РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 513/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 юни 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република и за изменение на Регламент (ЕС) № 182/2013 за въвеждане на регистрационен режим за вноса на тези стоки с произход или изпратени от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 и член 14, параграф 5 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 6 септември 2012 г. Европейската комисия („Комисията“) уведоми чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване на процедурата“), за откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Европейския съюз (Съюза) на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. клетки и подложки) с произход от Китайската народна република („КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Разследването беше започнато вследствие на жалба, подадена на 25 юли 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични (ФВ) модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
2. Регистрационен режим
(3)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 (3) за въвеждане на регистрационен режим за вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република, като режимът беше въведен от 6 март 2013 г.
3. Засегнати от процедурата страни
(4)
Комисията официално уведоми за започването на разследването жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, органите на КНР и известните вносители. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати, тъй като САЩ бяха разглеждани като възможна държава аналог.
(5)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в съответната държава, несвързани вносители и производители от Съюза с отношение към разследването, и за да може да приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е решила да ограничи производителите износители в съответната държава, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Всички известни производители от Съюза и известни сдружения на производители бяха информирани за подбора за временната извадка от производители от Съюза. Тя се състоеше от девет производители от Съюза, избрани от около 220 производители от Съюза, за които беше известно преди започването на разследването, че произвеждат сходния продукт (вж. съображение 26 по-долу), избрани въз основа на най-големия представителен обем на производство, като бяха отчетени обемът на продажбите и географското местоположение, за които беше обосновано да се счита, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Беше направено необходимото извадката да включва вертикално интегрирани и неинтегрирани производители от Съюза. Освен това заинтересованите страни бяха приканени да представят становищата си по отношение на временната извадка. Няколко заинтересовани страни изказаха мнения относно временната извадка, а една страна поиска изслушване от страна на служителя по изслушванията.
(8)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха следните възражения във връзка с временната извадка от производители от Съюза:
i)
някои страни изтъкнаха съображението, че информацията, обозначена като „Limited“ и представена относно временната извадка, е била недостатъчна и не им е дала възможност да изразят обосновано мнение за предложената извадка. По-конкретно те изказаха критика, че самоличността на производителите от Съюза е останала поверителна информация, и поискаха да бъдат оповестени държавите членки, където са разположени включените в извадката производители от Съюза, делът на производството на включените в извадката производители от Съюза спрямо общия обем на производството на ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини и процентите, които представляват производството и продажбите на включените в извадката дружества (поотделно и като цяло за извадката);
ii)
методът, използван за подбора за извадката, беше оспорен на основание, че той „не разграничава три отделни етапа“, а именно подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и изготвянето на извадка. Поради това беше изказано мнението, че не е ясно дали промишлеността на Съюза вече е била определена към момента на подбора за извадката, а оттам и дали извадката може да се счита за представителна. Като не е била определена промишлеността на Съюза на етапа на изготвяне на извадката, заинтересованите страни не са могли да проверят дали временната извадка е била представителна и следователно дали на базата на извадката може да се оцени точно състоянието на промишлеността на Съюза през разследвания период, дефиниран в съображение 19 по-долу. Освен това беше изтъкнато, че не е било удачно да се изготвя временна извадка на базата на отговорите на производителите от Съюза, що се отнася до разглеждането на подкрепата за започване на разследването;
iii)
беше изказано мнението, че временната извадка е била подбрана само въз основа на дружествата, които са изразили подкрепата си за настоящото разследване;
iv)
една страна изтъкна, че тъй като във временната извадка са включени вертикално интегрирани дружества, обемът на производството на полупроводникови пластини и елементи може да е отчетен два или три пъти, което поражда съмнения относно цялостната представителност на извадката. За вертикално интегрираните производители беше поискано да се отчита само обемът на производство на модули, а не обемът на производство на елементи и полупроводникови пластини;
v)
същата страна изтъкна, че данните, на чиято база е извършен подборът за извадката, са най-малкото отчасти ненадеждни, което може да се отрази върху представителността на цялата временна извадка;
vi)
една страна представи списък, в който според нея са били включени около 150 други производители от Съюза на сходния продукт, като тази страна изтъкна, че те е трябвало да бъдат взети предвид с оглед на подбора за извадката от производители от Съюза.
(9)
Изтъкнатите от страните аргументи бяха разгледани и срещу тях могат да се отбележат следните съображения:
i)
производителите от Съюза поискаха имената им да не се оповестяват поради заплахата от ответни мерки. Несъмнено имаше реални заплахи да се навреди на бизнеса на производителите от Съюза както в Съюза, така и извън него. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Ако се оповести местоположението или делът на производството или продажбите на отделните производители от Съюза, включени в извадката, лесно може да се установи самоличността на съответния производител, ето защо възраженията по този въпрос трябваше да бъдат отхвърлени;
ii)
Комисията „е разграничила“ определянето на подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и подбора за временната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и са били взети поотделно решения за всеки един от тях. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза във връзка с разглеждане на подкрепата за започване на разследването, е оказало отражение върху представителността на извадката. Нещо повече, при започване на процедурата промишлеността на Съюза е била временно определена. За временно установяване на общото производство на Съюза през разследвания период (дефиниран по-долу в съображение 19) беше използвана цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите от Съюза и другите страни преди започване на разследването;
iii)
всички производители от Съюза, които отговориха на въпросите във връзка с подкрепата за започването на разследването, бяха взети предвид при подбора за извадката, независимо дали подкрепяха, възразяваха или не изказаха мнение относно разследването. Поради тази причина възражението беше отхвърлено;
iv)
въпросът за двойното/тройното отчитане беше разгледан при подбора за временната извадка. Оказа се, че ако се изключат производството и продажбите на полупроводникови пластини и елементи на вертикално интегрираните производители от Съюза, няма да се отчете делът на производство на полупроводниковите пластини и елементите, продавани на свободния пазар. Ето защо беше счетено, че изключването на продажбите на полупроводниковите пластини и елементите от общия обем на производството няма непременно да доведе до по-представителна извадка. Освен това представителността на извадката беше установена не само въз основа на обема на производството, но и въз основа на географското местоположение и балансираното представяне на вертикално интегрираните и неинтегрираните производители. Относителната представителност на обема на производството беше изчислена за всеки вид на сходния продукт. На тази база беше счетено, че методологията за подбор за временната извадка е обоснована и ето защо като цяло извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза за разследвания продукт. По тази причина възражението беше отхвърлено;
v)
що се отнася до надеждността на данните, извадката беше подбрана въз основа на информацията, налична към момента на изготвяне на извадката, съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент. Относно надеждността на данните, използвани във връзка с подкрепата за започване на разследването, не бяха установени факти, които да доказват, че данните, събрани преди започването, са били със значителни грешки. Ето защо може обосновано да се предположи, че базата, на която е извършен подборът за временната извадка, е достатъчно надеждна. По тази причина възражението беше отхвърлено;
vi)
относно списъка от около 150 други производители от Съюза трябва да се отбележи, че тази информация беше представена след изтичане на срока, определен за заинтересованите страни, за да изразят мнение във връзка с подбора за временната извадка, и за производителите от Съюза, за да заявят интереса си и да поискат да бъдат включени в извадката. Освен това около 30 от производителите от Съюза в списъка са били в действителност известни на Комисията към момента на подбора за извадката. Наред с това всички производители от Съюза, които заявиха интереса си след публикуване на известието за започване на процедурата, бяха разгледани при подбора за извадката. Поради това представителността на извадката не е била засегната. Ето защо това възражение беше отхвърлено.
(10)
След получаване на коментарите съставът на извадката беше преразгледан поради индикациите, че едно от включените в нея дружества няма да съдейства изцяло. За да се запази представителността на извадката, беше избран друг производител от Съюза. Така тази преразгледана извадка се състоеше от десет дружества, избрани въз основа на най-големия представителен обем за всяко ниво на производство, като се взеха предвид обемът на продажбите на пазара на ЕС и географското местоположение, за които можеше обосновано да се предполага, че могат да се разследват в рамките на наличното време. Вследствие на това преразгледаната извадка от производители от Съюза обхващаше (като процент от общото производство на Съюза) между 18 % и 21 % за модулите, между 17 % и 24 % за елементите и между 28 % и 35 % за полупроводниковите пластини и включваше вертикално интегрирани и неинтегрирани производители. Предвид на това, че точният процент би дал възможност за изчисляване на обема на производството на горепосочения друг производител от Съюза и по този начин би могла да се установи самоличността му, не могат да бъдат оповестени точни данни.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(11)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители, в известието за започване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу.
(12)
От около 250 несвързани вносители, посочени от жалбоподателя, с които се свърза Комисията, трийсет и шест страни отговориха на формуляра за извадката, приложен към известието за започване на процедурата: трийсет и пет - за модулите, една страна - за елементите, докато за полупроводниковите пластини нямаше отговори. В съответствие с член 17 от основния регламент подборът за извадката беше извършен така, че да се обхване най-големият представителен обем внос, за който е обосновано да се счита, че може да се разследва в рамките на наличното време. На тази основа Комисията изготви извадка от трима несвързани вносители за модулите и от един за елементите. След получените коментари Комисията реши да включи в извадката още един несвързан вносител за модулите. Това дружество заяви интереса си и изтъкна, че мащабът на дейностите му обосновава включването му в извадката. Представените от това дружество данни бяха отново разгледани и стана ясно, че е допусната техническа грешка по отношение на обема на вноса, съобщен от този вносител. Поради тази причина дружеството беше включено в извадката от несвързани вносители. Освен това две дружества, които бяха първоначално включени в извадката, не отговориха на въпросниците и бяха счетени за несъдействащи при разследването и изключени от извадката от несвързани вносители. Ето защо извадката от несвързани вносители се състоеше от двама вносители (за модулите) и един вносител (за елементите), представляващи около 2-5 % от общия внос от съответната държава. След получаване на отговорите на въпросниците обаче стана ясно, че основната дейност на двама от тримата вносители е била всъщност свързана със слънчеви инсталации, а не с търговия с разглеждания продукт. При разследването се установи, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза е извършван чрез дружества, свързани с производители износители в КНР, или чрез дружества за монтаж или разработване на проекти. При тези обстоятелства извадката временно се счете за представителна. В хода на последващото разследване Комисията обаче ще се свърже с още съдействащи несвързани вносители, за да провери дали те могат да се считат за вносители и за да разгледа възможността за увеличение на размера на извадката.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу. Също така бяха проведени консултации с органите на съответната държава.
