РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 39/2013 НА СЪВЕТА
от 21 януари 2013 година
за определяне на възможностите за риболов за 2013 г. на кораби на ЕС за определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които не са предмет на международни преговори или споразумения
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се установят мерки, уреждащи достъпа до водите и ресурсите и устойчивото осъществяване на риболовните дейности, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, и по-специално докладите, съставени от Научно-техническия и икономически комитет по рибарство (НТИКР), както и становища, получени от регионалните консултативни съвети.
(2)
Задължение на Съвета е да приеме мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов, включително определени условия, имащи функционална връзка с тях според случая. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболов, като се отчитат надлежно целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(3)
Общият допустим улов (ОДУ) следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите аспекти, и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, и най-вече на заседанията на съответните регионални консултативни съвети.
(4)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запасите от южен хек и норвежки омари, от морски език в Западния Ламанш, от херинга на запад от Шотландия и от атлантическа треска в Категат, в зоната на запад от Шотландия и в Ирландско море следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в: Регламент (ЕО) № 2166/2005 на Съвета от 20 декември 2005 година за установяване на мерки за възстановяването на запасите от южен хек и норвежки омар в Карибско море и Западния иберийски полуостров (2); Регламент (ЕО) № 509/2007 на Съвета от 7 май 2007 година за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Западния Ламанш (3); Регламент (ЕО) № 1300/2008 на Съвета от 18 декември 2008 година за създаване на многогодишен план за запаса от херинга, намиращ се на запад от Шотландия, и за риболовните дейности по експлоатация на този запас (4); и Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 година за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (5) („планът за атлантическата треска“). По отношение на запасите от северен хек (Регламент (ЕО) № 811/2004 (6)) и морски език в Бискайския залив (Регламент (ЕО) № 388/2006 (7)) обаче минималните цели на съответните планове за възстановяване и управление са постигнати, поради което е целесъобразно да се следват научните становища, за да се постигнат или запазят ОДУ на равнищата на максималния устойчив улов - в зависимост от случая.
(5)
За запасите, за които няма достатъчно или надеждни данни, с цел предоставяне на оценки за размера, мерките за управление и нивата на ОДУ трябва да следват подхода на предпазливост към управлението на рибарството, определен в член 3, буква и) от Регламент (ЕО) № 2371/2002, като същевременно се вземат предвид специфичните за запасите фактори, по-специално наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображения, свързани със смесения характер на риболова.
(6)
Съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 година относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (8) запасите, които са предмет на различните установени в него мерки, следва да бъдат посочени.
(7)
Когато ОДУ, свързан с определен запас, е разпределен само на една държава членка, е целесъобразно тази държава членка да се оправомощи в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, за да се гарантира, че когато определя равнището на ОДУ, въпросната държава членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството.
(8)
За определени ОДУ следва да се позволи на държавите членки да отпускат допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита система за квоти за улов, т.е. система, при която целият улов се разтоварва на брега и се приспада от квотите, с цел да се избягнат изхвърлянията и породеното от тях разхищаване на иначе годните рибни ресурси. Неконтролираните изхвърляния на риба са заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо и съответно и за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, системите за квоти за улов по своята същност представляват стимул за рибарите за оптимизиране на избирателния характер на улова при своите действия. За да се постигне рационално управление на изхвърляния улов напълно документираният риболов следва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите членки могат да предоставят такова допълнително разпределение, следва съответно да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици (наричани с общото наименование „CCTV система“). Това ще позволи да се регистрират подробно и съхранената и изхвърлената част на улова. Система, основана на наблюдение от хора на борда, работещи в реално време, би била не толкова ефективна, по-скъпоструваща и по-несигурна. Вследствие на това използването на CCTV системи в момента е предпоставка за постигане на схеми за намаляване на изхвърлянията като например напълно документиран риболов. При използването на такава система следва да бъдат спазвани изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (9).
(9)
С цел да се гарантира, че опитите за напълно документиран риболов могат ефективно да оценят потенциала на системите за квоти за улов да контролират абсолютната смъртност от риболов на засегнатите запаси, е необходимо всички риби, уловени при тези опити, включително онези с размер под минималния за разтоварване на брега, да се приспадат от общото разпределено количество, предназначено за участващия кораб, и риболовните операции да се прекратят след като това общо разпределено количество бъде напълно изчерпано от въпросния кораб. Целесъобразно е също така да се разреши прехвърляне на разпределени количества между кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов, и неучастващи кораби ако може да бъде доказано, че няма да се увеличат изхвърлянията от страна на неучастващите кораби.
(10)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2013 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 година за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (10).
(11)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничените риболовни дейности могат да доведат до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(12)
Тъй като четирите зони на ОДУ на северните запаси от мерлуза отговарят на едни и същи биологични запаси, уместно е - с цел гарантиране на пълноценното използване на възможностите за риболов - да се разреши прилагането на гъвкава договореност за държавите членки, участващи в този вид риболов между ОДУ за IIIа, водите на ЕС от подучастъци 22-32 и ОДУ за водите на ЕС от IIа и IV.
(13)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
(14)
Използването на възможностите за риболов на кораби на ЕС, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (11), и по-специално на членове 33 и 34 от същия регламент, отнасящи се до записването на улова и риболовното усилие, и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на суша на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(15)
За да се осигурят уеднаквени условия за прилагането във връзка с разрешаването на отделната държава членка да се ползва от системата за управление на разпределянето на риболовното си усилие в съответствие със схемата за киловат дни, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия.
(16)
За да се осигурят уеднаквени условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия, свързани с предоставяне на допълнителни дни в морето за окончателно преустановяване на риболовните дейности или за засилено присъствие на научни наблюдатели, както и със създаване на таблични формати за събиране и предаване на информация, отнасяща се до прехвърляне на дни в морето между риболовни кораби под флага на държава членка. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (12).
