РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/120 НА КОМИСИЯТА
от 29 октомври 2014 година
относно схема за държавни помощи SA.27317 (C 25/09) (ex N 673/08), която Италия възнамерява да приведе в действие в полза на оборудването за цифрово прожектиране
(нотифицирано под номер C(2014) 7888)
(само текстът на италиански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си (1) в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 30 декември 2008 г. Италия уведоми Комисията за намерението си да въведе данъчни стимули за инвестициите и разпространението в киноиндустрията и цифровото кино. На 2 април 2009 г. и 23 юни 2009 г. италианските органи изпратиха допълнителна информация.
(2)
С писмо от 22 юли 2009 г. Комисията информира Италия за решението си да одобри данъчните стимули, които Италия възнамерява да въведе за инвестициите и разпространението в киноиндустрията. В същото време Комисията информира Италия за решението си да открие процедурата съгласно член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с данъчния кредит, предложен за инвестициите в оборудване за цифрово прожектиране.
(3)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си.
(4)
На 21 октомври 2009 г. в Рим се проведе семинар по темата, организиран съвместно от италианското Министерство на културните паметници и дейности и Европейската комисия.
(5)
Комисията получи мнения по въпроса от заинтересовани страни, които препрати на Италия за коментар. Италианските органи представиха коментарите си с писмо, заведено от Комисията на 19 януари 2010 г. Впоследствие беше осъществена допълнителна размяна на информация с писма от италианските органи, заведени от Комисията на 7 септември 2010, 12 април 2011 г., 1 юни 2011 г., 1 декември 2011 г., 10 май 2012 г., 14 септември 2012 г., 23 април 2013 г., 6 декември 2013 г., 18 април 2014 г., 11 юни 2014 г. и 1 август 2014 г.
II. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
1. Мярката - предмет на уведомлението
(6)
Данъчният кредит в полза на експлоатиращите киносалони дружества, които се снабдят с оборудване за цифрово прожектиране, е част от поредица данъчни мерки за киноиндустрията, въведени от италианските органи. Съвкупността от тези мерки има за цел да стимулира пазарната динамика в полза на филмите от културно естество „с италиански произход“ в благоприятен за конкуренцията контекст, както и да популяризира такива филми в Италия и Европа.
(7)
Със схемата за данъчен кредит за цифрово кино се предлага данъчен кредит, равен на 30 % от разходите, направени за внедряването на оборудване за цифрово прожектиране. Максималният годишен размер на данъчния кредит достига 50 000 EUR на екран.
(8)
Допустими са разходите за:
а)
закупуване на оборудване за цифрово прожектиране и възпроизвеждане;
б)
закупуване на оборудване и апаратура за приемане на сателитен и/или наземен цифров сигнал;
в)
закупуване на изплащане, т.е. вземане под наем, на посоченото по-горе оборудване, системи и апаратура. В съответните договори трябва да се съдържа задължението активът да бъде закупен след изтичане на срока на договора за наем или клауза, предвиждаща възможността за закупуване от наемащото предприятие преди този срок;
г)
разходи за обучение на персонала;
д)
разходи, свързани със и необходими за преструктурирането и приспособяването на прожекционните кабини, оборудването, сервизните и спомагателните помещения, които преди това са служели за прожектирането на 35-милиметрова филмова лента.
Посочените в последните две подточки разходи не могат да представляват повече от 20 % от общите разходи, направени по подточки а), б) и в).
(9)
Съгласно първоначалното уведомление от страна на италианските органи помощта няма да бъде обвързана с условия за киносалоните с един до четири екрана, нито за мултиплексите с 5 до 10 екрана в общините с по-малко от 50 000 жители. За другите мултиплекси, които имат до 24 екрана, помощта се обуславя от задължението да се показват филми от културен интерес през 50 % от дните за прожекции и да се преустроят поне 50 % от екраните в такива за цифрови прожекции.
(10)
Данъчният кредит ще се прилага за експлоатиращите киносалони дружества - предмет на данъчно облагане в Италия.
(11)
Правното основание за схемата са следните актове:
а)
Закон № 244 от 24 декември 2007 г. относно разпоредбите за съставяне на годишния и многогодишния държавен бюджет;
б)
Декрет № 91 от 8 август 2013 г., преобразуван с изменения в Закон № 112 от 7 октомври 2013 г.;
в)
нови разпоредби, приложими за данъчните кредити, отпуснати на експлоатиращите киносалони дружества за внедряването и закупуването на оборудване и апаратура, предназначени за цифрово прожектиране.
2. Повдигнати от Комисията въпроси
(12)
В решението за откриване на процедурата Комисията заключава, че мярката, за която е подадено уведомление, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Предлагайки данъчни стимули, италианската държава се отказва от определени постъпления в хазната и следователно схемата води до използването на държавни средства. Схемата предвижда икономическа изгода за някои предприятия, по-конкретно експлоатиращите киносалони дружества. Като се има предвид международната търговия с филми, това избирателно предимство би могло да повлияе на вътрешната търговия в Съюза. Комисията имаше съмнения относно съвместимостта на помощта.
(13)
На първо място, Комисията имаше съмнения относно необходимостта от предложения данъчен кредит в полза на цифровото кино, като оспори предложения максимален размер на данъчния кредит (50 000 EUR на екран), тъй като той се равнява (при ставка от 30 %) на максимално допустим разход за монтажа от [50 000 EUR × 100/30 =] 166 667 EUR на екран. Този максимален размер е по-голям от прогнозираните разходи за оборудване за цифрово прожектиране, представени от италианските органи (100 000 EUR). Комисията постави под въпрос максималния размер на данъчния кредит и изрази съмнение относно точността на прогнозираните разходи за преоборудване. Освен това Комисията изрази съмнение относно необходимостта от монтирането на оборудване за прожектиране тип 2К (3), отговарящо на спецификациите на DCI (4), за прожектирането на италиански или европейски филми от културно естество.
(14)
На второ място, Комисията имаше съмнения относно пропорционалността на предложената мярка за помощ, като отбеляза, че вероятно по-големите киносалони могат по-лесно да си позволят оборудване за цифрово прожектиране и без държавни субсидии. Освен това Комисията установи, че за експлоатиращите киносалони дружества съществуват търговски схеми за преход към цифрово прожектиране, като т.нар. „virtual print fee“ (такса за виртуалните копия - VPF) (5), поради което изниква въпросът дали държавна субсидия от предложения порядък за всеки екран няма да доведе до изчезването на търговските алтернативи.
(15)
На трето място, Комисията имаше съмнения относно адекватността на предложения като мярка за помощ данъчен кредит, като отбеляза, че предвидения за мярката финансов пакет (16,8 милиона евро) отговаря на разходи за монтаж от 56 милиона евро, значително по-ниски от прогнозираните разходи за преоборудване (равняващи се на 395,7 милиона евро на база 100 000 EUR на екран). Освен адекватността на наличните финансови средства, Комисията подложи на съмнение и факта, че предложената мярка е достатъчна за постигане на заложената цел да се увеличи разпространението на италиански и европейски филм от културно естество. Съмнения имаше и относно това дали италианските органи могат да заставят експлоатиращите киносалони дружества с цифрово оборудване да въведат алтернативни търговски схеми, така че да се предложи на италианските зрители по-широка гама от филми от културен интерес. Тъй като използването на данъчен кредит означава, че бенефициерът трябва е достатъчно платежоспособен и понеже мярката предвижда експлоатиращите киносалони дружества да финансират 70 % от инвестицията, Комисията се съмняваше, че киносалоните, които се нуждаят в по-голяма степен от помощите, ще извлекат полза от данъчния кредит. Освен това Комисията изрази съмненията си относно факта, че предвидената еднократна помощ (в уведомлението ставаше дума за пилотна мярка с продължителност 2 години) би представлявала дълготрайно решение на проблема с по-краткия жизнен цикъл и по-големите експлоатационни разходи на оборудването за цифрово прожектиране.
(16)
На четвърто място Комисията постави под въпрос икономическите, социалните и културните последици от помощта. Макар и да признава, че в името на общия интерес дадена държава би могла да прибегне до държавни помощи за инвестиране в цифровизaцията на киносалоните, Комисията поиска да ѝ бъдат предоставени гаранции по отношение на технологичната неутралност на мярката, и по-специално поиска потвърждение, че експлоатиращите киносалони дружества няма да бъдат принудени да инвестират предимно в един цифров стандарт вместо в друг. Освен това Комисията поиска от италианските органи да гарантират, че ще могат да се прожектират филми, разпространявани в цифров формат, който е базиран на по-нисък клас публичен стандарт от цифровия стандарт на оборудването, за което се предоставя субсидията. В допълнение Комисията отбеляза, че от помощите за монтирането на оборудване за цифрово прожектиране биха могли косвено да се възползват големите филмопроизводители от САЩ (в случая на оборудване, отговарящо на спецификациите на DCI). Увеличаването на търсенето в резултат на предложената помощ би могло да увеличи цените на прожекционното оборудване, чието предлагане е ограничено. В резултат от помощта Италия би могла да достигне по-бързо критичната маса от цифровизирани кинозали, което от своя страна би могло да ускори преминаването към цифрово филморазпространение, а следователно и затварянето на кината, които не са в състояние да монтират навреме оборудване за цифрово прожектиране. Като цяло Комисията имаше съмнения дали евентуалното нарушаване на конкуренцията ще бъде компенсирано от ползите от помощта в социален и културен план.
3. Изменения, внесени в предложената мярка след откриване на процедурата
(17)
След като Комисията откри официалната процедура по разследване, италианската мярка за данъчен кредит в полза на цифровото кино беше приложена съгласно схема, приета въз основа на временната общностна рамка и в границите на праговете de minimis (6). След като получат одобрението на Комисията, италианските органи възнамеряват да приложат изцяло мярката над праговете de minimis.
(18)
Според оценките на италианските органи бюджетът за мярката ще възлиза на близо 7,5 милиона евро за периода 2014-2015 г.
(19)
Периодът - предмет на настоящото решение, е с продължителност до 31 декември 2022 г. Италианските органи предвиждат, че данъчният кредит ще бъде използван най-интензивно през 2014 г. и 2015 г.
(20)
Проектотекстовете на разпоредбите за изпълнение, с които италианските органи възнамеряват да въведат помощта в нейната цялост (над праговете de minimis) се различават от първоначалното уведомление по няколко важни точки.
(21)
На първо място, в изменените разпоредби за изпълнение условието средно големите и големите киносалони да включат в програмата си определен брой италиански и европейски филми от културно естество, за да получат помощта, е премахнато. През последните години италианските органи срещнаха затруднения при контрола на спазването на това условие от средно големите и големите киносалони. Освен това те твърдят, че премахването на това задължение е необходимо, за да се възстановят еднаквите условия на конкуренция между киносалоните с по-големи размери, които се нуждаят от помощта, и големите вериги, които доминират италианския филмов пазар (вж. точка 37).
(22)
На второ място и във връзка с изложеното по-горе, в изменените разпоредби за изпълнение се предвижда праг от 60 екрана. Експлоатиращите киносалони дружества, които притежават или управляват по-голям брой екрани не могат да се ползват от данъчния кредит. Италианските органи считат, че това е добра алтернатива на задължението за програмата на киносалоните, което беше предложено първоначално, за да се гарантира, че мярката ще постигне заложените цели и за да се изключат онези участници на пазара, които поради пазарната си мощ биха могли да преминат към новата технология без помощи.
(23)
На трето място, новите разпоредби за изпълнение изискват бенефициерът да направи декларация, чрез която да се избегне свръхкомпенсирането или преориентирането на помощта в случаите, когато данъчният кредит е комбиниран с търговски схеми (такси за виртуалните копия).
(24)
На четвърто място, изменените разпоредби разрешават натрупване на помощи до достигане на максимален интензитет на помощта от 75 % от общите разходи. За киносалоните с един или два екрана общият максимален интензитет на помощта е 90 %.
(25)
Освен тези изменения от 2012 г. насам бенефициерите могат да отстъпват данъчния кредит за цифрово оборудване на доставчиците на оборудване, на банките, на финансовите посредници и на застрахователните компании (вж. точка 56).
III. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(26)
В резултат от обществената консултация относно мярката за помощ, която се проведе през 2009 г., Комисията получи мненията на близо 20 заинтересовани страни. Мнения представиха:
-
италианските и европейските организации в сектора, които представляват филморазпространителите и киносалоните, както и френската Commission Supérieure Technique de l'Image et du Son (Висша техническа комисия по образа и звука) и Европейският форум за цифрово кино;
-
френските органи, както и фондовете за насърчаване на киноизкуството в Германия и Обединеното кралство и мрежата от европейски регионални фондове за аудио-визия (Cineregio); някои от получените мнения се позоваваха на публикациите по въпроса на директорите на европейските агенции за киното (EFAD) (7);
-
известен брой дружества, специалисти от киноиндустрията и граждани на Франция, Италия, Обединеното кралство и Швейцария.
Освен това през октомври 2009 г. беше организиран семинар по темата в Рим.
(27)
Що се отнася до необходимостта от помощта, във всички получени мнения се подчертава, че държавните помощи са необходими за прехода към цифрово кино, което е считано за неизбежно. Както френските органи, така и националният орган на Обединеното кралство за киноиндустрията (UK Film Council) обясниха, че общите ползи от цифровото кино са придружени от несиметрично разпределение на разходите (направени от експлоатиращото киносалони дружество) и на преките финансови ползи (за филморазпространителя), свързани с прехода към цифрово кино. Тази несиметричност затруднява навременното приключване на прехода към цифрово кино без външна помощ. В този контекст представилите мнения трети страни подчертаха, че съществува очевиден риск много малки, независими и/или намиращи се в отдалечени райони кина в Европа да напуснат пазара, ако цените на системите за цифрово прожектиране не станат по-достъпни и по-евтини. В изявлението си от септември 2009 г. EFAD твърди, че 30 % от европейските кинозали рискуват да затворят врати. Както френските органи, така и немският съвет за киното подчертаха, че не само прожектирането, но и разпространението на филмите би пострадало от липсата на помощи. При дълъг преходен период с успоредно разпространяване на аналогови и цифрови копия на филмите разходите биха могли да се окажат прекалено високи, най-вече за филморазпространителите на филми от по-малък калибър. И накрая, липсата на помощ би имала значително отрицателно въздействие върху разпространението на европейски филми, културното различие и достъпа на европейските граждани до култура.