(14)
135 китайски производители износители (често групи от няколко дружества) заявиха интереса си при изготвяне на извадката. Съдействащите дружества са осъществили износ, възлизащ на 80 % от общата стойност на китайския износ. Избраната извадка от седем групи дружества се състои от тримата съдействащи производители износители с най-големия обем на износ на модули, двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на елементи и двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на полупроводникови пластини.
г) Отговори на въпросниците и проверки
(15)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката китайски производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители и на оператори нагоре и надолу по веригата и техните сдружения, които заявиха интереса си в сроковете по известието за започване на процедурата. Също така Комисията установи връзка с представително сдружение на потребителите.
(16)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от трима включени в извадката вносители от Съюза и от двайсет и един оператори нагоре и надолу по веригата, както и от три от техните сдружения.
(17)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества (групи дружества):
а)
производители от Съюза:
-
извършени бяха проверки на място в обектите на десет включени в извадката производители от Съюза;
б)
производители износители в КНР:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, КНР,
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, КНР,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, КНР,
-
JingAo Group, КНР,
-
Jinzhou Yangguang Energy, КНР,
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, КНР,
-
Yingli Green Energy Holding Company, КНР;
в)
свързани вносители в Съюза:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Мюнхен, Германия,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Италия,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Рим, Италия,
-
Sunways AG, Констанц, Германия,
-
JA Solar GmbH, Мюнхен, Германия;
г)
свързани търговци/вносители извън Съюза:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Тайван,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Wealthy Rise International Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Швейцария,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Швейцария;
д)
невързан вносител в Съюза:
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Германия;
е)
оператори нагоре по веригата:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Германия,
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Германия;
ж)
оператори надолу по веригата:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Германия,
-
ValSolar SL, Badajoz, Испания;
з)
сдружения:
-
EPIA, Брюксел, Белгия.
(18)
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители в КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, беше извършена проверка на място в следните дружества, за да се установи нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Индия,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Индия.
4. Разследван период и разглеждан период
(19)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период“ или съкратено „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 2009 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от Китайската народна република. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 („разглежданият продукт“).
(21)
Следните продуктови видове са изключени от обхвата на определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни ФВ продукти;
-
кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения ФВ елемент (или елементи) от кристален силиций.
(22)
ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия. Преобразуването се извършва от елементи, които поемат светлината и я преобразуват в електрическа енергия чрез кристален силиций.
(23)
Полупроводниковите пластини са първият етап от производствения процес. Те са изработени от кристален силиций и са ключов компонент за производството на елементи.
(24)
Първо кристалният силиций трябва да се стопи, за да се получат слитъци от кристален силиций, които се режат на полупроводникови пластини. Полупроводниковите пластини се подлагат на поредица от високотехнологични обработки, за да се създадат работещи слънчеви елементи, които са вторият етап от производствения процес. Те имат p-n преход, за да събират и предават електрическата енергия, която е произведена от елемента.
(25)
Модулите са третият етап от производствения процес. За да се сглобят модулите, елементите се запояват заедно с телове с правоъгълно сечение или метални ивици, за да се получи поредица от елементи. Те се пресоват между листове. За горната част се използва най-вече стъкло, а за долната част - полимерен опорен лист. Обикновено рамките се изработват, за да е възможно монтирането на място (например на покриви). Модулът може да има преобразувател.
2. Сходен продукт
(26)
При разследването се установи, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия (държавата аналог за целите на определянето на нормалната стойност), и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и едни и същи основни крайни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
i) Физически, химически и технически характеристики и крайни приложения
(27)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че разследването не може да обхване три продукта с различни физически, химически и технически характеристики и поради това модулите, елементите и полупроводниковите пластини следва да са обект на три отделни разследвания. Освен това те изказаха мнението, че е неясно дали разследването обхваща само един продукт или три отделни продукта и поради това те не са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си. Беше поискано също така да се изключат от разследването полупроводниковите пластини, в случай че не се изключат монокристалните полупроводникови пластини (вж. съображения 42-44 по долу).
(28)
Производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес с отделни производствени етапи. Модулите, елементите и полупроводниковите пластини заедно определят характеристиките на крайния продукт (т.е. модулите). При разследването се установи, че производството на полупроводникови пластини и елементи е пряко и изключително предназначено за производство на модули; модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви физически, химически и технически характеристики (определени от използваната суровина) и едни и същи основни крайни приложения, т.е. те се продават за вграждане във ФВ слънчеви системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на полупроводниковите пластини и елементите.
(29)
В известието за започване на разследването беше посочено ясно, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини са разследваният продукт. Следователно заинтересованите страни са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си въз основа на определението на разглеждания продукт. Поради тези съображения твърденията бяха отхвърлени.
ii) Различна номенклатура
(30)
Беше изтъкнато също така, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за един и същ продукт, тъй като имат няколко различни нива, а именно кодове по КН от осем цифри, подпозиция от шест цифри, позиция от четири цифри от ХС и глави от две цифри, както и че се намират в различни раздели на номенклатурата на ХС. Сам по себе си този аргумент не е релевантен за определяне на обхвата на продукта при антидъмпингово разследване, което се основава на физическите характеристики на разглеждания продукт.
iii) Добавена стойност на елементите
(31)
Няколко страни изтъкнаха, че добавената стойност в процеса на преобразуване на елементите съставлява най-големият дял от стойността на модула и поради това елементите трябва да се разглеждат като отделен продукт.
(32)
При разследването се установи, че производството на елементи е най-сложната част в производствения процес от технологична гледна точка. Същевременно се установи също така, че трите производствени етапа са свързани помежду си и добавената стойност не е съсредоточена в отделен етап от производствения процес, а произтича от целия производствен процес. Поради тези съображения твърдението беше отхвърлено.
iv) Отделни пазари
(33)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат отделни пазари и поради това те следва да се разглеждат като отделни продукти, като това се подкрепя и от факта, че голям брой производители не са вертикално интегрирани.
(34)
Модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за отделни продукти, чиито цени варират само в зависимост от пазарни фактори. Факт е, че техните цени са силно взаимосвързани и зависят от цената на полисилиция. Също така, както е разяснено по-горе в съображения 23-25, разглежданият продукт се произвежда в рамките на един производствен процес с отделни етапи. Фактът, че някои производители не са вертикално интегрирани, се дължи само на бизнес решения и икономии от мащаба и не променя това заключение. Поради посочените съображения този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
v) Крайни приложения и взаимозаменяемост
(35)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини трябва да се разглеждат като различни продукти, тъй като те имат различни крайни приложения и не са взаимозаменяеми.
(36)
Както е посочено по-горе, при разследването се установи, че производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес и поради това въпросът за взаимозаменяемостта между отделните етапи на този един и същ производствен процес не е релевантен. Освен това модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия, и поради тази причина не могат да се използват за други приложения.
vi) Дистрибуторски канали
(37)
Една заинтересована страна изтъкна, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини нямат еднакви дистрибуторски канали и поради това не следва да се разглеждат като един и същ продукт. При разследването се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини могат да се разпространяват в рамките на различни или сходни дистрибуторски канали. Основните критерии за определяне на един продукт обаче са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различните дистрибуторски канали не могат да се считат за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
vii) Възприемане от страна на потребителите
(38)
Беше изтъкнато, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини се различават значително от гледна точка на възприемането от страна потребителите, и ето защо те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(39)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различното възприемане от страна на потребителите не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
viii) Тънкослойни продукти
(40)
Една заинтересована страна изтъкна, че тънкослойните ФВ продукти следва да се включат в определението на разглеждания продукт, като тя изказа твърдението, че те имат еднакви физически, химически и технически характеристики и едни и същи крайни приложения.
(41)
Тънкослойните ФВ продукти са изрично изключени от определението на продукта (вж. съображение 21 по-горе). Несъмнено те имат различни физически, химически и технически характеристики в сравнение с разглеждания продукт. Те се произвеждат при различен производствен процес и то не от кристален силиций, който е основната суровина за производството на модули, елементи и полупроводникови пластини. Тънкослойните ФВ продукти имат по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност, поради което не са подходящи за същите видове приложения, като тези на разглеждания продукт. Поради посочените съображения тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
ix) Изключване на монокристалните полупроводникови пластини
(42)
Една заинтересована страна изтъкна, че монокристалните полупроводникови пластини следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, тъй като имат различни физически, химически и технически характеристики от тези на поликристалните полупроводникови пластини. Беше изтъкнато, че те имат разлики в кристалната структура, формата и външния вид. Освен това беше изказано мнението, че няма производство в Съюза на монокристални полупроводникови пластини.
(43)
При разследването се установи, че монокристалните полупроводникови пластини са с по-високо качество от поликристалните полупроводникови пластини, въпреки че са резултат от сходни производствени процеси, като се използва еднаква основна суровина (полисилиций). Ето защо се стигна до заключението, че монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики.
(44)
При разследването се установи, че основните крайни приложения са едни и същи, тъй като монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини са изключително предназначени за производството на слънчеви елементи (съответно монокристални и поликристални) и от тях се произвеждат слънчеви модули (съответно монокристални и поликристални). Няма съществени разлики между двата вида полупроводникови пластини и те са взаимозаменяеми, като и двата вида могат да се използват за производство на елементи. Освен това, що се отнася до твърдението, че няма производство на монокристални полупроводникови пластини в Съюза, при разследването се установи, че и двата вида полупроводникови пластини се произвеждат в Съюза. Поради посочените съображения този аргумент трябва да бъде отхвърлен.