(17)
С цел да се избегне прекъсването на риболовните дейности и да се осигури прехраната на рибарите от Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2013 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат от 1 февруари 2013 г. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят възможностите за риболов на кораби на ЕС за определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които не са предмет на международни преговори и споразумения.
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
а)
ограниченията за улова за 2013 г.;
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2013 г. до 31 януари 2014 г.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за кораби на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под флага на държава членка и регистриран в Съюза;
б)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите членки, с изключение на водите, граничещи с отвъдморските страни и територии, посочени в приложение II към Договора;
в)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улови и разтовари на суша от всеки рибен запас в рамките на една година;
г)
„квота“ означава дял от ОДУ, разпределен на Съюза или на държава членка;
д)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
е)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (13);
ж)
„регистър на риболовния флот на ЕС“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 15, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
з)
„риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
и)
„аналитични оценки“ означава количествена оценка на тенденциите за даден запас въз основа на данни за биологията и експлоатацията на запаса, за които научен преглед е указал, че са с достатъчно добро качество за осигуряване на научно становище по варианти за бъдещ улов.
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
„зони на ICES“ (зони на Международния съвет за изследване на морето) са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (14);
б)
„Скагерак (Skagerrak)“ означава географската зона, ограничена на запад от линия, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, и на юг от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат (Kattegat)“ означава географската зона, ограничена на север от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, и на юг - от линия, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg, и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„Функционална единица 16 на подзона VII на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.,
53° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.,
51° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.,
51° 30′ с.ш., 13° 00′ з.д.,
51° 00′ с.ш., 13° 00′ з.д.,
51° 00′ с.ш., 15° 00′ з.д.,
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.;
д)
„залив на Кадис“ означава географският район на участък IXa на ICES, разположен на изток от дължина 7° 23′ 48″ з.д.;
е)
зоните CECAF (Комитет по риболова в централната източна част на Атлантическия океан) са географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 (15).
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ
Член 5
ОДУ и разпределения
ОДУ за кораби на ЕС във води на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите членки, както и условията, функционално свързани с тях според случая, са определени в приложение I.
Член 6
ОДУ, който се определя от държавите членки
1. ОДУ за някои рибни запаси се определя от съответната държава членка. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. ОДУ, който се определя от държава членка, отговаря на следните условия:
а)
съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството, по-специално на принципа на устойчива експлоатация на запасите; както и
б)
води:
i)
ако са на разположение аналитични оценки, с възможно най-висока степен на вероятност, до експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък;
ii)
ако няма на разположение аналитични оценки или пък те са непълни, до експлоатация на запаса, която съответства на подхода на предпазливост при управлението на риболовните дейности.
3. До 15 март 2013 г. всяка заинтересована държава членка предоставя на Комисията следната информация:
а)
приетите ОДУ;
б)
данните, събрани и оценени от съответната държава членка, на които се основава приетият ОДУ;
в)
данни за това, до каква степен приетият ОДУ е в съответствие с параграф 2.
Член 7
Допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За определени запаси отделна държава членка може да предостави допълнително разпределение на корабите, плаващи под неин флаг и участващи в опити за напълно документиран риболов. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. Допълнителното разпределение от даден запас, посочено в параграф 1, не надвишава общата граница, определена в приложение I като процент от квотата, предоставена на съответната държава членка.
3. Допълнителното разпределение, посочено в параграф 1, отговаря на следните условия:
а)
корабът използва камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици (наричани с общото наименование „CCTV система“), за да записва всички дейности по риболова и преработката на борда;
б)
допълнителното разпределение, предоставено на отделен кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не може да превишава никоя от следните граници:
(i)
75 % от изхвърлянията по оценка на съответната държава членка от запаса, осъществявани от вида кораб, към който принадлежи отделният кораб, на който е предоставено допълнителното разпределение.
(ii)
30 % от индивидуалното разпределение на кораба преди участието в опитите.
в)
целият улов на кораба от запаса, за който е предоставено допълнително разпределение, включително рибата, която е под минималния размер за разтоварване на сушата, както е определено в приложение XII към Регламент (ЕО) № 850/98, се приспада от индивидуалното разпределение на кораба, получено от допълнително разпределение, отпуснато съгласно настоящия член.
г)
щом индивидуалното разпределение за всеки запас, за който са предоставени допълнително разпределени квоти, бъде напълно изчерпано от кораба, той трябва да прекрати всяка риболовна дейност в зоната на съответния ОДУ.
д)
по отношение на запасите, за които може да бъде използван настоящият член, държавите членки могат да разрешат прехвърляне на индивидуалното разпределение или част от него от кораби, неучастващи в опити за напълно документиран риболов, към кораби, участващи в такива опити, при положение че може да се докаже, че изхвърлянията от неучастващите кораби не се увеличават.
4. Независимо от разпоредбите на параграф 3, буква б), подточка i), държава членка може по изключение да предостави на кораб под неин флаг допълнително разпределение, превишаващо 75 % от оценените изхвърляния от запаса, осъществявани от вида кораб, към който принадлежи отделният кораб, на който е разпределен допълнителен улов, при условие че:
а)
размерът на изхвърлянията от запаса, както е оценен за съответния вид кораб, е по-малък от 10 %;
б)
включването на този вид кораб е важно, за да се оцени потенциалът на CCTV системата за целите на контрола;
в)
общата граница от 75 % от оценените изхвърляния от запаса, осъществени от всички участващи в опитите кораби, не е надвишена.
5. Доколкото записите, получени в съответствие с параграф 3, буква а), включват обработването на лични данни по смисъла на Директива 95/46/ЕО, посочената директива се прилага при обработването на тези данни.
6. Когато държава членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не спазва определените в параграф 3 условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на този кораб, и го изключва от участие в тези опити за останалата част на 2013 г.