(28)
Във всички получени мнения се подчертава освен това, че т.нар. стандарти на DCI са широко признати като общи стандарти за цифровото кино. Популяризирането на даден стандарт в световен мащаб се приема по-скоро като положителна стъпка, отколкото като недостатък за кинозалите, тъй като позволява да се установи равенство помежду им.
(29)
Що се отнася до разходите за монтаж на оборудването за цифрово прожектиране, сумата от 100 000 EUR на екран като цяло не беше сметната за прекомерна. Напротив, в множество мнения беше подчертано, че разходите могат да са много по-високи, например когато прожекционната кабина се нуждае от значителен ремонт, какъвто може да бъде случаят в малките кинозали. Все пак в някои от отговорите се признава, че има тенденция на спад в цените на оборудването за цифрово кино.
(30)
В много от получените мнения се твърди, че дори и разходите за преоборудване да са по-големи от наличната държавна помощ (какъвто вероятно е случаят с италианския данъчен кредит), то фактът, че държавната помощ допълва други източници на доход, като например таксите за виртуални копия и собствения капитал на експлоатиращите кинозали дружества, би останал непроменен.
(31)
Що се отнася до пропорционалността на помощта, някои заинтересовани страни се отнасят критично към данъчния кредит, тъй като смятат, че по всяка вероятност от него ще се възползват най-вече по-големите киносалони. Други подкрепиха възможността да се отпусне помощ за големите киносалони, евентуално обусловена от критерии за програмата им. При все това в някои от мненията се повтаря изявлението на EFAD, като се подчертава, че е важно да няма различия в третирането, дължащи се например (в конкретния случай на италианския данъчен кредит) на различното равнище на платежоспособност на кината, и по-общо дължащи се на ограничаването на достъпа въз основа на програмите, размера и географското местоположение на кинозалите. Международната федерация на сдруженията на филморазпространителите (FIAD) подчерта, че на сегашния кино пазар и в общия икономически контекст дори и най-големите експлоатиращи кинозали дружества биха не биха могли да се считат за рентабилни.
(32)
Мненията леко се разминават по темата за наличността на оперативни търговски схеми за прехода и тяхната приложимост за най-малките кинозали. Някои заявяват, че няма стандартни оперативни схеми за прехода към цифрово кино. Други твърдят, че множество кина нямат достъп до споразумения за VPF, предлагани от посредници („внедрители“) (вж. също бележка 5) поради естеството и обема на тяхната програма (размерът на таксите за виртуални копия зависи от броя на филмите, които са в програмата за излъчване през първата седмица след излизането им и/или от броя на екраните, с които разполага даден киносалон). „Europa Distribution“ твърди, че оперативните търговски схеми се отнасят само за най-рентабилните кинозали и големите търговски разпространители. Според изложеното в документа за обсъждане на EFAD чрез схемата за такси за виртуалните копия може да се обнови оборудването само на 10 000 европейски екрана от общо 30 000. В едно от мненията се твърди, че търговската схема за такси за виртуалните копия е подходяща и за по-малките кина. Френските органи подчертават, че във всички случаи наличните търговските схеми за преход не покриват всички разходи за цифровото преоборудване на кината (като модернизирането на прожекционните кабини) и освен това винаги предвиждат известно финансово участие от страна на експлоатиращите киносалони дружества. Дори и в тези случаи публичната помощ би могла да има съществена допълваща роля.
(33)
Що се отнася до адекватността на помощта, заинтересованите страни изтъкнаха, че като цяло държавните помощи биха помогнали на малките киносалони да устоят на силната конкуренция на големите мултиплекси и биха създали условия на равнопоставеност. Според прогнозите монтажът на цифрово кинооборудване би предоставил по-широк избор на публиката. В мненията се подчертават предимствата на цифровото кино, като например качеството на прожекциите, гъвкавостта при съставянето на програмата и по-ниските разходи за филморазпространение. Френските органи твърдят, че адекватността на помощта в полза на цифровото кино не би трябвало да се оценява спрямо повишеното разнообразие на кинопрограмите, а по-скоро спрямо възможността да се избегне затварянето на кинозали. Според тях точно посредством цифровизaцията на различните видове кина ще се гарантира разнообразието в предлагането на филми. Европейският форум за цифрово кино твърди, че ако данъчният кредит може да се компенсира с ДДС, дори и по-малко рентабилните кина биха могли да се възползват от италианската мярка.
(34)
В някои от мненията се посочва, че данъчният кредит е от краткосрочно естество в сравнение с дългосрочните предизвикателства, свързани с прехода към цифрово кино. При все това в други мнения се подчертава, че стандартите са достатъчно консолидирани, за да се гарантира тяхната валидност за поне десет години, или че жизненият цикъл на цифровото кинооборудване все още не може да бъде определен. Немският федерален съвет за киното подчертава, че помощта за преминаването към цифровото кино би била по-необременяваща в сравнение с разходите, свързани с преустройването на кината и възстановяването на културното разнообразие след изчезването на операторите, които не са в състояние да финансират сами прехода. Германия подчерта освен това, че конкретният национален и регионален контекст на всяка държава членка налага създаването на специална и адекватна по форма мярка за помощ. В изявлението си EFAD подкрепя това мнения и подчертава, че няма универсално решение. Италианската асоциация на кинособствениците (ANEC) предвижда, че до края на жизнения цикъл на цифровото киноборудване контекстът ще се е променил достатъчно, за да бъде подмяната му по-малко проблематична. Европейският форум за цифрово кино твърди освен това, че евентуалните допълнителни разходи за ползване могат да се компенсират с нови източници на доход за въпросните кинозали.
(35)
Що се отнася до икономическите, социалните и културните последици от помощта, като цяло в мненията се подчертава необходимостта от един единствен стандарт за цифрово кино и широкото възприемане на стандартите на DCI. В изявлението си EFAD твърди, че помощта за цифровото кино не би трябвало да налага едно технологично решение, а да е изготвена след внимателна оценка на технологичната ситуация в сектора. В своите коментари „Europa Distribution“ подчертава, че неспазването на стандартите в сектора би могло да доведе до затварянето на множество кинозали. ANEC уточнява, че във всички случаи мярката предоставя на кината свободата да инвестират в стандарта, който предпочитат. В множество мнения се подчертава още, че оборудването по стандарта на DCI може да се използва и за прожектирането на програми в други цифрови стандарти (по-ниски), докато обратното (прожектирането на цифрови копия по стандарта на DCI с прожектори от вида 1,3K например) не е възможно. В представените мнения не се посочва, че има риск от увеличаване на цените, напротив, с времето цените би трябвало да спаднат. В същата връзка в мнението на френските органи и в документа за обсъждане на EFAD се подчертава, че мерките за помощ би трябвало да са така проектирани, че да се избегне рискът от нарушаване на конкуренцията на пазара на цифрово оборудване. Поради това мерките за помощ би трябвало да се основават на оценка на разходите за цифрово оборудване и помощта да бъде ограничена съобразно тези изчисления. Съмненията на Комисията относно възможността държавните помощи да ускорят преминаването към цифрово кино и следователно да доведат до затварянето на кина (вж. точка 16) не се потвърдиха от изказаните мнения, в които, напротив, държавните помощи се посочват като трайно решение на предизвикателствата на цифровото кино. Италианската федерация на киносалоните за авторски филми подчертава, че кинозалите имат ограничен географски обхват, поради което мярката не би довела да сериозни нарушения на конкуренцията.
IV. МНЕНИЯ НА ИТАЛИЯ
1. Необходимост от помощта
(36)
Италианските органи предоставиха на Комисията информация за характеристиките на италианския кинопазар (последната актуализация е от октомври 2013 г.). Изчислено е, че в Италия има общо 3 936 екрана, разположени в 1 872 кина, които могат да се разделят на четири категории:
а)
големи киновериги (8) с повече от 60 екрана: съществуват само две подобни вериги- „UCI“ и „The Space“, с 787 екрана в 76 обекта;
б)
малки киновериги: съществуват 15 подобни вериги, всяка от които е съставена от най-много 60 екрана. Общо кината от тази категория разполагат с 513 екрана в 104 обекта;
в)
малки търговски кина: 1 287 екрана, разпределени в 351 кина.
г)
малки кина: категория, съставена почти изцяло от кина с една кинозала (90 %), заедно със сезонните кина и/или църковните кина. Става въпрос за 1 340 обекта, за които е изчислено че имат 1 500 екрана.
(37)
Делът на големите киновериги (посочени в подточка а) е 40 % от националния пазар, докато пазарният дял на посочените в подточка г) кина е едва 5-10 %.
(38)
Схемата за данъчен кредит е предназначена за кината от подточки б), в) и г). По-специално, като се има предвид господстващото положение на пазара на двете големи киновериги, италианските органи смятат, че държавната помощ е необходима за извършването на прехода към цифрово кино за посочените малки и средни експлоатиращи киносалони дружества.
(39)
Според предоставените от Министерството на културните паметници и дейности и туризма данни в периода 2010-2013 г. са подадени молби за данъчен кредит в полза на цифровото кино за 1 603 екрана (данни от април 2014 г.). Успехът на приведената в действие съгласно Регламента за помощ de minimis мярка е незабавен - още при въвеждането ѝ през 2010 г. от нея са се възползвали 671 екрана.
(40)
При все това привеждането в действие на мярката съгласно Регламента за помощ de minimis се оказа недостатъчно, за да се обърне тенденцията. По-конкретно, средно големите киносалони с няколко зали са успели да цифровизират само част от екраните си.
(41)
Италианските органи посочват, че цифровизaцията на кината в Италия все още се бави. През октомври 2013 г. процентът на цифровизaция е бил около 62 % (9), а според изчисленията на италианските органи през юни 2014 г. най-малко 700 екрана все още не са били цифровизирани.
(42)
Следователно значителен брой кинозали, най-вече тези с малък и среден размер, са изложени на риск. Тяхното затваряне не само ще доведе до загубата на работни места за собствениците им, но ще повлияе на филморазпространението и ще ограничи избора за публиката.
(43)
По-конкретно, италианските органи подчертават ролята на кината с една зала и на средно големите кина в Италия. Повсеместното наличие на кина с една зала е от жизненоважно значение за равнопоставеността на достъпа на всички граждани до киното, включително тези, които живеят в малки селища, на село и в планината. Втората категория кина - тези със средни размери - представляват гръбнака на качественото филморазпространение и филмопрожектиране в Италия. Тяхната повсеместна наличност е важна, тъй като предоставят алтернатива на двете големи киновериги, които доминират пазара.
(44)
Италианските органи предвиждат, че традиционните филми на кинолента ще изчезнат окончателно от пазара до няколко седмици или месеца. Тъй като крайният срок наближава, италианските органи подчертават необходимостта мярката да се приведе в действие над праговете de minimis.
(45)
Що се отнася до предложения максимален данъчен кредит (50 000 EUR на екран) и прогнозираните разходи за оборудване за цифрово прожектиране, италианските органи намалиха своите изчисления за средните разходи за цифрово преоборудване на екран на 50 000-60 000 EUR (цифрите са предоставени през април и юни 2014 г.). С други думи, максималният данъчен кредит отговаря на разходи за преоборудване, които са значително по-високи от прогнозираните средни разходи. При все това италианските органи подчертават, че финансовите стимули са изчислени въз основа на процент от действително направените разходи. При средна инвестиция от 50 000 EUR предложеният финансов стимул (от 30 %) ще се равнява на 15 000 EUR. Обикновено на практика никога не се прилага максималният данъчен кредит. При все това максималният размер на данъчния кредит гарантира, че в случай на нетипично високи разходи за преоборудване размерът на помощта остава ограничен и в абсолютна стойност.
(46)
Що се отнася до необходимостта от помощта, важно е също да се отбележи, че според последните данни, подадени от италианските органи, цените за цифрово преоборудване все още са от порядъка на десетки хиляди евро на екран. За много кина, и по-специално за тези с по-малки размери, не е възможно да наберат тези средства от частни източници, особено в настоящия икономически контекст в Италия и в Европа.
2. Пропорционалност на помощта
(47)
Като цяло италианските органи подчертават, че данъчният кредит е в допълнение към търговските схеми за преход и не изключва използването на т.нар. модели „virtual print fee“ (такса за виртуалните копия).
(48)
В изменените разпоредби за изпълнение се съдържат редица разпоредби, които гарантират пропорционалността на мярката за помощ, като вземат предвид например наличните пазарни механизми за преободурване за цифрово кино (т.е. моделите „virtual print fee“).
(49)
На първо място, единствено експлоатиращите киносалони дружества с най-много 60 екрана могат да се ползват от данъчното облекчение. По този начин се изключват двете големи италиански киновериги („UCI“ и „The Space“), за чието преоборудване е бил успешно приложен класическият модел „virtual print fee“, както посочват италианските органи. Освен това, като се има предвид тяхното господстващо положение на пазара (вж. точка 37), тези експлоатиращи киносалони дружества не би трябвало да зависят от държавните помощи за преоборудването за цифрово кино.
(50)
Според предоставената от италианските органи информация двете големи киновериги са единствените, които са се възполозвали от класическия модел „virtual print fee“. При все това и по-малките оператори в сектора са имали достъп до търговски механизми за улесняване на преминаването към цифровото кино. В Италия има развит алтернативен модел „virtual print fee“, подходящ за кината с малки размери, въз основа на договор между асоциациите на филморазпространителите и на кинособствениците. В таблицата са отразени основните разлики и прилики между класическия модел „virtual print fee“ и алтернативния модел, използван в Италия.
Съпоставка между класическия и алтернативния модел VPF в Италия
Класически модел VPF в Италия
Алтернативен модел VPF в Италия
Посредник („внедрител“), който има договори тип „virtual print fee“ с филморазпространителите, подписва договор с експлоатиращо киносалони дружество.
Основава се на договор между асоциацията на филморазпространителите и асоциацията на кинособствениците. Не участват трети страни.
Кинособственикът не е собственик на цифровото оборудване и не го заплаща предварително.