х) Полуготови продукти
(45)
Освен това беше изтъкнато, че полупроводниковите пластини и елементите следва да се считат за два полуготови захранващи продукта, докато модулите са крайните продукти, поради което те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(46)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина разликата между полуготовите и готовите продукти не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
xi) Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(47)
Една заинтересована страна поиска изключването на слънчевите панели, изключително предназначени за зареждане на батерии от 12 V, поради това, че те имат различно крайно приложение от това на модулите за свързване към електрическата мрежа, тъй като те генерират много по-ниско напрежение и поради това не са подходящи за свързване към електрическата мрежа.
(48)
Според известието за започване на процедурата зарядните устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии, са изключени от обхвата на разследвания продукт. Модулите от повече от шест елемента, предназначени само за зареждане на батерии, имат еднакви основни характеристики и качества като тези на модулите за свързване към електрическата мрежа. Те използват напрежение на отворена верига, което е по-ниско от това, което се използва в модулите за свързване към електрическата мрежа. Въпреки тази разлика при разследването се установи, че този вид модули може да се свърже към електрическата мрежа. По-ниското напрежение може лесно да се компенсира с увеличение на размера и/или броя на елементите. Ето защо модулите, предназначени за зареждане на батерии и състоящи се от повече от шест елемента, са в обхвата на определението на разглеждания продукт.
xii) Заключение
(49)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че кристалните силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, описани по-горе, представляват един и същ продукт. Въпреки това Комисията допълнително ще разгледа въпроса дали модулите, елементите и полупроводниковите пластини съставляват един, два или три отделни продукта. Тя приканва всички заинтересовани страни да представят мненията си по този въпрос, като вземат предвид временното заключение, което направи на този етап Комисията. При всяко положение, дори ако в крайна сметка се установи, че те представляват два или три отделни продукта, настоящото разследване ще обхване всички тези отделни продукти и окончателните мерки ще бъдат наложени върху модулите, елементите и полупроводниковите елементи независимо от въпроса дали са един или няколко продукта.
В. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(50)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания във връзка с внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1-6 за производителите, за които е било установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(51)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; както и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(52)
В настоящото разследване всички включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра на заявление за ТДПИ в определените срокове.
(53)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в обектите на съответните дружества.
(54)
При проверката беше установено, че всички седем производители износители (групи дружества), подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията по критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(55)
Всичките седем групи дружества са се ползвали от преференциален данъчен режим (преференциални данъчни режими) и са получавали безвъзмездни средства и съответно не успяха да докажат, че дейностите им не са засегнати от значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика, и поради това не отговориха на изискванията по критерий 3 при оценката за ТДПИ.
(56)
Шест групи дружества не успяха да докажат, че сметките им подлежат на независим одит съгласно международните счетоводни стандарти, и ето защо те не отговориха на изискванията по критерий 2 при оценката за ТДПИ.
(57)
Една група дружества не успя да докаже, че всичките ѝ дружества подлежат на разпоредбите на законодателството относно несъстоятелността, и не отговори на изискванията по критерий 4 при оценката за ТДПИ.
(58)
Освен това три групи дружества не можаха да докажат, че не са обект на значителна намеса от страна на държавата, и не отговориха на изискванията по критерий 1 при оценката за ТДПИ.
(59)
След оповестяване на заключенията от оценката за ТДПИ бяха получени мнения от всички включени в извадката дружества.
(60)
Две групи дружества представиха възражения във връзка с процедурата и заявиха, че определянето на ТДПИ е извършено след изчитане на тримесечния срок по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и че поради това разследването следва незабавно да се прекрати. В подкрепа на твърдението те посочиха решенията на Съда по делата Brosmann (4) и Aokang (5), които бяха свързани с вноса на обувки.
(61)
Първо, трябва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang не са подходящи за оценка на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до случаи, при които въобще не са били извършени оценки за ТДПИ.
(62)
Освен това делата Вrosmann и Aokang не са от значение за оценката на законосъобразността на настоящото разследване с оглед на факта, че основният регламент междувременно беше изменен. В член 2, параграф 7 от основния регламент, както е изменен, се предвижда, че Комисията определя ТДПИ само по отношение на дружества, които са включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, като определянето се извършва в рамките на седем месеца и при всяко положение - не по-късно от осем месеца след започване на разследването. Този изменен член се прилага за всички нови и текущи разследвания от 15 декември 2012 г., т.е. включително и за настоящото разследване.
(63)
Във всеки случай трябва да се съблюдава тълкуването на установената съдебна практика, според което няма per se нарушение на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен.
(64)
Основните коментари по същество, които бяха получени, касаеха преференциалния данъчен режим и безвъзмездните средства. Износителите не оспорваха установените факти, а поставяха под съмнение значението им с оглед на изпълнението на критерий 3 за ТДПИ. По-конкретно те изтъкнаха, че предоставените от държавата предимства не представляват значителна част от оборотите на съответните дружества.
(65)
В тази връзка трябва да се отбележи, че система на данъците върху доходите, която третира благоприятно определени дружества, счетени за стратегически от правителството, със сигурност не е характерна за една пазарна икономика. Такава система все още е значително повлияна от държавното планиране. Също така се отбелязва, че нарушенията вследствие на намаленията на данъка върху доходите са значителни, тъй като те напълно променят размера на печалбата преди облагане с данъци, която дружеството трябва да реализира, за да е атрактивно за инвеститорите. Нарушенията са също така с траен характер и поради самото естество на получените през разследвания период предимства абсолютното им изражение не е от значение за оценката дали нарушението е „значително“. По-скоро оценката в това отношение трябва да се основава на цялостното въздействие на мярката върху финансовото и икономическото състояние на дружеството.
(66)
По отношение на критерий 2 три групи дружества изтъкнаха, че отговарят на съответните правила от международните счетоводни стандарти, тъй като техните американски консолидирани финансови отчети са били в пълно съответствие с тези стандарти. Някои дружества изтъкнаха също така, че като цяло финансовите им отчети отговарят на китайските счетоводни стандарти, които са считани от тях за равностойни на международните стандарти. Въпросът в случая обаче не е дали китайските счетоводни стандарти отговарят на международните счетоводни стандарти, а дали финансовите отчети съответстват на приложимите счетоводни стандарти. По-конкретно тези коментари не представиха отговор на факта, че по отношение на отделните финансови документи на съответните китайски дружества се установи, че няколко международни счетоводни стандарти (и съответстващите китайски счетоводни стандарти), включително за обезценката на материалните запаси и оповестяването на операции със свързани страни, са били нарушени.
(67)
По отношение на критерий 1, като се вземат предвид коментарите на страните и решението по дело C-337/09 P (6), се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от всички дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за всички включени в извадката износители остава без изменение, тъй като въпреки това те не отговарят на изискванията по критерии 2 и 3.
(68)
По отношение на критерий 4 групата дружества, посочена в съображение 57 по-горе, успя да докаже, че междувременно е било започнато производство по несъстоятелност срещу основното китайско дружество от групата. Ето защо се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от тази група дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за тази група дружества остава без изменение, тъй като групата не отговаря на изискванията по критерии 2 и 3.
(69)
В заключение за нито един от включените в извадката производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и/или 3 за ТДПИ. Поради това на никое от тези дружества не може да бъде предоставено ТДПИ.
1.2. Индивидуално разследване
(70)
Осемнайсет съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха включени в извадката, подадоха искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(71)
Предвид големия брой получени искания Комисията временно заключи, че индивидуалните разследвания биха затруднили необосновано разследването и биха възпрепятствали навременното му приключване. Поради това временно беше решено да не се приеме никое от исканията за индивидуално разследване.
1.3. Държава аналог
(72)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(73)
В известието за започване на процедурата Комисията изрази намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог с оглед на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят мнението си в тази връзка.
(74)
Няколко износители и вносители представиха коментар за избора на държава аналог, като изтъкнаха, че САЩ не са подходяща държава аналог, основно поради факта, че пазарът на САЩ е бил защитен от китайския внос през част от РП чрез антидъмпингови и антисубсидийни мерки.
(75)
Заинтересованите страни предложиха Тайван, Индия и Южна Корея като по-удачен избор на държава аналог. Вследствие на тези мнения беше решено да се разшири анализът с оглед на определянето на подходяща държава аналог. Поради това беше осъществена връзка с всички основни производители на слънчеви панели. Беше установен контакт с общо 34 дружества в Индия, 9 в Япония, 15 в Малайзия, 2 в Мексико, 34 в Корея, 9 в Сингапур, 43 в Тайван и 21 в САЩ.
(76)
Отговори бяха получени от две дружества в Индия, две в Тайван и две в САЩ. Тъй като дружествата в Тайван почти изключително са произвеждали ФВ елементи, а китайският износ е основно на модули, и тъй като САЩ бяха счетени за неподходящ избор на държава аналог предвид на получените коментари, временно беше решено да се използва Индия като държава аналог. Следва да се отбележи, че Комисията може отново да разгледа този въпрос, ако при по-нататъшното разследване се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини представляват два или три различни продукта. По-конкретно, тъй като Индия не произвежда полупроводникови пластини, може да бъде избрана друга държава аналог за тях.
(77)
Един индийски производител представи непълни отговори. Поради това представената от това дружество информация не можеше да се използва за определяне на нормалната стойност. Въпреки това информацията, изпратена от това дружество, след като беше проверена, можеше да се използва за потвърждение на това, че информацията от изцяло съдействащия производител от държавата аналог е била несъмнено представителна за индийския пазар.
1.4. Нормална стойност
(78)
Тъй като на нито един от включените в извадката китайски износители не беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като се използва Индия за трета държава аналог с пазарна икономика.
(79)
На първо място, бяха установени продуктовите видове, продавани на вътрешния пазар от страна на производителя от държавата аналог, които бяха идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(80)
След това, по отношение на производителя от държавата аналог, Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това беше направено, като за всеки продуктов вид се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(81)
Когато обемът на продажбите на даден продуктов вид, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния продуктов вид и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на този вид, реализирани на вътрешния пазар през РП.
(82)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден продуктов вид са съставлявали 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(83)
Когато всички продуктови видове са били продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(84)
За продуктовите видове, чиито продажби не са извършени при обичайни търговски условия, както и за продуктовите видове, които не са били продавани на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(85)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения напълно съдействащ производител от държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към средните производствени разходи на същия производител през разследвания период. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да се използват за преценка на това, дали продажбите са били извършени при обичайни търговски условия, и при конструиране на нормалните стойности.