7. Преди да предостави допълнително разпределение по параграфи 1-6, държавата членка изпраща на Комисията следната информация:
а)
списъка на корабите под неин флаг, които участват в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на уредите, използвани от тези кораби;
г)
оценените количества на изхвърлянията за всеки вид кораб, участващ в опитите;
д)
количеството от запаса, за който се прилага съответният ОДУ, уловено през 2012 г. от корабите, участващи в опитите.
8. Комисията може да поиска от всяка държава членка, която се ползва от настоящия член, да представи за преглед на научния консултативен орган своята оценка на изхвърлянията по вид кораб, за да се следи за изпълнението на изискването, определено в параграф 3, буква б), подточка i). При липса на оценка, потвърждаваща тези изхвърляния, съответната държава членка предприема всички подходящи мерки, за да осигури спазването на това изискване, и информира Комисията за това.
Член 8
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено, ако:
а)
уловът е извършен от кораби под флага на държава членка, която има квота и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана.
Член 9
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2013 г. до 31 януари 2014 г. мерките за риболовното усилие, определени в:
а)
приложение IIA, се прилагат за управлението на запасите от атлантическа треска в Категат, участъци VIIa и VIa на ICES и водите на ЕС от участък Vb на ICES;
б)
приложение IIБ, се прилагат за възстановяването на южен хек и норвежкия омар в участъци VIIIc и IXa на ICES, с изключение на залива на Кадис;
в)
приложение IIВ, се прилагат за управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES.
Член 10
Специални разпоредби относно разпределенията на възможностите за риболов
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените, направени съгласно член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределенията, направени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008 (16);
в)
допълнителните разтоварвания, разрешени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, направени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 11
Закрит риболовен сезон
1. Забранява се риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank за периода 1 май - 31 май 2013 г.: атлантическа треска, мегрим, морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, норвежки омар, писия, сребриста сайда, сайда, скатоподобни, обикновен морски език и черноморска бодлива акула.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39,600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53,830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07,500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38,800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
3. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 12
Забрани
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води;
б)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води, освен когато е предвидено друго в приложение I, част Б;
в)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС;
г)
обикновен скат (Dipturus batis) във води на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Raja alba) във води на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
е)
риба китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
ж)
манта от вида Мanta birostris във всички води.
2. Ако бъдат случайно уловени, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Член 13
Предаване на данни
Когато държавите членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на суша на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ДЯЛ III
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 14
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден съгласно член 30 от Регламент (ЕО) № 2371/2002. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 15
Влизане в сила и приложение
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2013 г.
Член 9 обаче се прилага от 1 февруари 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 януари 2013 година.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 39/2013
tat-21 ta’ Jannar 2013
li jiffissa, għall-2013, l-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għall-bastimenti tal-UE għal ċerti stokkijiet tal-ħut u għal ċerti gruppi ta’ stokkijiet tal-ħut li mhumiex suġġetti għal negozjati jew ftehimiet internazzjonali
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 43(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002 tal-20 ta’ Diċembru 2002 dwar il-konservazzjoni u l-isfruttar sostenibbli ta’ riżorsi tas-sajd skont il-Politika Komuni dwar is-Sajd (1) jirrikjedi li jiġu stabbiliti miżuri li jirregolaw l-aċċess għall-ilmijiet u r-riżorsi u l-insegwiment sostenibbli ta’ attivitajiet tas-sajd, filwaqt li jitqiesu l-pariri xjentifiċi, tekniċi u ekonomiċi disponibbli u b’mod partikolari r-rapporti mfassla mill-Kumitat Xjentifiku, Tekniku u Ekonomiku għas-Sajd (STECF), kif ukoll fid-dawl ta’ kwalunkwe parir li jasal mill-Kunsilli Konsultattivi Reġjonali.
(2)
Il-Kunsill għandu r-responsabbiltà jadotta miżuri dwar l-iffissar u l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd, inklużi ċerti kundizzjonijiet li huma funzjonalment marbuta magħhom, kif xieraq. L-opportunitajiet tas-sajd għandhom jitqassmu fost l-Istati Membri b'tali mod li f'kull Stat Membru tiġi żgurata stabbiltà relattiva tal-attivitajiet tas-sajd għal kull stokk jew speċi ta’ ħut u filwaqt li jitqiesu b’mod xieraq l-għanijiet tal-Politika Komuni tas-Sajd stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 2371/2002.
(3)
Il-qabda totali permessibbli (TACs) għandha tiġu stabbilita abbażi tal-parir xjentifiku disponibbli, filwaqt li jitqiesu l-aspetti bijoloġiċi u soċjoekonomiċi u filwaqt li jiġi żgurat trattament ġust bejn is-setturi tas-sajd, kif ukoll fid-dawl tal-opinjonijiet espressi matul il-konsultazzjoni mal-partijiet interessati, b’mod partikolari fil-laqgħat tal-Kunsilli Konsultattivi Reġjonali kkonċernati.