Кинособственикът е собственик на цифровото оборудване още от самото начало и поема всички разходи по първоначалното закупуване.
Както филморазпространителите, така и кинособственикът допринасят за постепенното погасяване на разходите, съответно чрез такси за виртуалните копия и месечни вноски. Разпределението на разходите е обикновено следното: 75 % за сметка на филморазпространителите и 25 % за сметка на кинособственика.
Филморазпространителите заплащат такса за виртуалните копия за цифровото прожектиране на филмите. Тези такси могат да покрият до 75 % от разходите за цифрово преоборудване. Във всички случаи от кинособственика се изисква да поеме разход в размер на 5 500 EUR.
(51)
На второ място, като се има предвид гореизложеното, италианските органи измениха разпоредбите за изпълнение, за да се предотврати свръхкомпенсирането или преориентирането на помощта в случаите, когато данъчният кредит е комбиниран с търговски схеми (такси за виртуалните копия). Бенефициерът е длъжен да представи декларация, за да удостовери, че поисканото данъчно облекчение е единствено за покриване на действителните разходи (вж. точка 23). Италианските органи заявяват, че проверките, които Министерството на културните паметници и дейности и туризма извършва за всеки отделен случай, ще гарантират, че помощта покрива само частта от инвестицията, която експлоатиращото киносалони дружество трябва действително да направи.
(52)
На трето място, за да се гарантира пропорционалността на мярката за помощ, са предвидени различни размери на максималния интензитет при натрупването на помощ, така че да се разграничат най-малките кина (с един или два екрана) от останалите кина (вж. точка 24).
3. Адекватност на помощта
(53)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение относно адекватността на предвидения за мярката финансов пакет спрямо предвидените разходи за преоборудване. Актуализираните изчисления относно финансовия пакет за мярката и разходите, предоставени от италианските органи (вж. точки 18 и 45) позволяват да се направи осъвременена оценка на ситуацията, за която се отнася мярката за помощ. Въз основа на данъчен кредит със средна стойност 15 000 EUR и като се има предвид определения за мярката финансов пакет (вж. точка 18), в периода 2014 и 2015 г., в който се предвижда най-широко ползване на мярката, от нея могат да се възползват 500 екрана. Този брой съответства на значителна част от броя на екраните, които все още не са цифровизирани (вж. точка 40).
(54)
Въпреки че от схемата за помощи е премахнато задължението за съблюдаване на културния аспект при съставянето на програмата на кината, италианските органи твърдят, че културните цели на схемата не са променени. Пълната цифровизaция на италианския кинопазар ще доведе до по-добро разпространение на различни видове филми и ще създаде по-голям потенциал за разпространението на нишови творби. Културата ще бъде ощетена, ако не се цифровизират всички различни видове кина, които съществуват в Италия.
(55)
Италианските органи подчертаха, че мярката за данъчен кредит предполага компенсиране не само по отношение на преките данъци, дължими на Агенцията за приходите (корпоративни данъци), но и по отношение на непреките данъци (напр. ДДС), както и във връзка с данъка при източника и със социалноосигурителните вноски (внасяни от работодателите за сметка на техните служители). Компенсацията посредством всички тези данъци се взема предвид при изчислението на размера на данъчния кредит и увеличава достъпността на схемата, тъй като възможността за ползването му не зависи от размера на печалбата на засегнатото дружество.
(56)
Освен това с член 51 от Декрет № 83 от 2012 г. е въведена възможността данъчният кредит да се преотстъпва на доставчиците на цифрово оборудване, на банките, на финансовите посредници и на застрахователните компании (вж. точка 25). Това увеличава достъпността на мярката за помощ за по-малките кина, по-специално тези със семейно управление и без служители.
(57)
Още при въвеждането на мярката за помощ в действие съгласно Регламента за помощ de minimis от данъчния кредит са се възползвали всички видове кинозали, включително най-малките на пазара, както се вижда на диаграмата по-долу, която илюстрира бенефициерите от схемата (за периода 2010-2013 г.)
Бенефициери по вид кина (2010-2013 г., въз основа на броя екрани) (последно актуализирани данни през април 2014, предоставени от Министерството на културните паметници и дейности и туризма)
(58)
От предоставените данни ясно личи увеличаването на броя и на дела на малките кина, които са се възползвали от данъчния кредит през 2012 г. и най-вече през 2013 г. Като цяло, според предоставените от Италия данни, между 2010 г. и края на 2013 г. от данъчния кредит за цифровизaция са се възползвали 325 кина, т.е. 24,3 %, от общо 1 340-те по-малки италиански кина.
4. Икономически, социални и културни последици
(59)
Италианските органи подчертаха колко е важно от гледна точка на закрилата на културата да се обезпечи цялостното преминаване към цифрово кино. Монтажът на цифрово оборудване има редица големи предимства (напр. по-голяма гъвкавост) за целия сектор на киноиндустрията (и, в крайна сметка, за публиката). При все това разходите за преоборудване са високи, не са равномерно разпределени и в голямата си част са за сметка на кината. По-специално, малките пазарни оператори не са в състояние да осъществят прехода към цифровото кино без държавна помощ. Търговските схеми, предназначени за този преход (такси за виртуалните копия), не са достатъчни за компенсиране на неравномерността на разходите и не всички кина имат достъп до тях в еднаква степен.
(60)
Италианските органи потвърдиха, че според тях условията на схемата не подкопават принципа за технологична неутралност.
V. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
1. Наличие на помощ
(61)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(62)
Съгласно решението за откриване на процедурата и обобщението в точка 12 мярката, за която е подадено уведомление, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Източникът на финансиране представлява в действителност данъчни стимули, следователно италианската държава се отказва от някои данъчни приходи. По силата на схемата някои дружества в киноиндустрията ще се възползват от това финансово предимство, следователно мярката представлява избирателно предимство за тези дружества. Бенефициерите се конкурират с други дружества, които не е задължително да се ползват от схемата. Следователно схемата нарушава или заплашва да наруши конкуренцията. Като се има предвид международната филмова търговия, схемата може да се отрази на вътресъюзната търговия.
2. Съвместимост на помощта
(63)
Италианските органи оправдават мярката като помощ за поощряване на културата и постоянно подчертават значението, което завършването на прехода към цифрово кино в страната, колкото е възможно по-скоро, има за културата. Мярката за помощ има за цел да се гарантира, че всички видове кина могат да се цифровизират, въпреки високите цени за преоборудване.
(64)
Когато беше прието решението за откриване на процедурата по отношение на мярката, Комисията не беше дефинирала конкретно своята политика в областта на помощите за цифровото прожектиране. Оттогава насам Комисията прие ново Съобщение относно държавната помощ за филми и други аудиовизуални произведения (10), с което актуализира критериите, използвани за оценяване на съвместимостта на държавните помощи в полза на кинопроизведенията и другите аудиовизуални произведения по смисъла на член 107, параграф 3, буква г) от ДФЕС.
(65)
В новото Съобщение относно киното се признава, че помощите за кинопроизводството могат да бъдат оценени като помощи за насърчаване на културата по смисъла на член 107, параграф 3, буква г) от ДФЕС. Следователно съвместимостта на помощта може да бъде оценена въз основа на посочената разпоредба. В Съобщението относно киното се постановява, че помощите за модернизация на кината, включително тяхното цифровизиране, могат да бъдат оправдани на тази основа, когато са необходими, пропорционални и адекватни.
а) Необходимост от мярката
(66)
Съгласно твърденията на италианските органи, потвърдени от мненията на заинтересованите страни, преминаването към цифрово кино е предизвикателство за киноиндустрията, което засяга европейските кина като цяло, и по-специално най-малките кина. Затварянето на кина, и по-специално на независими кина с малки и средно големи размери в селища с малък брой жители би довело до намаляване на разнообразието и разпространението на филми на регионално ниво. С други думи, един дълъг и нееднороден преход би имал отрицателни последици за прожектирането и разпространението на филмите и, в крайна сметка, за европейската публика.
(67)
Въпреки привеждането в действие на данъчната мярка съгласно Регламента за помощ de minimis, преходът към цифровото кино в Италия все още се бави.
(68)
Същевременно, като се има предвид, че пазарът е достигнал повратна точка по отношение на преоборудването - през 2013 г. над 60 % от италианските екрани вече са били цифровизирани, положението се е влошило за кинозалите, които зависят от държавните помощи за осъществяване на прехода, тъй като наличността на филми на 35-милиметрова лента не е гарантирана в краткосрочен план.
(69)
Мярката не е предназначена единствено за най-малките кина, но и за относително по-големите кина и търговски киновериги. При все това най-големите киновериги (с повече от 60 екрана) са изключени от обхвата на мярката. Италианските органи твърдят, че предоставянето на данъчни облекчения на всички кина с по-малки размери възстановява равнопоставеността на условията в сектора, доминиран от две много големи киновериги.
(70)
Данъчният кредит има за цел да подпомогне кината, които особено в настоящия икономически контекст не могат да наберат достатъчно частни средства за скъпото цифрово преоборудване.
(71)
Като се има предвид казаното по-горе, Комисията счита, че мярката за помощ може да се приеме за необходима за запазването и възстановяването в Италия на разнообразна киносреда в контекста на цифровизaцията. Повсеместното наличие на различни видове кина - от кината за авторски филми с една зала до мултиплексите с търговска програма - е от жизненоважно значение за насърчаването и запазването на разнообразното предлагане на филми за италианското население. Според мненията, получени от заинтересованите страни, преходът към цифрово кино представлява критичен момент за киноиндустрията като цяло, като се има предвид че само най-големите вериги киносалони са в състояние да си осигурят лесен достъп до търговски схеми за този преход. Предоставените от италианските органи данни за пазара показват, че прилагането на мярката de minimis не е достатъчно, за да се завърши преходът, особено за кината с повече от един екран. Вярно е, че някои кина са могли да се ползват от схеми за VPF, но е вярно също и че търговските модели за преход не покриват всички разходи за цифровото преоборудване на кината (вж. точка 32). В тези случаи държавната помощ също може да се счита за необходима, дотолкова доколкото е предвидена като допълнение и се гарантира, че мярката остава пропорционална независимо от вида кино.
б) Пропорционалност на мярката
(72)
Италианските органи изключиха експлоатиращите киносалони дружества с над 60 екрана от обхвата на данъчния кредит. Структурата на италианския кинопазар показва ясно, че са налице разлики между дружествата, имащи до 60 екрана, и тези с по-вече екрани (вж. точки 36 и 37). Въведеният праг изглежда пропорционален на целите на схемата.
(73)
Освен това данъчният кредит се отнася само до част (30 %) от разходите за преоборудване и е ограничен до 50 000 EUR годишно. Като изчисляват размера на помощта въз основа на процент от действителните разходи за цифровизaция, италианските органи гарантират, че помощта остава пропорционална, въпреки че разходите могат да се различават в отделните случаи. В действителност, както много от представилите мнения подчертаха (точка 29), разходите за цифровизaция могат да са значително по-високи от средните в някои случаи, например когато се налага значително преструктуриране на прожекционната кабина. В такива нетипични случаи таванът от 50 000 EUR гарантира, че абсолютният размер на помощта ще остане пропорционален.
(74)
Докато с решението за откриване на процедура се повдигнаха въпроси относно възможността някои търговски схеми за прехода към цифрово кино да изчезнат, в точка 50 е показано, че в Италия са се развили две различни търговски схеми, които могат да се комбинират с данъчния кредит в полза на цифровото кино. В изменените разпоредби за изпълнение италианските органи са въвели специални разпоредби, така че да се гарантира. че комбинацията от публично и частно финансиране за цифрово преоборудване на кината не води до свръхкомпенсиране или преориентиране на помощта (например към филморазпространителите или към посредниците („внедрители“) при модела „virtual print fee“). По този начин италианските органи насърчават максимално синергията между наличните търговски схеми и държавните помощи в полза на пълното цифровизиране.
(75)
Данъчният кредит може да се комбинира и с други мерки за помощ. С цел да се гарантира пропорционалността на помощта италианските органи въведоха различни размери на максималния интензитет при натрупването на помощ, равняващи се на 90 % за малките кина (с един или два екрана) и 75 % за другите видове кина.
(76)
По-общо, искането за помощ трябва да бъде придружено от заверен документ, в който се посочват действителните разходи, направени за всеки екран, като са предвидени проверки на Министерството на културните паметници и дейности и туризма за всеки отделен случай. В разпоредбите за изпълнение се предвижда още, че данъчният кредит може да бъде събран (заедно с лихвите и глобите) в случай на неспазване на задълженията.
в) Адекватност на мярката
(77)
С предоставените от италианските органи обяснения, както и с въвеждането на възможността данъчният кредит да се прехвърля, се гарантира, че мярката ще се отрази на ползвателите на схемата. До схемата би трябвало да могат да имат достъп и по-малко рентабилните кина.
(78)
Мярката не се предлага повече като пилотна, а ще бъде в сила до края на 2022 г.
(79)
Предоставените от италианските органи данни (точки 57 и 58) доказват, че мярката е достъпна за всички видове кина, и по-специално за тези с по-малки размери. Макар че не може да се изключи влиянието и на други фактори, трябва да се отбележи, че увеличаването на броя на кината с 1, 2, 4 или 4 екрана, които са се възползвали от данъчния кредит (по силата на Регламента за помощ de minimis) през 2012 г. и 2013 г., съвпада с въвеждането през 2012 г. на възможността данъчният кредит да бъде прехвърлян (точка 25).
(80)
По-общо, мярката изглежда целесъобразна за запазването на съществуващото многообразие от кина на италианския пазар, който е съставен от киносалони с един екран, малки търговски кина и различни видове мултиплекси. Подобно многообразие е предпоставка за разнообразно предлагане на филми.
г) Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията
(81)
Няма сериозно нарушаване на конкуренцията, нито се засяга по особен начин търговията. Трансграничното измерение на киното е ограничено до международните оператори в киноиндустрията и до международния характер на търговията с филми. Отделните кина имат ограничен териториален обхват, тъй като зрителите не се придвижват на дълги разстояния, за да отидат на кино.