(86)
За слънчевите полупроводникови пластини нормалната стойност не можеше да се установи чрез използване на методологията, описана в съображения 79-85 по-горе, тъй като никой от съдействащите индийски производители не е произвеждал слънчеви полупроводникови пластини. Беше проверено дали нормалната стойност може да се определи на базата на някой много близък продукт, като се направят необходимите корекции за разликите във физическите качества, ако това е необходимо. В случая на слънчевите полупроводникови пластини най-близкият продукт са слънчевите елементи. Въпреки това полупроводниковите пластини трябва да подлежат на значителна обработка, за да станат елементи. Освен това при този метод се налагат значителни корекции, които не могат да се изчислят надеждно. Ето защо нормалната стойност на елементите не може да се използва като база за изчисление на нормалната стойност за полупроводниковите пластини. Като алтернатива беше разгледана възможността за използване на цените на полупроводниковите пластини, продавани от производители от държавите с пазарна икономика на индийския пазар, тъй като тези цени са представителни за пазарните условия на пазара на полупроводникови пластини в Индия. Тъй като Южна Корея е държавата с пазарна икономика, която е най-големият доставчик на полупроводникови пластини за производителите от държавата аналог, нормалната стойност беше определена въз основа на цените на южнокорейските полупроводникови пластини на индийския пазар.
1.5. Експортна цена
(87)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени в Съюза.
(88)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени директно на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени на базата на действително платените или дължими цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(89)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от съдействащия несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната печалба на свързания вносител не беше счетена за надеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
1.6. Сравнение
(90)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(91)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(92)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, комисиони и банкови такси във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(93)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(94)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен като среднопретеглена стойност на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(95)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен с общия обем на китайския внос в Съюза.
(96)
Тъй като съдействащите дружества са извършили повече от 80 % от общия китайски износ за Съюза, нивото на съдействие може да се счита за високо. Доколкото няма причина да се смята, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж беше определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това беше счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че несъдействащите дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(97)
Въз основа на гореизложеното временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Други съдействащи дружества (приложение 1)
88,5 %
Всички други дружества
112,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(98)
Сходният продукт се произвежда от около 220 известни производители в Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(99)
Цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително информацията, представена в жалбата, макроикономическите данни от Europressedienst (независима консултантска фирма, наричана по-нататък „консултантът“) и проверените отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза бяха използвани за определяне на цялото производство на Съюза за РП, тъй като не беше налична пълна публична информация за производството. Тъй като модулите, елементите и полупроводниковите пластини са внасяни в Съюза по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, не можеха да се използват данни от Евростат за определяне на обема и стойностите на вноса, които поради това се основаваха на данните от консултанта. При възможност получените от консултанта данни бяха сверени с публичните източници и с проверените отговори на въпросниците.
(100)
На тази основа общото производство на Съюза се оценява на около 4 GW за модулите, 2 GW за елементите и 2 GW за полупроводниковите пластини през РП.
(101)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, десет производители от Съюза бяха избрани за извадката, представляващи 18-21 % от общото производство на Съюза на модули, 17-24 % от общото производство на Съюза на елементи и 28-35 % от общото производство на Съюза на полупроводникови пластини.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(102)
Част от промишлеността на Съюза е вертикално интегрирана и съществена част от производството на промишлеността на Съюза е била предназначена за собствено потребление и по-конкретно за производство на елементи и полупроводникови пластини.
(103)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е понасяла съществена вреда и за да се определи потреблението и другите икономически показатели, беше разгледано дали и в каква степен последващата употреба от страна на промишлеността на Съюза на производството на сходния продукт (т.нар. „използване за собствено потребление“) трябва да се вземе предвид.
(104)
За да се получи възможно най-пълна представа за състоянието на промишлеността на Съюза, данните бяха анализирани за всички аспекти на дейността във връзка със сходния продукт и след това беше определено дали производството е било предназначено за собствено потребление или за свободния пазар.
(105)
Беше установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, следва да се разгледат по отношение на всички аспекти на дейността (включително използването за собствено потребление от страна на промишлеността): потребление, обем на продажбите, производство, производствен капацитет, използване на капацитета, ръст, инвестиции, запаси, заетост, производителност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и равнище на дъмпинговия марж. Това беше извършено, тъй като при разследването се установи, че е обосновано да се разгледат тези фактори, свързани с всички аспекти на дейността, тъй като производството, предназначено за собствено потребление, е било в еднаква степен засегнато от конкуренцията от страна на вноса от съответната държава. По-нататък „общ пазар“ включва както използването за собствено потребление, така и предлагането на продукта на свободния пазар.
(106)
Що се отнася до рентабилността, анализът беше съсредоточен върху свободния пазар, тъй като се установи, че цените на продукта за собствено потребление не са отразявали винаги пазарните цени и са оказали отражение върху този показател.
3. Потребление на Съюза
(107)
Потреблението на Съюза включваше общия обем на вноса на разглеждания продукт и общия размер на продажбите на сходния продукт в Съюза, включително тези, които са предназначени за собствено потребление. Не бяха налични пълни данни за общия размер на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Освен това вносът в Съюза е бил регистриран по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са обект на настоящото разследване. Вследствие на това данните от Евростат не можеха да се използват за определяне на обема и стойностите на вноса. Ето защо изчислението на потреблението на Съюза се основаваше на данните от консултанта, посочен в съображение 99 по-горе, като тези данни бяха сверени с информацията от публичните източници, например пазарни проучвания и обществено достъпни изследвания, и с проверените отговори на въпросниците.
(108)
Потреблението на Съюза е следното:
Таблица 1а
Потребление на Съюза на модули (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
5 465
12 198
19 878
17 538
Индекс (2009 г. = 100)
100
223
364
321
Източник:
Europressedienst
Таблица 1б
Потребление на Съюза на елементи (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Източник:
Europressedienst
Таблица 1в
Потребление на Съюза на полупроводникови пластини (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
1 683
2 376
2 723
2 163
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
129
Източник:
Europressedienst
(109)
През разглеждания период общото потребление на Съюза на модули се е увеличило с 221 %, на елементи - с 87 %, и на полупроводникови пластини - с 29 %, между 2009 г. и РП, но е спаднало през РП в сравнение с 2011 г. Общо потреблението на Съюза на разследвания продукт е нараснало значително в сравнение с нивото през 2009 г.
4. Внос от съответната държава
4.1. Обем и пазарен дял на вноса от съответната държава
(110)
Вносът в Съюза от съответната държава е бил, както следва:
Таблица 2а
Внос на модули от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
3 425
8 606
15 810
13 986
Индекс (2009 г. = 100)
100
251
462
408
Пазарен дял от общия пазар
63 %
71 %
80 %
80 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2б
Внос на елементи от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
175
530
970
1 019
Индекс (2009 г. = 100)
100
303
554
582
Пазарен дял от общия пазар
8 %
16 %
22 %
25 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2в
Внос на полупроводникови пластини от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
95
523
880
711
Индекс (2009 г. = 100)
100
551
926
748
Пазарен дял от общия пазар
6 %
22 %
32 %
33 %
Източник:
Europressedienst
(111)
През разглеждания период обемът на вноса в Съюза от съответната държава се е увеличил значително, а именно с 308 % по отношение на модулите, с 482 % - за елементите, и с 648 % - за полупроводниковите пластини. Това е довело до значително увеличение на пазарния дял на вноса от съответната държава в Съюза. По-конкретно пазарният дял на вноса от съответната държава е нараснал от 63 % на 80 % за модулите, от 8 % на 25 % за елементите и от 6 % на 33 % за полупроводниковите пластини. Като цяло вносът на разглеждания продукт от КНР се е увеличил значително като обем и пазарен дял между 2009 г. и РП.
(112)
Следва да се отбележи, че ръстът на вноса от съответната държава е бил много по-висок, отколкото увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт. Следователно производителите износители са били в състояние да се възползват от растящото потребление на Съюза и тяхното присъствие на пазара се е увеличило поради по-големите пазарни дялове.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(113)
Средната цена на вноса в Съюза от съответната държава се е променяла, както следва:
Таблица 3а
Цена на вноса на модули от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
2 100
1 660
1 350
764
Индекс (2009 г. = 100)
100
79
64
36
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката дружества
Таблица 3б
Цена на вноса на елементи от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
890
650
620
516
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
70
58
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
Таблица 3в
Цена на вноса на полупроводникови пластини от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
550
400
400
333
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
73
60
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
(114)
Средната цена на вноса от КНР е спаднала значително през разглеждания период за модулите, елементите и полупроводниковите пластини. Що се отнася до модулите, средната цена на вноса е намаляла с 64 % (от 2 100 EUR/kW през 2009 г. на 764 EUR/kW през РП). По подобен начин средната цена на вноса на елементи от КНР e спаднала с 42 %, а именно от 890 EUR/kW на 516 EUR/kW. През разглеждания период средната цена на вноса на полупроводникови пластини е намаляла с 40 % (от 550 EUR/kW на 333 EUR/kW).
(115)
Като цяло цената на разглеждания продукт е намаляла значително между 2009 г. и РП.
(116)
С цел да се определи подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по продуктов вид за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по продуктов вид на вноса от съдействащите китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходите след вноса, а именно за митническо оформяне, обработка и товарене. Бяха използвани средните разходи след вноса на двамата включени в извадката вносители на модули. Фактът, че тяхната основна дейност не е била внос, а монтиране на модули, не е довел до непредставителност на данните.
(117)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от 17,5-30,7 % за модулите, 4-24,2 % за елементите, 16,6-21,6 % за полупроводниковите пластини и общо за разглеждания продукт 11,2-27,5 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Както е упоменато в съображения 7-10 по-горе, беше използвана извадка за анализа на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(120)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на данните, получени от независимия консултант, посочен в съображение 99 по-горе, във връзка с всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката производители от Съюза.