(4)
Għall-istokkijiet li huma soġġetti għal pjanijiet multiannwali speċifiċi, it-TACs għandhom jiġu ffissati skont ir-regoli stipulati f'dawk il-pjanijiet. Konsegwentement, it-TACs għall-istokkijiet tal-marlozz tan-Nofsinhar, tal-ksampu, tal-lingwata fil-Kanal tal-Punent, tal-aringa lejn il-Punent tal-Iskozja u tal-merluzz fil-Kattegat, lejn il-Punent tal-Iskozja u fil-Baħar Irlandiż għandhom jiġu ffissati skont ir-regoli stipulati: fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2166/2005 tal-20 ta’ Diċembru 2005 li jistabbilixxi miżuri għall-irkupru tal-istokkijiet tal-merluzz tan-Nofsinhar u l-awwista Norveġiża fil-Baħar tal-Kantabrija u l-peniżola tal-Iberja tal-Punent (2); fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 509/2007 tas-7 ta’ Mejju 2007 li jistabbilixxi pjan pluriennali għall-isfruttament sostenibbli tal-ħażniet tal-lingwata fil-Fliegu tal-Punent (3); fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1300/2008 tat-18 ta’ Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan pluriennali għall-istokk ta’ aringi li jinsab fil-Punent tal-Iskozja u għas-sajd li jisfrutta dak l-istokk (4); u fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1342/2008 tat-18 ta’ Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan għal perijodu fit-tul għall-istokkijiet tal-merluzz u għas-sajd li jisfrutta dawk l-istokkijiet (5) ("il-Pjan tal-Merluzz"). Madankollu, fir-rigward tal-istokkjiet tal-marlozz tat-Tramuntana (ir-Regolament (KE) Nru 811/2004 (6)) u l-lingwata fil-Bajja ta’ Biscay (ir-Regolament (KE) Nru 388/2006 (7)), il-miri minimi tal-pjanijiet rilevanti ta’ rkupru u ġestjoni ntlaħqu u għalhekk, huwa xieraq li jiġi segwit il-parir xjentifiku pprovdut sabiex jinkisbu u jinżammu t-TACs fil-livelli tar-rendiment massimu sostenibbli, skont kif ikun il-każ.
(5)
Għal stokkijiet li għalihom m'hemmx biżżejjed data jew li d-data li hemm dwarhom mhijiex affidabbli sabiex jiġu pprovduti stimi tad-daqs tal-istokk, il-miżuri ta’ ġestjoni u l-livelli tat-TAC għandhom isegwu l-approċċ ta’ prekawzjoni għall-ġestjoni tas-sajd kif iddefinit fil-punt (i) tal-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002, filwaqt li jieħdu kont ta’ fatturi speċifiċi għall-istokk, inklużi, b'partikolari, informazzjoni disponibbli dwar xejriet tal-istokk u kunsiderazzjonijiet ta’ sajdied imħallta.
(6)
Skont l-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 847/96 tas-6 ta’ Mejju 1996 li jintroduċi kundizzjonijiet addizzjonali għal tmexxija minn sena għal sena tat-TAC u l-kwoti (8), għandhom jiġu identifikati l-istokkijiet li huma suġġetti għad-diversi miżuri msemmija fih.
(7)
Fejn TAC relatata ma’ stokk tkun allokata lil Stat Membru wieħed biss, huwa xieraq li dak l-Istat Membru jingħata s-setgħa jistabbilixxi l-livell ta’ dan it-TAC skont l-Artikolu 2(1) tat-Trattat. Għandhom isiru dispożizzjonijiet biex ikun żgurat li, meta jkun qed jiffissa dak il-livell tat-TAC, l-Istat Membru kkonċernat jaġixxi b'mod li jkun totalment konsistenti mal-prinċipji u r-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd.
(8)
Għal ċerti TACs, l-Istati Membri għandhom jitħallew jagħtu allokazzjonijiet addizzjonali lill-bastimenti li jipparteċipaw fi provi dwar attivitajiet tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ. L-għan ta’ dawn il-provi huwa li jittestjaw sistema ta’ qbid skont il-kwota, jiġifieri sistema fejn il-qabdiet kollha għandhom jinħattu l-art u jingħaddu u jitnaqqsu mill-kwoti sabiex jiġu evitati r-rimi tal-ħut u l-ħela ta’ riżorsi tal-ħut li mill-bqija kienu jkunu jistgħu jintużaw. Ir-rimi ta’ ħut mhux ikkontrollat huwa ta’ theddida għas-sostenibbiltà dejjiema tal-ħut bħala ġid pubbliku u b’hekk huwa ta’ theddida għall-għanijiet tal-Politika Komuni tas-Sajd. B’kuntrast ma’ dan, is-sistemi ta’ qbid skont il-kwota minnhom infushom jippreżentaw lis-sajjieda b'inċentiv biex jisfruttaw bl-aħjar mod is-selettività tal-qbid tal-operazzjonijiet tagħhom. Sabiex tintlaħaq ġestjoni razzjonali tar-rimi ta’ ħut, attività tas-sajd iddokumentata bis-sħiħ trid tkopri kull operazzjoni fuq il-baħar, aktar milli dak li jinħatt l-art fil-port. Il-kundizzjonijiet għall-Istati Membri biex jagħtu allokazzjonijiet addizzjonali bħal dawn għalhekk iridu jinkludu l-obbligu li jiżguraw l-użu ta’ kameras tat-televiżjoni b'ċirkwit magħluq (CCTV) assoċjati ma’ sistema ta’ sensors (imsejħa flimkien bħala s-“sistema tas-CCTV”). Dan għandu jippermetti r-reġistrazzjoni, fid-dettall, tal-partijiet kollha tal-qabdiet, kemm dawk miżmuma, kif ukoll dawk skartati. Sistema bbażata fuq l-osservazzjoni umana, b’nies li jaħdmu f'ħin reali abbord il-bastiment, tkun anqas effiċjenti, tkun tiswa iżjed u tkun anqas affidabbli. Konsegwentement, l-użu ta’ sistemi tas-CCTV dal-ħin huwa prerekwiżit għas-suċċess ta’ skemi ta’ tnaqqis tal-iskartar tal-ħut bħas-sajd iddokumentat bis-sħiħ. Fl-użu ta’ tali sistema, għandhom jiġu rrispettati r-rekwiżiti tad-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (9).
(9)
Sabiex ikun żgurat li l-provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ ikunu jistgħu jevalwaw b’mod effettiv il-potenzjal tas-sistemi ta’ qbid skont il-kwota li jikkontrollaw b’mod assolut il-mortalità mis-sajd tal-istokkijiet ikkonċernati, jeħtieġ li l-ħut kollu li jinqabad f'dawk il-provi, inkluż dak taħt id-daqs minimu tal-ħatt l-art, jingħadd u jitnaqqas mill-allokazzjoni totali assenjata lill-bastiment parteċipanti, u li l-operazzjonijiet tas-sajd jieqfu meta dik l-allokazzjoni totali tkun intużat kollha minn dak il-bastiment. Huwa wkoll xieraq li jiġu permessi t-trasferimenti tal-allokazzjonijiet bejn il-bastimenti li jkunu qed jipparteċipaw fil-provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ u dawk li ma jkunux qed jipparteċipaw fihom sakemm ikun jista' jintwera' li ma jiżdiedx ir-rimi minn bastimenti mhux parteċipanti.