(82)
Мярката се отнася за помощи за инвестиции и предоставя еднократна подкрепа за кината, които трябва еднократно да се преоборудват. Данъчният кредит гарантира, че всички кина могат да завършат прехода към цифровото кино, но не нарушава излишно конкуренцията по отношение на ежедневното функциониране.
(83)
Предвижда се освен това, че завършването на прехода към цифрово кино в Европа ще бъде от полза за европейската киноиндустрия като цяло. В тази връзка се оттеглят изложените в решението за откриване на процедура съмнения относно стандартите за цифрово кино. Мненията на третите заинтересовани страни показаха, че има консенсус в сектора по отношение на господстващите стандарти за цифрово кино.
VI. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(84)
С оглед на гореизложеното Комисията е на мнение, че с мярката за помощ се преследва ясно определена културна цел. Бяха разсеяни изразените в решението за откриване на процедура съмнения относно необходимостта, пропорционалността, адекватността и въздействието. Степента на нарушаване на конкуренцията и отражението на мярката върху търговията са ограничени и не са в ущърб на общия интерес. Следователно данъчният кредит за оборудване за цифрово прожектиране се счита за съвместим с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква г) от Договора за функционирането на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Италия възнамерява да приведе в действие в полза на оборудването за цифрово прожектиране на основание Закон № 244 от 24 декември 2007 г., Декрет № 91 от 8 август 2013 г., преобразуван в Закон № 112 от 7 октомври 2013 г. и въз основа на новите разпоредби за изпълнение относно данъчните кредити, отпускани за експлоатиращите киносалони дружества за внедряването и закупуването на оборудване и апаратура за цифрово прожектиране, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква г) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Следователно привеждането в действие на мярката се разрешава.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Италианската република.
Съставено в Брюксел на 29 октомври 2014 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/120
tad-29 ta' Ottubru 2014
dwar l-għajnuna mill-Istat SA.27317 (C 25/09) (ex N 673/08) li l-Italja beħsiebha timplimenta favur it-tagħmir ta' projezzjoni diġitali
(notifikata bid-dokument C(2014) 7888)
(It-test bit-Taljan biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), b'mod partikolari l-Artikolu 108(2)(i) tiegħu,
wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
wara li stiednet lill-partijiet interessati jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom b'konformità (1) mal-artikoli msemmija u kkunsidrat l-osservazzjonijiet ippreżentati,
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Fit-30 ta' Diċembru 2008 l-Italja nnotifikat lill-Kummissjoni l-intenzjoni tagħha li tintroduċi inċentivi tat-taxxa favur l-investimenti u d-distribuzzjoni fis-settur ċinematografiku kif ukoll taċ-ċinema diġitali. L-awtoritajiet Taljani bagħtu aktar informazzjoni fit-2 ta' April 2009 u fit-23 ta' Ġunju 2009.
(2)
B'ittra tat-22 ta' Lulju 2009 l-Kummissjoni infurmat lill-Italja dwar id-deċiżjoni li tapprova l-inċentivi tat-taxxa tal-Italja favur l-investiment u d-distribuzzjoni fis-settur ċinematografiku. Fl-istess ħin, il-Kummissjoni infurmat lill-Italja dwar id-deċiżjoni ta' bidu tal-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea relatata mal-kreditu ta' taxxa propost għall-investimenti f'tagħmir tal-projezzjoni diġitali.
(3)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura kienet ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jissottomettu l-osservazzjonijiet tagħhom.
(4)
Il-Ministeru tal-Wirt u tal-Attivitajiet Kulturali u tat-Turiżmu u l-Kummissjoni Ewropea organizzaw seminar dwar dan is-suġġett, li sar f'Ruma fil-21 ta' Ottubru 2009.
(5)
Il-Kummissjoni rċeviet l-osservazzjonijiet dwar dan mill-partijiet interessati u għaddiethom lill-Italja biex tagħti lil din tal-aħħar l-opportunità li tikkummenta dwarhom; l-osservazzjonijiet tal-awtoritajiet Taljani waslu b'ittra reġistrata fid-19 ta' Jannar 2010. Wara dan kien hemm skambju ieħor ta' informazzjoni, fosthom l-ittri supplementari tal-awtoritajiet Taljani li ġew irreġistrati fis-7 ta' Settembru 2010, fit-12 ta' April 2011, fl-1 ta' Ġunju 2011, fl-1 ta' Diċembru 2011, fl-10 ta' Mejju 2012, fl-14 ta' Settembru 2012, fit-23 ta' April 2013, fis-6 ta' Diċembru 2013, fit-18 ta' April 2014, fil-11 ta' Ġunju 2014 u fl-1 ta' Awwissu 2014.
II. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
1. Il-miżura notifikata
(6)
Il-kreditu ta' taxxa favur l-impriżi ċinematografiċi li jinstallaw tagħmir tal-projezzjoni diġitali kien parti minn sensiela ta' miżuri ta' tassazzjoni għas-settur ċinematografiku introdotti mill-awtoritajiet Taljani. Flimkien, dawn il-miżuri ta' tassazzjoni kellhom l-għan li jistimulaw dinamiċi tas-suq maħsuba biex jappoġġjaw il-films b'karattru kulturali “ta' nazzjonalità Taljana” f'kuntest favorevoli għall-kompetizzjoni u jippromwovu films bħal dawn fl-Italja u fl-Ewropa.
(7)
Is-sistema ta' kreditu ta' taxxa favur iċ-ċinema diġitali toffri kreditu ta' taxxa ugwali għal 30 % tal-ispejjeż effettwati għall-introduzzjoni ta' tagħmir maħsub għall-projezzjoni diġitali. Il-kreditu ta' taxxa massimu fis-sena jammonta għal EUR 50 000 kull skrin.
(8)
L-ispejjeż ammissibbli jistgħu jirrigwardaw:
(a)
l-akkwist ta' tagħmir ta' projezzjoni u riproduzzjoni diġitali;
(b)
l-akkwist ta' tagħmir u apparati għar-riċezzjoni tas-sinjal diġitali terrestri u/jew permezz tas-satellita.
(c)
l-akkwist bi tranżazzjoni ta' lokazzjoni, jew il-kiri, ta' tagħmir, sistemi u apparati msemmija fil-punti ta' hawn fuq. Il-kuntratti relatati jrid ikun fihom l-obbligu ta' akkwist tal-assi sal-iskadenza tal-kuntratt ta' lokazzjoni, jew dispożizzjoni li tipprevedi li t-tali dritt ta' għażla jista' jiġi eżerċitat qabel mill-impriża li qed tużah;
(d)
l-infiq għat-taħriġ tal-persunal;
(e)
l-infiq marbut u strumentali għar-ristrutturar u l-konformità tal-kabini ta' projezzjoni, tat-tagħmir u tas-servizzi u l-postijiet awżiljari li qabel kienu jintużaw għall-projezzjoni permezz tal-film tal-35 mm.
L-infiq previst fl-aħħar żewġ punti ma jistax jirrappreżenta aktar minn 20 % tal-infiq totali effettwat għall-ittri (a), (b) u (c).
(9)
Skont in-notifika tal-bidu tal-awtoritajiet Taljani, l-appoġġ mhuwiex soġġett għal kundizzjonijiet fil-każ ta' teatri taċ-ċinema li għandhom minn wieħed sa erba' skrins u tal-multiplex li għandhom minn 5 sa 10 skrins f'komuni li għandhom popolazzjoni taħt il-50 000 abitant. Għall-multiplex l-oħra li għandhom sa 24 skrin, l-għajnuna hija soġġetta għall-obbligu ta' projezzjoni ta' films kulturali għall-50 % tal-ġranet ta' programmazzjoni u li jikkonvertu tal-anqas 50 % tal-iskrins għall-projezzjoni diġitali.
(10)
Il-kreditu ta' taxxa japplika għal impriżi ċinematografiċi li huma soġġetti għat-tassazzjoni fl-Italja.
(11)
Il-bażi ġuridika tas-sistema hija din li ġejja:
(a)
il-Liġi tal-24 ta' Diċembru 2007, Nru 244, dwar dispożizzjonijiet għat-tħejjija tal-baġit annwali u pluriennali tal-Istat;
(b)
l-Ordni Amministrattiv tat-8 ta' Awwissu 2013, Nru 91, mibdul, b'emendi, fil-Liġi tas-7 ta' Ottubru 2013, Nru 112;
(c)
dispożizzjonijiet ġodda li japplikaw għall-krediti ta' taxxa mogħtija lill-impriżi ċinematografiċi għall-introduzzjoni u l-akkwist ta' tagħmir u apparati maħsuba għall-projezzjoni diġitali.
2. Tħassib imqajjem mill-Kummissjoni
(12)
Fid-deċiżjoni ta' bidu l-Kummissjoni kkonkludiet li l-miżura ta' għajnuna notifikata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Permezz tal-offerta ta' inċentivi ta' taxxa, l-Istat Taljan jirrinunzja għal ċertu dħul u, bħala riżultat ta' dan, is-sistema tinvolvi l-użu ta' riżorsi tal-Istat. Is-sistema tipprevedi vantaġġ ekonomiku favur ċerti impriżi, f'dan il-każ l-impriżi ċinematografiċi. B'kont meħud tal-kummerċ internazzjonali tal-films, dan il-vantaġġ selettiv jista' jkollu impatt fuq il-kummerċ ġewwa l-Unjoni. Il-Kummissjoni tħassbet dwar il-kompatibilità tal-għajnuna.
(13)
Il-Kummissjoni tħassbet, l-ewwel nett, dwar il-ħtieġa tal-kreditu ta' taxxa propost favur iċ-ċinema diġitali, u kkontestat il-limitu massimu propost tal-kreditu ta' taxxa (ta' EUR 50 000 kull skrin), għaliex dan jikkorrispondi (għal perċentwal ta' 30 %) għal spiża massima ammissibbli tal-installazzjoni ta' [EUR 50 000 EUR × 100/30] EUR 166 667 kull skrin. Dan il-limitu massimu huwa ogħla mill-istima tal-ispejjeż tat-tagħmir ta' projezzjoni diġitali ppreżentata mill-awtoritajiet Taljani (EUR 100 000). Il-Kummissjoni kellha dubji dwar il-limitu massimu tal-kreditu ta' taxxa u jekk l-ispejjeż ta' konverżjoni mill-ġdid ippreżentati kinux stima ġusta. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tħassbet dwar il-ħtieġa tal-installazzjoni ta' tagħmir ta' projezzjoni 2K (3) bl-ispeċifikazzjonijiet DCI (4) għall-projezzjoni ta' films ta' karattru kulturali Taljani u Ewropej.
(14)
It-tieni, il-Kummissjoni tħassbet dwar il-proporzjonalità tal-miżura ta' għajnuna proposta u osservat li, probabbilment, it-teatri taċ-ċinema ta' daqs ikbar jistgħu jippermettu aktar faċilment li jinstallaw tagħmir ta' projezzjoni diġitali mingħajr is-sussidju mill-Istat. Il-Kummissjoni skopriet ukoll li għall-impriżi ċinematografiċi hemm disponibbli skemi kummerċjali għat-tranżizzjoni, bħall-“virtual print fee” (royalties għall-kopji virtwali) (5) u għalhekk qed tistaqsi ruħha jekk sussidju mill-Istat tal-limitu propost għal kull skrin ma jinvolvix l-għajbien ta' alternattivi kummerċjali.
(15)
It-tielet, il-Kummissjoni tħassbet dwar l-adegwatezza tal-kreditu ta' taxxa propost bħala miżura ta' għajnuna, fejn osservat li l-allokazzjoni prevista għall-miżura (EUR 16,8 miljun) tikkorrispondi għal spiża ta' installazzjoni ta' EUR 56 miljun, ferm inqas mill-ispiża stmata għall-konverżjoni (ta' EUR 395,7 miljun ibbażata fuq EUR 100 000 kull skrin). Minbarra l-adegwatezza tal-fondi disponibbli, il-Kummissjoni tħassbet ukoll dwar kemm fil-fatt il-miżura proposta hija mmirata biżżejjed biex jintlaħaq l-għan li tiżdied id-diffużjoni ta' films Taljani u Ewropej ta' karattru kulturali. Tħassbet dwar jekk l-awtoritajiet Taljani setgħux jinstigaw fil-fatt lill-impriżi ċinematografiċi b'tagħmir diġitali jintroduċu skemi kummerċjali alternattivi, li joffru lill-ispettaturi Taljani għażla aktar vasta ta' films kulturali. Minħabba li l-użu ta' kreditu ta' taxxa jimplika li benefiċjarju jrid ikollu kapaċità biżżejjed biex jikkontribwixxi u minħabba li l-miżura timplika li l-impriżi ċinematografiċi jridu jiffinanzjaw is-70 % tal-investiment, il-Kummissjoni tħassbet dwar jekk it-teatri taċ-ċinema li kienu jeħtieġu għajnuna ikbar setgħux jibbenefikaw mill-kreditu ta' taxxa. Il-Kummissjoni esprimiet tħassib ukoll fuq il-fatt li l-għajnuna tul il-ħajja prevista (in-notifika kienet tittratta dwar miżura pilota li kienet iddum sentejn) kinitx tikkostitwixxi soluzzjoni sostenibbli għall-problema taċ-ċiklu ta' ħajja iqsar u tal-ispejjeż akbar tal-użu marbut mal-installazzjoni ta' tagħmir diġitali.