(121)
С оглед на настоящото разследване следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за всички производители на сходния продукт в Съюза: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(122)
Следните микроикономически показатели бяха оценени на базата на информацията във връзка с включените в извадката производители на сходния продукт в Съюза: средни единични цени, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(123)
Една заинтересована страна изтъкна, че пазарните условия във връзка с разглеждания продукт се различават в отделните държави членки и поради това анализът на вредата следва да се извърши поотделно за всяка държава членка. Това твърдение не беше подкрепено с доказателства. Освен това при разследването не се установиха никакви конкретни обстоятелства, които да обосновават анализа на вредата по държави членки. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(124)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4а
Модули - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Производствен капацитет
4 739
6 983
9 500
9 740
Индекс (2009 г. = 100)
100
147
200
206
Използване на капацитета
45 %
48 %
45 %
41 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4б
Елементи - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 683
2 376
2 723
2 024
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
120
Производствен капацитет
2 324
3 264
3 498
3 231
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
151
139
Използване на капацитета
72 %
73 %
78 %
63 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4в
Полупроводникови пластини - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 600
2 677
2 553
2 017
Индекс (2009 г. = 100)
100
167
160
126
Производствен капацитет
2 600
3 410
3 945
3 636
Индекс (2009 г. = 100)
100
131
152
140
Използване на капацитета
62 %
79 %
65 %
55 %
Източник:
Europressedienst
(125)
Общото производство на Съюза на модули се е увеличило с 87 % през разглеждания период. Производството е достигнало връх през 2011 г., след което е отбелязало спад през РП. Производството на Съюза на модули е нараствало много по-бавно в сравнение с потреблението, което се е увеличило повече от три пъти през същия период. На фона на значителния ръст на потреблението производителите от Съюза са удвоили производствения си капацитет за модулите през разглеждания период. Същевременно, въпреки по-голямото производство процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза е отбелязал спад от 4 процентни пункта, като е достигнал едва 41 % през РП.
(126)
Производството на Съюза на елементи се е увеличило с 20 % като цяло през разглеждания период. То е достигнало връх през 2011 г., след което е намаляло през РП. Производството на Съюза на елементи е следвало тенденцията във връзка с потреблението на Съюза с по-слабо изразено увеличение до 2011 г., а след това се е наблюдавал по-отчетлив спад през РП. Аналогично на изменението на потреблението на Съюза, промишлеността на Съюза първо е увеличила капацитета си с 51 % до 2011 г., а след това го е намалила през РП. Като цяло капацитетът е отбелязал ръст от 39 % през разглеждания период. Процентът на използване на капацитета е нараствал до 2011 г., като е достигнал връх от 78 %, а след това е намалял с 15 процентни пункта през РП. Като цяло използването на капацитета на промишлеността на Съюза на елементи е отбелязало спад през разглеждания период, като е достигнало 63 % през РП.
(127)
През разглеждания период производството на Съюза на полупроводникови пластини се е увеличило с 26 % като цяло. Производството на Съюза е достигнало връх през 2010 г., след което е отбелязало трайно свиване през 2011 г., за да достигне още по-ниски нива през РП. В отговор на увеличеното потребление на Съюза производителите от Съюза на полупроводникови пластини са увеличили производствения си капацитет с 52 % до 2011 г., а след това техният капацитет е намалял през РП. Независимо от това производственият капацитет на полупроводникови пластини на промишлеността на Съюза е отбелязал ръст от 40 % като цяло през разглеждания период. Въпреки увеличението на производството процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза на полупроводникови пластини е отбелязал ръст до 2010 г., а след това - трайна тенденция на свиване, която се е изразила в цялостен спад от 7 процентни пункта през разглеждания период, достигайки 55 % през РП.
(128)
Следователно промишлеността на Съюза е увеличила капацитета си в отговор на нарасналото потребление. Производството на промишлеността на Съюза обаче е нараствало много по-бавно от потреблението, като това е довело до намаление на процентите на използване на капацитета за разглеждания продукт през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5а
Модули - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
1 037
1 890
2 683
2 357
Индекс (2009 г. = 100)
100
182
259
227
Пазарен дял
19 %
15 %
13 %
13 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5б
Елементи - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 470
1 913
2 245
1 545
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
153
105
Пазарен дял
68 %
57 %
52 %
38 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5в
Полупроводникови пластини - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 363
1 520
1 608
1 269
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
118
93
Пазарен дял
81 %
64 %
59 %
59 %
Източник:
Europressedienst
(130)
През разглеждания период обемът на продажбите на модули се е увеличил със 127 %. Въпреки това, на фона на ръста на потреблението от 221 % това се е изразило в спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 19 % през 2009 г. на 13 % през РП. По отношение на елементите продажбите на промишлеността на Съюза са се увеличили само незначително, а именно с 5 %, докато потреблението е нараснало с 87 %, което е довело до свиване на пазарния дял от 68 % през 2009 г. на 38 % през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, общият обем на продажбите е спаднал със 7 % на фона на увеличено потребление, в резултат на което е настъпило свиване на пазарния дял на полупроводникови пластини от 81 % през 2009 г. на 59 % през РП.
(131)
В отговор на нарастващото потребление продажбите на промишлеността на Съюза на модули и елементи са се увеличавали много по-бавно от вноса от съответната държава, а продажбите на полупроводникови пластини са намалели. Това означава, че промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва от нарастващото потребление. Вследствие на това пазарните дялове за трите сегмента са отбелязали спад през разглеждания период.
5.2.3. Заетост и производителност
(132)
Заетостта и производителността са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 6а
Модули - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
11 779
15 792
17 505
16 419
(Индекс 2009 г. = 100)
100
134
149
139
Производителност (kW/на наето лице)
183
211
247
245
(Индекс 2009 г. = 100)
100
115
135
134
Източник:
Europressedienst
Таблица 6б
Елементи - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
5 281
5 937
5 641
4 782
(Индекс 2009 г. = 100)
100
112
107
91
Производителност (kW/на наето лице)
319
400
483
423
(Индекс 2009 г. = 100)
100
126
151
133
Източник:
Europressedienst
Таблица 6в
Полупроводникови пластини - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
1 944
3 853
4 291
3 920
(Индекс 2009 г. = 100)
100
198
221
202
Производителност (kW/на наето лице)
823
695
595
515
(Индекс 2009 г. = 100)
100
84
72
63
Източник:
Europressedienst
(133)
Между 2009 г. и РП заетостта се е увеличила с 39 % за модулите и със 102 % за полупроводниковите пластини, докато за елементите е бил отчетен спад от 9 %. Трябва да се отбележи обаче, че заетостта се е увеличавала до 2011 г., след което е намаляла през РП за модулите и полупроводниковите пластини. За елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП. Общата производителност е показвала положителни тенденции за модулите и елементите, като е нараснала съответно с 34 % и 33 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска на дъмпинговия внос от КНР. Въпреки това общата производителност на полупроводникови пластини е намаляла с 37 % през разглеждания период.
(134)
Така, подобно на спада на производството в Съюза на модули и полупроводникови пластини между 2011 г. и РП, заетостта във връзка с модулите и полупроводниковите пластини също е регистрирала спад през същия период. Що се отнася до елементите, заетостта се е увеличавала до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП, докато производството в Съюза на елементи е нараствало трайно до 2011 г., след което е започнало да се свива.
5.2.3.1. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза, предвид на обема и цените на вноса от съответната държава, това въздействие може да се счита за значително.
(136)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване във връзка с разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяването от предишен дъмпинг, не е релевантен.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(137)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 7а
Модули - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Индекс 2009 г. = 100)
100
81
62
47
Производствени разходи (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
65
52
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7б
Елементи - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
51
31
Производствени разходи (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Индекс 2009 г. = 100)
100
62
64
45
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7в
Полупроводникови пластини - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
709
564
515
426
(Индекс 2009 г. = 100)
100
80
73
60
Производствени разходи (EUR/kW)
631
496
520
648
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
82
103
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(138)
Продажните цени рязко са намалели, а именно с 53 % за модулите, с 69 % за елементите и с 40 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Продажните цени са отбелязали трайна тенденция на намаление през разглеждания период, но спадът им е бил особено отчетлив през РП, когато са се сринали до нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза. През разглеждания период производствените разходи са се свили с 48 % за модулите, а за елементите - с 55 %. Що се отнася до полупроводниковите пластини, производствените разходи са регистрирали спад през 2010 г. спрямо 2009 г., но са се увеличили през 2011 г., като все още са останали под нивото от 2009 г. През РП разходите са се увеличили още и са достигнали до нива, малко по-високи от тези през 2009 г., което основно може да се обясни със спирането на производството през РП. Промишлеността на Съюза не е можела да се възползва нито от постоянните си усилия за увеличение на разходната си ефективност, нито от отражението на намалението на цената на основната суровина, а именно полисилиция. Това основно се дължи на нарастващия ценови натиск от страна на дъмпинговия внос, който е имал отрицателно отражение върху продажните цени на промишлеността на Съюза, които са спаднали дори повече от ефективността. Това може да се разглежда в контекста на негативната тенденция на рентабилността на промишлеността на Съюза, описана в съображение 144 по-долу. Като цяло е било налице значително намаление на средните продажни цени и производствените разходи на сходния продукт (с изключение на полупроводниковите пластини), което е имало твърде неблагоприятни последици за рентабилността на промишлеността на Съюза.
5.3.2. Разходи за труд
(139)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8а
Модули - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Индекс 2009 г. = 100)
100
107
110
113
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8б
Елементи - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Индекс 2009 г. = 100)
100
99
99
99
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8в
Полупроводникови пластини - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Индекс 2009 г. = 100)
100
104
100
117
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(140)
Между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице за модулите са отбелязали трайна тенденция на увеличение, а именно общо с 13 %. По отношение на елементите средните разходи за труд са останали стабилни през целия разглеждан период и леко са спаднали (с 1 %) между 2009 г. и 2010 г., но след това са останали стабилни през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, средните разходи за труд на наето лице са варирали - увеличили са се между 2009 г. и 2010 г., спаднали са през 2011 г., но са нараснали през разглеждания период като цяло със 17 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с едновременното увеличение на производителността (модулите), промяната на инфлацията и социалните разходите на някои производители от Съюза (полупроводникови пластини) във връзка със свиването на дейностите на промишлеността между 2011 г. и РП.
