РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 4 февруари 2014 година
относно мярката за тарифите за електроенергия в Испания: потребители
SA.21817 (C 3/07) (ex. NN 66/06) прилагана от Испания
(нотифицирано под номер С(2014) 7741)
(само текстът на испански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/456/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1) и като взе предвид тези мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 27 април 2006 г. дружествата Centrica plc и Centrica Energía S.L.U. (заедно наричани по-нататък „Centrica“) подадоха жалба до Комисията относно системата на регулираните тарифи за електроенергия, прилагана в Испания през 2005 г.
(2)
С писмо от 27 юли 2006 г. Комисията поиска от испанските власти да предоставят информация относно горепосочената мярка. Комисията получи въпросната информация с писмо от 22 август 2006 г.
(3)
На 12 октомври 2006 г. делото беше заведено като помощ, за която не е постъпило уведомление (Дело NN 66/06).
(4)
С писмо от 9 ноември 2006 г. Комисията поиска от испанските власти да предоставят допълнителни разяснения относно горепосочената мярка. Испанските власти отговориха с писмо от 12 декември 2006 г.
(5)
С писмо от 24 януари 2007 г. Комисията уведоми испанските власти, че е взела решение да започне процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, по отношение на мярката.
(6)
Решението на Комисията беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на мярката.
(7)
Испанските власти представиха мненията си с писмо от 26 февруари 2007 г.
(8)
Комисията получи мнения от следните заинтересовани страни: правителството на автономна област Галисия (писмо от 23 март 2007 г.), Centrica (писма от 26 март 2007 г. и 3 юли 2007 г.), ACIE - Asociación de Comercializadores Independientes de Energía (писмо от 26 март 2007 г.), правителството на автономна област Астурия (писмо от 27 март 2007 г.), AEGE - Asociación de empresas con gran consumo de energía (писмо от 2 април 2007 г., допълнено на 21 ноември 2011 г.), Asturiana de Zinc - AZSA (писмо от 3 април 2007 г.), Ferroatlántica - производител на метали (писмо от 3 април 2007 г.), Alcoa (писмо от 3 април 2007 г.), UNESA - Asociación Española de la Industria Eléctrica (писмо от 25 април 2007 г.), ENEL Viesgo (писмо от 26 април 2007 г.), Iberdrola (писмо от 26 април 2007 г.), Unión Fenosa Distribución (писмо от 27 април 2007 г.), Hidrocantábrico Distribución Eléctrica (писмо от 27 април 2007 г.), Endesa Distribución Eléctrica (писмо от 27 април 2007 г.).
(9)
С писма от 15 май и 6 юли 2007 г. Комисията изпрати мненията на заинтересованите страни на испанските власти, за да могат те на свой ред да представят коментарите си, които бяха получени с писмо от 2 август 2007 г.
(10)
Centrica предостави допълнителна информация с писма от 1 юни 2007 г., 28 август 2007 г., 4 февруари 2008 г. и 1 март 2008 г.; AEGE направи същото с писмо от 21 ноември 2011 г., а Ferroatlantica с писмо от 5 декември 2011 г.
(11)
С писма от 30 юли 2009 г., 19 март 2010 г., 6 октомври 2011 г., 12 април 2012 г., 31 август 2012 г., 4 февруари 2013 г. и 17 юли 2013 г. Комисията поиска допълнителни разяснения относно въпросната мярка от испанските власти. Те отговориха с писма съответно от 5 октомври 2009 г., 26 април 2010 г., 7 декември 2011 г., 12 юни 2012 г., 18 октомври 2012 г., 11 февруари 2013 г. и 4 октомври 2013 г.
(12)
На 19 април 2013 г. досието се раздели на две части: настоящото дело SA.21817 (C3/07 ех NN 66/06) относно помощите за крайните потребители на електроенергия и дело SA. 36559 (C3a/07 ех NN 66/06) относно помощите за електроразпределителните дружества. Настоящото решение се отнася само до евентуалните помощи за крайните потребители на електроенергия, включени в обхвата на процедурата, т.е. без битовите потребители и малките предприятия.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
ИСПАНСКАТА ЕЛЕКТРОЕНЕРГИЙНА СИСТЕМА ПРЕЗ 2005 Г.
(13)
В контекста на законодателната рамка, установена със Закон 54/1997 от 27 ноември 1997 г. за електроенергийния сектор (наричан по-нататък „ЗЕС“), приложим през 2005 г., доставката на електроенергия на крайни потребители по регулирани тарифи беше считана за регулирана дейност. Съгласно закона тази задача е била възложена на електроразпределителните дружества.
(14)
През 2005 г. всички крайни потребители на електроенергия на испанския пазар можеха да изберат да сключат договори за доставка с независими доставчици или да получават електроенергия по регулираните тарифи, определени от държавата. На регулирания пазар всички изявили желание крайни потребители имаха право да получават електроенергия от местното електроразпределително дружество по пакетна регулирана тарифа (всеобхватна цена), съобразена с техния профил и обем на потребление. На свободния пазар потребителите заплащаха такса за достъп до мрежата, която също беше регулирана, след което трябваше да поемат и разходите за доставката на електроенергия. След като реформата в електроенергийния сектор приключи през 2009 г., разпределителните дружества вече не доставят електроенергия по пакетни регулирани тарифи.
(15)
Пакетните регулирани тарифи и регулираните такси за достъп до мрежата се определяха предварително за цялата година, обикновено преди края на година N - 1, но можеха да бъдат коригирани през годината (3). Въпреки това годишното увеличение на тарифите беше ограничено от максимална горна граница (4). По принцип тарифите и таксите се определяха на базата на прогнози така, че да се гарантира, че регулираните приходи, произтичащи от прилагането им, са достатъчни, за да покрият всички регулирани разходи на електроенергийната система. Тези регулирани разходи на системата през 2005 г. включваха разходите за доставка на електроенергия по пакетни тарифи, разходите за закупуване на енергия, произведена при специални условия (възобновяеми източници, когенерация и т.н.), разходите за пренос и разпределение, мерките за управление на търсенето, допълнителните разходи за производство на електроенергия на испанските острови, помощите за въгледобивния сектор, дефицитите през предходните години и пр. Не съществуваха правила за отнасяне на всички или част от определена категория приходи към всички или част от определена категория разходи. В резултат на това приходите, например от таксата за достъп до мрежата, не бяха предназначени изцяло или частично за финансирането например на субсидии в подкрепа на електроенергията от възобновяеми източници или на производството на електроенергия на територията на испанските острови.
(16)
През 2005 г. имаше не по-малко от 25 регулирани тарифи за крайните потребители в зависимост от равнището, профила или предназначението на потреблението и захранващото напрежение. Същевременно за крайните потребители на свободния пазар се прилагаха девет други регулирани такси за достъп до мрежата, също основани на захранващото напрежение и на други характеристики.
(17)
На 30 декември 2004 г. испанските власти установиха тарифите за електроенергия, приложими през 2005 г. (5), за следните категории потребители:
ПАКЕТНИ ТАРИФИ
Ниско напрежение
1.0.
Мощност до 770 kW
2.0.
Обща за мощност, непревишаваща 15 кW
3.0.
Обща
4.0.
Обща за дългосрочно потребление
B.0
Улично осветление
R.0
Селскостопанско напояване
Високо напрежение
Общи тарифи
Краткосрочно потребление
1.1.
Обща за напрежение, не по-голямо от 36 kV
1.2.
Обща за напрежение, по-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV
1.3.
Обща за напрежение, по-голямо от 72,5 kV, но непревишаващо 145 kV
1.4.
Обща за напрежение, по-голямо от 145 kV
Средносрочно потребление
2.1.
Непревишаващо 36 kV
2.2.
По-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV
2.3.
По-голямо от 72,5 kV, но непревишаващо 145 kV
2.4.
По-голямо от 145 kV
Дългосрочно потребление
3.1.
Непревишаващо 36 kV
3.2.
По-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV
3.3.
По-голямо от 72,5 kV, но непревишаващо 145 kV
3.4.
По-голямо от 145 kV
Тарифи за тягова електроенергия
T.1
Непревишаващо 36 kV
T.2
По-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV
T.3
По-голямо от 72,5 kV и 145 kV
Тарифи за селскостопанско напояване
R.1
Непревишаващо 36 kV
R.2
По-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV
R.3
По-голямо от 72,5 kV, но непревишаващо 145 kV
Ж. Тарифа за големи потребители (G4)
Тарифи за продажби на електроразпределителните дружества
D.1
Непревишаващо 36 kV
D.2
По-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV
D.3
По-голямо от 72,5 kV, но непревишаващо 145 kV
D.4
По-голямо от 145 kV
ТАРИФИ ЗА ДОСТЪП
Ниско напрежение
2,0 A
Обикновена тарифа за достъп за ниско напрежение
2,0 NA
Обикновени тарифи за достъп за ниско напрежение с дневен и нощен режим
3,0 A
Обща тарифа за достъп за ниско напрежение
Високо напрежение
3.1.A
Тарифа за достъп за напрежение, непревишаващо 36 kV (мощност, не по-голяма от 450 kW)
6.1
Тарифа за достъп за напрежение, непревишаващо 36 kV (мощност над 450 kW)
6.2
Тарифа за достъп за напрежение, по-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV (мощност над 450 kW)
6.3
Тарифа за достъп за напрежение, по-голямо от 72,5, но непревишаващо 145 kV (мощност над 450 kW)
6.4
Тарифа за достъп за напрежение, по-голямо от 145 kV (мощност над 450 kW)
6.5
Тарифа за достъп при международен обмен
(18)
Пакетните регулирани тарифи можеха да бъдат разделени на компонент, предназначен за покриване на разходите за пренос, разпределение и разходите на системата от общ характер (такса за достъп до мрежата) и на компонент, който отразява разходите за закупуване на електроенергия на пазара на едро (енергиен компонент). Освен това за пакетните тарифи за услугите по управление на търсенето се прилагаше система на отстъпки (например приемливи прекъсвания в захранването, извършени с предварително предизвестие, или потребление, концентрирано в ненатоварените часове). От 2005 г. насам Испания е направила промени в системата на регулираните тарифи. Последната промяна е от 2013 г., когато Испания прие нова законодателна рамка за електроенергийния сектор (Закон 24/13), която включва, наред с други мерки, регулаторна реформа на цените на пазара на дребно. Испания обяви, че този нов закон и правилата за прилагането му ще бъдат разработени през 2014 г. Следват някои базови пакетни тарифи за най-ниското ниво на горепосочените категории (т.е. за напрежение, непревишаващо 145 kV), приложими от 1 януари 2005 г.:
Таблица 1
Основна сума на пакетните регулирани тарифи за 2005 г.
A/Компонент мощност
Б/Енергиен компонент
Пакетна тарифа за компонента мощност-енергия
EUR/kW на месец
EUR/kWh
EUR/MWh
Ниско напрежение
1.0
Мощност 770 W
0,277110
0,062287
62,67
3.0
Обща
1,430269
0,083728
85,71
4.0
Обща за дългосрочно потребление
2,284634
0,076513
79,69
Високо напрежение
1.4
Краткосрочно потребление, обща за напрежение 145 kV
1,759358
0,058412
60,86
2.4
Средносрочно потребление, обща за напрежение 145 kV
3,632629
0,053224
58,27
3.4
Дългосрочно потребление, обща за напрежение 145 kV
9,511921
0,042908
56,12
Ж.
Големи потребители G4
10,208070
0,011265
25,44
Източник: приложение I към Кралски указ 2392/2004, изчисления на Комисията.
(19)
Националната комисия по енергетиката (Comisión Nacional de la Energía, CNE) - испанският регулаторен орган - посочва, че средно за 2005 г. пакетните тарифи не отразяваха всички разходи за доставка, и по-специално разходите за закупуване на електроенергия на пазара на едро. По-специално, както е показано в графиката по-долу, само през пет месеца от 2005 г., а именно януари-февруари и април-юни, цените, заложени в средните пакетни регулирани тарифи, са били по-ниски от средните цени на пазара на едро на електроенергия. За разлика от това, между октомври 2006 г. и декември 2007 г. се случи обратното - по време на тези 14 месеца средните цени на едро спаднаха значително под цените на енергията, заложени в средните пакетни регулирани тарифи, с доста по-голяма разлика от наблюдаваната през седемте месеца на 2005 г., през които цените на едро са били по-високи от заложените в пакетните тарифи цени.
Графика 1
Среднопретеглена цена на едро и цена на електроенергията, заложена в пакетната тарифа
Източник: CNE - Доклад относно развитието на конкуренцията на пазарите на газ и електроенергия. Период 2005-2007 г., стр. 84.
ТАРИФНИЯТ ДЕФИЦИТ ПРЕЗ 2005 Г.
(20)
Сметките на електроенергийната система, основани на приходите и на действителните регулирани разходи, се уравняват веднъж годишно. През 2005 г. нивото, на което бяха установени регулираните тарифи и таксите за достъп до мрежата, не доведе до генериране на достатъчно приходи, за да бъдат възстановени всички вписани впоследствие регулирани разходи на системата за цялата година. Окончателната процедурата по уравняване за 2005 г., извършена от CNE в края на годината, даде дефицит от 3 811 милиона евро. Това не е първият път, в който процедурата по уравняване регистрира дефицит, но този от 2005 г. достигна безпрецедентна стойност. През 2000, 2001 и 2002 г. е бил регистриран по-малък дефицит.
(21)
Правителството подцени най-вече реалните разходи за закупуване на електроенергия. Всъщност, макар че консумацията на електроенергия от крайните потребители на регулирания пазар и свободния пазар през 2005 г. протече приблизително според предвижданията от декември 2004 г., редица непредвидени повишения на цените през годината доведоха до цени на едро от 62,4 EUR/MWh през 2005 г., които през 2004 г. бяха 35,61 EUR/MWh, така че средната цена на едро през 2005 г. достигна до 59,47 EUR/MWh. Сред причините за това увеличение бяха изключително сухата година (което доведе до намаляване на производството на електроенергия от водноелектрически централи с 55 %), повишаването на цените на нефта, въздействието върху пазарната цена на квотите за емисии на CO2, получени безплатно по схемата на ЕС за търговия с емисии на парникови газове, и нарастване на търсенето на енергия, надвишаващо ръста на БВП.
(22)
Друг важен фактор, който допринесе за увеличаването на общите разходи на системата, беше високото ниво на помощите за производство на енергия от възобновяеми източници. По-специално производителите на енергия от възобновяеми източници можеха да изберат да участват пряко в енергийния пазар на едро или в „общ резерв“. През 2005 г. тази възможност беше особено привлекателна, така че в „общия резерв“ участва по-голям от очаквания брой производители на енергия от възобновяеми източници, което доведе до по-високи разходи за системата. Освен това преките помощи за енергийните разходи за електроенергията, произведена при специални условия (от възобновяеми източници, когенерация), които бяха вписани като регулиран разход в сметките, за 2005 г. възлизаха на 2 701 милиона евро. За сравнение разходите за пренос и разпределение на системата през 2005 г. възлизаха на 4 410 милиона евро.
Механизъм, приет за предварително финансиране на дефицита
(23)
Образуването на дефицита не мина незабелязано. Още през март 2005 г., когато стана ясно, че се трупа тарифен дефицит, испанските власти разпоредиха по силата на член 24 от Кралски указ-закон 5/2005 (6) необходимите за покриване на разликата между разходите и приходите за електроенергийната система средства да бъдат предоставени от петте големи „електрически компании с право на вземания“, които имаха право да получат компенсация за невъзвръщаемите разходи (7) при следните проценти:
-
Iberdrola, S.A.: 35,01 %;
-
Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 %;
-
Hidroeléctrica del Cantábrico; S.A: 6,08 %;
-
Endesa, S.A.: 44,16 %;
-
Elcogas, S.A.: 1,91 %
(24)
В Указ-закон № 5/2005 предвижда, че бъдещият дефицит може да бъде записан на петте посочени по-горе дружества като отрицателно салдо по съществуваща депозитна сметка, която CNE използва за покриване на невъзвръщаемите разходи на тези дружества. Това означаваше, че на практика доставчиците трябва да осигурят средства в аванс. Отрицателното салдо по сметката за невъзвръщаемите разходи би породило права на вземания, които оправомощават доставчиците да събират приходи от потребителите на електроенергия в бъдеще. Доставчиците можеха да секюритизират тези права и да ги предлагат на пазара. Вземанията, приписани на тези доставчици, носеха минимален лихвен процент (тримесечен EURIBOR, изчислен въз основа на средната стойност на ставките на EURIBOR за месец ноември на предходната година, без спред).
Механизъм, приет за възстановяване на дефицита чрез крайните потребители
(25)
През юни 2006 г. испанските власти взеха решение относно условията за възстановяване на дефицита от 2005 г. чрез потребителите на електроенергия посредством регулираните тарифи. С Кралски указ 809/2006 (8) испанските власти постановиха, че потребителите ще започнат да плащат дефицита през 2007 г. (или по-точно вземанията, предоставени на доставчиците) и ще го изплащат 14 1/2 години посредством специална надбавка, прилагана както към пакетните тарифи, така и към тарифите за достъп. Надбавката, изчислена като годишна сума, необходима за линейното възстановяване на текущата нетна стойност на дефицита за 2005 г. за период от 14 1/2 години, беше фиксирана на 1,378 % от пакетната тарифа и на 3,975 % от тарифата за достъп за 2006 г. Приложимият лихвен процент беше тримесеченият EURIBOR.
(26)
Тази надбавка беше представена като „такса със специална цел“. Испанските власти разпоредиха приходите от вноската за финансиране на дефицита за 2005 г. да се събират в депозитна сметка, управлявана от CNE. След това CNE е щяла да прехвърли средствата към титулярите на вземанията, т.е. произвеждащите електроенергия дружества, които са финансирали дефицита, или към субектите, които впоследствие са закупили вземанията, според дела на дефицита, финансиран от всеки от тях.
Въздействие на тарифния дефицит върху испанския пазар
(27)
През 2005 г. свободният пазар задоволи 37,49 % от търсенето на електроенергия в Испания. Това количество съответства на сравнително малък брой потребители, тъй като само 8,5 % от потребителите закупиха енергия на свободния пазар, докато 91,5 % все още се придържаха към регулираните тарифи (по-малко в сравнение с 97 % през 2004 г.). Потребителите на високо напрежение (предимно промишлени предприятия) бяха основната група, присъстваща на свободния пазар, като 38,9 % от тях избраха този пазар и закупените от тях количества представляваха 29 % от общото потребление на електроенергия в континентална Испания през 2005 г. По-голямата част от битовите потребители и потребителите на ниско напрежение, които от 2003 г. насам можеха да изберат свободния пазар (9), се придържаха към регулираните тарифи; въпреки това през 2005 г. голяма част от тях се насочи и към свободния пазар. Към 31 декември 2005 г. на свободния пазар имаше над два милиона потребители (1,3 милиона през 2004 г.).
(28)
Въпреки това относителното предимство на цените, предлагано от регулираните тарифи през 2005 г., трябва да се разглежда паралелно с връщането на потребителите на регулирания пазар, макар и с известно закъснение. Както е показано в таблица 2 по-долу, броят на потребителите, обслужвани на свободния пазар, нарастваше през цялата 2005 г., но през 2006 г. намаля, достигайки процент (8,15 %), регистриран още през първата половина на 2005 г. Също така, наблюдаваната през декември 2004 г. тенденция на намаляване на количеството доставена на крайните потребители енергия в рамките на свободния пазар се запази през първото тримесечие на 2005 г. и въпреки че претърпя значително забавяне между юни и септември 2005 г., продължи през декември 2004 г. и през цялата 2006 г.
Таблица 2
Дял на центровете за доставка на електроенергия на свободния пазар (като процент от целия пазар) за периода 2004-2006 г.
Електроенергия
2004 г.
2005 г.
2006 г.
март
юни
септември
декември
март
юни
септември
декември
март
юни
септември
декември
Като % от центровете за доставка
1,53
2,82
4,21
5,73
7,42
9,42
10,37
10,66
10,20
9,28
8,86
8,15
Като % от енергията
29,30
33,60
36,19
33,57
33,15
35,34
41,39
37,41
29,38
27,10
25,74
24,87
Източник: Доклад на CNE „Информационна бележка относно доставките на електроенергия и природен газ на либерализираните пазари, актуализирана към 31 декември 2006 г.“
(29)
Въпреки че въздействието на загубите, понесени от доставчиците, започнаха да се усещат към средата на 2005 г., когато цените на едро започнаха да нарастват драстично, договорите за доставка не можеха да бъдат прекратени незабавно. Поради това доставчиците на свободния пазар, особено онези, които нямаха капацитет за производство и трябваше да купуват електроенергия на пазара на едро, бяха принудени да предлагат оферти в условията на свободен пазар, които са равностойни на регулираната тарифа, независимо от възможността да претърпят загуби, или да налагат по-високи цени, които да отразяват действителните разходи за получаване на електроенергията, като по този начин губят пазарен дял.
3. РЕШЕНИЕ ЗА ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА ПО ЧЛЕН 108, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДФЕС
(30)
Решението на Комисията за започване на официално разследване съдържаше сравнение на регулираните тарифи, заплащани от различни категории крайни потребители, и предполагаемите цени, които те биха платили на свободния пазар при липса на въпросните тарифи. Прогнозните пазарни цени бяха изчислени въз основа на цената на електроенергията на пазара на едро, разходите за достъп до мрежата и среден марж на пазарна реализация в размер на 10 EUR/MWh, представен от Centrica.
Таблица 3
Сравнение на цените по категории потребители
Категория потребители
Регулирана тарифа
(EUR/MWh)
Прогнозна пазарна цена (само цена на едро плюс такса за достъп)
(EUR/MWh)
Прогнозна пазарна цена (плюс марж на пазарна реализация в размер на 10 EUR)
1.
Големи промишлени потребители, свързани към мрежата за високо напрежение (тарифа G4)
23,9
61,17
71,17
2.