(16)
Ir-raba', il-Kummissjoni tħassbet dwar ir-riperkussjonijiet ekonomiċi, soċjali u kulturali tal-għajnuna. Għalkemm tirrikonoxxi li jista' jkun fl-interess komuni li Stat Membru wieħed juża għajnuna mill-Istat biex jinvesti fit-tranżizzjoni għat-teknoloġija diġitali tat-teatri taċ-ċinema, il-Kummissjoni talbet li tiġi aċċertata dwar in-newtralità teknoloġika tal-miżura; b'mod partikolari, talbet konferma tal-fatt li l-impriżi ċinematografiċi ma kinux se jiġu persważi jinvestu b'mod preferenzjali fi standard diġitali minflok ieħor. Barra minn hekk, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Taljani jaċċertaw li jistgħu jiġu pprojettati anki dawk il-films distribwiti f'forma diġitali bbażata fuq standards pubbliċi inferjuri għall-istandard diġitali tat-tagħmir li għalih ingħata s-sussidju. Il-Kummissjoni osservat ukoll li l-għajnuna għall-installazzjoni ta' tagħmir tal-projezzjoni diġitali tista' b'mod indirett tibbenefika lill-kumpaniji l-kbar Amerikani ta' produzzjoni ċinematografika (fil-każ ta' tagħmir li jikkonforma mal-ispeċifiċitajiet DCI). Iż-żieda fid-domanda li tirriżulta mill-għajnuna proposta tista' żżid il-prezz tal-offerta limitata tat-tagħmir tal-projezzjoni. Minħabba l-għajnuna, l-Italja tista' tilħaq il-massa kritika ta' swali ċinematografiċi diġitali aktar malajr, li fih innifsu jista' jgħaġġel it-tranżizzjoni għad-distribuzzjoni diġitali u għalhekk għall-għeluq ta' dawk it-teatri taċ-ċinema li ma setgħux jinstallaw it-tagħmir tal-projezzjoni diġitali fil-ħin. Kumplessivament, il-Kummissjoni tħassbet dwar jekk l-effetti eventwali tad-distorsjoni tal-kompetizzjoni kinux ikkumpensati mill-vantaġġi tal-għajnuna f'termini soċjali u kulturali.
3. Emendi għall-miżura proposta fil-bidu tal-proċedura
(17)
Wara l-bidu tal-proċedura ta' investigazzjoni formali mill-Kummissjoni, il-miżura Taljana ta' kreditu ta' taxxa favur iċ-ċinema diġitali ġiet implimentata skont sistema adottata abbażi tal-qafas ta' referenza temporanju Komunitarju u fil-limiti “de minimis” (6). Wara l-approvazzjoni tal-Kummissjoni, l-awtoritajiet Taljani beħsiebhom jimplimentaw fis-sħiħ il-miżura 'l fuq mil-limiti “de minimis”.
(18)
L-awtoritajiet Taljani jistmaw li l-baġit tal-miżura se jammonta għal madwar EUR 7,5 miljun għall-perjodu 2014-2015.
(19)
Il-perjodu ta' din id-deċiżjoni jdum sal-31 ta' Diċembru 2022. L-awtoritajiet Taljani jipprevedu li l-użu tal-kreditu ta' taxxa se jkun aktar frekwenti matul is-snin 2014 u 2015.
(20)
L-abbozzi ta' dispożizzjonijiet ta' implimentazzjoni li permezz tagħhom l-awtoritajiet Taljani beħsiebhom jimplimentaw bis-sħiħ l-għajnuna (lil hinn mil-limitu “de minimis”) ivarjaw min-notifika oriġinali fuq xi punti importanti.
(21)
L-ewwel nett, il-kundizzjoni li t-teatri taċ-ċinema ta' daqs medju u kbir jinkludu ċertu ammont ta' films kulturali Taljani u Ewropej fil-programmazzjoni sabiex jiksbu l-għajnuna tneħħiet mir-regoli ta' implimentazzjoni emendati. F'dawn l-aħħar snin, l-awtoritajiet Taljan kellhom diffikultà jissorveljaw il-konformità tat-tali kundizzjoni fil-każ tat-teatri taċ-ċinema ta' daqs medju u kbir. Barra minn hekk, dawn jeżiġu li t-taħsir ta' tali obbligu huwa meħtieġ għar-restawrazzjoni ta' kundizzjonijiet ekwi ta' kompetizzjoni bejn it-teatri taċ-ċinema ta' daqs ikbar li jeħtieġu għajnuna u ċ-ċirkuwiti maxi li jiddominaw is-suq ċinematografiku Taljan (cfr. il-punt 37).
(22)
It-tieni, u fir-rigward ta' dak imsemmi hawn fuq, id-dispożizzjonijiet ta' implimentazzjoni emendati jipprevedu limitu ta' 60 skrin. L-impriżi ċinematografiċi li għandhom jew jiġġestixxu numru akbar ta' skrins huma esklużi mill-kreditu ta' taxxa. L-awtoritajiet Taljani jqisu li din hija alternattiva tajba għall-obbligu ta' programmazzjoni li kien imponut fil-bidu biex jiggarantixxi li l-miżura tilħaq l-objettivi tagħha u biex jiġu esklużi dawk l-operaturi tas-suq li, minħabba l-poter fis-suq tagħhom, għandhom ikunu kapaċi jgħaddu għat-teknoloġija l-ġdida mingħajr għajnuna.
(23)
It-tielet, id-dispożizzjonijiet ta' implimentazzjoni l-ġodda jeħtieġu dikjarazzjoni tal-benefiċjarju sabiex jiġi evitat il-kumpens żejjed jew ir-ridirezzjoni tal-għajnuna jekk il-kreditu ta' taxxa jiġi kkombinat ma' sistemi kummerċjali (royalties għall-kopji virtwali).
(24)
Ir-raba', ir-regoli emendati jippermettu l-akkumulazzjoni tal-għajnuna sa quċċata massima tal-għajnuna ta' 75 % tal-ispejjeż kumplessivi. Għat-teatri taċ-ċinema li għandhom skrin wieħed jew tnejn, il-quċċata massima tal-għajnuna hija ta' 90 %.
(25)
Minbarra dawn l-emendi, mill-2012 il-benefiċjarji jistgħu jagħtu l-kreditu ta' taxxa diġitali lill-fornituri tat-tagħmir diġitali, lill-banek, lill-intermedjarji finanzjarji u lill-kumpaniji ta' assigurazzjoni (cfr. il-punt 56).
III. OSSERVAZZJONIJIET MINN PARTIJIET INTERESSATI
(26)
Bħala rispons għall-konsultazzjoni pubblika dwar il-miżura ta' għajnuna, li twettqet fl-2009, il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet minn madwar 20 parti interessata. Ġew ippreżentati osservazzjonijiet minn:
-
l-organizzazzjonijiet tas-settur Taljan u Ewropew li jirrappreżentaw id-distributuri u t-teatri taċ-ċinema, kif ukoll il-Commission Supérieure Technique de l'Image et du Son (CST) Franċiża u l-Forum Ewropew għaċ-Ċinema Diġitali;
-
l-awtoritajiet Franċiżi kif ukoll il-fondi għall-promozzjoni taċ-ċinematografija tal-Ġermanja u r-Renju Unit u n-Netwerk tal-Fondi Reġjonali għall-Films Awdjoviżivi (Cineregio). Diversi osservazzjonijiet li wasslu kienu jirreferu għall-pubblikazzjonijiet dwar id-Diretturi tal-Aġenziji Ewropej tal-Film (EFAD) (7);
-
ċertu numru ta' impriżi, professjonisti tas-settur ċinematografiku u ċittadini ta' Franza, l-Italja, ir-Renju Unit u l-Isvizzera.
Barra minn hekk, f'Ottubru 2009 ġie organizzat seminar dwar dan is-suġġett f'Ruma.
(27)
Fir-rigward tal-ħtieġa għall-għajnuna, il-kontribuzzjonijiet kollha rċevuti enfasizzaw il-ħtieġa tal-għajnuna mill-Istat għat-tranżizzjoni għaċ-ċinema diġitali, meqjusa bħala evoluzzjoni inevitabbli. Kif spjegat kemm mill-awtoritajiet Franċiżi kif ukoll mill-Kunsill Nazzjonali tar-Renju Unit tas-Settur Ċinematografiku (UK Film Council), il-benefiċċji ġenerali taċ-ċinema diġitali huma akkumpanjati mill-qsim asimmetriku tal-ispejjeż (effettwati mill-impriża ċinematografika) u tal-benefiċċji finanzjarji diretti (għad-distributur) relatati mat-tranżizzjoni. Din is-sitwazzjoni asimmetrika tagħmilha diffiċli li t-tranżizzjoni tiġi kkompletata f'waqtha mingħajr għajnuna esterna. F'dan il-kuntest, il-partijiet terzi li ppreżentaw osservazzjonijiet enfasizzaw ir-riskju evidenti li, jekk is-sistemi ta' projezzjoni diġitali ma jiġux magħmula iżjed aċċessibbli u affordabbli f'termini ta' prezz, fl-Ewropa ħafna teatri taċ-ċinema żgħar, indipendenti u/jew f'żoni mbiegħda jabbandunaw is-suq. Id-dikjarazzjoni tal-EFAD ta' Settembru 2009 kienet tafferma li t-30 % tat-teatri taċ-ċinema Ewropej kienu f'riskju li jagħlqu. Kemm l-awtoritajiet Franċiżi kif ukoll il-Kunsill Federali Ġermaniż għaċ-Ċinema enfasizzaw li mhux biss il-projezzjoni iżda anki d-distribuzzjoni tal-films kienet tiġi affettwata ħażin fin-nuqqas tal-għajnuna. Perjodu twil ta' tranżizzjoni, bid-distribuzzjoni parallela ta' kopji analogi u diġitali tal-film, tista' tirriżulta għalja wisq, b'mod partikolari għad-distributuri ta' films żgħar. Finalment, in-nuqqas ta' għajnuna jkollu impatt negattiv konsiderevoli fuq id-diffużjoni tal-films Ewropej, id-diversità kulturali u l-aċċess taċ-ċittadini Ewropej għall-kultura.
(28)
Il-kontribuzzjonijiet kollha enfasizzaw ukoll li l-hekk imsejħa standards DCI huma rikonoxxuti sew bħala standards komuni għaċ-ċinema diġitali. Il-promozzjoni ta' standard fuq livell globali hija perċepita pjuttost bħala element pożittiv aktar milli żvantaġġ għat-teatri taċ-ċinema għaliex din tippermetti l-ħolqien ta' sitwazzjoni ta' kundizzjonijiet ekwi bejn dawn.
(29)
Fir-rigward tal-ispejjeż ta' installazzjoni tat-tagħmir ta' projezzjoni diġitali, il-EUR 100 000 kull skrin ma kinux meqjusin b'mod ġenerali bħala stima eċċessiva. Għall-kuntrarju, ħafna kontribuzzjonijiet enfasizzaw li l-ispejjeż jistgħu jkunu ferm ogħla, pereżempju meta l-kabina tal-projezzjoni teħtieġ ħafna xogħlijiet, kif jista' jseħħ b'mod partikolari fit-teatri taċ-ċinema żgħar. Uħud mit-tweġibiet irrikonoxxew madankollu tendenza ta' nżul fil-prezzijiet tat-tagħmir ċinematografiku diġitali.
(30)
F'ħafna kontribuzzjonijiet trażmessi kien sostnut li, anki kieku l-ispejjeż ta' konverżjoni kellhom ikunu ferm ogħla mill-għajnuna mill-Istat disponibbli (bħal ma ġara fil-każ tal-kreditu ta' taxxa Taljan), jibqa' l-fatt li l-għajnuna mill-Istat hija kumplimentari għal sorsi oħra ta' dħul, bħal pereżempju r-royalties għall-kopji virtwali u l-fondi proprji tal-impriżi ċinematografiċi.
(31)
Fir-rigward tal-proporzjonalità tal-għajnuna, uħud mill-partijiet interessati kkritikaw il-kreditu ta' taxxa għaliex dawn kienu jistmaw li, probabbilment, kienu se jkunu t-teatri taċ-ċinema l-kbar li kienu se jibbenefikaw l-aktar. Oħrajn sostnew l-opportunità li tingħata għajnuna lit-teatri taċ-ċinema kbar, eventwalment fuq il-bażi tal-obbligi ta' programmazzjoni. Uħud mill-kontribuzzjonijiet madankollu tennew id-dikjarazzjoni tal-EFAD u enfasizzaw l-importanza li tiġi introdotta differenza fit-trattament, li tkun ġejja pereżempju (fil-każ speċifiku tal-kreditu ta' taxxa Taljan) minn livell differenti ta' kapaċità ta' kontribuzzjoni tat-teatri taċ-ċinema iżda anki, b'mod aktar ġenerali, minn restrizzjoni għall-aċċess fuq il-bażi tal-programmazzjoni, tad-daqs u tas-sitwazzjoni ġeografika tat-teatri taċ-ċinema. Il-Federazzjoni Internazzjonali tal-Assoċjazzjonijiet tad-Distributuri tal-Films (FIAD) enfasizzat li, fis-suq taċ-ċinema u l-kuntest ekonomiku ġenerali attwali, anki l-impriżi l-kbar ċinematografiċi jistgħu ma jkunux qed jagħmlu qligħ.
(32)
Dwar id-disponibilità ta' sistemi operattivi kummerċjali għat-tranżizzjoni u l-applikabilità tagħhom għat-teatri taċ-ċinema l-aktar żgħar, l-opinjonijiet kienu kemxejn differenti. Uħud sostnew li ma kienx hemm sistemi operattivi standard għat-tranżizzjoni għaċ-ċinema diġitali. Oħrajn affermaw li numru kbir ta' teatri taċ-ċinema ma setax ikollhom aċċess għall-ftehimiet “virtual print fee” offruti mill-intermedjarji (“integraturi”) (cfr. anki n-nota 5) minħabba n-natura u l-volum tal-programmazzjoni tagħhom (il-volum tar-royalties għall-kopji virtwali ġġenera varjazzjoni skont in-numru ta' films ipprogrammati għall-ewwel ġimgħa mill-ħruġ u/jew in-numru ta' skrins li għandu teatru taċ-ċinema). Europa Distribution sostniet li s-sistemi operattivi kummerċjali huma validi biss għat-teatri taċ-ċinema bl-akbar qligħ u d-distributuri kbar kummerċjali. Skont id-dokument ta' riflessjoni tal-EFAD, huma biss madwar 10 000 skrin Ewropew fuq total ta' 30 000 li setgħu jaġġornaw it-tagħmir permezz tal-mudell “virtual print fee”. Kontribuzzjoni waħda sostniet li s-sistema kummerċjali “virtual print fee” kienet adattata wkoll għat-teatri taċ-ċinema ta' daqs iżgħar. Fi kwalunkwe każ, l-awtoritajiet Franċiżi enfasizzaw li s-sistemi kummerċjali disponibbli għat-tranżizzjoni ma jkoprux l-ispejjeż kollha tal-konverżjoni diġitali tat-teatri taċ-ċinema (jiġifieri l-modernizzazzjoni tal-kabini ta' projezzjoni) u barra minn hekk jassumu dejjem kontribuzzjoni tal-impriżi ċinematografiċi. Anki f'dawn il-każijiet, is-sostenn pubbliku jista' jkollu rwol kumplimentari fundamentali.