5.3.3. Запаси
(141)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9а
Модули - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Индекс 2009 г. = 100)
100
141
260
229
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9б
Елементи - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Индекс 2009 г. = 100)
100
140
452
402
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9в
Полупроводникови пластини - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Индекс 2009 г. = 100)
100
16
105
170
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(142)
Запасите са се увеличили значително, а именно със 129 % за модулите, с 302 % за елементите и със 70 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Относно модулите запасите са регистрирали трайна тенденция на увеличение, като са достигнали много високи нива през 2011 г. (увеличение със 160 %), докато през РП са намалели, но все още са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. Що се отнася до елементите, промяната е била дори по-отчетлива, с увеличение в запасите между 2009 г. и 2011 г. с над 350 %. По подобен начин след това запасите са намалели през РП, но са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. По отношение на полупроводниковите пластини, докато промишлеността на Съюза е намалила запасите си между 2009 г. и 2010 г. с повече от 80 % поради увеличението на продажбите си, запасите в края на периода са нараснали бързо и са достигнали нива над равнището от 2009 г., а след това са нараснали с още 65 процентни пункта през РП.
(143)
При разследването се установи, че предвид на неблагоприятната настояща ситуация производителите от Съюза ще се опитат да разполагат с ограничени запаси от сходния продукт, като ще произвеждат в зависимост от подадените поръчки. Ето защо увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е релевантен фактор при преценка дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(144)
Рентабилността и паричните потоци са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 10а
Модули - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Парични потоци
13 %
10 %
12 %
3 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10б
Елементи - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Парични потоци
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10в
Полупроводникови пластини - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Парични потоци
39 %
47 %
32 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(145)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(146)
През разглеждания период рентабилността е намаляла рязко и е станала отрицателна за сходния продукт. За модулите тя е спаднала с 11 процентни пункта, за елементите - с 49 процентни пункта, а за полупроводниковите пластини - с 63 процентни пункта.
(147)
Рентабилността за сходния продукт се е увеличила между 2009 г. и 2010 г., след което се е свила значително през 2011 г., когато промишлеността на Съюза е регистрирала загуби, и рентабилността е отбелязала още по-значителен спад през РП. Загубите са били особено високи за елементите и полупроводниковите пластини.
(148)
По същия начин тенденцията във връзка с нетните парични потоци, което е способността на включените в извадката производители от Съюза да самофинансират дейностите си, е следвала тази тенденция към постепенно намаление между 2009 г. и РП, а именно спад с 10 процентни пункта за модулите с леко увеличение през 2011 г., като най-силно изразеното свиване на паричните потоци се е наблюдавало между 2011 г. и РП. Намалението на паричните потоци за елементите и полупроводниковите пластини е било по-отчетливо, отколкото за модулите, и е показало значително отрицателни нива през РП. Следователно през разглеждания период паричните потоци за сходния продукт са намалели.
(149)
По-долу е представено развитието на инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза във връзка с общия пазар през разглеждания период:
Таблица 11а
Модули - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Индекс 2009 г. = 100)
100
415
535
271
Възвръщаемост на инвестициите
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11б
Елементи - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
33
22
Възвръщаемост на инвестициите
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11в
Полупроводникови пластини - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Индекс 2009 г. = 100)
100
42
37
20
Възвръщаемост на инвестициите
10 %
8 %
0 %
-7 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(150)
От таблицата по-горе е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си със 171 % за модулите между 2009 г. и РП. Това е свързано основно със значителното увеличение на капацитета. Въпреки това през същия период промишлеността на Съюза е свила инвестициите си със 78 % за елементите и с 80 % за полупроводниковите пластини, като направените инвестиции са били свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси, за да се увеличава ефективността. Тъй като промишлеността на Съюза не е могла да направи допълнителни инвестиции за елементите и полупроводниковите пластини през разглеждания период, нивото на инвестициите през РП е било доста ниско. Понеже инвестициите са били финансирани основно чрез паричните потоци и междудружествени заеми, намалението на паричните потоци е имало непосредствено отражение върху равнището на направените инвестиции.
(151)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ) е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. ВИ за сходния продукт е следвала сходни негативни тенденции, както тези за останалите показатели за финансовите резултати между 2009 г. и РП и за трите вида продукт. Що се отнася до елементите и полупроводниковите пластини, докато е било налице увеличение през 2009 г. и 2010 г., ВИ е спаднала значително през 2011 г., като е достигнала отрицателни нива. За модулите ВИ е била отрицателна през целия разглеждан период с изключение на 2010 г., когато е достигнала 19 %. Като цяло ВИ е спаднала през разглеждания период, като е достигнала - 17 % през РП за елементите, т.е. с 1 %, като е останала обаче на значително отрицателни нива, а именно - 19 %. По отношение на полупроводниковите пластини ВИ е показала трайна отрицателна тенденция, достигайки - 7 % през РП. Като цяло ВИ за сходния продукт е показала отрицателни тенденции през разглеждания период.
(152)
Способността за привличане на капитали беше анализирана по отношение на общия пазар и се установи, че способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления във връзка със сходния продукт постоянно се е влошавала, което е довело до влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3.5. Заключение относно вредата
(153)
Анализът на положението на промишлеността на Съюза показа ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление цялостното производство на модули и елементи през разглеждания период се е увеличило. Въпреки че обемът на продажбите е нараснал, пазарният дял на промишлеността на Съюза през РП се е свил поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена е спаднала рязко през разглеждания период, отразявайки се негативно на всички финансови показатели за изпълнение, като рентабилност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(154)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил. Въпреки това увеличаването на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от огромно намаление в средните продажни цени.
(155)
По време на разглеждания период вносът на заинтересованите страни от КНР е нараснал по отношение на обема и пазарния дял. Същевременно цените на вноса непрекъснато са намалявали, подбивайки значително средната цена на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(156)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза, и по-конкретно включените в извадката производители от Съюза, постигат добри резултати. Бе заявено, че определени показатели за вредата, а именно производствен обем, производствен капацитет, продажби и трудова заетост, са се увеличили и не са показвали съществена вреда, дори и по отношение на рентабилността на някои от производителите, включени в извадката. Тези твърдения не се потвърдиха от резултатите от разследването, което показа ясни тенденции на спад на много показатели за вредата, водещи към заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(157)
С оглед на изложеното по-горе разследването потвърди по-специално факта, че продажните цени са по-ниски от производствените разходи, като по този начин оказват отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, достигайки отрицателни стойности през РП. Заключението е, че ако дъмпинговият внос продължи да навлиза на пазара на Съюза, загубите за промишлеността на Съюза вероятно ще доведат до окончателното прекратяване на всякакво значимо производство на сходния продукт в Съюза. Това изглежда се потвърждава от събитията по време на и след разследвания период, т.е. някои дружества обявиха несъстоятелност и/или временно или постоянно спиране на производството.
(158)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(159)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от съответната държава. Извън това бяха проучени други известни фактори освен дъмпинговия внос, които биха могли да навредят на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тези фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(160)
Заинтересована страна заяви, че пазарните условия за разглеждания продукт са различни сред държавите членки и че поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Националните схеми за подпомагане определят до известна степен размера на пазарите на държавите членки. Разследването обаче разкри също, че търсенето не зависи изключително от схемите за подпомагане. В зависимост от географското местоположение (слънчева експозиция) и цената на електроенергията на дадено място цените на слънчевите панели изглежда са достигнали или най-малкото са били близо до изравняване с тези на електроенергията от конвенционални източници, което означава, че някои инвестиции се извършват независимо от схемите за подпомагане. Следователно е невъзможно да се потвърди, че пазарните условия зависят изключително от схеми за подпомагане и поради това твърдението бе отхвърлено.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(161)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, увеличавайки значително обема си с над 300 % за модули, с 482 % за елементи и с 648 % за полупроводникови пластини, а пазарния си дял - със 17 процентни пункта за модули, 17 процентни пункта за елементи и 27 процентни пункта за полупроводникови пластини. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко са се увеличили по време на разглеждания период. Във времето има ясно съвпадение между повишаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза. Също така при разследването се установи, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както бе посочено в съображение 117 по-горе.
(162)
Разследването показа, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос са спаднали с 64 % за модули, с 42 % за елементи и с 40 % за полупроводникови пластини и че това води до още по-голямо подбиване на цените. В контекста на този ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниското ниво на цените на вноса от Китай е принудило промишлеността на Съюза да продължава да намалява продажните си цени до непечеливши нива. По този начин през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад и понася загуби.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, са имали решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява по-специално в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вредата.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(164)
По време на разглеждания период обемът на вноса на модули от други трети държави се е увеличил с 19 %, докато пазарният дял е спаднал от 18,4 % на 6,8 %. Тайван е вторият по големина износител след КНР.
(165)
Обемът на вноса за елементи от други трети държави се е увеличил със 186 % по време на разглеждания период, като това е намерило отражение в увеличаването на пазарния дял от около 24 % през 2009 г. до около 36 % по време на РП. Колкото до елементите, Тайван е вторият най-голям износител след КНР, като далеч надвишава обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, но все още не достига тези от КНР.
(166)
Обемът на вноса на полупроводникови пластини от други трети държави е намалял с 19 % през разглеждания период, а пазарните дялове - от 13,4 % през 2009 г. на 8,5 % през РП. Както и по отношение на модулите, Тайван е вторият най-голям износител на полупроводникови пластини след КНР. Въпреки това, за разглеждания период нивото на внос и пазарният дял на Тайван не показват значителни увеличения и остават на ниско равнище.