(10)
Jeħtieġ li jiġu stabbiliti, l-limiti massimi tal-isforz tas-sajd permessi għall-2013 skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 2166/2005, l-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 509/2007 u l-Artikolu 11 u l-Artikolu 12 tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008, filwaqt li jitqies ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 754/2009 tas-27 ta’ Lulju 2009 li jeskludi ċerti gruppi ta’ bastimenti mis-sistema tal-isforz tas-sajd stabbilita fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008 (10).
(11)
Għal ċerti speċijiet, bħal ċerti speċijiet ta’ klieb il-baħar, anke attività limitata tas-sajd tista' twassal għal riskju serju għall-konservazzjoni tagħhom. Għalhekk, l-opportunitajiet tas-sajd għal speċijiet bħal dawn għandhom ikunu ristretti bis-sħiħ permezz ta’ projbizzjoni ġenerali tas-sajd għal dawk l-ispeċijiet.
(12)
Peress li l-erba' żoni tat-TAC għall-istokk tal-marlozz tat-Tramuntana jikkorrispondu għall-istess stokk bijoloġiku, huwa xieraq, sabiex jiġi garantit l-użu sħiħ tal-opportunitajiet tas-sajd, li tkun permessa l-implimentazzjoni ta’ arranġament flessibbli għall-Istati Membri involuti f'dan is-sajd bejn it-TAC għall-ilmijiet tal-UE taż-żona IIIa u tas-Subdiviżjonijiet 22 sa 32 u t-TAC għall-ilmijiet tal-UE taż-żona IIa u IV.
(13)
L-opportunitajiet tas-sajd għandhom jintużaw f'konformità sħiħa mal-leġislazzjoni applikabbli tal-Unjoni.
(14)
L-użu tal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għall-bastimenti tal-UE stabbiliti f’dan ir-Regolament huwa soġġett għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009 tal-20 ta’ Novembru 2009 li jistabbilixxi sistema Komunitarja ta’ kontroll għall-iżgurar tal-konformità mar-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd (11), u b’mod partikolari għall-Artikolu 33 u l-Artikolu 34 ta’ dak ir-Regolament dwar ir-reġistrazzjoni tal-qabdiet u tal-isforz tas-sajd u n-notifika tad-data dwar l-eżawriment tal-opportunitajiet tas-sajd. Għalhekk, jeħtieġ li jiġu speċifikati l-kodiċijiet li l-Istati Membri għandhom jużaw meta jibagħtu d-data lill-Kummissjoni dwar il-ħatt l-art tal-istokkijiet li huma soġġetti għal dan ir-Regolament.
(15)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni rigward l-għoti lil Stat Membru individwali ta’ awtorizzazzjoni sabiex jibbenefika mis-sistema ta’ ġestjoni tal-allokazzjonijiet tal-isforzi tas-sajd tiegħu skont sistema tal-jiem kilowatt, għandhom jiġu kkonferiti setgħat implimentattivi lill-Kummissjoni.
(16)
Sabiex ikunu assigurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni relatati mal-mal-għoti ta’ jiem addizzjonali fuq il-baħar għall-waqfien permanenti tal-attivitajiet tas-sajd jew għat-titjib tal-kopertura tal-osservazzjoni xjentifika kif ukoll mal-istabbiliment tal-formati tal-ispreadsheets għall-ġbir u t-trasmissjoni tal-informazzjoni dwar it-trasferiment tal-jiem fuq il-baħar bejn il-bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera ta’ Stat Membru. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (12).
(17)
Sabiex tkun evitata l-interruzzjoni tal-attivitajiet tas-sajd u biex ikun żgurat l-għajxien tas-sajjieda tal-Unjoni, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2013, għajr għad-dispożizzjonijiet dwar il-limiti tal-isforz tas-sajd, li għandhom japplikaw mill-1 ta’ Frar 2013. Għal raġunijiet ta’ urġenza, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ immedjatament wara l-pubblikazzjoni tiegħu,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
KAMP TA’ APPLIKAZZJONI U DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu1
Suġġett
1. Dan ir-Regolament jiffissa l-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għall-bastimenti tal-UE għal ċerti stokkijiet tal-ħut u għal ċerti gruppi ta’ stokkijiet tal-ħut li mhumiex soġġetti għal negozjati jew ftehimiet internazzjonali.
2. L-opportunitajiet tas-sajd imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinkludu:
(a)
il-limiti tal-qbid għall-2013;
(b)
il-limiti tal-isforz tas-sajd għall-perijodu mill-1 ta’ Frar 2013 sal-31 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 2
Kamp ta’ applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu japplika għall-bastimenti tal-UE.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
"bastiment tal-UE" tfisser bastiment tas-sajd li jtajjar il-bandiera ta’ Stat Membru u li jkun irreġistrat fl-Unjoni;
(b)
"ilmijiet tal-UE" tfisser l-ilmijiet li jaqgħu taħt is-sovranità jew il-ġuriżdizzjoni tal-Istati Membri, ħlief għall-ilmijiet li jmissu mal-pajjiżi u t-territorji extra-Ewropej elenkati fl-Anness II tat-Trattat;
(c)
"qabda totali permissibbli" (TAC) tfisser il-kwantità li tista’ tinqabad u tinħatt l-art minn kull stokk ta’ ħut kull sena;
(d)
"kwota" tfisser proporzjon mit-TAC allokat lill-Unjoni Ewropea jew lil Stat Membru;
(e)
"ilmijiet internazzjonali" tfisser ilmijiet li ma jaqgħu taħt is-sovranità jew il-ġuriżdizzjoni ta’ ebda Stat;
(f)
"daqs tal-malja" tfisser id-daqs tal-malja tax-xbieki tas-sajd kif stabbilit skont ir-Regolament (KE) Nru 517/2008 (13);
(g)
"reġistru tal-flotta tas-sajd tal-UE" tfisser ir-reġistru stabbilit mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 15(3) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002;
(h)
"ġurnal ta’ abbord tas-sajd" tfisser il-ġurnal imsemmi fl-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009;
(i)
“valutazzjonijiet analitiċi” tfisser evalwazzjoni kwantitattiva tax-xejriet fi stokk partikolari, abbażi ta’ data dwar il-bijoloġija u l-isfruttar tal-istokk li l-analiżi xjentifika tkun indikat bħala data li hija ta’ kwalità tajba biżżejjed biex abbażi tagħha jiġu pprovduti l-pariri xjentifiċi dwar l-għażliet għall-qabdiet futuri.