(33)
Fir-rigward tal-adegwatezza tal-għajnuna, il-partijiet interessati sabu li, b'mod ġenerali, l-għajnuna mill-Istat tgħin lit-teatri taċ-ċinema żgħar biex jaffrontaw il-kompetizzjoni qawwija tal-multiplex il-kbar u toħloq kundizzjonijiet ekwi. Skont il-previżjonijiet, l-installazzjoni ta' tagħmir ċinematografiku diġitali joħloq għażla aktar vasta għall-pubbliku. Il-kontribuzzjonijiet enfasizzaw ukoll il-vantaġġi marbuta maċ-ċinema diġitali, bħall-kwalità tal-projezzjoni, il-flessibbiltà tal-programmazzjoni u l-ispejjeż aktar baxxi tad-distribuzzjoni. L-awtoritajiet Franċiżi sostnew li l-adegwatezza tal-għajnuna favur iċ-ċinema diġitali ma għandhiex tiġi vvalutata f'termini ta' żieda fid-diversità tal-programmazzjoni, iżda pjuttost tal-kapaċità li jiġi evitat l-għeluq tat-teatri taċ-ċinema. Skonthom huwa permezz tad-diġitalizzazzjoni tat-tipi differenti ta' teatri taċ-ċinema li se jiġi ggarantit li jiġu offruti ġeneri ta' films differenti. Il-Forum Ewropew għaċ-Ċinema Diġitali sostna li, jekk il-kreditu ta' taxxa jista' jiġi kkumpensat bil-VAT, anki t-teatri taċ-ċinema bl-inqas qligħ jistgħu jibbenefikaw mill-miżura Taljana.
(34)
Uħud mill-kontributuri semmew in-natura u d-dewmien qasir tal-kreditu ta' taxxa meta mqabbel mal-isfidi fuq perjodu twil imponuti mit-tranżizzjoni għaċ-ċinema diġitali. Oħrajn madankollu enfasizzaw li l-istandards kienu konsolidati biżżejjed biex jiggarantixxu l-validità tal-anqas għal għaxar snin, u li ċ-ċiklu tal-ħajja tat-tagħmir ċinematografiku diġitali kien għadu ma jistax jiġi speċifikat. Il-Kunsill Federali Ġermaniż għaċ-Ċinema enfasizza li l-għajnuna għat-tranżizzjoni għaċ-ċinema diġitali kienet tiswa inqas fir-rigward tal-ispejjeż marbuta mar-rikostruzzjoni tat-teatri taċ-ċinema u d-diversità kulturali wara l-għajbien tal-operaturi li ma jistgħux jiffinanzjaw it-tranżizzjoni huma stess. Il-Ġermanja enfasizzat ukoll li l-kuntest speċifiku nazzjonali u reġjonali ta' kull Stat Membru jeħtieġ miżura ta' għajnuna mfassla apposta u forma ta' għajnuna adegwata. Id-dikjarazzjoni tal-EFAD tenniet it-tali avviż u enfasizzat in-nuqqas ta' soluzzjoni valida b'mod universali. L-Assoċjazzjoni Taljana tal-Impriżi Ċinematografiċi, l-ANEC, tipprevedi li sa tmiem iċ-ċiklu tal-ħajja tat-tagħmir diġitali l-kuntest se jkun inbiddel biżżejjed li s-sostituzzjoni ssir inqas problematika. Il-Forum Ewropew għaċ-Ċinema Diġitali afferma wkoll li l-ispejjeż eventwali tal-użu supplementari jistgħu jkunu kkumpensati minn sorsi ġodda ta' dħul għat-teatri taċ-ċinema involuti.
(35)
Fir-rigward tar-riperkussjonijiet ekonomiċi, soċjali u kulturali tal-għajnuna, il-kontribuzzjonijiet enfasizzaw b'mod ġenerali l-ħtieġa ta' standard uniku għaċ-ċinema diġitali u l-aċċettazzjoni wiesgħa tal-istandards DCI. Id-dikjarazzjoni tal-EFAD tafferema li l-għajnuna għaċ-ċinema diġitali ma għandhiex timponi soluzzjoni teknoloġika, iżda għandha tkun ikkonċepita permezz ta' valutazzjoni b'attenzjoni tas-sitwazzjoni teknoloġika tas-settur. Fil-kummenti tagħha, Europa Distribution enfasizzat li jekk ma jiġix rispettat l-istandard tas-settur dan jista' jwassal għall-għeluq ta' ħafna teatri taċ-ċinema. Fi kwalunkwe każ, l-ANEC ippreċiżat li l-miżura tħalli t-teatri taċ-ċinema fil-libertà li jinvestu fl-istandard li jippreferixxu. Ħafna kontribuzzjonijiet enfasizzaw ukoll li t-tagħmir li huwa skont l-ispeċifikazzjonijiet DCI jista' jintuża wkoll għall-projezzjoni ta' programmi ta' standards diġitali differenti (iktar baxxi), filwaqt li l-oppost (il-projezzjoni ta' kopji ċinematografiċi li jikkonformaw mal-istandard DCI bi projetturi pereżempju ta' 1,3 k) mhuwiex possibbli. Il-kummenti ppreżentati ma speċifikawx ir-riskji li jiżdiedu l-prezzijiet, li, għall-kuntrarju, għandhom jonqsu maż-żmien. F'dan ir-rigward, il-kontribuzzjoni tal-awtoritajiet Franċiżi u d-dokument ta' riflessjoni tal-EFAD enfasizzaw li l-miżuri ta' għajnuna għandhom ikunu kkonċepiti b'mod li jiġi evitat li jfixklu l-kompetizzjoni fis-suq tat-tagħmir diġitali. Il-miżuri ta' għajnuna għandhom għalhekk ikunu bbażati fuq valutazzjoni tal-ispejjeż tat-tagħmir diġitali u l-għajnuna għandha tkun limitata skont it-tali stimi. It-tħassib tal-Kummissjoni dwar jekk l-għajnuna mill-Istat tistax tgħaġġel it-tranżizzjoni għad-diġitali u għalhekk l-għeluq taċ-ċinema (cfr. il-punt 16) ma ġiex issostanzjat mill-kontribuzzjonijiet, u li għall-kuntrarju dawn ippreżentaw l-għajnuna mill-Istat bħala soluzzjoni durabbli għall-isfida taċ-ċinema diġitali. Il-Federazzjoni Taljana taċ-Ċinema Sperimentali enfasizzat il-medda ġeografika limitata tat-teatri taċ-ċinema u għalhekk in-nuqqas ta' distorsjoni tal-kompetizzjoni li l-miżura kieku tipproduċi.
IV. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-ITALJA
1. Il-ħtieġa tal-għajnuna
(36)
L-awtoritajiet Taljani taw lill-Kummissjoni informazzjoni dwar il-karatteristiċi tas-suq ċinematografiku Taljan (l-aħħar aġġornament sar f'Ottubru 2013). Fl-Italja huwa stmat li hemm bħala total 3 936 skrin, li jinsabu f'1 872 teatru taċ-ċinema li jistgħu jiġu distinti f'erba' kategoriji:
(a)
netwerks kbar (8) ta' teatri taċ-ċinema li għandhom iżjed minn 60 skrin: jeżistu biss tnejn ta' dan it-tip, jiġifieri l-“UCI” u “The Space” li jirrappreżentaw 787 skrin f'76 sit;
(b)
netwerks żgħar ta' teatri taċ-ċinema: hemm 15-il wieħed, kull wieħed jinkludi total ta' mhux aktar minn 60 skrin. B'kollox it-teatri taċ-ċinema ta' din il-kategorija jirrappreżentaw 513-il skrin f'104 siti;
(c)
teatri taċ-ċinema kummerċjali żgħar: jirrappreżentaw 1 287 skrin, distribwiti fi 351 teatru taċ-ċinema.
(d)
teatri taċ-ċinema minuri: kategorija li tinkludi kważi esklussiviament teatri taċ-ċinema b'sala waħda (għad-90 % tagħhom), flimkien ma' teatri taċ-ċinema staġjonali u/jew teatri taċ-ċinema tal-Knisja. Dawn huma 1 340 sit, li jikkorrispondu għal stima ta' 1 500 skrin.
(37)
Filwaqt li l-ikbar netwerks tat-teatri taċ-ċinema (imsemmija fl-ittra (a)) jirrappreżentaw l-40 % tas-sehem tas-suq nazzjonali, it-teatri taċ-ċinema msemmija fl-ittra (d) jirrappreżentaw biss il-5-10 % tas-sehem tas-suq.
(38)
Is-sistema tal-kreditu ta' taxxa hija destinata għat-teatri taċ-ċinema msemmija fl-ittri (b), (c) u (d). B'mod partikolari, b'kont meħud tal-pożizzjoni dominanti fis-suq taż-żewġ netwerks il-kbar tat-teatri taċ-ċinema, l-awtoritajiet Taljani jqisu neċessarju l-għajnuna mill-Istat biex tiġi kkompletata t-tranżizzjoni diġitali ta' dawn l-impriżi ċinematografiċi, kollha ta' daqs żgħir jew medju.
(39)
Skont id-dejta mogħtija mill-Ministeru tal-Wirt u tal-Attivitajiet Kulturali u tat-Turiżmu, fil-perjodu 2010-2013 kienu 1 603 l-iskrins li ssottomettew applikazzjoni għall-kreditu ta' taxxa favur iċ-ċinema diġitali (dejta ta' April 2014). Il-miżura, implimentata skont ir-Regolament “de minimis”, kellha suċċess immedjatament wara l-bidu tagħha fl-2010 (meta bbenefikaw minnha 671 skrin).
(40)
L-implimentazzjoni tal-miżura skont ir-Regolament “de minimis” irriżultat madankollu li ma kinitx biżżejjed biex iddawwar is-sitwazzjoni. B'mod partikolari t-teatri taċ-ċinema b'ħafna swali ta' daqs medju setgħu jagħmlu diġitalizzazzjoni ta' parti biss tal-iskrins tagħhom.
(41)
L-awtoritajiet Taljani indikaw li d-diġitalizzazzjoni tat-teatri taċ-ċinema fl-Italja għadha lura. F'Ottubru 2013 il-perċentwal tad-diġitalizzazzjoni kien ugwali għal madwar it-62 % (9) u, skont l-istimi mogħtija mill-awtoritajet Taljani f'Ġunju 2014, għad trid issir diġitalizzazzjoni ta' mill-anqas 700 skrin.
(42)
Bħala konsegwenza, numru sostanzjali tat-teatri taċ-ċinema, l-aktar ta' daqs żgħir jew medju, jinsab f'riskju. L-għajbien tagħhom ma jfissirx biss telf ta' impjieg fil-livell tal-impriża ċinematografika iżda, imbagħad, dan se jkollu impatt fuq id-distribuzzjoni tal-film u jillimita l-għażla għall-pubbliku.
(43)
B'mod partikolari, l-awtoritajiet Taljani enfasizzaw ir-rwol tat-teatri taċ-ċinema b'sala waħda u tat-teatri taċ-ċinema ta' daqs medju fl-Italja. Il-preżenza kontinwa tat-teatri taċ-ċinema b'sala waħda hija fundamentali biex jiġu żgurati kundizzjonijiet ekwi ta' aċċess għaċ-ċittadini kollha għaċ-ċinema, inklużi dawk li joqogħdu f'villaġġi żgħar, rurali u tal-muntanja. It-tieni grupp, it-teatri taċ-ċinema ta' daqs medju, jikkostitwixxi s-sinsla tad-distribuzzjoni u l-projezzjoni tal-films ta' kwalità fl-Italja. Il-preżenza kontinwa tagħhom hija importanti għaliex dawn joffru alternattiva għaż-żewġ netwerks kbar tat-teatri taċ-ċinema li jiddominaw is-suq.
(44)
L-awtoritajiet Taljani jipprevedu li l-films tradizzjonali se jisparixxu b'mod definittiv mis-suq fi żmien perjodu ta' ftit ġimgħat jew xhur biss. Minħabba li d-data ta' skadenza hija fil-qrib, l-awtoritajiet Taljani enfassizzaw il-ħtieġa li tiġi implimentata l-miżura lil hinn mil-limitu tad-“de minimis”.
(45)
Fir-rigward tal-kreditu ta' taxxa massimu propost (ta' EUR 50 000 kull skrin) u l-ispejjeż stmati tat-tagħmir ta' projezzjoni diġitali, l-awtoritajiet Taljani naqqsu l-istimi tagħhom tal-ispiża medja tal-konverżjoni diġitali għal kull skrin għal EUR 50 000-60 000 (ċifri mogħtija f'April u f'Ġunju 2014). Fi kliem ieħor, il-kreditu ta' taxxa massimu jikkorrispondi għal spejjeż ta' konverżjoni ferm ogħla mill-ispejjeż ta' konverżjoni medji stmati. L-awtoritajiet Taljani madankollu enfasizzaw li l-inċentivi tat-taxxa huma kkalkulati fuq il-bażi ta' perċentwal tan-nefqa reali. Fuq il-bażi ta' investiment medju ta' EUR 50 000, l-inċentiv tat-taxxa offrut (ta' 30 %) se jkun ugwali għal EUR 15 000. Fil-prattika normali, għalhekk, qatt ma jiġi applikat il-kreditu ta' taxxa massimu. Madankollu, il-limitu massimu jiggarantixxi li, fil-każ ta' spejjeż ta' konverżjoni għoljin b'mod mhux normali, l-ammont tal-għajnuna jibqa' limitat anki f'termini assoluti.
(46)
Fir-rigward tal-ħtieġa tal-għajnuna, huwa importanti li wieħed jinnota wkoll li l-aħħar informazzjoni riċevuta mill-awtoritajiet Taljani tindika għal darb'oħra spiża tal-konverżjoni għad-diġitali ugwali għal diversi għexieren ta' eluf ta' euro kull skrin. Għal ħafna teatri taċ-ċinema, b'mod partikolari dawk ta' daqs żgħir, mhuwiex possibbli li jiġbru dawn il-fondi minn sorsi privati, b'mod partikolari fil-kuntest ekonomiku attwali Taljan u Ewropew.