Големи промишлени потребители, на които може да се прекрати доставката
27,0
73,87-76,47
83,87-76,47
3.
Потребители, свързани към мрежата за високо напрежение
76,2
81,57
91,57
4.
Битови потребители
101,2
107,75
117,75
5.
Малки промишлени потребители или дружества за предоставяне на услуги, свързани към мрежата за ниско напрежение
103,9
101,07
111,07
Източник: Centrica.
(31)
Тази таблица показва значително предимство за първите две категории, които включват големи промишлени потребители. За другите категории крайни потребители сравнението не е толкова убедително, но все пак се наблюдава малко предимство.
(32)
В решението се посочва, че това предимство е било предоставено избирателно, тъй като изкуствено занижените цени на регулираната тарифа благоприятстват дружествата, използващи електричество, а не например газ, като източник на енергия. Налице е също избирателност de facto и de jure поради факта, че този ущърб е бил несъразмерно по-голям за големите промишлени крайни потребители, които в някои случаи са се ползвали от общи цени за компонента енергия, на стойност по-малко от половината от предполагаемите цени на свободния пазар.
(33)
В решението за започване на процедурата се посочва, че чрез насърчаване на крайните потребители да се върнат на регулирания пазар системата би могла също да облагодетелства електроразпределителните дружества, които явно са се ползвали с гарантирана печалба за своите регулирани дейности.
(34)
Наред с това в решението беше отбелязано, че системата предвижда прехвърляне на държавни ресурси, тъй като включеният в цената налог, използван за изплащане на дефицита, съставлява парафискална такса, постъпленията от която преминават през CNE - испанския регулаторен орган (публичен орган) - преди да бъдат насочени към крайните бенефициери. В решението се стига до заключението, че в светлината на съдебната практика на Съда по този въпрос тези средства следва да се разглеждат като държавни ресурси.
(35)
Като се има предвид, че крайните потребители извършват дейност на пазари, които по принцип са отворени за конкуренция и търговия в рамките на Съюза, в решението за започване на процедурата Комисията заключи, че са изпълнени всички критерии по член 107, параграф 1, и че мярката представлява държавна помощ в полза на крайните потребители.
(36)
В решението за започване на процедурата беше отбелязано, че нито една от дерогациите по член 107 от ДФЕС не изглежда приложима, и съответно беше разгледан въпросът дали доставката на електроенергия по регулирани тарифи може да се счита за услуга от общ икономически интерес (УОИИ) и като такава да се ползва от дерогацията, предвидена в член 106, параграф 2 от ДФЕС. В решението се посочва, че свободата на преценка на държавите членки при определянето на задължения за обществено обслужване в сектора на електроенергията е ограничена от Директива 2003/54/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2003 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и отменяща Директива 96/92/ЕО (10) (наричана по-долу „Директива за електроенергията“). Тази директива изисква държавите членки да установят задължение за всеобщо обслужване (включваща по-специално правото на получаване на електроенергия на разумни цени) само за битовите потребители и малките предприятия (11). В решението се стига до заключението, че в светлината на директивата за електроенергията доставката на електроенергия по регулирани тарифи за средни и големи предприятия не би могла да се счита по естество за УОИИ.
(37)
Ето защо Комисията изрази сериозни съмнения, че елементите на помощта, включени в регулираните тарифи, приложими за предприятията, различни от малките предприятия, могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар.
(38)
В решението за започване на процедурата също беше отбелязано, че е възможно електроразпределителните дружества да са получили държавна помощ. Тази част от случая е предмет на друго решение (дело C 3a/07).
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(39)
На поканата на Комисията за представяне на мнения по решението за започване на задълбочено разследване отговориха множество големи промишлени потребители, електроразпределителни дружества, независими доставчици и правителства на автономни области в Испания. Тук са обобщени само мненията, свързани с твърдения за наличието на държавна помощ в полза на крайните потребители на електроенергия.
МНЕНИЯ НА НЕЗАВИСИМИ ДОСТАВЧИЦИ
(40)
Бяха получени мненията на Centrica и ACIE - Асоциацията на независимите търговци на енергия. Техните аргументи и заключения са сходни в голяма степен.
Мнения на Centrica и ACIE
(41)
Основният аспект в мнението на Centrica е предполагаемото предимство, предоставено на електроразпределителните дружества. Въпреки това представените от това дружество данни и аргументи сочат също и наличието на държавна помощ за крайните потребители на електроенергия.
(42)
Според Centrica съвместното съществуване на свободния пазар и регулирания пазар, и по-специално възможността крайните потребители да преминават свободно от единия на другия, означава, че регулираните тарифи са действали като референтната цена или de factoкато ограничение на цените на свободния пазар. Доставчиците не са могли да определят цени, по-високи от включените в регулираната тарифа - в противен случай не биха привличали нови клиенти и биха загубили съществуващите.
(43)
По принцип на свободния пазар цената, която крайните потребители заплащат, се образува от два компонента: такса за достъп до мрежата и „компонент доставка“, който е формиран от пазарните механизми и засяга доставчика на дребно. При снабдяването на дребно рентабилността зависи от това дали „компонентът доставка“, който заплащат клиентите, покрива разходите на доставчика (т.е. разходите за закупуване на енергия на пазара на едро или разходите за собствено производство на електроенергия в случай на вертикално интегрирани предприятия) и един „марж на пазарна реализация“, който включва други разходи по снабдяването (разходи за пускане на пазара, информационни системи, изготвяне на сметки и пр.), както и възнаграждение върху инвестирания капитал. Поради тази причина един доставчик на свободния пазар би могъл да функционира рентабилно в определен пазарен сегмент само ако има „положителен марж на пазарна реализация“, т.е. разлика между общите разходи на доставчика за предоставянето на услугата и регулираната тарифа.
(44)
Centrica доказа наличието на неблагоприятно конкурентно положение на доставчиците на свободния пазар чрез изчисления, от които стана ясно, че през 2005 г. не е имало маржове на пазарна реализация за никоя категория потребители (12) (или че маржовете от началото на годината по-късно не са били налични). Това означава, че регулираните тарифи са били твърде ниски, за да може независимите доставчици да се конкурират рентабилно. Според Centrica не е било възможно да има конкуренция за определени категории крайни потребители (по-специално потребителите на големи количества енергия по тарифа G4 и други големи промишлени потребители), дори преди появата на тарифен дефицит, тъй като пакетните тарифи никога не биха дали възможност за това. Неблагоприятното конкурентно положение, посочено от Centrica, е възникнало най-вече за категорията потребители, състояща се от дружества за предоставяне на услуги и малки предприятия, свързани към мрежата за ниско напрежение, и за сегмента на битовите потребители.
(45)
В решението на Комисията за започване на процедурата се използват данните, предоставени от Centrica, и по-специално сравнението между регулираните тарифи и прогнозите за пазарните цени (вж. съображение 30 и таблица 3).
(46)
Според Centrica системата е нарушила Директивата за електроенергията не само поради дискриминационния характер на дефицитния режим (който компенсира загубите на електроразпределителните дружества, но не и тези на доставчиците), но и защото потребителите са били лишени от правото на прозрачни цени и тарифи (13). Тъй като част от цената, която трябваше да се плати за електроенергията през 2005 г., беше отложена за бъдещи години, окончателните цени бяха непрозрачни за потребителите.
(47)
Освен това Centrica твърдеше, че механизмът за изплащане на дефицита не е балансиран по две основни причини: на първо място дефицитът ще бъде възстановен преди всичко от крайните потребители на ниско напрежение, при все че потребителите, които са допринесли в най-голяма степен за създаването му, са именно големите крайни потребители на високо напрежение. На второ място, от крайните потребители на свободния пазар се изисква да изплащат дефицит, за чието образуване нямат никакъв принос.
(48)
Centrica подкрепи предварителното становище на Комисията, според което при испанския дефицитен режим е налично прехвърляне на държавни ресурси. Centrica добави също, че решението на испанското правителство да позволи на произвеждащите електроенергия дружества да секюритизират вземанията си предполага използването на такива ресурси.
(49)
Асоциацията на независимите търговци на енергия (ACIE) е изчислила, че прогнозната цена за закупуване на енергия, взета за основа на регулирани тарифи през 2005 г., е била с 68 % по-ниска от реалната цена, платена от доставчиците за закупуване на енергия на пазара на едро. ACIE изтъкна сериозните последствия за независимите доставчици в резултат на тарифния дефицит от 2005 г. Според асоциацията, доставчиците на свободния пазар са поддържали покупни цени, подобни на тези на електроразпределителните дружества. Нещо повече, те са били принудени да се съобразят с нивото на установената от правителството пакетна тарифа за всяка категория клиенти, в противен случай не биха били в състояние да привличат нови клиенти, нито да запазят съществуващите. По-специално ACIE посочва, че в началото на 2005 г. неговите членове са сключили договори, основани на прогнозите на правителството за цените на едро, и по-късно е трябвало да се съобразяват с тях, макар да не е било рентабилно. В резултат на това независимите доставчици са претърпели загуби. Centrica оценява понесените през 2005 г. загуби на 10 милиона евро. Според ACIE редица доставчици, включително Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energía и RWE, са били принудени да напуснат пазара.
МНЕНИЯ НА ПОТРЕБИТЕЛИТЕ С ГОЛЯМО ЕНЕРГОПОТРЕБЛЕНИЕ
(50)
Потребителите на големи количества енергия се включиха в процедурата чрез своята асоциация AEGE (асоциация на предприятия с високо енергопотребление). Някои от тях (Asturiana de Zinc, Ferroatlántica и Alcoa) се включиха и индивидуално. Дружество Alcoa е производител на алуминий, разполагащ с три производствени обекта в Испания - в San Ciprián, La Coruña и Avilés, и през 2005 г. се е ползвало от пакетната тарифа G4 (предназначена за потребители с голямо енергопотребление с възможност за прекъсваемо снабдяване). Дружество Ferroаtlántica е производител на алуминиеви сплави и желязо, което се е ползвало от тарифа по безсрочен договор 3.4. Дружество Asturiana de Zinc е производител на цинк, което се е ползвало от тарифа G4 в завода си в San Juan de Nieva.
(51)
В бележките си потребителите с голямо енергопотребление поставиха под въпрос заключението на Комисията, че промишлените тарифи (G4 и други тарифи по безсрочни договори) представляват държавна помощ, тъй като считат, че тези тарифи не предоставят икономическо предимство, не включват държавни ресурси и не влияят върху конкуренцията и търговията между държавите членки.
Липса на икономически предимства
(52)
Според потребителите с голямо енергопотребление референтната стойност, използвана в решението за започване на процедурата с цел да се прецени дали е налично предимство, не е правилна. Комисията сравни промишлените тарифи със средната цена на пазара на едро (цената на „общия резерв“), която счете за представителна за сумата, която тези предприятия биха платили на пазара при обичайни условия. Тъй като промишлените тарифи се оказаха по-ниски от цената на „общия резерв“, в решението за започване на процедурата се стигна до заключението, че тарифите са предоставили икономическо предимство на техните бенефициери.
(53)
Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че „общият резерв“ е спот пазар, където електроенергията се определя на всеки час за следващия ден. Според потребителите с голямо енергопотребление, „общият резерв“ има някои недостатъци, които се отразяват неблагоприятно на неговата ефективност и конкурентоспособност, поради това, че цените му не дават достоверна представа за маргиналните разходи за производството и съответно не отразяват положението на съвършена конкуренция. Големите крайни потребители, които консумират мащабни количества електроенергия и отчитат постоянно потребление, не придобиват електроенергията в „общ резерв“, а сключват по-скоро двустранни договори с доставчиците на електроенергия. Това бе потвърдено и в доклада от 2005 г. на OMEL, според който само седем от потребителите, отговарящи на изискванията и представляващи 5 % от търгуваната електроенергия, са придобили електроенергия пряко в „общия резерв“.
(54)
При всички случаи, дори ако се предположи, че регистрираните в „общия резерв“ цени могат да бъдат считани за валидна референтна стойност, не би било правилно да се използва (както направи Комисията) средната цена на едро през 2005 г., тъй като тя отразява търсенето на електроенергия от страна на доставчици, които предоставят услуга на широка гама от крайни потребители, сред които битови потребители и малки предприятия. Според AEGE, Ferroatlántica и Asturiana de Zinc подходяща референтна стойност би била минималната цена, регистрирана в „общия резерв“ през 2005, т.е. 18,36 EUR/MWh, тъй като тази цена би отразила най-конкурентните пазарни условия за „общия резерв“ (поради това, че производителите предлагат електроенергията на цена, съответстваща на маргиналните им разходи). Положението на големите промишлени потребители не може да се сравнява с това на другите крайни потребители, и по-специално на битовите потребители. Поради това средната цена на „общия резерв“ не би представлявала подходяща референтна стойност. Според Alcoa Комисията следва по-скоро да сравни оспорваните тарифи с цените по двустранните договори, сключени от големите крайни потребители.
(55)
Alcoa представи пример за двустранно договорена пазарна цена и посочи, че трите му завода за алуминий винаги са се ползвали от тарифата G4. Alcoa обаче притежава друг завод за диалуминиев триоксид (Alúmina Española), за който сключи двустранен договор с доставчик в края на 2004 г. Договорът е сключен за срок от две години, с възможност за подновяване за още една година. Трите завода за алуминий имат същия профил на постоянно потребление като заводите за диалуминиев триоксид. При все това, последните консумират много по-малки количества електроенергия (0,35 TWh в сравнение с 1,3 TWh в заводите в Aviles и La Coruña, и 3,4 TWh в завода в San Ciprián). Средната цена, договорена съгласно този договор, е 34,45 EUR/MWh (включително разходите за ядрения мораториум, разходите за достъп до мрежата и други допълнителни разходи). Тази цена беше получена чрез търг, като разликите между офертите на доставчиците са били под пет евро.
(56)
Според Alcoa разликата между тази двустранно договорена цена (34,45 EUR/MWh) и тарифата G4 (23,90 EUR/MWh) може да се обясни с обективни фактори. По-специално, потребителите на тарифата G4 са били подложени на регулаторни ограничения, които не се прилагат за двустранните договори, като например задължението да се използва цялото количество електроенергия, договорено по тарифа G4 (с налагане на санкции при неспазване), задължението за наличие на оборудване за контрол на напрежението и плащане в рамките на двадесет дни (като се има предвид, че двустранните договори съдържат по-благоприятни условия за плащане).
(57)
Поради това Alcoa стига до заключение, че хипотетичната пазарна цена, приложима за трите му завода за алуминий, би била много по-ниска от 34,45 EUR/MWh поради по-голямото потребление на тези заводи. От друга страна, ако се отчете и средният марж на пазарна реализация в размер на 10 EUR/MWh, нетната цена за доставка на завода за диалуминиев триоксид ще бъде 24,25 EUR/MWh - стойност много близка до пакетната тарифа G4.
(58)
Ferroatlántica отбеляза, че в решението за започване на процедурата използваната от дружеството през 2005 г. регулирана тарифа 3.4 се тълкува неправилно, като погрешно включва отстъпки по основната тарифа и я сравнява с такса за достъп, десет пъти по-висока от приложимата в неговия случай (както и в случая на по-големите потребители). Ferroatlántica представи също доказателства, че макар и през 2004 г. средната месечна пазарна цена за бъдещи споразумения за доставка на електроенергия през 2005 г. да е била 31,68 EUR/MWh, през декември 2004 г. тази цена е била 31,05 EUR/MWh. Оттук следва, че едно предприятие би получило доставка на електроенергия през 2005 г. на тази цена в момента на установяването на регулирани тарифи. След добавянето на „допълнителни услуги“ (3,92 EUR/MWh) и на съответната такса за достъп (1,70 EUR/MWh), един промишлен потребител би получил пазарна цена от 36,67 EUR/MWh, което е по-малко от сумата от 56,11 EUR/MWh по тарифа 3.4, приложима за потребителите с голямо енергопотребление.
(59)
В действителност други отстъпки от тази тарифа обезпечават капацитета за предоставяне на услуги по управление на търсенето и приемането ѝ в полза на системата. Във връзка с това Ferroаtlántica добавя, че отстъпката от тарифата отразява различни предоставени услуги, а именно времевото разграничение (с нощно потребление и потребление в почивните дни), непрекъсваемостта (приемането на доставка по искане на оператора на мрежата), сезонността (с концентрация на доставките през месеците на слабо търсене) и управлението на реактивната енергия. Именно тези отстъпки, които са били променливи и са се определяли с наредба от 1995 г. насам, а не нивото на регулираната тарифа, обясняват и според Ferroatlántica оправдават по-ниската средна цена за електроенергията, заплащана през 2005 г.
(60)
Потребителите с голямо енергопотребление поставят под съмнение твърдението в решението за започване на процедурата, че предимството не е било съразмерно на употребените количества и като цяло е било по-голямо за големите потребители. Във връзка с това въпросните потребители заявяват например, че самата CNE е потвърдила, че нивото на тарифата G4 би следвало да е било дори още по-ниско. Потребителите с голямо енергопотребление отбелязват, че големите потребители по тарифи G4 или 3.4 са консумирали хиляди пъти повече електроенергия от средните потребители на високо напрежение, а са плащали само три пъти по-малко от тях.
(61)
Също така би било уместно големите потребители да получат по-голяма единична отстъпка от цената. С оглед на това, според потребителите с голямо енергопотребление, изводът, че промишлените тарифи водят до предимство, е доста спорен. Те припомнят, че във всички случаи Комисията е тази, която следва да представи убедителни доказателства за наличието на въпросното предимство.
(62)
Също така, Alcoa посочи, че цената, която е плащало в Испания, е била почти същата като среднопретеглената цена, заплащана от заводите за алуминий в Съюза, и е била дори по-висока от среднопретеглената цена, плащана в ЕИП.
Липса на участие на държавни ресурси
(63)
Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че именно те са изплащали пряко по промишлените тарифи на електроразпределителните дружества, без средствата да остават под контрола на държавата и следователно, в съответствие със съдебната практика по делото PreussenElektra, въпросният режим не е включвал държавни ресурси.
(64)
Потребителите с голямо енергопотребление посочват, че между установяването на тарифите в края на 2004 г. и приемането на механизма за възстановяване на дефицита чрез потребителите, което се случи едва през юни 2006 г., е изтекъл определен период от време. В решението за започване на процедурата Комисията твърди, че са използвани държавни ресурси поради въвеждането на налог върху сметките на потребителите на енергия, окачествена като парафискална такса. Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че ако това предположение бъде прието, мярка, която не е представлявала помощ през 2005 г., би се трансформирала в помощ (последваща) през 2006 г., което би било в противоречие с основните принципи на правото на Съюза, като правната сигурност и оправданите правни очаквания. Тези потребители посочват, че дали дадена мярка има естество на помощ зависи единствено от обстоятелства, които са съществували към датата на приемането ѝ, и не може да зависи от бъдещите развития, особено когато те не могат да бъдат логично предвидени. Цитат от генералния адвокат Jacobs по дело Van Calster (14): „положението трябва да се преценява към датата на първоначалното установяване на таксите и да не може да се променя със задна дата“.
(65)
Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че регулираните тарифи от 2005 г. не представляват държавна помощ за тази година. Тези предприятия посочват, че при тези обстоятелства анализът на механизма за финансиране е без значение, тъй като въпросният механизъм не е бил въведен до 2006 г. Проучването на метода на финансиране би било от значение само ако мярката е била държавна помощ от самото начало. Тъй като тарифите не са включвали помощи, според мнението на потребителите с голямо енергопотребление Комисията не може да се позове на налога, за да достигне до противоположния извод.
(66)
Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че в случая с парафискалните такси начинът на финансиране на дадена мярка при всички случаи е от значение за оценяване на държавната помощ, само когато таксата е „задължително свързана по предназначение с помощта“, т.е. когато е налице пряка и непосредствена връзка между мярката и нейното финансиране (15). Потребителите с голямо енергопотребление отричат съществуването на такава връзка, тъй като налогът е предназначен да покрие дефицит, произтичащ от преустановяването на регулираните дейности, засягащи не само доставката на електроенергия по регулирани тарифи, но също и други разходи на системата. Поради това налогът не е била наложен специално за покриване на загубите, произтичащи от доставката по регулирани тарифи. На второ място, не е имало пряка или непряка връзка между нивото на тарифите и наложения налог, тъй като тарифата, определена през 2004 г., е била безусловна (не е била предмет на допълнителни корекции през следващите години).
(67)
Потребителите с голямо енергопотребление също твърдят, че налогът не е представлявал парафискална такса или данък, тъй като не е бил фискална мярка съгласно испанското право. Фискалните мерки се използват за финансиране на публични разходи, докато в този случай налогът е имал за цел да се възстанови дефицитът, генериран от частните оператори (електроразпределителни дружества), извършващи регулирани дейности в рамките на електроенергийната система. В съответствие с испанската конституция нова данъчна мярка може да бъде въведена само със закон (а не чрез кралски указ). От друга страна държавата никога не е собственик, нито може да разполага с приходите от налога, тъй като тези средства се прехвърлят към депозитна сметка, управлявана от CNE, и държавата не може да ги присвои. Процесът на ликвидация е напълно автоматичен и CNE няма право на преценка, автономия и контрол върху предназначението или размера на средствата, които трябва да се изплатят на различните участници.
(68)
Според потребителите с голямо енергопотребление Комисията отчита този факт в своето решение за невъзвръщаемите разходи на Испания (16), в което посочва, че „транзитното преминаване на средства през CNE има преди всичко счетоводен характер“, и не стига до извод, че мярката включва държавни ресурси.
(69)
Тези потребители твърдят, че положението е същото като при „невъзвръщаемите разходи“, тъй като и в двата случая правителството въведе налог за компенсиране на постоянните разходи на системата. Изглежда същият начин на разсъждение е бил приложен и в случая, засягащ Обединеното кралство (17).