Artikolu 4
Żoni tas-sajd
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet taż-żoni li ġejjin:
(a)
iż-żoni tal-ICES (il-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar) huma ż-żoni ġeografiċi speċifikati fl-Anness III tar-Regolament (KE) Nru 218/2009 (14);
(b)
"Skagerrak" tfisser iż-żona ġeografika kkonfinata fil-Punent minn linja miġbuda mill-fanal ta’ Hanstholm għall-fanal ta’ Lindesnes u fin-Nofsinhar minn linja miġbuda mill-fanal ta’ Skagen għall-fanal ta’ Tistlarna u minn dan il-punt għall-eqreb punt tal-kosta Svediża;
(c)
"Kattegat" tfisser iż-żona ġeografika kkonfinata fit-Tramuntana minn linja miġbuda mill-fanal ta’ Skagen għall-fanal ta’ Tistlarna u minn dak il-punt għall-eqreb punt tal-kosta Svediża u fin-Nofsinhar minn linja miġbuda minn Hasenøre għal Gnibens Spids, minn Korshage għal Spodsbjerg u minn Gilbjerg Hoved għal Kullen;
(d)
"l-Unità Funzjonali 16 tas-Subżona VII tal-ICES" tfisser iż-żona ġeografika kkonfinata minn linji rombu li jgħaqqdu flimkien il-pożizzjonijiet li ġejjin b’mod sekwenzjali:
53° 30′ N 15° 00′ W,
53° 30′ N 11° 00′ W,
51° 30′ N 11° 00′ W,
51° 30′ N 13° 00′ W,
51° 00′ N 13° 00′ W,
51° 00′ N 15° 00′ W,
53° 30′ N 15° 00′ W;
(e)
"il-Golf ta’ Cádiz" tfisser iż-żona ġeografika tad-diviżjoni IXa tal-ICES li tinsab fil-Lvant tal-lonġitudni 7o 23′ 48″ W;
(f)
iż-żoni tas-CECAF (il-Kumitat tas-Sajd għall-Atlantiku Ċentrali tal-Lvant) huma ż-żoni ġeografiċi speċifikati fl-Anness II tar-Regolament (KE) Nru 216/2009 (15).
TITOLU II
OPPORTUNITAJIET TAS-SAJD
Artikolu 5
TACs u allokazzjonijiet
It-TACs għall-bastimenti tal-UE fl-ilmijiet tal-UE jew f’ċerti ilmijiet li mhumiex tal-UE u l-allokazzjoni ta’ TACs bħal dawn fost l-Istati Membri, u l-kundizzjonijiet marbutin b’mod funzjonali magħhom, fejn hu xieraq, huma stabbiliti fl-Anness I.
Artikolu 6
TACs li għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri
1. It-TACs għal ċerti stokkijiet ta’ ħut għandhom jiġu stabbiliti mill-Istat Membru kkonċernat. Dawn l-istokkijiet huma identifikati fl-Anness I.
2. It-TACs li għandhom jiġu stabbiliti minn Stat Membru għandhom:
(a)
ikunu konsistenti mal-prinċipji u r-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd, b'mod partikolari mal-prinċipju tal-isfruttar sostenibbli tal-istokk; kif ukoll
(b)
jirriżultaw:
(i)
jekk ikunu disponibbli valutazzjonijiet analitiċi, fl-isfruttar tal-istokk b’mod konsistenti mar-rendiment massimu sostenibbli mill-2015 ‧il quddiem, bi probabbiltà għolja kemm jista‧ jkun;
(ii)
jekk il-valutazzjonijiet analitiċi ma jkunux disponibbli jew ma jkunux kompleti, fl-isfruttar tal-istokk b’mod konsistenti mal-approċċ ta’ prekawzjoni għall-ġestjoni tas-sajd.
3. Sal-15 ta’ Marzu 2013, kull Stat Membru kkonċernat għandu jippreżenta l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
it-TACs adottati;
(b)
id-data miġbura u vvalutata mill-Istat Membru kkonċernat, li fuqha huma bbażati t-TACs adottati;
(c)
dettalji dwar kif it-TACs adottati huma konformi mal-paragrafu 2.
Artikolu 7
Allokazzjoni addizzjonali għall-bastimenti li jkunu qed jipparteċipaw fi provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ
1. Għal ċerti stokkijiet, Stat Membru jista' jagħti allokazzjoni addizzjonali lill-bastimenti li jtajru l-bandiera tiegħu li jkunu qed jipparteċipaw fi provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ. Dawn l-istokkijiet huma identifikati fl-Anness I.
2. L-allokazzjoni addizzjonali msemmija fil-paragrafu 1 ma għandhiex taqbeż il-limitu ġenerali stipulat fl-Anness I bħala persentaġġ tal-kwota allokata lil dak l-Istat Membru.