2. Il-proporzjonalità tal-għajnuna
(47)
F'termini ġenerali, l-awtoritajiet Taljani enfasizzaw li l-kreditu ta' taxxa huwa kumplimentari għas-sistemi kummerċjali għat-tranżizzjoni u ma jeskludix l-użu tal-hekk imsejħa mudelli “virtual print fee”.
(48)
Id-dispożizzjonijiet ta' implimentazzjoni emendati fihom sensiela ta' dispożizzjonijiet li jiżguraw il-proporzjonalità tal-miżura ta' għajnuna, billi jikkunsidraw, pereżempju, il-mekkaniżmi tas-suq disponibbli għall-konverżjoni għaċ-ċinema diġitali (jiġifieri l-mudelli “virtual print fee”).
(49)
L-ewwel nett, huma biss l-impriżi ċinematografiċi b'mhux iktar minn 60 skin li jistgħu jitolbu ħelsien mit-taxxa. Dan ifisser l-esklużjoni mill-għajnuna taż-żewġ ċirkuwiti maxi Taljani (“UCI” u “The Space”), li għall-konverżjoni tagħhom, ippreċiżaw l-awtoritajiet Taljani, ġie implimentat b'suċċess il-mudell klassiku tal-“virtual print fee”. Barra minn hekk, b'kont meħud tal-pożizzjoni dominanti tagħhom fis-suq (cfr. il-punt 37), impriżi ċinematografiċi bħal dawn ma għandhomx jiddependu mill-għajnuna mill-Istat għall-konverżjoni għaċ-ċinema diġitali.
(50)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Taljani, iż-żewġ netwerks kbar tat-teatri taċ-ċinema huma l-uniċi li użaw il-mudell klassiku tal-“virtual print fee”. Madankollu, anki l-operaturi ċinematografiċi iżgħar kellhom aċċess għal mekkaniżmi kummerċjali biex jiffaċilitaw it-tranżizzjoni għaċ-ċinema diġitali. Fl-Italja ġie żviluppat mudell alternattiv tal-“virtual print fee”, li huwa adegwat għat-teatri taċ-ċinema ta' daqs żgħir, ibbażat fuq ftehim bejn l-assoċjazzjonijiet tad-distributuri u l-impriżi ċinematografiċi. It-tabella tagħti d-differenzi u s-similaritajiet prinċipali bejn il-mudell klassiku tal-“virtual print fee” u dak alternattiv hekk kif inhuma implimentati fl-Italja:
tqabbil tal-mudell klassiku tal-VPF u dak alternattiv fl-Italja
Il-mudell klassiku tal-VPF fl-Italja
Il-mudell alternattiv tal-VPF fl-Italja
Intermedjarju (“integratur”) li għandu kuntratti tal-“virtual print fee” mad-distributuri, jiffirma ftehim ma' impriża ċinematografika.
Ibbażat fuq ftehim bejn l-assoċjazzjoni tad-distributuri u l-assoċjazzjoni tal-impriżi ċinematografiċi. Ma hemmx partijiet terzi involuti.
L-impriża ċinematografika hija proprjetarja tat-tagħmir diġitali u ma tħallsux minn qabel.
L-impriża ċinematografika hija proprjetarja tat-tagħmir diġitali mill-bidu u tkopri l-ispiża sħiħa tal-akkwist inizjali.
Kemm id-distributuri kif ukoll l-impriżi ċinematografiċi jikkontribwixxu għall-amortizzazzjoni progressiva tal-ispejjeż, rispettivament permezz tar-royalties għall-kopji virtwali u l-pagamenti fix-xahar. Il-qsim tal-infiq normalment huwa dan li ġej: il-75 % mħallsa mid-distributuri u l-25 % mħallsa mill-impriża ċinematografika.
Id-distributuri tal-films iħallsu r-royalties għall-kopji virtwali għall-projezzjoni diġitali tal-films. Dawn ir-royalties jistgħu jkopru sa 75 % tal-ispejjeż tal-konverżjoni għad-diġitali. L-impriża ċinematografika fi kwalunkwe każ trid tkopri EUR 5 500 tal-ispejjeż.
(51)
It-tieni, b'kont meħud ta' dak imsemmi hawn fuq, l-awtoritajiet Taljani emendaw id-dispożizzjonijiet ta' implimentazzjoni sabiex jipprevjenu l-kumpens żejjed jew ir-ridirezzjoni tal-għajnuna fil-każ fejn il-kreditu ta' taxxa jkun ikkombinat ma' sistemi kummerċjali (royalties għall-kopji virtwali). Il-benefiċjarju jrid jippreżenta dikjarazzjoni li tgħid li l-benefiċċju tat-taxxa huwa mitlub biss biex ikopri l-ispejjeż reali (cfr. il-punt 23). L-awtoritajiet Taljani ddikjaraw li l-kontroll mill-Ministeru tal-Wirt u tal-Attivitajiet Kulturali u tat-Turiżmu, li jsir għal kull każ individwali, jiggarantixxi li l-għajnuna tkopri biss il-parti tal-investiment effettwata realment mill-impriża ċinematografika.
(52)
It-tielet, sabiex tiġi ggarantita l-proporzjonalità tal-miżura ġew introdotti quċċati massimi għall-akkumulazzjoni tal-għajnuna, li jiddistingwu bejn it-teatri taċ-ċinema l-aktar żgħar (bi skrin wieħed jew tnejn) u l-oħrajn (cfr. il-punt 24).
3. L-adegwatezza tal-għajnuna
(53)
Fid-deċiżjoni ta' bidu tal-proċedura l-Kummissjoni esprimiet tħassib dwar l-adegwatezza tal-allokazzjoni stmata tal-miżura biex tkopri l-ispejjeż previsti tal-konverżjoni. L-istimi aġġornati relatati mal-allokazzjoni u mal-ispejjeż mogħtija mill-awtoritajiet Taljani (cfr. il-punti 18 u 45) jippermettu valutazzjoni aġġornata tas-sitwazzjoni li l-miżura ta' għajnuna beħsiebha tkopri. Fuq il-bażi ta' kreditu ta' taxxa medju ta' EUR 15 000 u b'kont meħud tal-allokazzoni stmata tas-sistema (cfr. il-punt 18), 500 skrin jistgħu jibbenefikaw mill-miżura bejn l-2014 u l-2015, perjodu li fih huwa previst użu akbar tal-miżura. Dan in-numru jikkorrispondi għal parti sostanzjali tal-iskrins li għadhom jeħtieġu diġitalizzazzjoni (cfr. il-punt 40).
(54)
Minkejja t-tneħħija tal-obbligu ta' programmazzjoni kulturali tas-sistema tal-għajnuna, l-awtoritajiet Taljani affermaw li s-sistema għad għandha għan b'saħħtu kulturali. Id-diġitalizzazzjoni kompluta tas-suq ċinematografiku Taljan se twassal għal diffużjoni aħjar ta' tipi differenti ta' films u potenzal ikbar ta' diffużjoni ta' xogħlijiet “niċċa”. Kieku ma ssirx it-tranżizzjoni għad-diġitali tat-tipi differenti ta' teatri taċ-ċinema li hemm fl-Italja, il-kultura tiġi affettwata ħażin.
(55)
L-awtoritajiet Taljani enfasizzaw li l-miżura tal-kreditu ta' taxxa timplika kumpens li jirrigwarda mhux biss it-taxxi diretti dovuti lill-Aġenzija tad-Dħul (taxxa fuq il-kumpaniji) iżda jinkludi wkoll it-taxxi indiretti (pereżempju l-VAT), kif ukoll it-taxxa minn ras il-għajn u l-kontribuzzjonijiet soċjali (li jitħallsu minn min iħaddem f'isem il-ħaddiema tagħhom). Il-kumpens permezz ta' dawn it-taxxi kollha jingħata kunsiderazzjoni sabiex jiġi kkalkulat il-benefiċċju tal-kreditu ta' taxxa u jżid l-aċċessibilità tas-sistema, minħabba li l-possibilità li wieħed jibbenefika ma tiddependix fuq il-livell ta' introjtu reali tal-impriża involuta.
(56)
Barra minn hekk, permezz tal-Artikolu 51 tal-Ordni Amministrattiv Nru 83 tal-2012, ġiet introdotta l-possibilità li l-kreditu ta' taxxa jingħata lill-fornituri tat-tagħmir diġitali, lill-banek, lill-intermedjaturi finanzjarji u lill-kumpaniji tal-assigurazzjoni (cfr. il-punt 25). Dan iżid l-aċċessibilità tal-miżura ta' għajnuna għat-teatri taċ-ċinemas aktar żgħar, b'mod partikolari għan-negozji tal-familja u mingħajr impjegati.
(57)
Diġà matul l-implimentazzjoni tal-miżura skont ir-Regolament “de minimis” ibbenefikaw mill-krediti ta' taxxa t-tipi kollha ta' teatri taċ-ċinema, inklużi l-iżgħar fis-suq, kif muri mid-dijagramma li ġejja li tagħti ħarsa ġenerali lejn il-benefiċjarji tas-sistema (tal-perjodu 2010-2013).
Il-benefiċjarji għal kull tip ta' teatru taċ-ċinema (2010-2013, fuq il-bażi tan-numru ta' skrins) (dejta aġġornata l-aħħar f'April 2014 u mogħtija mill-Ministeru tal-Wirt u tal-Attivitajiet Kulturali u tat-Turiżmu)
(58)
Mid-dejta mogħtija jidher ukoll li kien hemm żieda netta fin-numru u fil-perċentwal ta' teatri taċ-ċinema żgħar li bbenefikaw mill-kreditu ta' taxxa fl-2012 u l-aktar fl-2013. Kumplessivament, skont id-dejta mibgħuta mill-Italja, bejn l-2010 u l-aħħar tal-2013 ibbenefikaw mill-kreditu ta' taxxa għat-tranżizzjoni għad-diġitali 325 teatru taċ-ċinema, jiġifieri l-24,3 % tal-1 340 teatru taċ-ċinema l-aktar żgħar Taljani.
4. Ir-riperkussjonijiet ekonomiċi, soċjali u kulturali
(59)
L-awtoritajiet Taljani enfasizzaw l-importanza, mill-perspettiva tal-ħarsien tal-kultura, li tiġi ggarantita tranżizzjoni kompluta għaċ-ċinema diġitali. L-installazzjoni tat-tagħmir diġitali tinvolvi sensiela ta' vantaġġi importanti (bħal flessibilità ikbar) għas-settur kollu ċinematografiku (u, finalment, għall-pubbliku). L-ispejjeż tal-konverżjoni madankollu huma għoljin u mhumiex distribwiti b'mod ekwu u għandhom impatt l-aktar fuq it-teatri taċ-ċinema. B'mod partikolari l-operaturi żgħar tas-suq mhumiex kapaċi jwettqu t-tranżizzjoni mingħajr l-għajnuna mill-Istat. Is-sistemi kummerċjali mfassla għat-tranżizzjoni (ir-royalties għall-kopji virtwali) mhumiex biżżejjed biex jikkumpensaw dan l-iżbilanċ u mhux it-teatri taċ-ċinema kollha għandhom aċċess għalihom b'mod ekwu.
(60)
L-awtoritajiet Taljani kkonfermaw li, fl-opinjoni tagħhom, l-arranġamenti tas-sistema ma jitfgħux dubju fuq il-prinċipju tan-newtralità teknoloġika.
V. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA TA' GĦAJNUNA
1. Is-sussistenza tal-għajnuna
(61)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE: “Ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta' kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(62)
Kif muri fid-deċiżjoni ta' bidu u fil-qosor fil-punt 12, il-miżura ta' għajnuna notifikata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Is-sors tal-finanzjament huwa magħmul fil-fatt minn inċentivi ta' taxxa, minħabba li l-Istat Taljan jirrinunzja għal ċertu dħul mit-taxxa. Taħt is-sistema, ċerti kumpaniji ċinematografiċi se jibbenefikaw minn dan il-vantaġġ finanzjarju u għalhekk il-miżura tagħti vantaġġ selettiv lil ċerti impriżi. Il-benefiċjarji huma f'kompetizzjoni ma' impriżi oħra, li mhux neċessarjament qed jibbenefikaw mis-sistema. Bħala konsegwenza, is-sistema twassal għal distorsjoni jew theddida ta'distorsjoni tal-kompetizzjoni, B'kunsiderazzjoni tal-kummerċ internazzjonali tal-films, il-miżura jista' jkollha impatt fuq il-kummerċ fl-Unjoni.
2. Il-kompatibilità tal-għajnuna
(63)
L-awtoritajiet Taljani jiġġustifikaw il-miżura bħala għajnuna għall-promozzjoni tal-kultura u dejjem jenfasizzaw l-importanza kulturali li tiġi kkompletata malajr kemm jista' jkun it-tranżizzjoni għaċ-ċinema diġitali fil-pajjiż. Il-miżura ta' għajnuna għandha l-għan li tiggarantixxi li t-tipi kollha ta' teatri taċ-ċinema jkunu jistgħu jgħaddu għad-diġitali, minkejja l-ispejjeż għoljin tal-konverżjoni.
(64)
Meta ġiet adottata d-deċiżjoni ta' bidu tal-proċedura rigward il-miżura, il-Kummissjoni ma kinitx speċifikat il-politika tagħha dwar l-għajnuna għall-projezzjoni diġitali. Minn dak iż-żmien, il-Kummissjoni adottat Komunikazzjoni ġdida dwar għajnuna mill-Istat għall-films u xogħlijiet awdjoviżivi oħra (10), li aġġornat il-kriterji użati għall-valutazzjoni tal-kompatibilità tal-għajnuna mill-Istat favur films u xogħlijiet awdjoviżivi oħra skont l-Artikolu 107(3)(d) tat-TFUE.