Липса на въздействие върху конкуренцията и търговията
(70)
Asturiana de Zinc и Alcoa твърдят, че поради особеностите на пазарите на алуминий и цинк, никоя мярка по отношение на цената на електроенергията, използвана за производството на тези метали, не засяга търговията в Съюза, тъй като металите са базови продукти и цените им се определят в световен мащаб на Лондонската борса за метали. При тези обстоятелства разликите в местните разходи за производство не водят до разлики в световните цени.
(71)
Двете дружества твърдят, че при нарастващия недостиг на производство на алуминий и цинк в Съюза търсенето се задоволява във все по-голяма степен чрез износ от трети държави.
(72)
Ако производството на алуминий и цинк в Испания се преустанови, нито един нов участник на пазара от Съюза няма да запълни тази ниша, тъй като заводите (за алуминий) в Съюза работят на пълен капацитет и нито един нов или вече установен производител не би имал стимул да увеличи капацитета си, тъй като перспективите за използването на енергия на достъпни цени в дългосрочен план са несигурни. Следователно недостигът ще бъде преодолян изключително чрез внос.
(73)
Alcoa също е на мнение, че тарифите не застрашават интересите на останалите европейски производители, тъй като те предлагат електроенергия на цена, идентична на средната цена, плащана от други производители на алуминий в ЕС-25.
Дори ако промишлените тарифи по безсрочни договори представляваха помощ, то тя щеше да е „вече съществуваща помощ“
(74)
Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че оспорваните тарифи са съществували преди присъединяването на Испания към ЕС.
(75)
Въпреки че наименованието „тарифа G4“ беше въведено официално с министерското постановление от 6 март 1986 г., на практика тя съществува от преди 1 януари 1986 г. - датата на присъединяване на Испания към Съюза - тъй като съответства на предишната „тарифа I, промишлена, дългосрочно потребление“, установена с министерското постановление от 14 октомври 1983 г., т.е. преди присъединяването на Испания. Всички крайни потребители на електроенергия, ползващи се от промишлена тарифа I, преминаха автоматично към тарифа G4, която представлява същата тарифа, но с друго наименование.
(76)
Другите тарифи по безсрочни договори също бяха изрично предвидени в министерското постановление от 1983 г.
(77)
От друга страна, според потребителите с голямо енергопотребление мярката би представлявала съществуваща помощ съгласно член 15 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (18) поради изтичането на давностен срок от десет години.
Оправданите правни очаквания биха попречили на възстановяването на помощите
(78)
Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че дори и да се предположи, че тарифите не могат да се считат за съществуваща помощ, принципът на оправданите правни очаквания би попречил на нейното възстановяване. През цялата 2005 г. тарифите представляваха преки плащания между частни оператори. Потребителите не биха могли да предвидят, че тарифите, определени през декември 2004 г., ще бъдат преобразувани в помощ по силата на правителствена мярка, приета през юни 2006 г.. Никой икономически оператор, колкото и разумен да е той, не е в състояние да предвиди тази промяна в правното си положение. Поради тази причина потребителите са имали оправдани правни очаквания, че тарифите им не включват държавна помощ.
КОМЕНТАРИ НА ПРАВИТЕЛСТВОТО НА АВТОНОМНА ОБЛАСТ ГАЛИСИЯ И АВТОНОМНА ОБЛАСТ АСТУРИЯ
(79)
По отношение на евентуалните помощи за потребителите с голямо енергопотребление правителството на автономна област Галисия твърди, че Комисията погрешно е използвала цената на „общия резерв“ като заместител на пазарната цена, тъй като тези потребители често сключват дългосрочни договори при много по-благоприятни условия.
(80)
Като се има предвид, че либерализацията на испанския пазар все още не е приключила, и по-специално липсата на двустранни договори между производителите и големите потребители, правителството на автономна област Галисия счита за целесъобразно като референтна стойност да се използват действителните разходи на производителите за доставката на електроенергия на тези клиенти. Друг начин за получаването на референта цена би бил тя да се образува въз основа на техническата библиография (Wilson, 1993 (19) и Castro-Rodríguez (20), 1999), като са вземат надлежно предвид цената на най-ефикасната за задоволяване на специфичните нужди на потребителите с високо енергопотребление технология, както и средната цена на електроенергията през различните часове на деня. Разликата между получената по този начин референтна цена и регулираната тарифа в сила през 2005 г. ще бъде много по-малка. Правителството на автономна област Галисия счита също, че при всички случаи всички испански потребители, включително тези с голямо енергопотребление, в даден момент ще дадат своя дял за възстановяването на дефицита, натрупан в резултат на прилаганите през 2005 г. ниски тарифи.
(81)
Освен това, според правителството на автономна област Галисия селективността на тарифната система през 2005 г. не е била законово обезпечена, тъй като държавата не е имала намерение да предостави предимство на крайните потребители, а просто е допуснала грешки при прогнозите си за пазарните тенденции и цени, въз основа на които е определила тарифите си през 2004 г. Правителството на автономна област Галисия също така оспорва заключението, че системата е оказала въздействие върху търговията в рамките на Съюза.
(82)
Забележките на автономна област Астурия са подобни на представените от правителството на Испания, към които правят препратка.
МНЕНИЕ И КОМЕНТАРИ НА ИСПАНИЯ
(83)
Испания твърди, че системата на регулираните тарифи през 2005 г. не е включвала помощи нито за крайните потребители, нито за електроразпределителните дружества.
Не съществува никаква причинно-следствена връзка между държавните мерки и дефицита и той не може да се припише на държавата
(84)
Испания счита, че дефицитът не може да бъде приписан на държавата, тъй като е бил причинен от непредвидими външни обстоятелства, а не от съзнателното намерение на държавата за субсидиране на определени дейности.
(85)
Испания твърди, че законодателството на Съюза в сила през 2005 г. не е възпрепятствало доставката на електроенергия по определени от държавата регулирани тарифи. Следователно регулаторната намеса на държавата е била юридически обоснована като израз на националния суверенитет. Един такъв суверенен прерогатив е определянето на тарифи така, че предполагаемите разходи да отговарят на предполагаемото търсене.
(86)
Испания заявява, че дефицитът за 2005 г. е бил причинен от несъответствие между прогнозите на правителството за цените на едро на електроенергията и реалните цени, регистрирани в „общия резерв“. Цените през 2005 г. са били твърде високи, за да бъдат предизвикани от непредвидими причини, представляващи непреодолима сила.
(87)
Тъй като събитието, довело до предполагаемата помощ, е било нарастване на цените на едро над прогнозите, предполагаемото предимство не би могло да се припише на правен инструмент. Дори да се допусне, че такова предимство е съществувало (quod non), то би било породено от обстоятелства, които не са свързани с намеренията на държавата. Съществуването на непреодолима сила, според Испания, прекъсва причинно-следствената връзка между административното решение за определяне на тарифите и конкурентното предимство, което би довело до държавна помощ. Дори да се предположи (quod non), че е изпълнено обективното условие за наличие на причинно-следствена връзка, не би било налично субективното условие за преднамереност (отговорност) от страна на държавата.
Липса на участие на държавни ресурси
(88)
Испания посочва, че тарифите не включват публични средства. На първо място в това отношение Испания твърди, че налогът не е „такса“ по смисъла на съдебната практика на Съда на Европейския съюз в сферата на парафискалните такси, тъй като не е събиран от държавата и няма характер на такса. Според Испания налогът е неразделна част от тарифата и има същото естество. Следователно тарифата представлява частна цена.
(89)
На второ място, средствата не се събират от държавата, нито са насочени към фонд, посочен от последната. Тарифите се налагат от електроразпределителните дружества, а не от държавата, и следователно са частни цени, които гарантират справедливо възнаграждение на участниците (предвидено в ЗЕС). Не са нито данъци, нито публични цени. Държавата не предоставя никакво плащане, по-скоро е системата, която би осигурила заплащане по силата на пазарните механизми за нерегулираните дейности и на установени от държавата тарифи за достъп за регулираните дейности. Тъй като в подобна система не съществува тежест за държавата, в нея не участват държавни ресурси (съгласно делото Sloman Neptune (21). Освен това тези средства не се вливат в държавната хазна, не са споменати в бюджетните закони, Сметната палата не им прави проверка и не могат да бъдат възстановени от длъжниците с административни средства. За дълговете към електроенергийната система не се прилага лихвеният процент, приложим за дълговете към държавата.
(90)
Испания отново заявява, че тези средства се управляват от испанския регулаторен орган CNE в качеството му на обикновен счетоводен посредник. Според Испания, в решението си за невъзвръщаемите разходи от 2011 г. (S.A. NN 49/99) Комисията вече е определила, че „транзитното преминаване на средства през CNE има преди всичко счетоводен характер. Финансовите средства, прехвърлени по сметката на името на CNE, никога не са били собственост на този орган и незабавно се изплащат на бенефициерите в съответствие с предварително определен размер, който CNE не може да променя по никакъв начин“. Въз основа на тази констатация Комисията стигна до заключението, че „не е в състояние да определи дали приходите от таксата, установена в рамките на режима на невъзвръщаеми разходи, представляват държавни ресурси“.
Липса на предимства
(91)
Испания не споделя мнението на Комисията, че тарифите са предоставили икономическо предимство на крайните потребители (или на електроразпределителните дружества).
(92)
Що се отнася до крайните потребители, като припомня, че дефицитът е произтекъл от непреодолима сила, Испания твърди, че това не е облагодетелствало големите потребители, тъй като е дало отражение плюс лихви върху тарифите през следващите години. Следователно предполагаемото икономическо предимство, произтичащо от по-ниска цена на електроенергията, е само привидно, тъй като потребителите са върнали заедно с лихвите разликата спрямо цените на свободния пазар.
Доставката по регулирани тарифи представлява услуга от общ икономически интерес
(93)
Испания твърди, че през 2005 г. наличието на регулирани тарифи не е било в противоречие със законодателството на Съюза, тъй като крайният срок за либерализация на пазара за всички потребители, включително битовите потребители, е бил 1 юли 2007 г.
(94)
По-специално, според испанските власти доставката на електрическа енергия е услуга от общ интерес и държавата трябва да се намеси, за да се избегнат злоупотреби с господстващо положение, произтичащо от наличието на една-единствена мрежа (естествен монопол).
(95)
Параметрите за определяне на тарифите са били установени по обективен и прозрачен начин. Сложната регулаторна рамка, при която се определят тарифите, и процедурата по ликвидация показват, според испанските органи, че тарифната система се основава на задълбочен анализ на разходите и приходите на системата, както и на анализ на търсенето на електроенергия.
Ангажимент на Испания
(96)
Както е посочено в съображения 25 и 26, генерираният през 2005 г. дефицит е изплатен чрез годишни вноски с лихвен процент, равен на EURIBOR без спред. Без това да засяга коментарите ѝ, Испания пое ангажимент да увеличи със задна дата лихвения процент за потребителски дружества, свързани към мрежа с напрежение над 1 kV. Това увеличение ще бъде пропорционално на вноската за дефицита от 2005 г. на потребителските дружествата, които са предмет на процедурата в ход и които са получавали доставка по пакетни тарифи. То ще се равнява на спред от 65 б.т. над референтния EURIBOR, като по този начин се привежда в съответствие с процента, прилаган за дефицита през следващите години.
(97)
Съответната сума ще бъде изплатена от потребителските дружества по следния начин: по отношение на годишните плащания по тази част от дефицита от 2005 г., която вече е изплатена, ще се приложи увеличение единствено на таксата за достъп; по отношение на сумите, които все още не са изплатени, за всяка следваща годишна вноска ще се прилага директно по-висок лихвен процент, отново под формата на увеличение на тарифите за достъп.
5. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(98)
Една мярка представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, ако са изпълнени следните условия: а) мярката предоставя икономическо предимство на бенефициера, б) предоставя се от държавата или чрез публични ресурси, в) е селективна, г) засяга търговията в рамките на Съюза и може да наруши конкуренцията в рамките на Съюза. Тъй като всички тези условия трябва да бъдат изпълнени, Комисията ще ограничи оценката си до наличието на икономическо предимство за бенефициерите.
Наличие на икономическо предимство
(99)
Дружествата се считат за облагодетелствани по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, ако им бъде предоставено икономическо предимство, което не биха могли да получат под друга форма в пазарни условия. В настоящия случай разследването трябва да оцени, като се вземе предвид и изплащането на дефицита на електроенергийната система през 2005 г., дали е имало положителна разлика между установените през 2005 г. регулирани тарифи и пазарните цени, на които потенциалните бенефициери би трябвало да са закупили електроенергията и предоставените им услуги в рамките на тарифния режим. Всяко предимство по отношение на пазарните условия следва да се разглежда във връзка с действителните пазарни цени. Тези аспекти, а именно съществуването на положителни разлики или липсата на такива, между цените на електроенергията от „общия резерв“, пазарните цени и регулираните тарифи, и изплащането на дефицита, са последователно разгледани по-долу.
Сравнение със средните цени на електроенергията от „общия резерв“
(100)
Средните цени на електроенергията от „общия резерв“ са индикатор за общото ниво на пазарните цени на едро. Тази референтна средна цена е била 59,47 EUR/MWh през цялата 2005 г. Както е описано и онагледено в съображение 19 (графика 1), за седем непоследователни месеца през 2005 г. средните цени на едро са били по-високи от цените на електроенергията по регулираните пакетни тарифи, прилагани към всички крайни потребители. Следователно средната тарифа, определена с Наредба № 2392/2004, изглежда е дала положителна разлика в полза на всички крайни потребители, които са избрали регулираните тарифи, поне за повечето месеци на 2005 г.
(101)
Въпреки това за месечни периоди, по-кратки от една година, такава разлика не е била налична - например за петте месеца между януари и май 2005 г., поради което и не е било налице предимство за цялата система на регулираните тарифи. Освен това, ако се направи съпоставка на периоди, надвишаващи една година, например до 30 декември 2007 г., евентуалното предимство, акумулирано от юни 2005 г., изобщо не е било налице поради спада в средните цени на „общия резерв“, които намаляха драстично, достигайки до 37 EUR/MWh през март 2007 г., докато заложените в регулираните тарифи цени през същия период бяха около 68 EUR/MWh. Всъщност от октомври 2006 г. цените на електроенергията по регулираните тарифи са били много по-високи от цените на едро за доставка (вж. графика 1). Съответно, икономическите ползи и предимства за потребителите, получаващи доставка по регулирани тарифи, налични, когато цените на „общия резерв“ са по-високи от цените на електроенергията по регулираните тарифи, може и да се неутрализират, когато цените на „общия резерв“ са по-ниски от цените на електроенергията, заложени в регулираните тарифи.
(102)
От това следва, че както за по-кратки от една година месечни периоди през 2005 г., така и за двугодишни периоди, обхващащи част от 2005 г., цените на електроенергията по приложимите през 2005 г. регулирани тарифи не изглежда да са предоставили предимство на групата от потребители, получавали доставка по регулирани тарифи, в сравнение с цените на електроенергия на едро от „общия резерв“ При все това е факт, че приходите от таксите за достъп и регулираните тарифи, заплащани от цялата електроенергийна система, не са били достатъчни, за да се покрият разходите на регулираната система през 2005 г. Следователно е необходимо да се разгледа дали се въвежда подходящ механизъм, гарантиращ изплащането на дефицита.
Изплащане на дефицита на електроенергийната система през 2005 г.
(103)
Както е обяснено в съображения 15, 20 и 22, отчетите на електроенергийната система през 2005 г. включват всички регулирани разходи и приходи на системата, без определени приходи да се разпределят за специфични разходи. Например, разходите за пренос и разпределение (4 410 млн. евро) или разходите за помощи за когенерация и за възобновяеми източници на електроенергия (2 701 млн. евро) нито бяха разделени съответно между регулираните приходи от пакетните тарифи на регулирания пазар и/или приходите от регулираните такси за достъп на свободния пазар, нито бяха финансирани при разграничение между тези два вида приходи. Всъщност всички потребители на системата извличат полза и би могло да се очаква да допринесат за покриването на разходите за помощи за ефективни начини на когенерация и за възобновяеми източници на електроенергия, или за услугите по преноса и разпределението. В тази система на некумулативни разходи за всяка тарифа, е невъзможно разходите да се разпределят обективно със задна дата на потребителите на свободния пазар и на потребителите на регулираните тарифи, а в рамките на втората категория - и на 25-те тарифни нива, приложими през 2005 г. От това следва, че е уместно да се анализират потенциалните предимства или липсата на такива в резултат на дефицита за 2005 г. за електроенергийната система като цяло.
(104)
Във връзка с това в Испания е създаден механизъм за възстановяване в пълен размер на дефицита от 2005 г., който е съвместим с универсалността на отчетите на приложимата по това време система. Проблемът с дефицита на регулирани приходи на електроенергийната система за покриване на разходите на системата беше решен чрез вливане на средства, събрани чрез „такса със специална цел“, предвидена в Кралски указ 809/2006. Възстановяването започна от средата на 2006 г. чрез прилагане на налог от 1,378 % върху пакетните регулирани тарифи и 3,975 % върху таксите за достъп и след това на налози, необходими за възстановяването на сумата от 3,8 милиарда евро, плюс лихвите, за период от 14,5 години, който приключва през 2020 г. (вж. съображения 25 и 26).
(105)
От това следва, че с увеличението, необходимо за последващото изравняване на отчетите на системата от 2005 г., приходите от специалната вноска, предназначени за финансирането на дефицита от 2005 г., позволяват да бъдат изплатени сметките за електроенергия на потребителите на системата, макар и със значително закъснение.
(106)
При тези обстоятелства, единствената спорна характеристика на избрания през 2006 г. метод за изплащане на дефицита на електроенергийната система през 2005 г. и за изравняване на отчетите би била ниският лихвен процент, приложим първоначално за годишните плащания за възстановяване на дефицита, а именно референтният EURIBOR без спред. Както е посочено по-подробно в съображения 96 и 97, Испания се е ангажирала да увеличи лихвените проценти, приложими за потребителските дружества - предмет на настоящата процедура. Испания поема ангажимент да приложи спред от 65 б.т. над референтния лихвен процент.
(107)
Въвеждането на това изменение на първоначално прилаганата за възстановяване на дефицита от 2005 г. мярка, което изключва битовите потребители и малките предприятия, абонирани на по-високи регулирани тарифи в сравнение с механизма за корекции, изключва всякакво хипотетично предимство за предприятията в резултат на разсрочването на плащанията от 2006 г. насам. Освен това прилагането на налог към стойността на тарифата води до пряко пропорционална зависимост за всяко дружество между абсолютната стойност на възстановената сума и потреблението му на електроенергия. Колкото повече електроенергия се консумира, толкова по-голям е налогът.
Сравнение с цените на пазара на електроенергия
(108)
На второ място, както изтъкват някои заинтересовани страни, цените на електроенергията, регистрирани в „общия резерв“, не представляват адекватна база за сравнение на цените на електроенергията, плащани от големите потребители в контекста на регулирани тарифи, и пазарните цени. Всъщност с оглед на данните от доклада от 2005 г. на оператора на електроенергийния пазар OMEL, само седем крайни потребители са представлявали 5 % от идващата директно от „общия резерв“ електроенергия, в сравнение със стотици промишлени потребители и големи дружества. Промишлените потребители и други големи потребители, по-специално тези с голямо енергопотребление, за които енергията представлява значителна част от производствените разходи (обикновено 30-40 % за производството на алуминий), искат и получават предвидими условия за цените и доставките. Тези условия фигурират в договори със срокове над един ден. Цените, котирани на час при овърнайт пазар, като при „общия резерв“ на електроенергия, илюстрират средните пазарни цени за доставчиците, обслужващи разнороден набор от клиенти, включително битовите потребители. При все това те не са подходяща база за определяне на цените, които трябва да плащат потребителите с голямо енергопотребление на свободния пазар по договори със срокове над един ден. Противно на становището, изразено в решението за започване на процедурата, разследването показа, че по-ниските от средните цени за „общия резерв“ регулирани тарифи не водят непременно до предимство при пазарните условията за промишлените потребители, тъй като цените на „общия резерв“ не са пазарните цени за по-голямата част от тези потребители, с което се разсейват съмненията в това отношение.
(109)
Освен това изборът в полза на свободния пазар не е бил необратим в Испания през 2005 г. Потребителите са могли непрекъснато да избират сред най-изгодните оферти на регулирания пазар и свободния пазар, което е довело до определено сближаване на цените. Възможността за смяна на опциите за доставка непременно създава предпоставка за намаляване на цените на пазара на дребно по време на най-големите увеличения на цените на едро, като регистрираните в Испания от април 2005 г., докато - когато тази ситуация се обърне, се наблюдава обратният стимул - увеличаване на цените на свободния пазар с цел привеждането им в съответствие с най-високите нива на регулираната тарифа.
(110)
Както бе потвърдено от Асоциацията на независимите доставчици (съображения 42-49), през 2005 г. доставчиците на свободния пазар е трябвало да изпълнят договорите си или да ги прекратят едностранно, ако е възможно, или да предоговарят и да коригират в посока увеличаване цените си, като по този начин поемат риска клиентите да изберат регулирания пазар. Загубите, които доставчиците на свободния пазар твърдят, че са понесли, показват, че цените на свободния пазар през 2005 г., по-специално тези по договорите за една година, които са били изпълнени, са се задържали близко до нивата на съответните регулираните тарифи и поради това тарифите на практика не са осигурили икономическо предимство спрямо реалните цени на свободния пазар.
(111)
Това предполага, че двама хипотетични промишлени потребители, които се конкурират помежду си, би трябвало да имат, при сходни останали фактори, почти едни и същи разходи за електроенергия, ако единият е работил по договор за доставка на електроенергия със срок от една година (от януари до декември 2005 г.) по цените на свободния пазар, а другият е извършвал доставка по регулираните тарифи в рамките на същия период. Всъщност единственото въздействие, оказано от нивото на регулираните тарифи върху цените на свободния пазар през 2005 г., се е изразявало в предоставянето на потребителите на свободния пазар на косвена полза, състояща се в ограничаване на увеличението на цените, дори да се приеме, че такова увеличение е било договорно възможно в хода на годината или за по-дълъг срок (обхващащ цялата 2005 г.). На практика реалната или потенциалната конкуренция между промишлените потребители, които са се снабдявали с електроенергия съответно на свободния или на регулирания пазар, не би могла да бъде нарушена от регулираните тарифи.
