiħa.
(32)
Bħala riżultat, id-deroga mitluba mhix ġustifikata fir-rigward tal-paragrafu 1, il-punti (b) u (c) tal-paragrafu 3 u l-paragrafu 7 tal-Artikolu 37 tal-Anness III tad-Deċiżjoni 2001/822/KE.
(33)
Il-miżuri stipulati f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat tal-Kodiċi Doganali,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
It-talba mressqa fis-17 ta’ April 2013 mill-Pajjiżi l-Baxxi, u li tlestiet fl-14 u fit-28 ta’ Ġunju 2013, għal deroga mid-Deċiżjoni 2001/822/KE fejn jidħlu r-regoli tal-oriġini għaz-zokkor minn Curaçao, hija b’dan miċħuda.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Settembru 2013.