(167)
Цените на вноса на модули, елементи и полупроводникови пластини от трети държави са били средно по-високи от средната единична цена на китайския внос. Наличната информация по отношение на вноса от Тайван показва, че средната цена на вноса за модули и полупроводникови пластини е била по-висока от средната цена на вноса от КНР за същите артикули, докато средната цена на вноса за елементи е в същите граници като средната цена на вноса на елементи от КНР. Тъй като обаче няма подробна информация за цените по видове продукт, сравнението на цените въз основа на средната стойност може да бъде използвано единствено като указание; категорични заключения на тази база не могат да бъдат направени. През разглеждания период обемът на вноса на елементи от Тайван непрекъснато е нараствал, което е довело до спечелване на пазарен дял от около 14 процентни пункта. Независимо от това, въпреки че пазарният дял на разследвания продукт се е увеличил, като цяло обемът на вноса от Тайван е бил по-нисък в сравнение с този от КНР и равнищата на цените като цяло са били по-високи, с изключение на елементите по време на РП. На тези основания, по-специално с оглед на обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, както и равнищата на цените им, които като средна стойност са подобни или по-високи от тези на промишлеността на Съюза, може да се направи временно заключение, че вносът от трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Таблица 12
Внос и пазарни дялове от други трети държави
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Индекс 2009 г. = 100)
100
169
138
119
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от Тайван (MW)
49
144
140
135
(Индекс 2009 г. = 100)
100
294
286
276
Пазарен дял на вноса от Тайван
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
79
64
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
140
180
51
60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
36
43
Пазарен дял на вноса от САЩ
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част от Азия (MW)
720
1 140
1 029
879
(Индекс 2009 г. = 100)
100
158
143
122
Пазарен дял на вноса от останалата част от Азия
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
94
238
165
121
(Индекс 2009 г. = 100)
100
253
176
129
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Източник:
Europressedienst
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
510
884
1 100
1 457
(Индекс 2009 г. = 100)
100
173
216
286
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Индекс 2009 г. = 100)
100
92
64
47
Обем на вноса от Тайван (MW)
235
400
540
997
(Индекс 2009 г. = 100)
100
170
230
424
Пазарен дял на вноса от Тайван
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Индекс 2009 г. = 100)
100
116
71
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
40
40
40
33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
100
100
83
Пазарен дял на вноса от САЩ
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Обем на вноса от Япония (MW)
60
154
170
145
(Индекс 2009 г. = 100)
100
257
283
242
Пазарен дял на вноса от Япония
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
48
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
175
290
350
282
(Индекс 2009 г. = 100)
100
166
200
161
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
62
47
Източник:
Europressedienst
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
225
333
235
183
(Индекс 2009 г. = 100)
100
148
104
81
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
55
52
Обем на вноса от Тайван (MW)
20
50
50
36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
250
250
180
Пазарен дял на вноса от Тайван
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
55
52
Обем на вноса от САЩ (MW)
50
55
40
28
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
80
56
Пазарен дял на вноса от САЩ
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
56
54
Обем на вноса от Япония (MW)
55
50
30
26
(Индекс 2009 г. = 100)
100
91
55
47
Пазарен дял на вноса от Япония
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
54
53
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
100
178
115
93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
178
115
93
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
54
52
Източник:
Europressedienst
(168)
Както е посочено в съображение 108 по-горе, потреблението на Съюза се е увеличило с 221 % за модули, 87 % за елементи и 29 % за полупроводникови пластини по време на разглеждания период. Потреблението е достигнало върхов момент през 2011 г. и е спаднало през РП, като все пак е останало далеч над нивото от началото на разглеждания период през 2009 г. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това увеличение на потреблението, тъй като нейният пазарен дял е отбелязал спад от 19 % на 13 % за модули, от 68 % на 38 % за елементи и от 81 % на 59 % за полупроводникови пластини през същия период. В същото време пазарният дял на КНР е отбелязал рязко увеличение до 2011 г., а след това е останал стабилен на значително високи нива по време на РП, когато потреблението е спаднало. Следователно, с оглед на факта, че въпреки спада в потреблението на Съюза през РП дъмпинговият внос от КНР или поддържа своя пазарен дял (модули), или го увеличава (елементи и полупроводникови пластини) в ущърб на промишлеността на Съюза през разглеждания период, не може да се заключи, че намаляването на потреблението е било такова, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(169)
Въз основа на наличната информация е трудно да се установи до каква степен търсенето е обусловено от схемите за подпомагане на държавите членки. Всъщност, както е споменато по-долу в съображение 171, съществуват различни схеми за подпомагане и взаимодействията между тях и търсенето е изключително сложно, и поради това е трудно да се оцени точното им въздействие в количествено отношение. Въпреки това наличните данни показват също, че дори при липсата на схеми за подпомагане търсенето на слънчева енергия ще продължи да съществува и дори ще нарасне с времето, макар и на по-ниски нива от тези в рамките на схемите за подпомагане. В този контекст няколко страни заявиха, че изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници (т.е. когато разходите за производство на слънчева енергия са равни на разходите за производство на електроенергия от конвенционални източници) вече е почти или напълно достигната в някои региони на Съюза. Тези твърдения не можаха да бъдат потвърдени от разследването до този момент и ще бъдат предмет на допълнително проучване.
3.2. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за схеми за подпомагане
(170)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че причината за понесената от промишлеността на Съюза вреда е свързана с намаленията в преференциалните цени, които се прилагат от държавите членки. Твърди се, че тези съкращения са довели до намаляване на броя на слънчевите инсталации и спад в търсенето на разследвания продукт на пазара на Съюза, като това е причинило съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(171)
Държавите членки въведоха ПЦ, задължения по квотите с търгуеми зелени сертификати, инвестиционни субсидии и данъчни стимули с цел да подкрепят производството на енергия от възобновяеми източници. В някои държави членки подкрепа се предоставя и от структурните фондове на ЕС. Най-често прилаганият инструмент за подкрепа за слънчева енергия бяха преференциалните цени. На този етап анализът на Комисията бе съсредоточен върху този вид схема за подпомагане.
(172)
ПЦ са инструмент за финансова подкрепа, насочен към постигане на задължителни национални цели за използването на енергия от възобновяеми източници, в съответствие с предписанията на Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници. Нивото на подкрепа и начинът, по който функционират ПЦ, варират за различните държави членки. Посредством ПЦ мрежовите оператори са длъжни да купуват слънчева енергия на цени, които гарантират, че производителите на слънчева енергия (обикновено собствениците на слънчеви инсталации) възстановяват разходите си и реализират разумна норма на възвръщаемост. Както и други схеми за подпомагане, в повечето случаи ПЦ също са предмет на контрол на държавните помощи по силата на членове 107 и 108 от ДФЕС, които гарантират липсата на свръхкомпенсиране за производителите на електроенергия.
(173)
Въпреки националните различия, три явления могат да бъдат наблюдавани по отношение на еволюцията на ПЦ в Съюза: i) намалението на размера на ПЦ, ii) преустановяването на схемата на ПЦ като цяло (Испания), и iii) въвеждането на прагови стойности за капацитет („тавани“) за инсталациите, отговарящи на условията за финансиране, както и на общи тавани на годишно инсталирания нов капацитет, получил подкрепа на равнището на държавите членки. Що се отнася до таваните, изглежда те са били въведени основно през 2012 г. и най-вероятно по тази причина нямат никакво въздействие върху потреблението през РП. Поради това анализът се съсредоточи върху неотдавнашното преустановяване на ПЦ в Испания и намаляването на размера на ПЦ в повечето държави членки. В анализа бе проучено дали те са оказали въздействие върху търсенето на пазара на Съюза и дали това би могло да бъде причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение бе счетено, че въздействието от развитието на ПЦ по отношение на търсенето на модули е било показателно и за положението по отношение на елементи и полупроводникови пластини. В действителност, тъй като елементите и полупроводниковите пластини при всички случаи са необходими за производството на модули и тъй като те не се използват в други производствени процеси, намаление в търсенето на модули задейства автоматично спад в търсенето на елементи и полупроводникови пластини.
(174)
Като потвърди връзката между развитието на ПЦ и потреблението, разследването установи също така, че намаляването на потреблението между 2011 г. и РП не е допринесло за прекъсването на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, както подробно е описано в съображение 163 по-горе. В действителност разследването показа, че въпреки влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза производителите износители са били в състояние да запазят своите високи пазарни дялове за модули (80 %) и дори леко да увеличат пазарния си дял за елементи (от 22 % през 2011 г. до 25 % по време на РП) и полупроводникови пластини (от 32 % през 2011 г. до 33 % през РП). В допълнение следва да се отбележи, че средната цена на модули, фактурирана от промишлеността на Съюза, е спаднала с 53 % през разглеждания период, основно поради значителното увеличаване на дъмпинговия внос и значителния ценови натиск, оказван от този внос върху пазара на Съюза. Поради това загубата по отношение на рентабилността, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде приписана основно на съкращенията в ПЦ.
(175)
Следователно се приема, че ПЦ са довели до търсене на слънчевата енергия и че неотдавнашното преустановяване на ПЦ (както в Испания) и намаленията на ПЦ в други държави членки са довели до спад на потреблението на разследвания продукт през РП, като по този начин вероятно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки това намаляването на потреблението през РП не е било от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(176)
Няколко страни изразиха становище, че съкращенията в ПЦ са направили възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са довели до спад в търсенето на разглеждания продукт в Съюза.
(177)
Въпреки че разследването потвърди наличието на връзка между размера на ПЦ и нивото на инвестициите в соларната промишленост, то показа също така, че инвестициите в областта на слънчевата енергия зависят в по-малка степен от това условие в регионите с висока слънчева експозиция, където производството на слънчева енергия е по-ефективно, и в регионите с високи цени на електроенергията. В действителност разследването показа, че инвестиции все още се извършват (например в Испания) въпреки преустановяването на схемата за ПЦ. Нещо повече, разследването разкри, че възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия остават привлекателни дори и при по-ниски размери на ПЦ.
(178)
Въз основа на изложеното по-горе не може да се направи еднозначно заключение, че съкращенията в ПЦ са направили инвестициите в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Заинтересована страна възрази, че намалението в ПЦ е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят интересите на инвеститорите в областта на фотоволтаичната енергия и нарастващото търсене и растеж.
(180)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си главно поради натиска на дъмпинговия внос, а не поради съкращенията в ПЦ. Това се доказва от факта, че най-голямото понижение на цените на промишлеността на Съюза се наблюдава през 2010 г. и 2011 г., преди да бъдат направени основните съкращения на ПЦ. Всъщност увеличението на дъмпинговия внос от КНР, значително подбиващо цените на промишлеността на Съюза, е принудило промишлеността на Съюза да намалява цените си до все по-ниски нива.