3. L-allokazzjoni addizzjonali msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun konformi mal-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-bastiment jagħmel użu minn kameras tat-televiżjoni b’ċirkwit magħluq (CCTV) assoċjati ma’ sistema ta’ sensors (imsejħa flimkien bħala s-“sistema tas-CCTV”) biex jirreġistra l-attivitajiet kollha tas-sajd u tal-ipproċessar abbord;
(b)
l-allokazzjoni addizzjonali mogħtija lil bastiment individwali li jipparteċipa fi provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ ma għandhiex taqbeż il-limiti li ġejjin:
(i)
75 % tal-ammont ta’ ħut skartat tal-istokk, kif stmat mill-Istat Membru rilevanti, prodott mit-tip ta’ bastiment li għalih jappartjeni l-bastiment individwali li jkun ingħata l-allokazzjoni addizzjonali;
(ii)
30 % tal-allokazzjoni individwali tal-bastiment qabel ma beda jipparteċipa fil-provi;
(c)
il-qabdiet kollha tal-istokk soġġetti għall-allokazzjoni addizzjonali mill-bastiment, inkluż il-ħut li jkun iżgħar mid-daqs minimu tal-ħatt l-art kif iddefinit fl-Anness XII tar-Regolament (KE) Nru 850/98, għandhom jingħaddu u jitnaqqsu mill-allokazzjoni individwali tal-bastiment, kif tirriżulta minn kwalunkwe allokazzjoni addizzjonali mogħtija skont dan l-Artikolu;
(d)
hekk kif bastiment ikun uża l-allokazzjoni individwali kollha għal kwalunkwe stokk soġġett għall-allokazzjoni addizzjonali, dak il-bastiment irid iwaqqaf l-attivitajiet kollha tas-sajd fiż-żona tat-TAC rilevanti;
(e)
fir-rigward tal-istokkijiet li għalihom jista' jintuża dan l-artikolu, l-Istati Membri jistgħu jippermettu t-trasferimenti tal-allokazzjoni individwali jew kwalunkwe parti tagħha minn bastimenti li ma jipparteċipawx fil-provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ lil bastimenti li jipparteċipaw f'dawn il-provi dment li jista' jiġi pprovat li ma jiżdiedx ir-rimi mill-bastimenti li ma jipparteċipawx.
4. Minkejja l-punt (i) tal-punt (b) tal-paragrafu 3, Stat Membru jista’, b’mod eċċezzjonali, jagħti allokazzjoni addizzjonali lil bastiment li jtajjar il-bandiera tiegħu ta’ aktar minn 75 % tal-istima tal-ħut skartat tal-istokk prodott mit-tip ta’ bastiment li għalih jappartjeni l-bastiment individwali li jkun ingħata l-allokazzjoni addizzjonali, sakemm:
(a)
ir-rata tar-rimi tal-istokk, kif stmata għat-tip ta’ bastiment rilevanti, tkun ta’ inqas minn 10 %;
(b)
l-inklużjoni ta’ dak it-tip ta’ bastiment tkun importanti biex jiġi evalwat il-potenzjal tas-sistema tas-CCTV għall-finijiet ta’ kontroll;
(c)
ma jinqabiżx limitu totali ta’ 75 % tal-istima tar-rimi tal-istokk prodott mill-bastimenti kollha li jkunu qed jipparteċipaw fil-provi.
5. Sal-punt li r-reġistrazzjonijiet miksuba skont il-paragrafu 3(a) jinvolvu l-ipproċessar ta’ data personali skont it-tifsira tad-Direttiva 95/46/KE, dik id-Direttiva għandha tapplika għall-ipproċessar ta’ data bħal din.
6. Fejn Stat Membru jinnota li bastiment li jkun qed jipparteċipa fi provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ jonqos milli jikkonforma mal-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 3, huwa għandu jirtira minnufih l-allokazzjoni addizzjonali mogħtija lil dak il-bastiment u jeskludih milli jipparteċipa f'dawk il-provi għall-bqija tal-2013.
7. Qabel ma tingħata l-allokazzjoni addizzjonali msemmija fil-paragrafi 1 sa 6, Stat Membru għandu jippreżenta l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
il-lista tal-bastimenti li jtajru l-bandiera tiegħu li jkunu qed jipparteċipaw fi provi tas-sajd iddokumentat bis-sħiħ;
(b)
l-ispeċifikazzjonijiet tat-tagħmir għall-monitoraġġ elettroniku mill-bogħod installat abbord dawk il-bastimenti;
(c)
il-kapaċità, it-tip u l-ispeċifikazzjoni tal-irkapti użati minn dawk il-bastimenti;
(d)
l-istimi tal-ħut skartat għal kull tip ta’ bastiment li jkun qed jipparteċipa fil-provi;
(e)
l-ammont ta’ qabdiet tal-istokk suġġett għat-TAC rilevanti li l-bastimenti li jkunu qed jipparteċipaw fil-provi kellhom fl-2012.
8. Il-Kummissjoni tista’ titlob lil kwalunkwe Stat Membru li jagħmel użu minn dan l-Artikolu biex jippreżenta l-valutazzjoni tiegħu tal-ħut skartat prodott għal kull tip ta’ bastiment lil korp xjentifiku konsultattiv għall-analiżi, sabiex tiġi mmonitorjata l-implimentazzjoni tar-rekwiżit stabbilit fil-punt (i) tal-punt (b) tal-paragrafu 3. Fin-nuqqas ta’ valutazzjoni li tikkonferma t-tali ħut skartat, l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu kull miżura xierqa biex jiżgura l-konformità ma’ dak ir-rekwiżit u għandu jinforma lill-Kummissjoni b'dan.