(112)
Трето, в своето решение за започване на процедурата Комисията изтъкна по-специално ниските нива на регулираната тарифа (23,9 EUR/MWh и 27,0 EUR/MWh), които бяха прилагани през 2005 г. съответно за големите промишлени потребители (тарифа G4) и големите промишлени потребители на безсрочни договори (напр. тарифа 3.4), както е показано в таблица 3 от съображение 30. Както посочват някои трети страни, нивата на регулираните тарифи, които са предмет на оспорване в решението за започване на процедурата, не представляват тарифи, а средни цени след отстъпките. Без отстъпките нивата на базовата тарифа, определени в Указ 2392/2004, които са показани в таблица 1, са били съответно 56,12 EUR/MWh (тарифа 3.4) и 25,44 EUR/MWh (тарифа G4).
(113)
Във връзка с това в рамките на официалното разследване са представени доказателства, че регулираните тарифи, приложими към промишлените потребители, посочени в решението за започване на процедурата, са били на нивото на пазарните цени, приложими за целия период между януари и декември 2005 г., както следва:
(114)
На първо място, бяха предоставени доказателства, че са били налице двустранно договорени пазарни цени на стойност 34,45 EUR/MWh, приложими към потребители с голямо енергопотребление на свободния пазар през 2005 г. (съображения 55-57). Предвид включения в нея марж на пазарна реализация, по-малък от средния марж от десет евро, посочен в решението за започване на официална процедура по разследване, тази пазарна цена сочи цена за доставка около 25,44 EUR/MWh по най-ниската регулирана тарифа (G4) (23,9 EUR/MWh последваща средна цена). Като се вземат предвид обективните разлики, свързани с доставките по регулираната тарифа, напр. 9,7 пъти по-високите обеми на доставките, инвестициите в оборудване за контрол и сроковете за плащане, фактът, че регулираната тарифа е била по-ниска, не изглежда да е предоставил неправомерно икономическо предимство на бенефициерите.
(115)
На второ място, наличните доказателства показват, че през декември 2004 г. са могли да бъдат сключени едногодишни договори за доставка на основно натоварване, основани на пазарни цени от 31,05 EUR/MWh, за периода януари-декември 2005 г. Регистрирана е крайна пазарна цена (с допълнителни услуги и такса за достъп) от 36,67 EUR/MWh, което е по-малко от съответната основна тарифа (тарифа 3.4) за промишлени потребители на безсрочни договори със силна модулация на натоварването (вж. съображения 16, 18 и 58).
(116)
Допълнителните отстъпки при регулираните тарифи за управление на търсенето (например модулация на натоварването, непрекъсваемост) позволяват да се постигнат най-ниски средни цени на регулирания пазар за потребителите, които предоставят такива услуги (22). Тези отстъпки, които не са специално разгледани в решението за започване на процедурата, са били предназначени за заплащането на ориентирани към търсенето полезни услуги за мрежата, изискващи корекции, инвестиции или ограничения в рамките на търговски или промишлени процеси. Модулацията на натоварването изисква промишлените или търговските процеси с голямо енергопотребление да се извършват в ненатоварените периоди, а не в пиковите часове, като по този начин се намалява потреблението и напрежението в електрическа мрежа. Аналогично, услугите по непрекъсваемост, предоставяни на мрежата, са икономически полезни, тъй като изискват съгласието на даден промишлен потребител операторът на системата да може прекъсва доставката на електроенергия с кратко предизвестие (от няколко секунди до два часа) и за дълъг период (от един до дванадесет часа), какъвто беше случаят със съответните регулирани тарифи в Испания.
(117)
Ползите от тези услуги, а именно гарантиране на непрекъснатост на доставката на електроенергия, са признати в законодателството на Общността. Директива 2005/89/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 януари 2006 г. относно мерки за гарантиране сигурност на доставките на електрическа енергия и инфраструктурните инвестиции (23) изисква от държавите членки да вземат предвид техниките за управление на търсенето и да предприемат мерки за намаляване на пречките, които препятстват сключването на безсрочни договори, с цел да се поддържа баланса между търсенето и предлагането. Тези услуги допълват и може дори да заменят други регулаторни средства, използвани от оператора на мрежата за осигуряване на съответствие между предлагането и търсенето на електроенергия в мрежата, като по този начин се избягват смущения и прекъсвания на електроенергията, които от социална и икономическа гледна точка са скъпоструващи и могат да доведат до налагане на санкции или задължения.
(118)
Конкретно в случая с Испания липсата на голям капацитет за междусистемно свързване с други държави членки и значителното навлизане на периодични доставки от възобновяеми енергийни източници през 2005 г. правят тези услуги особено ценни. Мащабът на тяхната икономическа стойност и евентуалните разходи, които е възможно да се избегнат в рамките на електроенергийната система, могат да бъдат илюстрирани чрез направените от испанския оператор на мрежата Red Eléctrica de España разходи за покупката на услуги по балансиране. През 2005 г. Red Eléctrica de España плащаше средно по 65 EUR/MWh за услуги по вторично регулиране за увеличаване на енергията (добавяне на допълнителна енергия в рамките на срок между 15 секунди и 15 минути за балансиране на мрежата); за третично регулиране на увеличаването (добавяне на допълнителна енергия в рамките на срок между 15 минути и 2 часа за попълване на енергийните резерви след вторичното регулиране), като средната цена през 2005 г. е била 78 EUR/MWh, с увеличения до 600 EUR/MWh (24). За улесняване на търсенето и пренасочването му от пиковите часове (модулация на натоварването) или с цел предлагане на капацитет за намаляване на търсенето в критични ситуации (услуги по непрекъсваемост), отстъпките за съответните регулирани тарифи (напр. около 32 EUR/MWh за тарифа 3.4) изглеждат икономически обосновани.
(119)
При липса на такива отстъпки за мерки за управление на търсенето, регулираните тарифи за потребителите, свързани към мрежата за високо напрежение (тарифи 1.4 и 2.4), биха били на много по-високо ниво (между 58 и 61 EUR/MWh) за базовата тарифа и 76,2 EUR/MWh за действителната средна цена. При сравнение с пазарните цени от 31,05 EUR/MWh за периода от януари до декември 2005 г., не може да се счита, че пазарните цени са били по-високи от регулираните тарифи, приложими за по-голямата част от промишлените и търговските потребители с голямо потребление.
(120)
Това означава, че макар цените на електроенергията, регистрирани в „общия резерв“, да не са подходяща база за сравнение на цените за електроенергия, заплащани от големите промишлени и търговски потребители, реалните пазарни цени за доставката на електроенергия на крайни потребители по регулираните тарифи през 2005 г. са били съобразени със съответните нива на регулираните тарифи.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЯ ОТНОСНО МЯРКАТА
(121)
С оглед на горните съображения, Комисията смята за установено, на първо място, че предприятията, на които е била доставяна електроенергия по пакетни регулирани тарифи, не са извлекли ползи от нивото на тези тарифи и на второ място, предвид поетия от Испания ангажимент за изменение на мярката, закъснението на тези дружества в плащането на част от сметките им за електроенергия за 2005 г. ще доведе до натрупване на съответен лихвен процент.
(122)
Следователно тази мярка не води до икономическо предимство в полза на потребителските дружествата. Тъй като критериите по член 107, параграф 1 от ДФЕС са кумулативни, не е необходимо да се разглежда дали са изпълнени другите критерии.
(123)
Следователно Комисията стига до заключението, че с оглед на схемата, приета от Испания за събиране на дълга от крайните потребители към електроенергийната система, системата на регулирани тарифи, прилагана през 2005 г., не е довела до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Това заключение се отнася за ситуацията и периода от време, обхванати от жалбата, без да се засяга евентуалната оценка от страна на Комисията на мерките, предприети от Испания след 2005 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Системата на регулирани тарифи, приложена от Кралство Испания през 2005 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.
Съставено в Брюксел на 4 февруари 2014 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-4 ta' Frar 2014
dwar l-għajnuna mill-istat Nru S.A.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06) implimentata minn Spanja
It-Tariffi tal-Elettriku ta' Spanja: il-konsumaturi
(notifikata bid-dokument C(2013) 7741)
(It-test bl-Ispanjol biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2014/456/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq (1) u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
B'ittra bid-data tas-27 ta' April 2006, l-impriżi Céntrica plc u Céntrica Energía S.L.U. (minn hawn 'il quddiem imsejħa b'mod kollettiv “Céntrica”) ressqu ilment quddiem il-Kummissjoni rigward is-sistema tat-tariffi tal-elettriku regolati implimentata fi Spanja fl-2005.
(2)
B'ittra bid-data tas-27 ta' Lulju 2006, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Spanjoli jipprovdu informazzjoni dwar il-miżura ta' hawn fuq. Il-Kummissjoni rċeviet din l-informazzjoni permezz ta' ittra bid-data tat-22 ta' Awwissu 2006.
(3)
Fit-12 ta' Ottubru 2006, il-każ ġie irreġistrat bħala għajnuna mhux innotifikata (il-Każ NN 66/06).
(4)
B'ittra bod-data tad-9 ta' Novembru 2006, l-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Spanjoli aktar kjarifiki dwar il-miżura ta' hawn fuq. L-awtoritajiet Spanjoli wieġbu b'ittra bid-data tat-12 ta' Diċembru 2006.
(5)
B'ittra bid-data tal-24 ta' Jannar 2007, il-Kummissjoni infurmat lill-awtoritajiet Spanjoli li ddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tal-miżura.
(6)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(7)
L-awtoritajiet Spanjoli ppreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom b'ittra bid-data tas-26 ta' Frar 2007.
(8)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand il-partijiet interessati li ġejjin: il-Gvern Reġjonali ta' Galicia (Xunta de Galicia) (ittra bid-data tat-23 ta' Marzu 2007) Céntrica (ittri bid-data tas-26 ta' Marzu 2007 u t-3 ta' Lulju 2007), ACIE - Assoċjazzjoni ta' Fornituri tal-Enerġija Indipendenti (ittra bid-data tas-26 ta' Marzu 2007), il-Gvern tal-Asturias (ittra bid-data tas-27 ta' Marzu 2007), AEGE - Assoċjazzjoni tal-Enerġija-Utenti Intensivi (ittra bid-data tat-2 ta' April 2007, b'suppliment tal-21 ta' Novembru 2011), Asturiana de Zinc - AZSA (ittra bid-data tat-3 ta' April 2007), Alcoa (ittra bid-data tat-3 ta' April 2007), UNESA - l-Assoċjazzjoni tal-Industrija Elettrika Spanjola (ittra bid-data tal-25 ta' April 2007), ENEL Viesgo (ittra bid-data tas-26 ta' April 2007), Iberdrola (ittra bid-data tas-26 ta' April 2007), Union Fenosa Distribución (ittra bid-data tas-27 ta' April 2007), Hidrocantábrico Distribución Electrica (ittra bid-data tas-27 ta' April 2007), Endesa Distribución Electrica (ittra bid-data tas-27 ta' April 2007).
(9)
B'ittri bid-dati tal-15 ta' Mejju 2007 u s-6 ta' Lulju 2007, il-Kummissjoni ressqet il-kummenti tal-partijiet interessati lill-awtoritajiet Spanjoli, li ngħataw l-opportunità li jirreaġixxu; il-kummenti tagħhom waslu b'ittra bid-data tat-2 ta' Awwissu 2007.
(10)
Informazzjoni ulterjuri ġiet ippreżentata minn Céntrica b'ittri bid-dati tal-1 ta' Ġunju 2007, it-28 ta' Awwissu 2007, l-4 ta' Frar 2008 u l-1 ta' Marzu 2008, minn AEGE b'ittra bid-data tal-21 ta' Novembru 2011 u minn Ferroatlántica b'ittra bid-data tal-5 ta' Diċembru 2011.
(11)
B'ittri bid-dati tat-30 ta' Lulju 2009, id-19 ta' Marzu 2010, is-6 ta' Ottubru 2011, it-12 ta' April 2012, il-31 ta' Awwissu 2012, l-4 ta' Frar 2013 u s-17 ta' Lulju 2013, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Spanjoli jipprovdu aktar kjarifiki dwar il-miżura. L-awtoritajiet wieġbu b'ittri bid-dati tal-5 ta' Ottubru 2009, is-26 ta' April 2010, is-7 ta' Diċembru 2011, it-12 ta' Ġunju 2012, it-18 ta' Ottubru 2012, il-11 ta' Frar 2013 u l-4 ta' Ottubru 2013.
(12)
Fid-19 ta' April 2013, il-fajl inqasam f'żewġ partijiet: il-każ preżenti, jiġifieri l-Każ SA.21817 (C 3/07, ex NN 66/06), li jikkonċerna l-għajnuna lill-utenti finali tal-elettriku u l-Każ SA.36559 (C 3a/07, ex NN 66/06), li jikkonċerna l-għajnuna lid-distributuri tal-elettriku. Id-deċiżjoni preżenti tindirizza biss l-għajnuna possibbli lill-utenti finali tal-elettriku inkluża fl-ambitu tal-proċedura, jiġifieri, l-esklużjoni ta' unitajiet domestiċi u negozji żgħar.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURA
IS-SISTEMA TAL-ELETTRIKU SPANJOLA FL-2005
(13)
Fil-qafas leġiżlattiv stabbilit bil-Liġi 54/1997 tas-27 ta' Novembru 1997 (Ley del Sector Eléctrico, minn hawn 'il quddiem “LSE”) applikabbli fl-2005, il-provvista tal-elettriku għall-utenti finali b'tariffi rregolati ġiet ikkategorizzata bħala attività rregolata. Dan il-kompitu kien assenjat mil-Liġi għad-distributuri.
(14)
Fl-2005 l-utenti finali tal-elettriku kollha fis-suq Spanjol setgħu jagħżlu jinnegozjawx il-kuntratti ta' provvista ma' fornituri indipendenti jew jiġux ipprovduti b'tariffi rregolati stabbiliti mill-Istat. Fis-suq regolat, kull utent finali li talab dan kellu d-dritt li jkun provdut mid-distributur lokali tiegħu bit-tariffa rregolata integrali (prezz li jinkludi kollox) wara li ġew ikkunsidrati l-profil u l-volum ta' konsum tiegħu. Fis-suq ħieles, il-konsumaturi ħallsu tariffa għall-aċċess għan-netwerk, li kienet irregolata wkoll, li flimkien magħha riedu jlaħħqu mal-ispejjeż tal-provvista tal-enerġija. Mit-tlestija tar-riforma tas-settur tal-elettriku fl-2009, id-distributuri ma għadhomx ifornu l-elettriku bit-tariffi rregolati integrali.
(15)
It-tariffi rregolati integrali u l-ħlas għall-aċċess għan-netwerk irregolat ġew deċiżi ex ante għas-sena sħiħa, normalment qabel it-tmiem tas-sena N - 1, iżda jistgħu jiġu aġġustati matul is-sena (3). Madankollu, iż-żidied annwali fit-tariffi kienu suġġetti għal-limitu massimu (4). Fil-prinċipju, it-tariffi u l-ħlas ġew stabbiliti, fuq il-bażi ta' tbassir, biex jiġi żgurat li d-dħul irregolat li jirriżulta mill-applikazzjoni tagħhom ikun biżżejjed biex ikopri l-kost totali rregolat tas-sistema tal-elettriku. Dawn il-kosti irregolati tas-sistema kienu jinkludu, fl-2005, il-kosti tal-provvista tal-enerġija bit-tariffi integrali, il-kosti tax-xiri tal-enerġija minn skemi speċjali (sorsi rinnovabbli, koġenerazzjoni, eċċ.), il-kosti tat-trasport u d-distribuzzjoni, il-miżuri tal-ġestjoni tad-domanda, kosti addizzjonali tal-ġenerazzjoni tal-elettriku fil-gżejjer Spanjoli, is-sostenn għall-faħam, id-defiċits tas-snin ta' qabel eċċ. Ma kien hemm ebda regoli li jallokaw kategorija partikolari ta' dħul, jew proporzjon minnhom, għal kategorija partikolari ta' kosti jew proporzjon minnhom. Bħala riżultat, id-dħul mill-ħlas għall-aċċess għan-netwerk, pereżempju, fejn ma jkunx allokat bis-sħiħ jew f'parti għall-finanzi, pereżempju, is-sussidji għall-elettriku minn sorsi rinnovabbli jew elettriku pprovduti fil-gżejjer Spanjoli.
(16)
Fl-2005, kien hemm mill-anqas 25 tariffa rregolata għall-utenti finali, skont il-livell ta' konsum, il-profil ta' konsum, il-konsumatur maħsub u l-vultaġġ tal-konnessjoni tan-netwerk. Fl-istess ħin, disa' ħlasijiet għall-aċċess għan-netwerk irregolati ġew applikati għall-utenti finali fis-suq ħieles, b'bażi wkoll fuq il-vultaġġ tal-konnessjoni u karatteristiċi oħra.
(17)
Fit-30 ta' Diċembru 2004, l-awtoritajiet Spanjoli stabbilixxew it-tariffi tal-elettriku applikabbli fl-2005 (5), li jikkorrispondu mal-kategoriji tal-utenti li ġejjin:
TARIFFI INTEGRALI
Vultaġġ baxx
1.0.
Qawwa sa 770 kW
2.0.
Ġenerali, qawwa mhux fuq il-15-il kW
3.0.
Ġenerali
4.0.
Ġenerali, użu fit-tul
B.0
Dawl pubbliku
R.0
Tisqija Agrikola
Vultaġġ Għoli
Tariffi ġenerali
Użu fil-qosor
1.1.
Ġenerali, mhux fuq is-36 kV
1.2.
Ġenerali, bejn 36 u 72,5 kV
1.3.
Ġenerali, bejn 72,5 u 145 kV
1.4.
Ġenerali, fuq il-145 kV
Użu medju
2.1.
Mhux fuq is-36 kV
2.2.
Bejn 36 u 72,5 kV
2.3.
Bejn 72,5 u 145 kV
2.4.
Fuq il-145 kV
Użu fit-tul
3.1.
Mhux fuq is-36 kV
3.2.
Bejn 36 u 72,5 kV
3.3.
Bejn 72,5 u 145 kV
3.4.
Fuq il-145 kV
Tariffi tat-trazzjoni (Tarifas de tracción)
T.1
Mhux fuq is-36 kV
T.2
Bejn 36 u 72,5 kV
T.3
Bejn 72,5 kV u 145 kV
Tisqija Agrikola
R.1
Mhux fuq is-36 kV
R.2
Bejn 36 u 72,5 kV
R.3
Bejn 72,5 u 145 kV
G. Tariffa għal konsumaturi kbar (G4)
Tariffi għall-bejgħ lid-distributuri
D.1
Mhux fuq is-36 kV
D.2
Bejn 36 u 72,5 kV
D.3
Bejn 72,5 u 145 kV
D.4
Fuq il-145 kV
TARIFFI TA' AĊĊESS
Vultaġġ baxx
2,0 A
Tariffa ta' aċċess b'vultaġġ baxx ordinarja
2,0 NA
Tariffa ta' aċċess b'vultaġġ baxx sempliċi b'diskriminazzjoni tal-jum/tal-lejl
3,0 A
Tariffa ta' aċċess b'vultaġġ baxx ġenerali
Vultaġġ Għoli
3.1.A
Tariffa ta' aċċess għal vultaġġ mhux ogħla minn 36 kV (qawwa mhux fuq l-450 kW)
6.1
Tariffa ta' aċċess għal vultaġġ mhux ogħla minn 36 kV (qawwa fuq l-450 kW)
6.2
Tariffa ta' aċċess għal vultaġġ ogħla minn 36 kV u mhux ogħla minn 72,5 kV (qawwa fuq l-450 kW)
6.3
Tariffa ta' aċċess għal vultaġġ ogħla minn 72 kV u mhux ogħla minn 145 kV (qawwa fuq l-450 kW)
6.4
Tariffa ta' aċċess għal vultaġġ ogħla minn 145 kV (qawwa fuq l-450 kW)
6.5
Tariffa ta' aċċess għal skambji internazzjonali
(18)
Tariffi rregolati integrali jistgħu jinqasmu f'komponent maħsub li jkopri t-trasport, id-distribuzzjoni u l-kosti ġenerali tas-sistema (il-ħlas għall-aċċess għan-netwerk) u komponent li jirrifletti l-kost tal-akkwist tal-elettriku fis-suq tal-operaturi (komponent tal-enerġija). Barra minn hekk, sistema ta' skontijiet fuq tariffi integrali ġiet applikata għal servizzi tal-ġestjoni tad-domanda (pereż interruzzjonijiet aċċettati fil-provvista tal-enerġija fuq avviż jew konsum konċentrat matul sigħat kwieti. Mill-2005 Spanja introduċiet tibdil fis-sistema ta' tariffi rregolati. L-aħħar waħda saret fl-2013, meta Spanja adottat qafas leġiżlattiv ġdid għas-settur tal-elettriku (il-Liġi 24/13) li kien jinkludi, fost miżuri oħra, ir-riforma tar-regolament tal-prezzijiet tas-suq fil-livell tal-konsumatur. Spanja ħabbret li din il-liġi l-ġdida u d-dispożizzjonijiet implimentattii tagħha se jitfasslu fl-2014. Hawn isfel hawn xi wħud mit-tariffi integrali bażiċi għall-aktar livell tat-tariffi baxx tal-kategoriji msemmija hawn fuq (jiġifieri mhux aktar minn 145 kV) applikabbli mill-1 ta' Jannar 2005.