(65)
Il-komunikazzjoni ġdida dwar il-films tirrikonoxxi li l-għajnuna għall-produzzjoni ċinematografika tista' tiġi vvalutata bħala għajnuna għall-promozzjoni tal-kultura skont l-Artikolu 107(3)(d) tat-TFUE. Għaldaqstant il-kompatibilità tal-għajnuna tista' tiġi vvalutata skont din id-dispożizzjoni. Il-komunikazzjoni dwar il-films tistabbilixxi li l-għajnuna għall-modernizzazzjoni tat-teatri taċ-ċinema, inkluża d-diġitalizzazzjoni tagħhom, tista' tkun iġġustifikata fuq din il-bażi jekk tkun meħtieġa, proporzjonali u adegwata.
(a) Il-ħtieġa għall-miżura
(66)
Kif muri mill-awtoritajiet Taljani u kkonfermat mill-osservazzjonijiet tal-partijiet interessati, it-tranżizzjoni għaċ-ċinema diġitali tirrappreżenta sfida għas-settur ċinematografiku li tirrigwarda it-teatri taċ-ċinema Ewropej b'mod globali, u b'mod partikolari t-teatri taċ-ċinema l-aktar żgħar. L-għajbien tat-teatri taċ-ċinema, b'mod partikolari tat-teatri taċ-ċinema indipendenti ta' daqs żgħir u medju li hemm fl-ibliet b'inqas abitanti, inaqqas id-diversità u d-diffużjoni fil-livell reġjonali tal-offerta ta' films ċinematografiċi. Fi kliem ieħor, tranżizzjoni twila u mhux omoġenja jkollha impatt negattiv fuq il-projezzjoni u d-distribuzzjoni ċinematografika u, finalment, fuq il-pubbliku Ewropew.
(67)
Minkejja l-implimentazzjoni tal-miżura ta' tassazzjoni skont ir-Regolament “de minimis”, l-Italja għadha lura fit-tranżizzjoni għaċ-ċinema diġitali.
(68)
Fl-istess ħin, minħabba li s-suq qed joqrob lejn it-tmiem tal-konverżjoni b'aktar minn 60 % tal-iskrins Taljani li kienu diġitalizzati sal-aħħar tal-2013, is-sitwazzjoni aggravat għat-teatri taċ-ċinema li jiddependu fuq l-għajnuna mill-Istat għat-tranżizzjoni minħabba li d-disponibilità tal-films tal-35 mm mhijiex iggarantita fiż-żmien qasir.
(69)
Il-miżura ma tindirizzax b'mod esklussiv it-teatri taċ-ċinema ta' daqs aktar żgħir, iżda anki t-teatri taċ-ċinema u n-netwerks kummerċjali relattivament kbar. Madankollu, l-ikbar netwerks tat-teatri taċ-ċinema (b'aktar minn 60 skrin) huma esklużi mill-għajnuna. L-awtoritajiet Taljani sostnew li l-għoti ta' benefiċċji tat-taxxa lit-teatri taċ-ċinema kollha ta' daqs żgħir tirrestawra kundizzjonijiet ekwi fis-settur, li huwa ddominat min-netwerks il-kbar tat-teatri taċ-ċinema.
(70)
Il-kreditu ta' taxxa għandu l-għan li jgħin lit-teatri taċ-ċinema li mhumiex kapaċi, b'mod partikolari fil-kuntest ekonomiku attwali, li jiksbu biżżejjed fondi privati għan-nefqa għolja tal-konverżjoni għad-diġitali.
(71)
B'kont meħud ta' dak imsemmi hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li l-miżura ta' għajnuna tista' titqies meħtieġa sabiex tippreserva u tirrestawra fl-Italja ambjent ċinematografiku diversifikat f'kuntest diġitali. Il-preżenza kontinwa ta' tipi differenti ta' teatri taċ-ċinema, mit-teatri b'sala waħda għal teatri b'ħafna swali bi programmazzjoni kummerċjali, hija fundamentali biex tissalvagwardja offerta ta' films ċinematografiċi diversifikata għall-popolazzjoni Taljana. Kif rikonoxxut mill-osservazzjonijiet riċevuti mill-partijiet interessati, it-tranżizzjoni għaċ-ċinema diġitali tikkostitwixxi mument kritiku għas-settur ċinematografiku b'mod globali, meta jitqies li huma biss in-netwerks il-kbar tat-teatri taċ-ċinema li jistgħu jaċċessaw faċilment il-mudelli kummerċjali tat-tranżizzjoni. Id-dejta tas-suq mogħtija mill-awtoritajiet Taljani wriet li l-implimentazzjoni de minimis tal-miżura mhijiex biżżejjed biex tikkompleta t-tranżizzjoni, speċjalment għat-teatri taċ-ċinema li għandhom aktar minn skrin wieħed. Jekk huwa minnu li ċerti teatri taċ-ċinema kienu kapaċi jaċċessaw l-offerti tal-VPF, huwa anki minnu li l-mudelli ta' tranżizzjoni kummerċjali ma jkoprux l-ispejjeż kollha tal-konverżjoni diġitali tat-teatri taċ-ċinema (ara l-punt 32). Anki f'dawn il-każijiet, is-sostenn pubbliku jista' jitqies neċessarju, sakemm huwa kkonċepit bħala kumplimentari u jiżgura li l-miżura tibqa' proporzjonali indipendentement mit-tip ta' teatru taċ-ċinema involut.
(b) Il-proporzjonalità tal-miżura
(72)
L-awtoritajiet Taljani eskludew l-impriżi ċinematografiċi li għandhom aktar minn 60 skrin mill-benefiċċju tal-kreditu ta' taxxa. L-istruttura tas-suq ċinematografiku Taljan turi biċ-ċar l-eżistenza ta' distakk bejn l-impriżi li għandhom sa 60 skrin u dawk ta' daqs ikbar (cfr. il-punti 36 u 37). Il-limitu introdott jidher għalhekk proporzjonali meta jitqies l-objettiv tas-sistema.
(73)
Barra minn hekk, il-kreditu ta' taxxa jirrigwarda biss parti (30 %) tal-ispejjeż tal-konverżjoni u huwa limitat għal EUR 50 000 fis-sena. Bil-kalkulazzjoni tal-ammont tal-għajnuna fuq il-bażi ta' perċentwal tal-ispejjeż reali tad-diġitalizzazzjoni, l-awtoritajiet Taljani jiggarantixxu li l-għajnuna tibqa' proporzjonata, anki jekk l-ispejjeż jistgħu jvarjaw minn każ għal każ. Fil-fatt, bħalma enfasizzaw ħafna minn dawk li ppreżentaw osservazzjonijiet, il-punt 29, l-ispejjeż għad-diġitalizzazzjoni jistgħu jiżdiedu b'mod sinifikanti 'l fuq mill-medja f'ċerti każijiet, pereżempju meta jkun hemm ħtieġa ta' xogħlijiet sostanzjali fuq il-kabina tal-projezzjoni. Fit-tali każijiet atipiċi, il-limitu ta' EUR 50 000 jiżgura li l-ammonti assoluti tal-għajnuna jibqgħu proporzjonati.
(74)
Filwaqt li d-deċiżjoni ta' bidu tal-proċedura qajmet mistoqsijiet dwar l-għajbien possibbli ta' sistemi kummerċjali għall-konverżjoni għaċ-ċinema diġitali, il-punt 50 juri li fl-Italja ġew żviluppati sistemi kummerċjali differenti li jistgħu jkunu kkombinati mal-kreditu ta' taxxa propost favur iċ-ċinema diġitali. Fid-dispożizzjonijiet ta' implimentazzjoni emendati l-awtoritajiet Taljani daħħlu dispożizzjonijiet speċifiċi biex jiżguraw li l-kombinazzjoni ta' finanzjament pubbliku u privat għall-konverżjoni għaċ-ċinema diġitali ma tinvolvix kumpens żejjed jew r-ridirezzjoni tal-għajnuna (pereżempju lid-distributuri jew lill-intermedjarji (“integraturi”) fil-mudell “virtual print fee”). B'dan il-mod l-awtoritajiet Taljani jippromwovu l-aqwa sinerġija bejn il-mudelli kummerċjali disponibbli u l-għajnuna mill-Istat sabiex jiffavorixxu l-konverżjoni sħiħa għad-diġitali.
(75)
Il-kreditu ta' taxxa jista' jkun ikkombinat ukoll ma' miżuri oħra ta' għajnuna. Sabiex jiggarantixxu l-proporzjonalità tal-għajnuna, l-awtoritajiet Taljani introduċew quċċati massimi għall-akkumulazzjoni tal-għajnuna, ugwali għad-90 % għat-teatri taċ-ċinema żgħar (bi skrin wieħed jew tnejn) u għall-75 % għat-tipi ta' teatri taċ-ċinema l-oħra.
(76)
B'mod iżjed ġenerali, id-domanda għandha tkun akkumpanjata minn dokument iċċertifikat li jindika l-ispejjeż reali li saru għal kull skrin u huma previsti kontrolli tal-Ministeru tal-Wirt u tal-Attivitajiet Kulturali u tat-Turiżmu fuq kull każ. Id-dispożizzjonijiet ta' implimentazzjoni jindikaw ukoll li l-kreditu ta' taxxa se jkun irkuprat (miżjud bl-imgħax u l-penali) fil-każ ta' nuqqas ta' konformità mal-obbligi.
(c) L-adegwatezza tal-miżura
(77)
Il-kjarifikazzjonijiet mogħtija mill-awtoritajiet Taljani, kif ukoll l-introduzzjoni tat-trasferibilità tal-krediti ta' taxxa, jiggarantixxu li l-miżura se jkollha impatt fuq id-destinatarji tas-sistema. Anki t-teatri taċ-ċinema bl-inqas qligħ għandhom ikunu kapaċi jaċċessaw is-sistema.
(78)
Il-miżura ma għadhiex qed tiġi pproponuta bħala miżura pilota, iżda għandha tidħol fis-seħħ fl-aħħar tal-2022.
(79)
Id-dejta mogħtija mill-awtoritajiet Taljani (il-punti 57 u 58) turi li l-miżura hija aċċessibbli għat-tipi kollha ta' teatri taċ-ċinema, b'mod partikolari dawk ta' daqs aktar żgħir. Għalkemm hemm fatturi oħra li seta' kellhom impatt, għandu jkun innutat li ż-żieda sinifikanti fin-numru ta' teatri taċ-ċinema b'1, 2, 3 jew 4 skrins li bbenefikaw mill-kreditu ta' taxxa (skont ir-Regolament “de minimis”) fl-2012 u l-2013 tikkoinċidi mal-introduzzjoni tat-trasferibilità tal-krediti ta' taxxa fl-2012 (il-punt 25).
(80)
B'mod aktar ġenerali, l-miżura tidher adegwata biex tissalvagwardja d-diversità tat-teatri taċ-ċinema li jeżistu fis-suq Taljan, li jinkludu dawk b'sala waħda, teatri taċ-ċinema kummerċjali żgħar u tipi differenti ta' multiplex. Din id-diversità hija suppożizzjoni għall-offerta ċinematografika differenzjata.
(d) Id-distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-impatt fuq il-kummerċ
(81)
Id-distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-impatt fuq il-kummerċ huma modesti. Id-dimensjoni transfruntiera tat-teatri taċ-ċinema hija limitata għall-preżenza tal-operaturi ċinematografiċi internazzjonali u għall-karattru internazzjonali tal-kummerċ tal-film. It-teatri taċ-ċinema uniċi għandhom firxa territorjali limitata, għaliex il-pubbliku mhuwiex se jivvjaġġa 'l bogħod biex imur teatru taċ-ċinema.
(82)
Il-miżura tirrigwarda għajnuna għall-investiment u tagħti benefiċċju tul il-ħajja lit-teatri taċ-ċinema li jridu jaffaċċjaw tranżizzjoni waħda. Il-kreditu ta' taxxa jiggarantixxi li t-teatri taċ-ċinema kollha jkunu jistgħu jikkompletaw it-tranżizzjoni għad-diġitali, iżda ma joħloqx distorsjoni mhux dovuta tal-kompetizzjoni f'termini ta' funzjonament ta' kuljum.
(83)
Huwa previst ukoll li l-ikkompletar tat-tranżizzjoni għaċ-ċinema diġitali fl-Ewropa jkun ta' vantaġġ għall-industrija ċinematografika Ewropea b'mod globali. F'dan ir-rigward, it-tħassib dwar l-istandards taċ-ċinema diġitali stipulati fid-deċiżjoni ta' bidu mhuwiex pertinenti. Il-kontribuzzjonijiet tal-partijiet terzi wrew il-kunsens tas-settur fir-rigward tal-istandards prinċipali taċ-ċinema diġitali.
VI. KONKLUŻJONIJIET
(84)
Fid-dawl ta' dak kollu msemmi, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-miżura ta' għajnuna ssegwi objettiv kulturali definit sew. It-tħassib rigward il-ħtieġa, il-proporzjonalità, l-adegwatezza u l-impatt stipulati fid-deċiżjoni ta' bidu tal-proċedura ġie eliminat. Id-distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-impatt tal-miżura fuq il-kummerċ jidhru li huma limitati tant li mhumiex kuntrarji għall-interess komuni. Bħala konsegwenza, il-kreditu ta' taxxa għat-tagħmir tal-projezzjoni diġitali huwa meqjus kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(d) tat-Trattat dwar il-Funzjomant tal-Unjoni Ewropea.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li l-Italja beħsiebha timplimenta favur it-tagħmir għall-projezzjoni diġitali, fuq il-bażi tal-Liġi Nru 244 tal-24 ta' Diċembru 2007, tal-Ordni Amministrattiv Nru 91 tat-8 ta' Awwissu 2013, mibdul fil-Liġi Nru 112 tas-7 ta' Ottubru 2013 u tad-dispożizzjonijiet ġodda li japplikaw għall-krediti ta' taxxa mogħtija lill-impriżi ċinematografiċi għall-introduzzjoni u l-akkwist ta' tagħmir u apparati maħsuba għall-projezzjoni diġitali, hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(d) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
L-implimentazzjoni ta' din il-miżura ta' għajnuna għalhekk hija awtorizzata.
Artikolu 2
Ir-Repubblika Taljana hija d-destinatarja ta' din id-deċiżjoni.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta' Ottubru 2014.