Artikolu 8
Kundizzjonijiet għall-ħatt l-art tal-qabdiet u tal-qabdiet inċidentali
Il-ħut minn stokkijiet li għalihom huma stabbiliti t-TACs għandu jinżamm abbord jew jinħatt l-art biss jekk:
(a)
il-qabdiet ikunu saru minn bastimenti li jtajru l-bandiera ta’ Stat Membru li għandu kwota għalihom u dik il-kwota ma tkunx ġiet eżawrita; jew
(b)
il-qabdiet jikkonsistu f’sehem minn kwota tal-UE li ma ġietx allokata permezz ta’ kwota fost l-Istati Membri, u dik il-kwota tal-UE ma tkunx ġiet eżawrita.
Artikolu 9
Limiti tal-isforz tas-sajd
Mill-1 ta’ Frar 2013 sal-31 ta’ Jannar 2014, il-miżuri dwar l-isforz tas-sajd li huma stabbiliti:
(a)
fl-Anness IIA għandhom japplikaw għall-ġestjoni tal-istokkijiet tal-merluzz fil-Kattegat, fid-diviżjonijiet VIIa u VIa tal-ICES u fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjoni Vb tal-ICES;
(b)
fl-Anness IIB għandhom japplikaw għall-irkupru tal-marlozz u tal-ksampu fid-diviżjonijiet VIIIc u IXa tal-ICES, bl-eċċezzjoni tal-Golf ta’ Cádiz;
(c)
fl-Anness IIC għandhom japplikaw għall-ġestjoni tal-istokk tal-lingwata fid-diviżjoni VIIe tal-ICES.
Artikolu 10
Dispożizzjonijiet speċjali dwar l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd
1. L-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd fost l-Istati Membri kif stipulat f’dan ir-Regolament għandha tkun bla preġudizzju għal:
(a)
l-iskambji magħmula skont l-Artikolu 20(5) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002;
(b)
ir-riallokazzjonijiet magħmula skont l-Artikolu 37 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 jew skont l-Artikolu 10(4) tar-Regolament (KE) Nru 1006/2008 (16);
(c)
il-ħatt l-art addizzjonali permess skont l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96;
(d)
il-kwantitajiet miżmuma skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 847/96;
(e)
it-tnaqqis magħmul skont l-Artikoli 37, 105, 106 u 107 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
2. Għajr fejn speċifikat mod ieħor fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament, l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 għandu japplika għall-istokkijiet li huma suġġetti għal TAC ta’ prekawzjoni u l-Artikolu 3(2) u (3) u l-Artikolu 4 ta’ dak ir-Regolament għandhom japplikaw għall-istokkijiet li huma suġġetti għal TAC analitika.
Artikolu 11
Staġun magħluq għas-sajd
1. Għandu jkun ipprojbit li jsir sajd għal kwalunkwe speċi minn dawn li ġejjin fil-Porcupine Bank jew li kwalunkwe speċi minnhom tinżamm abbord f’din iż-żona matul il-perijodu mill-1 ta’ Mejju sal-31 ta’ Mejju 2013: il-merluzz, il-megrims, il-petriċa, il-haddock, il-merlangu, il-marlozz, il-ksampu, il-barbun tat-tbajja’, il-pollakkju, il-pollakkju (saithe), ir-rebekkini u r-raj, il-lingwata komuni u l-mazzola l-griża.
2. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, il-Porcupine Bank għandu jinkludi ż-żona ġeografika kkonfinata mil-linji rombu li jgħaqqdu flimkien il-pożizzjonijiet li ġejjin b'mod sekwenzjali:
Punt
Latitudni
Lonġitudni
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13.5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. B'deroga mill-paragrafu 1, it-tranżitu mill-Porcupine Bank filwaqt li jkunu qed jinġarru abbord l-ispeċijiet imsemmijin f'dak il-paragrafu għandu jkun permess skont l-Artikolu 50(3), (4) u (5) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
Artikolu 12
Projbizzjonijiet
1. Il-bastimenti tal-UE għandhom ikunu pprojbiti milli jistadu għall-ispeċijiet li ġejjin, milli jżommuhom abbord, milli jittrażbordawhom jew milli jħottuhom l-art:
(a)
il-gabdoll (Cetorhinus maximus) u l-kelb il-baħar abjad (Carcharodon carcharias) fl-ilmijiet kollha;
(b)
il-pixxiplamtu (Lamna nasus) fl-ilmijiet kollha, minbarra fejn hu previst mod ieħor fil-Parti B tal-Anness I;
(c)
l-ixkatlu komuni (Squatina squatina) fl-ilmijiet tal-UE;
(d)
ir-rebekkin skur (Diptrus batis) fl-ilmijiet tal-UE tad-diviżjoni IIa tal-ICES u tas-subżoni III, IV, VI, VII, VIII, IX u X tal-ICES;
(e)
l-undulate ray (Raja undulata) u l-ħamiema (Raja alba) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni VI, VII, VIII, IX u X tal-ICES;
(f)
il-guitarfish (Rhinobatidae) fl-ilmijiet tal-UE tas-subżoni I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X u XII tal-ICES.
(g)
ir-raja manta ġganta (Manta birostris) fl-ilmijiet kollha.
2. Meta l-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 jinqabdu b’mod aċċidentali, ma għandhiex issirilhom ħsara. Tali speċijiet għandhom jinħelsu minnufih.
Artikolu 13
Trasmissjoni tad-data
Meta l-Istati Membri jippreżentaw data lill-Kummissjoni dwar il-ħatt l-art tal-kwantitajiet tal-istokkijiet li jkunu nqabdu skont l-Artikolu 33 u l-Artikolu 34 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009, huma għandhom jużaw il-kodiċijiet tal-istokkijiet mogħtija fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament.
TITOLU III
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 14
Proċedura ta’ kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi megħjuna mill-Kumitat għas-Sajd u l-Akkwakultura stabbilit mir-Regolament (KE) Nru 2371/2002. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 15
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2013.
Madankollu, l-Artikolu 9 għandu japplika mill-1 ta’ Frar 2013.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta’ Jannar 2013.