Tabella 1
Tariffi rregolati integrali bl-ammont bażiku tal-2005
A/Komponent tal-enerġija
B/Komponent tal-enerġija
Tariffa integrali (A+B)
EUR/kW xahar
EUR/kWh
EUR/MWh
Vultaġġ baxx
1.0
Potenza 770 W
0,277110
0,062287
62,67
3.0
Ġenerali
1,430269
0,083728
85,71
4.0
Ġenerali, użu fit-tul
2,284634
0,076513
79,69
Vultaġġ għoli
1.4
Użu fil-qosor, ġenerali 145 kV
1,759358
0,058412
60,86
2.4
Użu medju, ġenerali 145 kV
3,632629
0,053224
58,27
3.4
Użu fit-tul, ġenerali 145 kV
9,511921
0,042908
56,12
G.
Konsumaturi Kbar G4
10,208070
0,011265
25,44
Sors: Anness I tad-Digriet Irjali 2392/2004, il-Kalkoli tal-Kummissjoni.
(19)
Il-Kummissjoni Nazzjonali Spanjola tal-Enerġija (Comisión Nacional de Energía - CNE), ir-regolatur Spanjol, qal li, fuq medja, it-tariffi integrali fl-2005 ma rriflettewx l-ispejjeż kollha tal-provvista, l-aktar il-kost tal-akkwist tal-enerġija fis-suq tal-operaturi. B'mod partikolari, bħat-tabella ta' hawn taħt, il-prezzijiet kienu impliċiti fit-tariffi rregolati integrali medji taħt il-prezzijiet medji fis-suq tal-operaturi tal-elettriku biss f'ħames xhur bejn Jannar u Frar 2005 u mbagħad minn April u Ġunju 2005. Min-naħa l-oħra, bejn Ottubru 2006 u Diċembru 2007 ġara l-oppost: matul dan il-perjodu ta' 14-il xahar, il-prezzijiet tal-operaturi medji, niżlu sew taħt il-prezzijiet impliċiti tal-enerġija fit-tariffi rregolati integrali medji, ħafna aktar mid-differenza osservata fis-seba' xhur tal-2005 meta l-prezzijiet tal-operaturi kienu ogħla minn dawk impliċiti fit-tariffi integrali.
Graff 1
Il-prezz tal-operaturi medju peżat vs il-prezzijiet impliċiti tal-enerġija tat-tariffa integrali
Sors: CNE - Ir-Rapport dwar l-iżvilupp tal-kompetizzjoni fis-swieq tal-gass u l-elettriku. Il-perjodu bejn l-2005/2007 p. 84.
ID-DEFIĊIT TAT-TARIFFI TAL-2005
(20)
Il-kontijiet tas-sistema tal-elettriku, ġew riżolti darba fis-sena, ibbażati fuq id-dħul u l-kosti irregolati attwali. Fl-2005, il-livell li fih ġew stabbiliti t-tariffi rregolati u l-ħlasijiet għall-aċċess għan-netwerk, ma ġġenerax biżżejjed dħul biex jippermetti li s-sistema tirkupra l-kosti kollha rregolati dokumentati ex post għas-sena sħiħa. Il-proċess tar-riżoluzzjoni finali għall-2005, li sar minn CNE fl-aħħar tas-sena, stabbilixxa defiċit ta' EUR 3 811-il miljun. Din ma kenitx l-ewwel darba li l-proċess tar-riżoluzzjoni wassal għal defiċit, għalkemm id-defiċit tal-2005 qatt qabel ma kien hemm bħalu. Fl-2000, l-2001 u l-2002 ġew irreġistrati defiċits aktar baxxi.
(21)
B'mod partikolari, il-gvern issottovaluta l-kosti attwali tal-akkwist tal-elettriku. Filwaqt li l-konsum tal-elettriku mill-utenti finali kemm fis-suq irregolat kif ukoll fis-suq ħieles żviluppa fl-2005 kważi kif imbassar f'Diċembru 2004, numru ta' żidied fil-prezzijiet mhux previsti matul is-sena stabbilixxew il-prezzijiet tal-operaturi bi EUR 62,4/MWh fl-2005 imqabbla ma' EUR 35,61/MWh fl-2004, u żiedu l-prezz medju tal-operaturi fl-2005 għal EUR 59,47/MWh. Ir-raġunijiet għal din iż-żieda jinkludu sena b'nixfa straordinarja, li naqqset il-produzzjoni tal-enerġija idroelettrika b'55 %, żieda fil-prezzijiet taż-żejt, l-impatt tal-prezz tas-suq tal-kwoti tal-emissjonijiet ta' CO2 riċevuti mingħajr ħlas skont l-Iskema għan-Negozjar ta' Emissjonijiet u żieda fit-talba għall-enerġija ogħla mit-tkabbir tal-PDG.
(22)
Element ieħor importanti li kkontribwixxa għaż-żieda tal-ispejjeż ġenerali tas-sistema kien il-livell għoli ta' għajnuna għall-produzzjoni tal-enerġija rinnovabbli. B'mod partikolari, il-produtturi rinnovabbli setgħu jagħżlu parteċipazzjoni diretta fis-suq tal-operaturi tal-elettriku jew pool. Fl-2005 din kienet għażla partikolarment attraenti u bħala riżultat, ipparteċipaw fil-pool aktar produtturi rinnovabbli milli mistenni, li wassal għal kosti ogħla għas-sistema. Barra minn hekk, l-għajnuna diretta għall-kosti tal-enerġija bl-iskema speċjali (rinnovabbli, kogenerazzjoni), li ddaħħlu fil-kontijiet bħala kosti irregolati, ammontaw għal EUR 2 701 miljun fl-2005. Bħala eżempju, il-kosti ta' trasport u distribuzzjoni tas-sistema ammontaw għal EUR 4 410 miljun fl-2005.
Mekkaniżmu adottat bħala prefinanzjament tad-defiċit
(23)
L-iżvilupp tad-defiċit ġie osservat. Diġà f'Marzu 2005, meta kien jidher ċar li qed jiżviluppa defiċit tat-tariffi, permezz tal-Artikolu 24 tad-Digriet Irjali-Leġiżlattiv 5/2005 (6) l-awtoritajiet Spanjoli stipulaw li l-fondi meħtieġa biex iġibu fix-xejn id-differenza bejn l-ispejjeż u d-dħul tas-sistema tal-elettriku jkunu pprovduti mill-akbar ħames “utilitajiet elettriċi intitolati” Spanjoli, li kienu dawk intitolati li jirċievu kumpens għall-kosti mhux rekuperabbli (7), fuq il-bażi tal-perċentwali li jmiss:
-
Iberdrola, S.A.: 35,01 %;
-
Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 %;
-
Hidroeléctrica del Cantábrico; S.A: 6,08 %;
-
Endesa, S.A.: 44,16 %;
-
Elcogas, S.A.: 1,91 %
(24)
Id-digriet leġiżlattiv 5/2005 stabbilixxa li d-defiċit tal-futur ikun attribwit lill-ħames kumpaniji ta' hawn fuq bħala bilanċ negattiv f'kont ta' depożitu eżistenti użat minn CNE biex tħallas il-kosti mhux rekuperabbli lil dawn il-kumpaniji. Dan kien ifisser fil-prattika li l-utilitajiet kienu meħtieġa javvanzaw il-fondi. Il-bilanċ negattiv fil-kont tal-kosti mhux rekuperabbli jwassal għad-drittijiet ta' ġbir, li jikkonsistu fid-dritt tal-utilitajiet li jiġbru d-dħul mill-konsumaturi tal-elettriku fil-futur. Dawn id-drittijiet jistgħu jiġu ttitolizzati u mibjugħa fis-suq mill-utilitajiet. Id-drittijiet ta' ġbir assenjati lil dawn l-utilitajiet rendew rata ta' interess minima (Euribor ta' tliet xhur ikkalkulat bħala r-rati tal-Euribor medju għal Novembru tas-sena ta' qabel mingħajr marġni).
Mekkaniżmu adottat bħala rkupru tad-defiċit mill-utenti finali
(25)
F'Ġunju 2006, l-awtoritajiet Spanjoli ħadu deċiżjoni li tikkonċerna l-arranġamenti għall-irkupru tad-defiċit tal-2005 minn konsumaturi tal-elettriku permezz tat-tariffi rregolati. Permezz tad-Digriet Irjali 809/2006 (8), l-awtoritajiet Spanjoli stabbilixxew li d-defiċit tal-2005 (jew aħjar, id-drittjiet ta' ġbir attribwiti għall-utilitajiet) jiġi mħallas lura lill-konsumaturi f'14-il sena u nofs, permezz ta' soprataxxa applikata kemm għat-tariffi integrali kif ukoll għat-tariffi ta' aċċess. Is-soprataxxa, ikkalkulata bħala l-ammont meħtieġ fis-sena biex jiġi rkuprat il-valur nett preżenti b'mod lineari tad-defiċit tal-2005 f'14,5 snin, ġie stabbilit bħala 1,378 % tat-tariffa integrali u 3,975 % tat-tariffa ta' aċċess għall-2006. Ir-rata ta' interess applikabbli kienet l-Euribor ta' tliet xhur.
(26)
Din is-soprataxxa ġiet ikkunsidrata bħala “kontribuzzjoni allokata b'mod speċifiku” (cuota con destino específico). L-awtoritajiet Spanjoli stabilixxew li d-dħul mill-kontribuzzjoni biex jiġi ffinanzjat id-defiċit tal-2005 jkun dovut fil-kont ta' depożitu mmaniġġat minn CNE. CNE imbagħad tittrasferixxi l-fondi lis-sidien tad-drittijiet ta' ġbir, jiġifieri l-ġeneraturi li ffinanzjaw id-defiċit jew l-entitajiet li wara xtraw id-drittijiet ta' ġbir mingħandhom, skont is-sehem tad-defiċit iffinanzjat minn kull wieħed minnhom.
L-effetti tad-defiċit tariffarju fuq is-suq Spanjol
(27)
FL-2005, 37,49 % tad-domanda għall-elettriku fi Spanja ġiet akkwistata fis-suq ħieles. Din il-kwantità tikkorrispondi għal numru relattivament żgħir ta' konsumaturi; huma biss 8,5 % tal-konsumaturi li xtraw l-enerġija fis-suq ħieles, filwaqt li 91,5 % baqgħu fuq it-tariffi regolati (bi tnaqqis minn 97 % fl-2004). Il-konsumaturi tal-vultaġġ għoli (fuq il-klijenti industrijali kollha) kienu l-kategorija ewlenija preżenti fis-suq ħieles; 38,9 % minnhom kienu eżerċitaw l-għażla tagħhom u x-xiri tagħhom kien jammonta għal 29 % tal-konsum tal-elettriku totali fi Spanja kontinentali. Il-maġġoranza l-kbira tal-unitajiet domestiċi u tal-konsumaturi żgħar ta' vultaġġ baxx, li setgħu jagħżlu s-suq ħieles mill-2003 (9), kienu għadhom fuq it-tariffi rregolati; madankollu, fl-2005 parti kbira minnhom ukoll għażlu s-suq ħieles. Fil-31 ta' Diċembru 2005, aktar minn 2 miljun konsumatur kienu fis-suq ħieles (meta mqabbla ma' 1,3 miljuni fl-2004).
(28)
Madankollu, il-vantaġġ fil-prezz mogħti fuq medja mit-tariffi irregolati fl-2005 għandu jitqies flimkien mar-ritorn tal-konsumaturi għas-suq irregolat, għalkemm b'xi intervall latenti. Kif muri fit-Tabella 2 hawn isfel, in-numru ta' konsumaturi pprovduti fis-suq ħieles, żdied matul l-2005 iżda naqas fl-2006, u dan wassal biex il-perċentwali (8,15 %) ikun bħal dak miksub fl-ewwel nofs tal-2005. Bl-istess mod, it-tnaqqis fl-ammont ta' enerġija fornuta lill-utenti finali fis-suq ħieles li kienet evidenti f'Diċembru 2004, kompliet fl-ewwel tliet xhur tal-2005. Għalkemm waqfet b'mod sinifikattiv bejn Ġunju u Settembru 2005, kompliet f'Diċembru 2005 u matul l-2006.
Tabella 2
Is-sehem tas-siti tal-provvista u tal-enerġija fis-suq ħieles (bħala perċentwal tas-suq totali) 2004-2006
Elettriku
2004
2005
2006
Mar
Ġun
Sett
Diċ
Mar
Ġun
Mar
Diċ
Mar
Ġun
Sett
Diċ
Bħala % tas-siti tal-provvista
1,53
2,82
4,21
5,73
7,42
9,42
10,37
10,66
10,20
9,28
8,86
8,15
Bħala % tal-enerġija
29,30
33,60
36,19
33,57
33,15
35,34
41,39
37,41
29,38
27,10
25,74
24,87
Sors: Ir-rapport ta' CNE “Nota Informativa sobre los suministros de electricidad y gas natural en los mercados liberalizados, actualización 31 de diciembre de 2006”.
(29)
Minkejja li l-impatt tat-telf imġarrab mill-fornituri beda jinħass f'nofs l-2005, meta l-prezzijiet tal-operaturi bdew jiżdiedu b'mod konsiderevoli, il-kuntratti ta' provvista ma setgħux jintemmu minnufih. Bħala konsegwenza, il-fornituri fis-suq ħieles, l-aktar dawk li ma kellhomx kapaċità ta' ġenerazzjoni iżda kellhom jakkwistaw l-elettriku fis-suq tal-operaturi, kienu mġiegħla jagħmlu offerti b'kundizzjonijiet tas-suq ħieles li kienu jaqblu mat-tariffa rregolata minkejja ċ-ċans li jġarrbu telf, jew li jżommu prezzijiet ogħla li jirriflettu l-kosti ta' akkwist attwali, u għalhekk jitilfu s-sehem mis-suq.
3. ID-DEĊIŻJONI LI JINBDEW PROĊEDIMENTI SKONT L-ARTIKOLU 108(2) TFUE
(30)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-investigazzjoni formali qabblet it-tariffi rregolati mħallsa minn kategoriji differenti ta' untenti finali bil-prezzijiet stmati li kien ikollhom iħallsu fis-suq ħieles fin-nuqqas ta' dawn it-tariffi. L-istimi tal-prezzijiet tas-suq ġew ikkalkulati fuq il-bażi tal-prezz tal-elettriku fis-suq tal-operaturi, il-ħlasijiet għall-aċċess għan-netwerk, u margni tal-kummerċjalizzazzjoni medja stmata EUR 10/MWh, kif sottomessa minn Céntrica.
Tabella 3
Tqabbil tal-prezzijiet skont il-kategorija tal-konsumaturi
Kategorija tal-Konsumaturi
Tariffa rregolata
(EUR/MWh)
Prezz tas-suq stmat (prezz tal-operaturi biss, flimkien mat-tariffa tal-aċċess)
(EUR/MWh)
prezz tas-suq stmat (+ EUR 10 margni tal-kummerċjalizzazzjoni)
1.
Konsumaturi industrijali kbar imqabbda man-netwerk b'vultaġġ għoli (tariffa G4)
23,9
61,17
71,17
2.
Konsumaturi industrijali kbar b'provvista b'interruzzjoni
27,0
73,87-76,47
83,87-86,47
3.
Konsumaturi mqabbda man-netwerk b'vultaġġ għoli
76,2
81,57
91,57
4.
Unitajiet domestiċi
101,2
107,75
117,75
5.
Konsumaturi industrijali żgħar jew kumpaniji tas-servizz imqabbda man-netwerk b'vultaġġ baxx
103,9
101,07
111,07
Sors: Céntrica
(31)
Din it-tabella wriet vantaġġ konsiderevoli għall-ewwel żewġ kategoriji (utenti industrijali kbar). Għall-kategoriji l-oħra ta' utenti finali, it-tqabbil huwa anqas konklussiv iżda xorta waħda jista' jiġi osservat vantaġġ żgħir.
(32)
Id-deċiżjoni qieset li dan il-vantaġġ ingħata b'mod selettiv, ladarba l-prezzijiet irregolati artifiċjalment baxxi kienu jiffavorixxu l-impriżi li jużaw l-elettriku aktar milli pereżempju l-gass, bħala sors ta' enerġija. Barra minn hekk, ġiet osservata l-eżistenza ta' selettività de facto u de jure, minħabba li l-vantaġġ kien sproporzjonalment akbar għal utenti finali industrijali kbar, li f'ċerti każi bbenefikaw minn prezzijiet li jinkludu kollox li kienu anqas minn nofs tal-komponent tal-enerġija tal-prezzijiet stmati tas-suq ħieles.
(33)
Id-deċiżjoni ta' ftuħ uriet li, billi l-utenti finali jiġu inkoraġġuti biex jerġgħu jaqilbu għas-suq irregolat, is-sistema tista' wkoll tibbenefika lid-distributuri, li jidher li gawdew minn marġni ta' profitt garantita fl-attivitajiet irregolati tagħhom.
(34)
Id-deċiżjoni qieset ukoll li s-sistema involviet trasferiment ta' riżorsi ta' istat, minħabba li s-soprataxxa tal-prezzijiet użata biex jitħallas lura d-defiċit, hija taxxa parafiskali, li r-rikavat minnha jgħaddi mir-Regolatur Spanjol CNE (korp pubbliku) qabel ma jitqassam lill-benefiċjarji finali. Id-deċiżjoni kkonkludiet li, fid-dawl tal-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja dwar din il-kwistjoni, dawn il-fondi għandhom jitqiesu bħala riżorsi statali.
(35)
Minħabba li l-utenti finali joperaw fi swieq li huma ġeneralment mifruħa għall-kompetizzjoni u l-kummerċ fl-UE, fid-deċiżjoni ta' ftuħ il-Kummissjoni kkonkludiet li l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 107(1) ġew issodisfati u li l-miżura kkostitwixxiet għajnuna tal-istat favur l-utenti finali.
(36)
Wara li nnutat li l-ebda mid-derogi pprovduti fl-Artikolu 107 TFUE ma kienet applikabbli, d-deċiżjoni ta' ftuħ vvalutat jekk id-dispożizzjoni tal-elettriku b'tariffi rregolati setgħet tiġi kkunsidrata servizz ta' interess ekonomiku ġenerali (SGEI) u għalhekk tibbenefika mid-deroga pprovduta fl-Artikolu 106(2) TFUE. Id-deċiżjoni ddikjarat li fis-settur tal-elettriku, il-marġni ta' diskrezzjoni tal-Istati Membri fl-istabbiliment tal-obbligi tas-servizz pubbliku huwa limitat mid-dispożizzjoni tad-Direttiva 2003/54/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta' Ġunju 2003 dwar regoli komuni għas-suq intern tal-elettriku u li tħassar id-Direttiva 96/92/KE (10) (“Id-Direttiva dwar l-Elettriku”). Din id-Direttiva tistabbilixxi obbligu għall-Istati Membri biex jistabbilixxu obbligu tas-servizz universali (inkluż notevolment id-dritt li jkunu pprovduti bi prezzijiet reġonevoli) għall-konsumaturi tal-unitajiet domestiċi u l-intrapriżi żgħar biss (11). Id-deċiżjoni kkonkludiet li, fid-dawl tad-Direttiva dwar l-Elettriku, id-dispożizzjoni tal-elettriku b'tariffi rregolati għal impriżi ta' daqs medju u kbar ma setgħetx tiġi kkunsidrata SFEI fis-sens strett tat-terminu.
(37)
Il-Kummissjoni għalhekk esprimiet dubji serji dwar jekk l-elementi tal-għajnuna fit-tariffi rregolati li ġew applikati lil impriżi oħra minbarra l-intrapriżi żgħar jistgħux jiġu meqjusa kompatibbli mas-suq intern.
(38)
Id-deċiżjoni ta' ftuħ sabet ukoll li huwa possibbli li d-distributuri tal-elettriku jirċievu għajnuna mill-istat. Din il-parti tal-każ hija s-suġġett ta' deċiżjoni separata (il-Każ C 3a/07).
4. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(39)
L-istedina tal-Kummissjoni biex tissottometti l-kummenti dwar id-deċiżjoni li tinfetah investigazzjoni fil-fond, ġibdet għadd kbir ta' sottomissjonijiet minn konsumaturi industrijali kbra, distributuri, fornituri indipendenti u Komunitajiet Awtonomi tal-Gvern ta' Spanja. Huma biss l-osservazzjonijiet rilevanti għall-allegata għajnuna mill-istat favur utenti finali tal-elettriku li se jiġu miġbura fil-qosor hawn.
KUMMENTI MINN FORNITURI INDIPENDENTI
(40)
Il-kummenti ntlaqgħu minn Céntrica u ACIE, l-Assoċjazzjoni ta' Fornituri tal-Enerġija Indipendenti. L-argumenti u l-konklużjonijiet huma simili ħafna.
Kummenti minn Céntrica u ACIE
(41)
L-iffukar ewlieni tas-sottomissjonijiet ta' Céntrica huwa l-allegat vantaġġ mogħti lid-distributuri tal-elettriku. Madankollu, l-figuri u l-argumenti mressqa mill-kumpanija jissuġġerixxu wkoll il-preżenza ta' għajnuna mill-istat għall-utenti finali tal-elettriku.
(42)
Skont Céntrica, il-koeżistenza bejn is-suq ħieles u dak irregolat, u b'mod partikolari l-possibilità għall-utenti finali li jaqilbu liberament bejn it-tnejn li huma, fissret li t-tariffi rregolati aġixxew bħala referenza ta' prezz, jew bħala limitu de facto, fuq il-prezzijiet tas-suq ħieles. Il-fornituri ma setgħux iżommu prezzijiet ogħla mit-tariffa rregolata, inkella kienu jonqsu milli jattiraw klijenti ġodda u jitilfu lil dawk eżistenti.
(43)
Normalment, f'suq ħieels, il-prezz imħallas mill-utenti finali tal-elettriku jikkonsisti minn żewġ komponenti: il-ħlas għall-aċċess għan-netwerk u “komponent ta' provvista”, li jirriżulta minn mekkaniżmi tas-suq u jmur għand il-fornitur fil-livell tal-konsumatur. Fil-provvista fil-livell tal-konsumatur, il-profittabilità tiddependi fuq jekk il-“komponent ta' provvista” imħallas mill-klijenti jkoprix il-kosti tal-fornitur (jiġifieri l-kosti tal-akkwist tal-enerġija fis-suq tal-operaturi jew l-ispejjeż tal-awtoproduzzjoni fil-każ ta' impriża integrata vertikalment) u “marġni ta' kummerċjalizzazzjoni”, li jinkludi kosti ta' provvista oħra (kosti ta' kummerċjalizzazzjoni, sistemi tal-IT, il-fatturazzjoni eċċ.) u l-ħlas fuq il-kapital investit. Għalhekk, fornitur tas-suq ħieles jista' jopera bi profitt f'qasam partikolari tas-suq biss jekk ikun hemm “marġni ta' kummerċjalizzazzjoni pożittiv” fi kliem ieħor differenza bejn il-kosti ġenerali mġarrba mil-fornitur fil-qadi tal-klijenti u t-tariffa rregolata.
(44)
Céntrica ssostanzjat l-eżistenza ta' żvantaġġ kompetittiv għal fornituri tas-suq ħieles permezz ta' kalkoli li juru li ma kienx hemm marġni ta' kummerċjalizzazzjoni fl-2005 għal kull kategorija ta' konsumatur (12) (jew kwalunkwe marġni li kienu jeżistu fil-bidu tas-sena ttieklu matul is-sena). Dan kien ifisser li t-tariffi rregolati kienu stabbiliti fil-baxx wisq għal fornituri indipendenti biex jikkompetu bi profitt. Skont Céntrica, ma kienx possibbli li tikkompeti għal ċerti kategoriji ta' utenti finali (l-aktar utenti li jużaw ħafna enerġija fuq it-tariffa G4 u utenti industrijali kbar oħra) anki qabel il-preżenza ta' defiċit tariffarju, minħabba li t-tariffi integrali qatt ma ħallew marġni għall-kompetizzjoni. L-iżvantaġġ kompetittiv allegat minn Céntrica seħħ fil-kategorija tal-utenti li tinkludi impriżi tas-servizzi u industriji żgħar imqabbda man-netwerk b'vultaġġ baxx, u fis-settur tal-unitajiet domestiċi.
(45)
Il-figuri pprovduti minn Céntrica, l-aktar it-tqabbil bejn it-tariffi rregolati u l-prezzijiet tas-suq stmati, se jaqgħu skont id-deċiżjoni ta' ftuħ tal-Kummissjoni (ara l-premessa 30 u Tabella 3).
(46)
Fl-opinjoni ta' Céntrica, is-sistema kisret id-Direttiva dwar l-Elettriku, mhux biss minħabba n-natura diskriminatorja tal-arranġamenti tad-defiċit (li kkumpensaw għat-telf tad-distributuri iżda mhux tal-fornituri) iżda wkoll minħabba li l-konsumaturi kienu miċħuda mid-dritt għal prezzijiet u tariffi trasparenti (13). Minħabba li parti mill-prezz tal-elettriku pagabbli għall-2005 ġie diferit għal snin futuri, il-prezzijiet finali imposti ma kenux trasparenti għall-konsumaturi.
(47)
Apparti dan, Céntrica stqarret li l-mekkaniżmu ta' ħlas lura tad-defiċit ma kienx ibbilanċjat għal żewġ raġunijiet ewlenin: l-ewwel, id-defiċit jiġi mħallas l-aktar minn utenti finali b'vultaġġ baxx, anki jekk l-utenti li kkontribwixxew l-aktar għall-ħolqien tiegħu kienu l-utenti finali kbar b'vultaġġ għoli. It-tieni, l-utenti finali fis-suq ħieles kienu meħtieġa jħallsu għal defiċit li ma kkkontribwixxewx għalih.
(48)
Céntrica appoġġat il-ħarsa preliminari tal-Kummissjoni li l-arranġamenti ta' defiċit ta' Spanja involvew trasferiment ta' riżorsi tal-istat. Céntrica stqarret ukoll li r-riżorsi tal-istat kienu involuti fid-deċiżjoni tal-Gvern Spanjol biex il-ġeneraturi jiġu permessi jittitolizzaw id-drittijiet ta' ġbir tagħhom.
(49)
ACIE, l-Assojazzjoni ta' Fornituri tal-Enerġija Indipendenti, tistima li l-kost tal-akkwist tal-enerġija meħud bħala l-bażi għat-tariffi rregolati fl-2005 kien 68 % taħt il-kost attwali sostnut mill-fornituri fix-xiri tal-enerġija fis-suq tal-operaturi. ACIE tissottolinja r-riperkussjonijiet kbar li d-defiċit tariffarju tal-2005 kellu fuq il-fornituri indipendenti. Skont ACIE, il-fornituri fis-suq ħieles kienu soġġetti għal kosti ta' akkwist simili għal dawk tad-distributuri. Barra minn hekk, huma kienu obbligati de facto biex jaġġustaw mal-livell ta' tariffa integrali stabbilit mill-gvern għal kull kategorija ta' klijenti, minħabba li inkella ma kenux ikunu kapaċi jattiraw klijenti ġodda jew iżommu lil dawk eżistenti. B'mod partikolari, ACIE tindika li, fil-bidu tal-2005 il-membri tagħha kkonkludew kuntratti bbażati fuq it-tbassir tal-gvern tal-prezzijiet tal-operaturi, u li aktar tard, huma kellhom jirrispettaw dawn il-kuntratti anki jekk irriżulta li ma kenux ta' profitt. Bħala riżultat, il-fornituri indipendenti esperjenzaw telf. Céntrica tistima li fl-2005 ġarrbet telf ta' EUR 10 miljun. Skont ACIE, diversi fornituri, inklużi Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energia, CYD Energia u RWE, ġew sfurzati li joħorġu mis-suq.
KUMMENTI MINN UTENTI LI JUŻAW ĦAFNA ENERĠIJA
(50)
Utenti li jużaw ħafna enerġija ħadu sehem fil-proċedura permezz tal-assoċjazzjoni tagħhom AEGE (Asociación de Empresas con Gran Consumo de Energia). Xi wħud minnhom (Asturiana de Zinc, Ferroatlántica and Alcoa) ħadu sehem ukoll b'mod individwali. Alcoa hija produttur tal-aluminju li topera tliet faċilitajiet ta' produzzjoni fi Spanja, li jinsabu f'San Ciprián, La Coruña u Avilés, li bbenefikat mit-tariffa integrali G4 (it-tariffa interrompibbli riservata għal utenti li jużaw ħafna enerġija) fl-2005. Ferroatlántica hija produttur tal-aluminju u ligi tal-ħadid li bbenefikat mit-tariffa interrompibbli 3.4. Asturiana de Zinc hija produttur taz-Zingu li bbenefikat mit-tariffa G4 għall-impjant tagħha f'San Juan de Nieva.
(51)
Fl-osservazzjonijiet tagħhom, l-utenti li jużaw ħafna enerġija jisfidaw il-konklużjonijiet tal-Kummissjoni li t-tariffi industrijali (it-tariffa G4 u tariffi oħra interrompibbli) huma għajnuna mill-istat, u argumentaw li t-tariffi ma tawx vantaġġ ekonomiku, ma nvolvewx riżorsi tal-istat u ma affettwawx il-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
L-ebda vantaġġ ekonomiku
(52)
Fl-opinjoni tal-utenti li jużaw ħafna enerġija, il-punti ta' riferiment użati fid-deċiżjoni ta' ftuħ biex tistabbilixxi l-preżenza ta' vantaġġ kienu skorretti. Il-Kummissjoni kkumparat it-tariffi industrijali mal-prezz tas-suq tal-operaturi medju (il-prezz bl-ingrossa), li kien ikkunsidrat rappreżentattiv tal-kost li dawn il-kumpaniji kieku ħallsu fis-suq f'kundizzjonijiet normali. Minn mindu t-tariffi industrijali nstabu li kienu aktar baxxi mill-prezz bl-ingrossa, id-deċiżjoni ta' ftuħ ikkonkludiet li t-tariffi taw vantaġġ ekonomiku fuq il-benefiċjarji tagħhom.
(53)
Utenti li jużaw ħafna enerġija jistqarru li l-pool huwa suq spot li fih l-elettriku huwa nnegozjat kull siegħa għall-ġurnata ta' wara. Skont l-utenti li jużaw ħafna enerġija, il-pool għandu xi nuqqasijiet li jaffettwaw l-effiċjenza u l-kompetittività tiegħu. Minħabba hekk, il-prezzijiet tal-pool ma jirriflettux b'mod preċiż il-kost tal-ġenerazzjoni marġinali u għalhekk ma jirriflettux sitwazzjoni ta' kompetizzjoni perfetta. Utenti finali kbar, li jikkunsmaw ammonti kbar ta' elettriku u għandhom profili b'konsum ċatt, ma jixtrux mill-pool, iżda tipikament jidħlu f'kuntratti bilaterali mal-fornituri tal-elettriku. Dan huwa kkonfermat mir-rapport tal-2005 tal-OMEL, li juri li kienu biss seba' mill-utenti eliġibbli, li jirrappreżentaw 5 % tal-elettriku negozjat, akkwistaw l-elettriku direttament fil-pool.
(54)
F' kull każ, anki jekk wieħed jassumi li l-prezzijiet irreġistrati fil-pool jistgħu jitqiesu bħala punt ta' riferiment validu, ma jkunx korrett li jintuża l-prezz tal-operaturi medju fl-2005, kif għamlet il-Kummissjoni, minħabba li dan il-prezz medju jirrifletti d-domanda għall-elettriku ta' fornituri li taw portafoll ta' utenti finali varju, inklużi unitajiet domestiċi u impriżi żgħar. Skont AEGE Ferroatlántica u Asturiana de Zinc, punt ta' riferiment xieraq ikun il-prezz minimu rreġistrat fil-pool fl-2005, jiġifieri EUR 18,6/MWh, minħabba li l-prezz jirrifletti l-aktar kundizzjonijiet tas-suq kompetittivi fil-pool (fejn il-ġeneraturi joffru l-elettriku bi prezz ekwivalenti għall-kosti marġinali tagħhom). Konsumaturi industrijali kbar mhumiex f'sitwazzjoni kumparabbli ma' utenti finali oħra, l-aktar l-unitajiet domestiċi. Għalhekk, il-prezz tal-pool medju ma jkunx il-punt ta' riferiment xieraq. Skont Alcoa, il-Kummissjoni minflok għandha tqabbel it-tariffi kkontestati ma' prezzijiet ikkummissjonati bilateralment minn utenti finali kbar.
(55)
Alcoa pprovdiet eżempju wieħed ta' prezz tas-suq bilaterali u indikat li t-tliet impjanti ewlenin tal-aluminju tagħha dejjem ibbenefikaw mit-tariffa G4. Madankollu, Alcoa hija sid ukoll ta' impjant tal-alumina (Alúmina Española) li għalih daħlet f'kuntratt bilaterali ma' fornitur fl-aħħar tal-2004. Il-kuntratt kien għal sentejn, li jiġi estiż għal sena oħra. It-tliet impjanti tal-aluminju għandhom l-istess profil ta' konsum ċatt bħall-impjanti tal-alumina. madankollu, dawn tal-aħħar jikkunsmaw volumi ta' elettriku aktar baxxi mhux ħażin (0,35 TWh imqabbla ma' 1,3 TWh fl-impjanti ta' Avilés u La Coruña, u 3,4 TWh għall-impjant ta' San Ciprián). Il-prezz medju miftiehem fuq il-bażi ta' dan il-kuntratt kien ta' EUR 34,45/MWh (inkluż il-kost tal-moratorju nikleari, il-kosti tal-aċċess għan-netwerk u kosti oħra anċillari). Dan il-prezz inkiseb fuq il-bażi ta' offerta kompetittiva, u l-offerti tal-fornituri kienu EUR 5 'l bogħod minn xulxin.
(56)
Skont Alcoa, id-differenza bejn dan il-prezz bilaterali (EUR 34,45/MWh) u t-tariffa G4 (EUR 23,9/MWh) tista' tiġi spjegata b'fatturi oġġettivi. B'mod partikolari, l-utenti tat-tariffa G4 huma suġġetti għal restrizzjonijiet regolatorji li ma japplikawx għal kuntratti bilaterali, bħall-obbligu li jużaw l-enerġija kollha kkummisjonata skont it-tariffa G4 (soġġett għal pieni), il-ħtieġa għal tagħmir tal-kontroll tal-vultaġġ, u l-ħtieġa ta' ħlas fi żmien 20 ġurnata (filwaqt li l-kuntratti bilaterali għandhom termini ta' pagament aħjar).
(57)
Alcoa għalhekk tikkonkludi li prezz tas-suq ipotetiku applikabbli għalt-tliet impjanti tal-aluminju tagħha, ikun ferm aktar baxx minn EUR 34,45/MWh minħabba l-livell ta' konsum ogħla ta' dawn l-impjanti. Barra minn hekk, jekk ġie kkunsidrat marġni ta' kkummerċjalizar medju ta' EUR 10/MWh, il-kost nett tal-provvista tal-impjant tal-alumina jkun EUR 24,25/MWh, li huwa qrib ħafna tat-tariffa integrali G4.
(58)
Ferroatlántica, ġibdet l-attenzjoni li d-deċiżjoni ta' ftuħ tat rappreżentanza ħażina tat-tariffa rregolata 3,4 użata fl-2005 li inkludiet skontijiet b'mod ħażin fit-tariffa bażika u qabblitha ma' imposta ta' aċċess 10 darbiet ogħla minn dik applikabbli (u dik ta' konsumaturi kbar ħafna). Ferroatlántica, tat evidenza wkoll li, filwaqt li l-prezz tas-suq medju kull xahar fl-2004 għal kuntratti forward għall-provvista tal-elettriku fl-2005 kien EUR 31,68/MWh, dan il-prezz kien EUR 31,05/MWh f'Diċembru 2004. Konsegwentement, impriża kieku kienet tikseb il-provvista bażika tal-elettriku tagħha fl-2005 b'dak il-prezz fiż-żmien meta ġew stabbiliti t-tariffi rregolati. Wara li jżid “servizzi addizzjonali” (EUR 3,92/MWh) u t-tariffa ta' aċċess rilevanti (EUR 1,70/MWh), utent industrijali kieku jikseb prezz tas-suq ta' EUR 36,67/MWh, li huwa taħt l-ammont ta' EUR 56,11/MWh tat-tariffa 3,4 applikabbli għal utenti li jużaw ħafna enerġija.
(59)
Skontijiet oħra fuq dik it-tariffa ħallsu l-kapaċità li jiġu pprovduti servizzi tal-ġestjoni tad-domanda u l-aċċettazzjoni ta' dawn is-servizzi mill-benefiċċju tas-sistema. F'dan ir-rigward, Ferroatlántica tgħid ukoll li l-iskont fuq it-tariffa jirrifletti diversi servizzi pprovduti, l-aktar, diskriminazzjoni fis-sigħat (bil-konsum ta' bil-lejl u ta' tmiem il-ġimgħa), l-interruttibilità (l-aċċettazzjoni tal-provvista fuq talba tal-operatur tan-netwerk), l-istaġonalità (b'konċentrazzjoni ta' provvista f'xhur ta' domanda baxxa) u l-ġestjoni ta' enerġija reattiva. Huma biss dawn l-iskonti, li kienu varjabbli u stabbiliti mir-regolament mill-1995, u mhux il-livell tat-tariffa rregolata, li jispjegaw u, fl-opinjoni ta' Ferroatlántica, jiġġustifikaw il-prezz tal-elettriku medju aktar baxx imħallas fl-2005.
(60)
L-utenti li jużaw ħafna enerġija ma jaqblux mad-dikjarazzjoni fid-deċiżjoni ta' ftuħ li l-vantaġġ ma kienx proporzjonat mal-volumi kkunsmati, u kien hemm tendenza għal żieda għal konsumaturi kbar. Fuq dan il-punt, l-utenti li jużaw ħafna enerġija jistqarru li, pereżempju, CNE nnifisha kkonfermat li l-livell tat-tariffa G4 kellu jkun saħansitra aktar baxx. L-utenti li jużaw ħafna enerġija jinnutaw li l-konsumaturi l-kbar skont it-tariffa G4 jew 3,4 ikkunsmaw diversi eluf ta' drabi aktar ta' elettriku mill-konsumaturi b'vultaġġ għoli medji, filwaqt li ħallsu tliet darbiet anqas minnhom.
(61)
Barra minn hekk, ikun normali għall-konsumaturi l-kbar li jiksbu skont għal kull unità aktar baxx fuq il-prezz. Fuq din il-bażi, l-utenti li jużaw ħafna enerġija jistqarru li l-konklużjoni li t-tariffi industrijali involvew vantaġġ hija dibattibbli. Huma jirrimarkaw li f'kull każ, huwa f'idejn il-Kummissjoni biex tipprovdi evidenza konklużiva li dan il-vantaġġ jeżisti.
(62)
Alcoa wriet ukoll li l-prezz imħallas minn Alcoa fi Spanja kien kważi l-istess bħall-prezz medju peżat imħallas mill-impjanti tal-aluminju fl-UE, u kien saħansitra ogħla mill-prezz medju peżat imħallas fiż-ŻEE.
L-ebda riżorsi tal-Istat
(63)
L-utenti li jużaw ħafna enerġija jissottomettu li kienu huma li ħallsu tariffi industrijali direttament lid-distributuri, mingħajr il-fondi minn skont il-kontroll tal-Istat, u għalhekk f'konformita mal-każistika PreussenElektra, arranġament bħal dan ma involviex riżorsi tal-istat.
(64)
L-utenti li jużaw ħafna enerġija jargumentaw li kien hemm żmien li għadda bejn l-istabbiliment tat-tariffi, li sar fl-aħħar tal-2004 u l-adozzjoni tal-mekkaniżmu biex jiġi rkuprat id-dejn mill-konsumaturi, li ma seħħx sa Ġunju 2006. Fid-deċiżjoni ta' ftuħ, il-Kummissjoni argumentat li r-riżorsi tal-istat kienu involuti minħabba l-introduzzjoni tas-soprataxxa fil-kontijiet tal-utenti, li ġiet kwalifikata bħala imposta parafiskali. L-utenti li jużaw ħafna enerġija jissottomettu li, jekk din l-ipoteżi tkun aċċettata, miżura li ma kenitx għajnuna fl-2005 ssir għajnuna (ex post) fl-2006. Dan ikun kuntrarju għal prinċipji fundamentali tal-liġi tal-UE bħaċ-ċertazza legali u l-aspettattiva leġittima. L-utenti li jużaw ħafna enerġija jirrimarkaw li l-klassifikazzjoni ta' miżura bħala għajnuna tiddependi biss fuq iċ-ċirkostanzi li jeżistu fiż-żmien tal-adozzjoni tagħha, u ma tistax tiddependi fuq ġrajjiet fil-futur, l-aktar meta ma jkunux raġonevolment prevedibbli. Huma jikkwotaw lill-Avukat Ġenerali Jacobs fil-Kawża Van Calster (14): “is-sitwazzjoni għandha tiġi vvalutata fid-data tal-introduzzjoni inizjali tal-akkużi, u ma tistax tinbidel b'mod retroattiv”.
(65)
L-utenti li jużaw ħafna enerġija jissottomettu li t-tariffi rregolati tal-2005 ma kenux għajnuna mill-istat fl-2005. Dawn il-kumpaniji jirrimarkaw li, f'dawn iċ-ċirkostanzi, l-analiżi tal-mekkaniżmu ta' finanzjament hija rrelevanti, minħabba li dan tal-aħħar ġie introdott fl-2006. Din il-valutazzjoni tal-mod ta' finanzjament tkun rilevanti biss jekk il-miżura tkun għajnuna mill-istat mill-bidu. Minħabba li t-tariffi ma inkludewx l-għajnuna, l-utenti li jużaw ħafna enerġija huma tal-opinjoni li l-Kummissjoni ma tistax tiddependi fuq is-soprataxxa biex tasal għall-konklużjoni opposta.
(66)
L-utenti li jużaw ħafna enerġija jissottomettu li, fil-każ ta' taxxi parafiskali, il-mod ta' finanzjament ta' miżura huwa f'kull każ rilevanti biss għall-valutazzjoni tal-għajnuna mill-istat fejn it-taxxa tkun “ipotetika għall-għajnuna” jiġifieri fejn ikun hemm rabta diretta u immedjata bejn il-miżura u l-finanzjament tagħha (15). L-utenti li jużaw ħafna enerġija jiċħdu l-eżistenza ta' rabta bħal din, minħabba li s-soprataxxa ġiet imfassla biex tkopri defiċit li rriżulta matul ir-riżoluzzjoni ta' attivitajiet irregolati, li kkonċernaw mhux biss id-dispożizzjonijiet tal-elettriku b'tariffi rregolati, iżda wkoll kosti oħra tas-sistema. Is-soprataxxa għalhekk ma ġietx speċifikament allokata biex tkopri t-telf li ġej mill-provvista b'tariffi rregolati. It-tieni nett, ma kien hemm ebda rabta diretta jew indiretta bejn il-livell tat-tariffi u s-soprataxxa applikata, minħabba li t-tariffa stabbilita fl-2004 kienet inkondizzjonata (mhux soġġetta għal aktar aġġustamenti fi snin aktar tard).
(67)
L-utenti li jużaw ħafna enerġija jissottomettu wkoll li s-soprataxxa ma kenitx imposta jew levy parafiskali, minħabba li ma kenitx ta' natura fiskali skont il-liġi Spanjola. Il-miżuri fiskali jintużaw biex jiffinanzjaw in-nefqa pubblika, filwaqt li f'dan il-każ l-għan tas-soprataxxa kien li jiġi rkuprat id-defiċit li kien imġarrab minn operaturi privati (distributuri) li wettqu attivitajiet irrregolati fis-sistema tal-elettriku. Skont il-Kostituzzjoni Spanjola, miżura fiskali ġdida tista' biss tiġi introdotta b'liġi (mhux b'Digriet Irjali). Barra minn hekk, l-Istat qatt ma jkun fil-pussess jew ikollu d-diskrezzjoni li jiddisponi mir-rikavat tas-soprataxxa; dawn il-fondi huma ttrasferiti f'kont ta' depożitu ġestit minn CNE u ma jistgħux jiġu approprjati mill-Istat. Il-proċess ta' riżoluzzjoni huwa għal kollox awtomatiku, u CNE ma għandha l-ebda marġni ta' diskrezzjoni, awtonomija jew kontroll fuq id-destinazzjoni jew l-ammont tal-fondi li għandhom jiġu riżolti għad-diversi atturi.
(68)
Skont l-utenti li jużaw ħafna enerġija, dan ġie rikonoxxut mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha dwar il-Kosti mhux Irkuprabbli Spanjoli (16), li kienet tgħid li “t-trasferiment tal-ammonti permezz ta' CNE huwa essenzjali għall-iskopijiet ta' kontabilità” u ma tikkonkludix li l-miżura kienet tinvolvi riżorsi tal-istat.
(69)
Utenti li jużaw ħafna enerġija jissottomettu li din is-sitwazzjoni hija identika għax-xenarju tal-“kosti mhux rekuperabbli”, minħabba li fiż-żewġ każi l-gvern introduċa soprataxxa bil-għan li jikkumpensa kost permanenti tas-sistema. Dan ġie kkonfermat ukoll f'każ li jinvolvi r-Renju Unit (17).
L-ebda impatt fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ
(70)
Asturiana de Zinc u Alcoa jargumentaw li, minħabba karatteristiċi speċifiċi tas-swieq tal-aluminju u taż-żingu, miżura li tikkonċerna l-prezz tal-elettriku użat fil-produzzjoni ta' dawn il-metalli ma jistax ikollha impatt fuq il-kummerċ tal-UE, minħabba li l-metalli huma komoditajiet u l-prezzijiet tagħhom jiġu stabbiliti fuq livell dinji fil-Borża tal-Metalli ta' Londra (London Metal Exchange). F'dawn iċ-ċirkostanzi, il-varjazzjonijiet fil-kosti ta' produzzjoni lokali ma jissarrfux f'differenzi fil-prezzijiet dinjija.
(71)
Iż-żewġ kumpaniji jissottomettu li hemm defiċit ta' produzzjoni dejjem jikber fl-UE għall-aluminju u ż-żingu, filwaqt li d-domanda qed tintlaħaq aktar mill-esportazzjonijiet minn stati mhux tal-UE.
(72)
Jekk l-industriji tal-aluminju u ż-żingu jisparixxu minn Spanja, l-ebda parteċipant ġdid tal-UE ma jissostitwixxihom, minħabba li l-impjanti tal-UE (tal-aluminju) diġà qed jaħdmu bil-kapaċità massima tagħhom, u l-ebda parteċipant ġdid jew produttur eżistenti ma jkollu inċentiva biex iżid il-kapaċità, minħabba li prospetti fit-tul huma inċerti fir-rigward tad-disponibilità ta' enerġija affordabbli fil-futur. Id-defiċit għalhekk ikun kopert biss mill-importazzjonijiet.
(73)
Barra minn hekk, Alcoa tgħid li l-interessi ta' produtturi oħra Ewropej mhumiex mhedda mit-tariffi, minħabba li joffru l-elettriku bi prezz li huwa identiku għall-prezz medju mħallas minn produtturi oħra tal-aluminju fl-UE 25.
Anki li kieku t-tariffi industrijali interompibbli kienu għajnuna, din tkun “għajnuna eżistenti”
(74)
L-utenti li jużaw ħafna enerġija jgħidu li t-tariffi kkontestati kienu jeżistu qabel l-adeżjoni ta' Spanja mal-UE.
(75)
Anki jekk id-denominazzjoni “tariffa 4G” ġiet introdotta formalment mill-Ordni Ministerjali tas-6 ta' Marzu 1986, hija kienet teżisti de facto diġà qabel l-1 ta' Jannar 1986, id-data tal-adeżjoni ta' Spanja fl-UE, minħabba li taqbel mat-“tariffa industrijali għal użu twil I” preċedenti stabbilita bl-Ordni Ministerjali tal-14 ta' Ottubru 1983, jiġifieri qabel l-adeżjoni ta' Spanja. L-utenti finali kollha tal-elettriku li bbenefikaw mit-tariffa industrijali I inqalbu b'mod awtomatiku għat-tariffa 4G, lil kienet de facto l-istess tariffa taħt isem ġdid.
(76)
It-tariffi interrompibbli oħra huma pprovduti wkoll b'mod espliċitu fl-Ordni Ministerjali tal-1983.
(77)
Barra minn hekk, skont l-utenti li jużaw ħafna enerġija, il-miżura tikkostitwixxi għajnuna eżistenti fuq il-bażi tal-Artikolu 15 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta' Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 108 tat-trattat dwar il-funzjonament tal-Unjoni Ewropea (18), minħabba l-iskadenza tal-perjodu ta' limitazzjoni ta' 10 snin.
L-irkupru jkun prekluż minn aspettattivi leġittimi
(78)
L-utenti li jużaw ħafna enerġija jissottomettu li anki jekk wieħed jassumi li t-tariffi ma jitqisux li jikkostitwixxu għajnuna eżistenti, l-irkupru jkun prekluż mill-prinċipju tal-aspettattiva leġittima. Matul l-2005, it-tariffi kienu pagament dirett bejn l-operaturi privati. L-utenti ma setgħux jipprevedu li t-tariffi stabbiliti f'Diċembru 2004 kienu se jsiru għajnuna permezz ta' miżura tal-gvern adottata f'Ġunju 2006. L-ebda operatur ekonomiku, għalkemm prudenti, ma seta' jistenna din il-bidla fis-sitwazzjoni legali tiegħu. Għalhekk, l-utenti kellhom aspettattiva leġittima li t-tariffi tagħhom ma kenux jinvolvu l-għajnuna mill-istat.
KUMMENTI MINN GVERNIJIET REĠJONALI TAL-GALICIA U L-ASTURIAS
(79)
Fir-rigward tal-għajnuna possibbli għal utenti li jużaw ħafna enerġija, il-Gvern Reġjonali tal-Galicia jissottometti li l-Kummissjoni kienet żbaljata meta użat il-prezz tal-pool bħala sostitut għall-prezz tas-suq, minħabba li l-unteti li jużaw ħafna enerġija normalment jidħlu f'kuntratti fuq terminu twil fuq termini aħjar b'mod konsiderevoli.
(80)
Minħabba li l-liberalizzazzjoni tas-suq Spanjol għadha ma twettqitx, u minħabba b'mod partikolari l-assenza ta' kuntratti bilaterali bejn il-produtturi u l-konsumaturi l-kbar, il-Gvern Reġjonali tal-Galicia jikkunsidra li jkun jagħmel sens li jintużaw bħala punt ta' riferiment il-kosti attwali mħallsa mill-produtturi biex jfornu lil dawn il-klijenti. Alternattiva minnhom tkun li jinkiseb press ta' riferiment ibbażat fuq id-dokumentazzjoni teknika (Wilson, 1993 (19) u Castro-Rodriguez (20), 1999), billi jitqiesu jew il-kost tal-aktar teknoloġija effiċjenti li tilħaq il-bżonnijiet speċifiċi tal-utenti li jużaw ħafna enerġija jew il-kost medju tal-elettriku matul sigħat differenti tal-ġurnata. Id-differenza bejn prezz ta' riferiment miksub u t-tariffa rregolata mħallsa fl-2005, għalhekk tkun ħafna anqas. Il-Gvern Reġjonali tal-Galicia jistqarr ukoll li, f'kull każ, l-utenti Spanjoli kollha, inklużi l-utenti li jużaw ħafna enerġija, tul iż-żmien, jħallsu lura d-defiċit maħluq mit-tariffi aktar baxxi applikat fl-2005.
(81)
Barra minn hekk, skont il-Gvern Reġjonali tal-Galicia, is-sistema tariffarja kif kienet fl-2005 ma kenitx legalment selettiva, minħabba li l-Istat ma kienx beħsiebu jagħti vantaġġ lill-utenti finali iżda biss żbalja fit-tbassir tiegħu tax-xejriet u l-prezzijiet tas-suq meta stabbilixxa t-tariffi fl-2004. Il-Gvern Reġjonali tal-Galicia ma jaqbilx mal-konklużjoni li s-sistema kellha impatt fuq il-kummerċ fl-UE.
(82)
Il-kummenti mill-Gvern Reġjonali tal-Asturias huma simili għal dawk imressqa mill-Gvern Spanjol, li jirreferu għalihom.
OSSERVAZZJONIJIET MINN SPANJA
(83)
Spanja ssostni li s-sistema tat-tariffi rregolati fl-2005 ma kenitx tinkludi għajnuna, la għall-utenti finali u lanqas għad-distributuri.
L-ebda konnessjoni każwali bejn l-azzjoni tal-istat u d-defiċit u d-defiċit ma jistax jiġi attribwit lill-Istat.
(84)
Spanja tgħid li d-defiċit mhux attribwibbli lill-Istat minħabba li ġie kkawżat minn ċirkostanzi esterni mhux prevvedibbli u mhux mill-intenzjoni deliberata tal-Istat li jissusidja ċerti attivitajiet.
(85)
Spanja tgħid ukoll li t-tariffi rregolati stabbiliti mill-Istat ma kenux preklużi mil-liġi tal-UE fl-2005. Għalhekk, l-intervent regolatorju tal-istat kien validu legalment, minħabba li kien l-espressjoni tas-sovranità nazzjonali. Waħda minn dawn il-prerogattivi sovrani tikkonsisti fl-istabbiliment tat-tariffi biex il-kosti mistennija jaqblu mad-domanda mistennija.
(86)
Spanja tissottometti li d-defiċit tal-2005 kien ikkawżat minn diskrepanza bejn it-tbassir tal-gvern tal-prezzijiet tal-operaturi tal-eleettriku u l-prezzijiet attwali rregistrati fil-pool. Il-prezzijiet għoljin ħafna tal-2005 tmexxew minn kawżi mhux prevvedibbli li jammontaw għal force majeure.
(87)
Minħabba li ċ-ċirkostanza li ġġenerat l-allegata għajnuna kienet żieda akbar minn dik imbassra fil-prezzijiet tal-operaturi, il-vantaġġ allegat ma setax jiġi attribwit lil kwalunkwe att legali. Anki jekk wieħed jassumi li dan il-vantaġġ kien jeżisti (li mhux il-każ), dan ikun ġie kkawżat minn ċirkostanzi mhux relatati mal-intenzjoni tal-Istat. L-eżistenza ta' force majeure, skont Spanja, tkisser ir-rabtiet każwali bejn id-deċiżjoni amministrattiva li tistabbilixxi l-livell tat-tariffi u l-vantaġġ kompetittiv li jagħti lok għal għajnuna mill-istat. Anki jekk wieħed jassumi (li mhux il-każ) li l-kundizzjoni oġġettiva tar-rabta każwali ntlaħqet, il-kundizzjoni suġġettiva ta' intenzjonalità (l-imputabbiltà) min-naħa tal-Istat tkun nieqsa.
L-ebda riżorsi tal-Istat
(88)
Spanja tissottometti li t-tariffi ma involvewx fondi pubbliċi. L-ewwel nett, Spanja tisħaq f'dan ir-rigward li s-soprataxxa mhix “imposta” fi ħdan it-tifsira tal-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja fuq imposti parafiskali, minħabba li ma tinġabarx mill-Istat u ma tikkorrispondix għal lieva fiskali. Skont Spanja, s-soprataxxa hija parti integrali mit-tariffa u hija fin-natura tagħha simili għal tariffa. It-tariffa hija għalhekk prezz privat.
(89)
It-tieni nett, il-fondi ma jinġabrux mill-Istat u ma jitħallsux ġo fond deżinjat mill-Istat. It-tariffi jinġabru mid-distributuri, mhux mill-Istat, u għalhekk dawn huma prezzijiet privati li jiżguraw ir-remunerazzjoni ekwa tal-parteċipanti (kif stabbilit fil-LSE). Dawn mhumiex la taxxi u lanqas prezzijiet pubbliċi. L-Istat ma jirremunera xejn, minħabba li hija s-sistema li tat remunerazzjoni minħabba forzi tas-suq għal attivitajiet mhux regolati u minħabba l-aċċess għat-tariffi stabbilit mill-Istat rigward attivitajiet irregolati. Minħabba li f'sistema bħal din ma hemm ebda piż għall-Istat, l-ebda riżorsi tal-istat ma jkunu involuti, skont il-każistika Sloman Neptune (21). Barra minn hekk, dawn il-fondi qatt ma jgħaddu fil-kaxxa tal-istat, ma jissemmewx f'liġijiet baġitaji, mhumiex soġġetti għal verifika mill-Qorti tal-Awdituri, u ma jistgħux jiġu rkuprati mid-debituri permezz ta' proċeduri ta' rkupru amministrattivi. Id-djun fil-konfront tas-sistema tal-elettriku mhumiex suġġetti għar-rata ta' interessi applikabbli għad-djun dovuti lill-Istat.
(90)
Spanja ttenni li dawn il-fondi jieħu ħsiebhom ir-Regolatur Spanjol, CNE, li taġixxi bħala sempliċi intermedjarju tal-kontabilità. Spanja tirrimarka li fid-deċiżjoni tagħha tal-2001, dwar il-kosti mhux rekuperabbli Spanjoli, (SA NN 49/99), il-Kummissjoni kienet diġà stabbilixxiet li “t-trasferiment tal-fondi permezz ta' CNE huwa ta' natura ta' kontabilità essenzjali. Il-fondi ttrasferiti fil-kont fuq l-isem ta' CNE qatt ma saru proprjetà ta' dan il-korp, u ġew imħallsa immedjatament lill-benefiċjarji skont ammont predeterminat li CNE mhix kapaċi tbiddel bl-ebda mod.” Fuq il-bażi ta' din il-kunsiderazzjoni, il-Kummissjoni kkonkludiet li “ma kenitx f'pożizzjoni li tiddetermina jekk ir-rikavat tal-imposta stabbilit fil-qafas tal-iskema tal-Kosti mhux Rekuperabbli jikkostitwixxi riżorsi tal-istat”.
L-ebda vantaġġ
(91)
Spanja mhix tal-istess opinjoni tall-Kummissjoni li t-tariffi rregolati jagħtu vantaġġ ekonomiku lill-utenti finali (jew distributuri).
(92)
Rigward l-utenti finali, wara li tennet li d-defiċit huwa r-riżultat ta' force majeure, Spanja tgħid li d-defiċit ma bbenefikax konsumaturi kbar, minħabba li għadda għat-tariffi għas-snin ta' wara b'interess. Għalhekk, il-vantaġġ ekonomiku allegat li jinħoloq minn prezz tal-elettriku aktar baxx huwa biss apparenti, minħabba li d-differenza fir-rigward tal-prezzijiet tas-suq ħieles hija mħallsa lura b'interess mill-konsumaturi.
Il-provvista b'tariffi rregolati huwa servizz ta' interess ekonomiku ġenerali
(93)
Spanja tissottometti li fl-2005, l-eżistenza ta' tariffi rregolati ma kenitx tmur kontra l-liġi tal-UE, minħabba li l-iskadenza biex jinfetaħ is-suq għall-konsumaturi kollha, inklużi l-unitajiet domestiċi kien l-1 ta' Lulju 2007.
(94)
B'mod partikolari, skont l-awtoritajiet Spanjoli, il-provvista tal-elettriku huwa serviżż ta' interess ġenerali, u l-Istat għandu jintervjeni biex jevita l-abbuż ta' pożizzjonijiet dominanti li jinħolqu mill-eżistenza ta' netwerk wieħed (monopolju naturali)/
(95)
Il-parametri għall-istabbiliment tat-tariffi ġew stabbiliti b'mod oġġettiv u trasparenti. Il-qafas regolatorju kumpless għall-istabbiliment tat-tariffi u l-proċedura ta' riżoluzzjoni juri, fl-opinjoni ta' Spanja, li s-sistema tariffarja kienet ibbażata fuq analiżi komprensiva tal-kosti u d-dħul tas-sistema, u analiżi tad-domanda għall-elettriku.
Impriża minn Spanja
(96)
Kif innutat fil-premessi 25 u 26, id-defiċit iġġenerat fl-2005 qed jitħallas f'porzjonijiet annwali, li jrendu rata ta' interess stabbilita fir-rata Euribor, mingħajr marġni. Mingħajr preġudizzju għall-kummenti tagħha, Spanja ntrabtet li tgħolli b'mod retrospettiv ir-rata ta' interess imposta lil utenti tan-negozju b'konnessjonijiet ta' aktar minn 1 kV. Iż-żieda tkun iddeterminata proporzjonalment mal-kontribuzzjoni tad-defiċit tal-2005 tal-utenti tan-negozju li huma s-suġġett tal-proċedumenti kurrenti, u li ġew ipprovduti b'tariffi rregolati integrali. Dan jirriżulta mill-applikazzjoni ta' marġni ta' 65 punt ta' bażi fuq ir-referenza tal-Euribor, u għalhekk tallinjaha b'mod ġenerali mar-rata applikata lid-defiċit fis-snin ta' wara.
(97)
L-ammont rilevanti jkun impost lill-utenti tan-negozju kif ġej: fir-rigward tal-porzjonijiet annwali tal-parti tad-defiċit tal-2005 li diġà tħallas, tiġi applikata żieda ta' darba fit-tariffi ta' aċċess; fir-rigward tal-ammonti li għad iridu jiġu rimborsati, l-ogħla rata ta' interess tiġi applikata direttament lil kull ammont annwali, għal darb'oħra fil-forma ta' tariffi ta' aċċess ogħla.
5. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
Il-preżenza tal-għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE
(98)
Miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE jekk jintlaħqu l-kundizzjonijiet li jmiss: il-miżura (a) tagħti vantaġġ ekonomiku fuq il-benefiċjarju; (b) tingħata mill-Istat jew permezz ta' riżorsi tal-istat; (c) hija selettiva; (d) għandha impatt fuq il-kummerċ intra-Komunitarju u huwa responsabbli mit-tgħawwiġ tal-kompetizzjoni fl-UE. Minħabba li dawn il-kundizzjonijiet iridu jintlaħqu kollha, il-Kummissjoni se tillimita l-valutazzjoni tagħha għall-eżistenza ta' vantaġġ ekonomiku mogħti fuq il-benefiċjarji.
Il-preżenza ta' vantaġġ ekonomiku
(99)
Impriżi jkunu ffavoreġġati fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE jekk jiksbu vantaġġ ekonomiku li kieku ma jiksbux skont il-kundizzjonijiet tas-suq. F'dan il-każ partikolari, il-valutazzjoni trid tistabbilixxi, wara li tikkunsidra wkoll il-ħlas lura tad-defiċit tal-2005 tas-sistema tal-elettriku, jekk kienx hemm xi differenza pożittiva bejn it-tariffi rregolati stabbiliti fl-2005 u l-prezzijiet tas-suq li l-benefiċjarji potenzjali kieku jkollhom iħallsu għall-elettriku mixtri u s-servizzi pprovduti bir-reġim tariffarju tagħhom. Kull vantaġġ fir-rigward tal-kundizzjonijiet tas-suq jrid jiġi stabbilit b'referenza għall-prezzijiet tas-suq attwali. Iż-żewġ kwistjonijiet, jiġifieri l-eżistenza ta' differenzi pożittivi - jew in-nuqqas tagħhom - bejn il-prezzijiet tal-elettriku tal-pool, il-prezzijiet tas-suq u t-tariffi rregolati, u l-ħlas lura tad-defiċit huma min-naħa tagħhom eżaminati hawn taħt.
It-tqabbil mal-prezzijiet tal-elettriku medju tal-pool
(100)
Il-prezzijiet medji tal-pool tal-elettriku jipprovdu indikazzjoni tal-livelli tal-prezzijiet ġenerali fis-suq tal-operaturi. Dan il-prezz ta' riferiment medju kien EUR 59,47 MWh fl-2005, is-sena kollha. Kif indikat u muri fil-premessa 19 (il-Graff 1), f'seba' xhur mhux konsekuttivi fl-2005, il-prezzijiet tal-operaturi medji kienu fuq l-impliċitu tal-prezzijiet tal-elettriku fit-tariffi rregolati integrali applikati lill-utenti finali kollha. Għalhekk, il-livell tat-tariffi medju stabbilit bid-Digriet 2392/2004 jidher li wassal għal differenza pożittiva favur l-utenti finali kollha li għażlu t-tariffi rregolati, għallanqas għall-parti l-kbira tax-xhur fl-2005.
(101)
Madankollu, f'perjodi ta' xahar ta' inqas minn sena, din id-differenza ma dehritx matul il-ħames xhur bejn Jannar u Mejju 2005. Għalhekk ma kien hemm ebda vantaġġ għas-sistema tariffarji rregolata sħiħa. Barra minn hekk, jekk it-tqabbil isir bejn il-perjodi ta' aktar minn sena, pereżempju sat-30 ta' Diċembru 2007, il-vantaġġ akkumulat possibbli minn Ġunju 2005, huwa annullat għal kollox mit-tnaqqis fil-prezzijiet medji tal-pool, li waqgħu drastikament għal EUR 37/MWh f'Marzu 2007, filwaqt li l-prezzijiet impliċiti fit-tariffi rregolati integrali kienu madwar EUR 68/MWh matul l-istess perjodu. Minn Ottubru 2006, l-impliċitu tal-prezzijiet tal-elettriku fit-tariffi integrali kienu ħafna aktar għolja mill-prezzijiet tal-operaturi ta' provvista (ara l-Graff 1). Minħabba hekk, il-benefiċċji u l-vantaġġi ekonomiċi għall-konsumaturi li kienu pprovduti b'tariffi rregolati, fejn il-prezzijiet tal-pool ikunu ogħla mill-kost impliċitu tal-elettriku fit-tariffi rregolati, jistgħu jiġu eliminati għal kollox meta l-prezzijiet tal-pool ikunu aktar baxxi mill-kost impliċitu tal-elettriku.
(102)
Konsegwentement, kemm f'perjodi ta' xahar ta' anqas minn sena fl-2005 u perjodi ta' sentejn li jinkludu parti mill-2005, il-prezzijiet tal-enerġija ma jidhrux li pprovdew vantaġġ lill-grupp ta' konsumaturi provdut b'tariffi rregolati, meta mqabbla mal-prezzijiet tal-operaturi tal-pool tal-elettriku. Madankollu, id-dħul mill-ħlasijiet ta' aċċess u t-tariffi rregolati mħallsa fir-rigward tas-sistema tal-elettriku sħiħa ma kenux biżżejjed biex ikopru l-kosti rregolati tas-sistema fl-2005. Għandu għalhekk jitqies jekk il-mekkaniżmu fis-seħħ huwiex biżżejjed biex jiggarantixxi l-ħlas lura tad-defiċit.
Il-ħlas lura tad-defiċit tal-2005 tas-sistema tal-elettriku
(103)
Kif deskritt fil-premessi 15 u 20-22 hawn fuq, il-kontijiet tas-sistema tal-elettriku fl-2005 inkludew il-kosti rregolati kollha u d-dħul irregolat tas-sistema mingħajr ma jiġi assenjat dħul speċifiku għall-kosti speċifiċi. Pereżempju, il-kosti tat-trasport u d-distribuzzjoni (EUR 4 410 miljun) jew il-kosti tal-appoġġ tal-koġenerazzjoni u tal-enerġija rinnovabbli, (EUR 2 701 miljun) ma kenux maqsuma, rispettivament, bejn id-dħul irregolat minn tariffi integrali fis-suq irregolat u/jew dħul minn ħlas ta' aċċess irregolat fis-suq ħieles, u ma kenux iffinanzjati b'divrenzjar bejn dawn iż-żewġ tipi ta' dħul. L-utenti kollha tas-sistema jirċievu profitt u jistgħu jistennew li jiġu koperti l-ispejjeż kollha tal-appoġġ għal formoli effiċjenti tal-koġenerazzjoni u l-enerġija rinnovabbli, jew servizzi ta' trasport jew distribuzzjoni. F'din is-sistema ta' kost mhux kumulattiv għal kull tariffa, huwa impossibbli ex post biex tiġi assenjata b'mod oġġettiv id-distribuzzjoni tal-kosti lil utenti tas-suq ħieles u l-utenti b'tariffi rregolati u, f'din l-aħħar kategorija, għall-25 pass tariffarju differenti applikabbli fl-2005. B'konsegwenza ta' hekk huwa xieraq li jiġu eżaminati l-vantaġġi possibbli, jew in-nuqqas tagħhom, tad-defiċit tal-2005 għas-sistema tal-elettriku b'mod ġenerali.
(104)
F'dan ir-rigward, Spanja daħħlet fis-seħħ mekkaniżmu għall-iskupru tad-defiċit sħiħ tal-2005. Dan huwa konsistenti mal-universalità tal-kontijiet tas-sistema applikata matul dak il-perjodu. Dan in-nuqqas fid-dħul irregolat tas-sistema tal-elettriku biex ikopri l-kosti tas-sistema, ġie indirizzat permezz tal-injezzjoni ta' riżorsi miġbura permezz ta' “kontribuzzjoni allokata b'mod speċifiku” pprovduta bid-Digriet Irjali 809/2006. Minn nofs l-2006, beda l-irkupru permezz tal-applikazzjoni ta' soprataxxa fuq il-valur ta' 1,378 % fuq it-tariffi rregolati integrali u 3,975 % fuq il-ħlasijiet ta' aċċess u, wara dan, is-soprataxxi jeħtieġ li jiżguraw li fuq 14,5 snin li jintemmu fl-2020, it-EUR 3,8 biljun flimkien mal-interessi jkunu rkuprati (ara l-premessi 25 u 26 hawn fuq).
(105)
Konsegwentement, id-dħul minn kontribuzzjoni speċjali allokata għall-finanzjament tad-defiċit tal-2005 tippermetti lill-utenti tas-sistema jħallsu l-kontijiet tal-elettriku, biż-żieda meħtieġa biex tibbilanċja l-kontijiet tas-sistema tal-2005 ex post bi żmien li għadda sinifikanti.
(106)
F'dawn iċ-ċirkostanzi, l-uniku aspett dibattibbli tal-metodu magħżul fl-2006 biex jitħallas lura d-defiċit tas-sistema tal-elettriku tal-2005 u jiġu bbilanċjati l-kontijiet huwa r-rata ta' interess baxxa applikata fil-bidu għall-ħlasijiet lura annwali, l-aktar ir-rata ta' referenza Euribor mingħajr marġni. Kif deskritt f'aktar dettall fil-premessi 96 u 97, Spanja impenjat ruħha biex iżżid ir-rata ta' interess applikabbli għall-utenti tan-negozju li huma soġġetti għall-proċedimenti preżenti. Spanja timpenja ruħha li tapplika marġni ta' 65 punt ta' bażi fuq ir-rata ta' interess referenzjarja.
(107)
L-applikazzjoni ta' din il-modifika tal-miżura applikata fil-bidu għad-defiċit tal-2005, li teskludi l-unitajiet domestiċi u n-negozji żgħar li ħallsu l-ogħla tariffi rregolati bil-mekkaniżmu ta' korrezzjoni, tħassar kull vantaġġ ipotetiku li l-kumpaniji jistgħu jkunu kisbu mid-diferiment tal-pagamenti mill-2006. Aktar minn hekk, l-applikazzjoni ta' soprataxxa fuq it-tariffa tfisser li l-ammont total rkuprabbli huwa, għal kull impriża, fi proporzjon dirett għall-konsum tal-elettriku tagħha. Aktar ma jiġi kkunsmat elettriku, ogħla tkun is-soprataxxa.
It-tqabbil ma' prezzijiet tas-suq tal-elettriku
(108)
It-tieni nett kif innutat minn xi partijiet interessati, il-prezzijiet irreġistrati fil-pool tal-elettriku mhumiex punti ta' riferiment xierqa għat-tqabbil tal-prezzijiet tal-elettriku mħallsa minn konsumaturi kbar taħt tariffi rregolati bi prezzijiet tas-suq. B'bażi fuq l-evidenza fir-rapport tal-2005 tal-operatur tas-suq tal-elettriku OMEL, kienu biss seba' utenti finali li jammontaw għal 5 % tad-domanda li kienu qed jieħdu l-elettriku direttament mill-pool, meta mqabbla ma mijiet ta' utenti industrijali u ta' negozji kbar. Konsumaturi industrijali u konsumaturi kbar oħra, b'mod partiolari konsumaturi li jużaw ħafna enerġija li għalihom l-enerġija tammonta għal proporzjon imdaqqas tal-ispejjeż ta' produzzjoni tagħhom (normalment 30-40 % għall-produzzjoni tal-aluminju) jeħtieġ li jiksbu kundizzjonijiet prevvedibbli ta' prezzijiet u provvista. Dawn il-kundizzjonijiet jiġu stabbiliti f'kuntratti b'termini itwal minn jum minn qabel. Il-prezzijiet ikkwotati kull siegħa u fis-suq minn jum qabel bħall-pool tal-elettriku juru l-prezzijiet tas-suq medji għall-fornituri li jaqdu firxa wiesa' ta' konsumaturi, inklużi l-unitajiet domestiċi. Dawn madanakollu m'humiex punti ta' riferiment xierqa biex jiġu ddeterminati l-prezzijiet li l-utenti li jużaw ħafna enerġija għandhom iħallsu fis-suq ħieles b'kuntratti fuq żmien itqal minn jum minn qabel. Bil-maqlub tal-opinjoni mogħtija fid-deċiżjoni ta' bidu, l-investigazzjoni wriet li t-tariffi rregolati aktar baxxi mill-prezzijiet medji tal-pool ma jimplikawx neċessarjament vantaġġ fuq il-kundizzjonijiet tas-suq għal utenti industrijali, minħabba li l-prezzijiet tal-pool mhumiex prezzijiet tas-suq għal ħafna minn dawn l-utenti. Dan ineħħi d-dubju mqajjma f'din ir-rabta.
(109)
Barra minn hekk, fi Spanja, l-għażla ta' qlib għas-suq ħieles ma kenitx irriversibbli fl-2005. Il-konsumaturi kienu djjem kapaċi jagħżlu bejn l-aktar offerti attraenti fis-swieq irregolati u ħielsa, li wassal għal livell ta' konverġenza ta' prezz. Ir-riversibilità ta' għażliet ta' provvista għandha tendenza li twaqqa' l-prezzijiet tas-suq fil-livell tal-konsumatur f'sitwazzjonijiet ta' żidiet fil-prezzijiet tal-operaturi fi Spanja minn April 2005, filwaqt li l-inċentiva opposta biex jiżdiedu l-prezzijiet tas-suq ħieles biex jersqu aktar viċin tal-ogħla livelli tat-tariffi rregolati, tidher meta tinqaleb is-sitwazzjoni.
(110)
Kif ikkonfermat mill-assoċjazzjoni ta' fornituri indipendenti (il-premessi 42-49), fl-2005 il-fornituri fis-suq ħieles kellhom jirrispettaw il-kuntratti tagħhom jew itemmuhom unilateralment, jekk dan ikun possibbli, jew inkella jinnegozjaw il-prezzijiet tagħhom u jaġġustaw il-prezzijiet tagħhom 'il fuq, filwaqt li jieħdu r-riskju li l-konsumaturi tagħhom ikunu jixtiequ jaqilbu għas-suq irregolat. It-telf operattiv li l-fornituri tas-suq ħieles jallegaw li ġarrbu jindika li l-prezzijiet fis-suq ħieles fl-2005, l-aktar għal kuntratti ta' sena li ġew irrispettati, baqa' viċin tal-livelli tat-tariffi rregolati rispettivi, u għaldaqstant, it-tariffi rregolati ma tawx de facto vantaġġ ekonomiku meta mqabbla mal-prezzijiet attwali fis-suq ħieles.
(111)
Dan jimplika, għalhekk, li żewġ utenti industrijali li ipotetikament qed jikkompetu, wieħed skont kuntratt tal-provvista tal-elettriku ta' sena bbażat fis-suq ħieles minn Jannar sa Diċembru 2005 u l-ieħor billi jikseb il-provvista bit-tariffi rregolati fl-istess perjodu, ħabbtu wiċċhom, bl-affarijiert l-oħra kollha jibqgħu ugwali, kosti tal-elettriku simili. L-uniku effett li kellu l-livell tat-tariffi rregolati fuq il-prezzijiet fis-suq ħieles fl-2005 kien li jagħti lill-utenti tas-suq ħieles il-benefiċċju indirett li jiġu limitati ż-żidiet fil-prezzijiet, anki jekk jitqies li dawn iż-żidiet kienu kuntrattwalment possibbli matul is-sena jew, fuq żmien itwal, fl-2005 kollu. Il-kompetizzjoni attwali jew potenzjali bejn l-utenti industrijali li kiksbu l-elettriku fis-swieq ħielsa u rregolati ma setgħux jgħawġu t-tariffi rregolati.
(112)
It-tielet nett, fid-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha, l-Kummissjoni rreferiet b'mod partikolari għal-livelli baxxi tat-tariffi rregolati ta' EUR 23,9/MWh u EUR 27,0/MWh, applikati fl-2005 għal konsumaturi industrijali kbar (it-tariffa G4) u għall-konsumaturi industrijali l-kbar bi provvista interrompibbli (pereżempju, it-tariffa 3,4), rispettivament, kif muri fit-Tabella 3 fil-premessa 30 hawn fuq. Kif enfasizzat minn xi partijiet terzi, il-livelli ta' tariffi rregolati oġġezzjonati fid-deċiżjoni ta' ftuħ mhumiex tariffi iżda prezzijiet medji wara l-iskont. Mingħajr skontijiet, il-livelli tat-tariffi bażiċi, stabbiliti fid-Digriet 2392/2004 fit-Tabella 1, kienu EUR 56,12/MWh (it-tariffa 3,4) u EUR 25,44/MWh (it-tariffa G.4) rispettivament.
(113)
F'dan ir-rigward, l-investogazzjoni formali tat evidenza li t-tariffi rregolati applikabbli għall-utenti industrijali msemmija fid-deċiżjoni ta' ftuħ kienu fil-livell tal-prezzijiet tas-suq applikabbli għall-perjodu kollu bejn Jannar u Diċembru 2005, kif muri aktar l'isfel:
(114)
L-ewwe nett, ingħatat evidenza li kien hemm prezzijiet ta-ssuq bilaterali ta' EUR 34,45/MWh li ġew applikati għall-utenti li jużaw ħafna enerġija fis-suq ħieles fl-2005 (il-premessi 55-57). B'marġni tas-suq aktar baxx mill-marġni medja ta' EUR 10 miżjud fid-deċiżjoni li tiftaħ l-investigazzjoni formali, dan il-prezz tas-suq juri kost tal-provvista qrib il-EUR 25,44/MWh tal-aktar tariffa rregolata baxxa (G4) (EUR 23,9/MWh ta' prezz medju ex post). Meta jittieħed kont tad-differenzi oġġettivi li jikkonċernaw il-provvista bit-tariffa rregolata, bħal volumi ta' provvista 9,7 drabi ogħla bħal dawn, l-investiment fit-tagħmir ta' kontroll u l-limiti ta' żmien tal-pagamenti, il-fatt li t-tariffa rregolata kienet aktar baxxa ma jidhirx li ta' xi vantaġġ ekonomiku mhux dovut lill-benefiċjarji.
(115)
It-tieni nett l-evidenza disponibbli turi li f'Diċembru 2004, setgħu jiġu konklużi kuntratti ta' sena fuq il-provvista baseload, b'bażi fuq il-prezzijiet tas-suq bil-quddiem ta' EUR 31,05/MWh, bejn Jannar u Diċembru 2005. Prezz tas-suq finali (b'tariffa tas-servizzi u ta' aċċess addizzjonali) ta' EUR 36,67/MWh, li hija aktar baxxa mil-livell tat-tariffi bażiku rilevanti (it-tariffa 3,4), kien disponbbli għal utenti industrijali interrompibbli b'modulazzjoni ta' tagħbija qawwija (ara l-premessi 16, 18 u 58 hawn fuq).
(116)
Skontijiet addizzjonali disponibbli bit-tariffi rregolati għal ġestjoni tad-domanda (pereż. modulazzjoni tat-tagħbija, l-interrompibilità) permessi għal prezzijiet medji aktar baxxi fis-suq irregolat għall-utenti li jipprovdu dwan is-servizzi (22). Dawn l-iskontijiet, li ma kenux indirizzati b'mod speċifiku fid-deċiżjoni ta' ftuħ, irremuneraw servizzi siewja fuq in-naħa tad-domanda lin-netwerk, li kien jeħtieġ aġġustament, investiment jew restrizzjoni imposta fi proċessi kummerċjali jew industrijali. Il-modulazzjoni tat-tagħbija teħtieġ li l-proċessi industrijali jew kummerċjali li jużaw ħafna enerġija jitwettqu f'perjodi kwieti minflok f'perjodi ta' quċċata sabiex jitnaqqsu l-konsum u l-vultaġġ fin-netwerk tal-elettriku. Bl-istess mod, is-servizzi ta' interrompibilità provduti lin-netwerk huma ekonomikament utli minħabba li jikkonsistu, għall-utent industrijali involut, f'li jippermettu lill-operatur tas-sistema li jinterrompi l-provvista fi żmien qasir (minn ftit sekondi sa sagħtejn) u għal perjodu twil (minn siegħa sa 12-il siegħa), kif kien il-każ bit-tariffi rregolati rilevanti fi Spanja.
(117)
Il-benefiċċji ta' dawn is-servizzi f'termini ta' garanzija tal-kontinwità tal-provvista tal-elettriku huma rikonoxxuti fil-leġiżlazzjoni tal-UE. Id-Direttiva 2005/89/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta' Jannar 2006 li tikkonċerna miżuri biex jissalvagwardjaw is-sigurtà tal-provvista tal-elettriku u l-investiment fl-infrastruttura, teħtieġ li l-Istati Membri jqisu d-domanda ta' teknoloġiji ta' ġestjoni u li jieħdu miżuri biex ineħħu l-ostakli li jċaħħdu l-użu ta' kuntratti interrompibbli sabiex jinżamm il-bilanċ bejn il-provvista u d-domanda (23). Dawn is-servizzi jissuplimentaw u jistgħu wkoll jissostitwixxu mezzi oħra ta' regolazzjoni użata mill-operatur tan-netwerk biex jiggarantixxi li d-domanda għall-elettriku min-netwerk hija konformi mal-provvista, u għalhekk jiġi evitat il-qtugħ tad-dawl, li jiswa l-flus soċjalment u ekonomikament u jista' jwassal għal sanzjonijiet u responsabilitajiet.
(118)
Fil-każ partikolari ta' Spanja, in-nuqqas ta' kapaċità ta' interkonnessjoni sinifikanti ma' Stati Membri oħra u l-penetrazzjoni sinifikanti tal-provvista tal-elettriku intermittenti mir-riżorsi tal-enerġija rinnovabbli fl-2005 jagħmlu dawn is-servizzi partikolarment siewja. Il-firxa tal-valur ekonomiku tagħhom u l-kost li jista' jiġi evitat fis-sistema tal-elettriku jistgħu jintwerew f'termini tal-kostijiet imġarrba mill-operatur tan-netwerk Spanjol Red Eléctrica de España fl-akkwist tas-servizzi ta' bbilanċjar. Fl-2005 Red Eléctrica de España, ħallset medja ta' EUR 65/MWh għal servizzi ta' regolazzjoni addizzjonali biex iżżid l-enerġija (b'żieda ta' enerġija addizzjonali onlajn għal madwar 15-il sekonda biex tibbilanċja n-netwerk); għar-regolament terzjarju taż-żieda tal-enerġija (b'żieda ta' enerġija addizzjonali on lajn bejn 15-il minuta u sagħtejn biex jerġa jkun hemm ir-riżerva tal-enerġija tar-regolament sekondarju), il-prezz medju fl-2005 kien EUR 78/MWh li żdied sa EUR 600/MWh (24). Billi tkompli titnaqqas id-domanda u titneħħa minn ħinijiet ta' quċċata (il-modulazzjoni tal-piż) jew tingħata l-kapaċità li titnaqqas f'sitwazzjonijiet kritiċi (servizz interrompibbli), l-iskontijiet fuq it-tariffi rregolati rilevanti (pereż. madwar EUR 32/MWh fuq it-tariffa 3,4) jidhru li huma ġustifikabbli ekonomikament.
(119)
Fin-nuqqas ta' skontijiet bħal dawn għal miżuri tal-ġestjoni tad-domanda, it-tariffi rregolati għal utenti mqabbda man-netwerk ta' vultaġġ għoli (it-tariffi 1,4 u 2,4) kienu f'livell ħafna aktar għoli EUR 58 u EUR 61/MWh għat-tariffa bażika u EUR 76,2/MWh għall-prezz medju attwali. Meta mqabbla mal-prezzijiet tas-suq bil-quddiem ta' EUR 31,05/MWh disponibbli għall-perjodu bejn Jannar u Diċembru 2005, ma jistax jiġi kkunsidrat li l-prezzijiet tas-suq huma ogħla mit-tariffi rregolati applikabbli għall-maġġoranza assoluta ta' utenti industrijali u kummerċjali li jużaw ħafna enerġija.
(120)
Konsegwentement, minkejja li l-prezzijiet irreġistrati fil-pool tal-elettriku mhumiex punt ta' riferiment xieraq għat-tqabbil mal-prezzijiet tal-elettriku mħallsa minn utenti industrijali u kummerċjali kbar, il-prezzijiet tas-suq attwali applikabbli għal provvisti ta' elettriku lill-utenti finali li ġew ipprovduti bit-tariffi rregolati fl-2005, kienu konformi mal-livelli rispettivi tar-tariffi rregolati.
6. KONKLUŻJONIJIET DWAR IL-MIŻURA
(121)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li ntwera li, l-ewwel nett, il-kumpaniji li rċevew l-elettriku b'tariffi rregolati integrali ma kisbux benefiċċji mil-livell ta' dawn it-tariffi u, t-tieni nett, meta wieħed iżomm f'moħħu l-impenn ta' Spanja biex temenda l-miżura, dak l-interess ikun impost b'rata xierqa għad-dewmien minn xi kumpaniji fil-ħlas ta' parti mill-kontijiet tal-elettriku tagħhom fl-2005.
(122)
Għalhekk, il-miżura disponibbli ma timplikax vantaġġ ekonomiku favur l-utenti tan-negozju. Minħabba li l-kriterji tal-Artikolu 107(1) TFUE huma kumulattivi, ma hemmx bżonn li jiġi eżaminat jekk humiex issodisfatti kriterji oħrajn.
(123)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li, wara li kkunsidrat l-arranġamenti mdaħħla fis-seħħ minn Spanja biex tieħu lura d-dejn tal-utenti finali fis-sistema tal-elettriku, is-sistema tat-tariffi rregolati implimentata fl-2005 ma wasslitx għal għajnuna mill-istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE. Din il-konklużjoni tirrigwarda s-sitwazzjoni u l-perjodu ta' żmien kopert mill-ilment, mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe valutazzjoni li l-Kummissjoni tista' tagħmel ta' miżuri meħuda minn Spanja fl-2005.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Is-sistema ta' tariffi rregolati implimentata mir-Renju ta' Spanja fl-2005 mhix għajnuna mill-istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju ta' Spanja.
Magħmul fi Brussell, l-4 ta' Frar 2014.