(181)
Поради това твърдението беше отхвърлено.
(182)
В обобщение, ПЦ са представлявали важен фактор за развитието на пазара на фотоволтаична енергия на Съюза, а развитието на потреблението на разследвания продукт е било повлияно от съществуването на ПЦ. Разследването обаче показа, че въпреки големите съкращения в ПЦ потреблението не е намаляло значително. Поради това беше направено временното заключение, че промените в ПЦ не са били от такова естество, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.3. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(183)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от намаляването на финансовата помощ, предоставяна на промишлеността на Съюза. В подкрепа на това твърдение беше предоставена информация въз основа на субсидиите, отпускани на един от производителите от Съюза преди разглеждания период (между 2003 г. и 2006 г.).
(184)
Предоставените доказателства не разкриха каквато и да било връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и предполагаемата субсидия, получена от един от производителите от Съюза в периода, предшестващ разглеждания период. Освен това, тъй като тази информация касае период, предшестващ разглеждания период, тя очевидно е несъстоятелна. По тази причина не бе възможно да се установи връзка между предполагаемата субсидия, получена от промишлеността на Съюза, и понесената съществена вреда. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
3.4. Свръхкапацитет
(185)
Изтъкнато бе, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет на пазара на Съюза и на световния пазар като цяло. Изтъкнато бе също, че свръхкапацитетът на световния пазар е довел до извършващото се понастоящем консолидиране на промишлеността на Съюза и че понесената вреда е последица от наличието на твърде големия брой производствени съоръжения. Освен това няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с действията ѝ по свръхразширяване на капацитета на промишлеността на ЕС. Обратно на това, някои заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността ѝ да осъществи необходимите инвестиции в разширяване на капацитета.
(186)
Докато промишлеността на Съюза действително е увеличила производствения си капацитет, общият ѝ производствен обем не е покрил увеличаващите се нива на потреблението на пазара на Съюза през разглеждания период. Ето защо повишаването на производствения капацитет на промишлеността на Съюза се е осъществило по разумен начин и е следвало развитието на пазара, т.е. увеличението на потреблението. Следователно то не може да се разглежда като причина за нанесената вреда.
(187)
Подобно, на тази основа доводът, че промишлеността на Съюза не е инвестирала в разширяване на капацитета, не бе потвърден по време на разследването. Дори напротив, както бе споменато по-горе, по време на разглеждания период промишлеността на Съюза постепенно е увеличила капацитета си и е разполагала с излишък в капацитета си по време на разглеждания период, като това показва, че тя е била в състояние да задоволи допълнителното търсене. Следователно този аргумент трябваше да се отхвърли.
(188)
Някои заинтересовани страни заявиха, че всички оператори на пазара, включително онези в секторите надолу и нагоре по веригата, са били в затруднено положение вследствие на свръхкапацитета на световния пазар и предизвиканата от него промяна на пазара. В тази връзка бе заявено, че разследваният продукт се е превърнал в стока, при която отделните производители вече не са в състояние да определят цените, а последните биват определяни от търсенето и предлагането в световен мащаб. Изтъкнато бе, че по-скоро тази ситуация, а не дъмпинговият внос, е предизвикала съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди съществуването на свръхкапацитет на световния пазар, предимно с произход от КНР. Колкото до промяната на пазара, за която се твърди, че е превърнала разследвания продукт в стока, тя не би оправдала нелоялна ценова политика и нелоялни търговски практики. В това отношение следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза произвежда и продава разследвания продукт в продължение на повече от 20 години, докато в КНР производството му се е развило едва наскоро (около средата на последното десетилетие), главно поради преференциалните цени и други стимули в Съюза и последвалото увеличение на търсенето.
(190)
Поради това твърденията бяха отхвърлени.
3.5. Въздействието на цените на суровините
(191)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с развитието на цените на полисилиция, основната суровина за производството на полупроводникови пластини. Беше заявено, че промишлеността на Съюза е сключила дългосрочни договори за доставка на фиксирани цени и следователно не е могла да се възползва от намалението на цените на полисилиция по време на разглеждания период.
(192)
Разследването разкри, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., но отново са се понижили през 2009 г., със съвсем слаба тенденция към нарастване през 2010 г. и началото на 2011 г. Цените са спаднали значително през РП.
(193)
Разследването показа, че макар и промишлеността на Съюза да има дългосрочни договори за доставка за полисилиций, условията на тези договори в голяма степен са били предоговорени въз основа на измененията на цените на полисилиция и че договорните цени са достигнали до равнища, близки до цените на спот пазара или дори по-ниски от тях.
(194)
Въз основа на това се стигна до заключението, че дори и някои конкретни производители от Съюза да са били засегнати от дългосрочни договори за доставка на полисилиций, промишлеността на Съюза като цяло не е понесла загуби от такива дългосрочни договори и е била в състояние да се възползва напълно от спада в цените на полисилиция. Поради това не бе счетено, че дългосрочните договори са допринесли за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.6. Вреда в резултат на действията на промишлеността на Съюза: въздействието на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, ефективността на разходите
(195)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високата степен на автоматизация на производствения процес. Бе заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и следователно никакъв вид вреда, понесена от тях, не може да бъде приписана на дъмпинговия внос. В този контекст също така бе заявено, че при всички случаи, като цяло, промишлеността на Съюза е била с малък размер и следователно не е била в състояние да се възползва от икономиите от мащаба.
(196)
Разследването показа, че и малките производители в Съюза са с високо ниво на автоматизация в производствения си процес, което оказва положително въздействие върху производствените им разходи. Повечето производители в Съюза са специализирани в една част от производствения процес (полупроводникови пластини, елементи или модули), което повишава конкурентоспособността им по отношение на конкретния тип продукт, който произвеждат. Следователно твърдението, че въздействието на високата степен на автоматизацията е довело до вредата, понесена от промишлеността на Съюза, бе отхвърлено.
(197)
Някои заинтересовани страни заявиха, че ценовият натиск е причинил консолидацията на промишлеността на Съюза, която е довела до съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че консолидацията е по-скоро следствие от дъмпинговия внос. Освен това тази страна не представи никакви доказателства относно това, до каква степен процеса на консолидация е могъл да бъде причината за понесената вреда.
(198)
Нещо повече, бе заявено, че липсата на вертикална интеграция на промишлеността на Съюза е причината за понесената вреда. Като цяло вертикално интегрираните производители в нормални пазарни условия би трябвало да имат повече сигурност по отношение на веригата си от доставчици. Разследването обаче показа, че онази част от промишлеността на Съюза, която е вертикално интегрирана, не е могла да се възползва пълноценно от това предимство, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос е бил много висок. Освен това промишлеността на Съюза, дори и вертикално интегрираните производители на Съюза, поради дъмпинговия внос не са могли напълно да се възползват от високата степен на използваемост на капацитета за постигане на икономии от мащаба. Освен това разследването не разкри взаимовръзка между вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като високият ценови натиск е променил тази взаимовръзка.
(199)
Някои заинтересовани страни заявиха, че в промишлеността на Съюза липсват както технически иновации, така и инвестиции в нови технологии. Разследването обаче не установи наличие на конкретни доказателства в подкрепа на тези твърдения. Напротив, разследването показа, че основната част от инвестициите, реализирани от промишлеността на Съюза, са били посветени на нови съоръжения и научноизследователска и развойна дейност и че няма значими разлики в технологиите между продуктите в световен мащаб.
(200)
Освен това една от заинтересованите страни заяви, че понесената съществена вреда се дължи на недоброто изпълнение на проекти (неуспешни проекти). В тази връзка следва да се отбележи, че твърдението не бе подкрепено с доказателства. Освен това всеки проект, претърпял неуспех, би могъл да се разглежда по-скоро като последица от дъмпинговия внос. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(201)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е успяла да рационализира производствените си разходи навреме, така че да реагира на развитието на световния пазар. Други страни заявиха, че трудовите и административните разходи в Съюза са по-високи, отколкото в КНР.
(202)
Разследването показа, че производствените разходи на промишлеността на Съюза непрекъснато са се понижавали през разглеждания период, с изключение на полупроводниковите пластини, при които разходите са намалели през 2010 г., но са се увеличили през 2011 г. и по-нататък през РП до нива, малко по-високи в сравнение с началото на разглеждания период (вж. съображение 138 по-горе). Производителността се е увеличила по отношение на модулите и елементите, но е намаляла по отношение на полупроводниковите пластини. Както е споменато по-горе, поради голямото увеличение на дъмпинговия внос от КНР и произтичащия от него значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от намаляването на разходите.
(203)
Следва да се отбележи, че производителите износители от КНР не се ползват с каквото и да било сравнително предимство по отношение на суровините (полисилиций) и използваните съоръжения, тъй като и двете в по-голямата си част са внесени от Съюза. Що се отнася до трудовите и административните разходи, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общите разходи за модули в разследвания период и не може да се смята, че са изиграли съществена роля.
(204)
Освен това бе посочено, че някои производители от Съюза са се снабдявали с пластини, елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Разследването разкри, че вносът от промишлеността на Съюза на разглеждания продукт е бил с допълващ характер, при това ограничен по отношение на обема в сравнение с този на производството на Съюза, и поради това не може да се счита, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(205)
Поради това, с цел да се реагира на низходящата тенденция в развитието на цените на вноса от КНР, промишлеността на Съюза е трябвало да положи значителни усилия за рационализиране на производствените си разходи. Въпреки усилията на промишлеността на Съюза тази рационализация на разходите не е могла да бъде отразена в продажните цени поради значителното подбиване на цените, упражнявано от дъмпинговия внос.
(206)
Въз основа на това посочените по-горе твърдения бяха отхвърлени.
3.7. Конкуренция от тънкослойните ФВ продукти и други ФВ технологии
(207)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията от страна на тънкослойни ФВ продукти и други ФВ технологии, тъй като тези технологии са взаимозаменяеми и със същата крайна употреба.
(208)
Разследването показа, че тънкослойните ФВ продукти са произведени от различни суровини и при тях не се използват кристални силициеви полупроводникови пластини. Като цяло те имат много по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност от кристалните силициеви модули. В резултат на това те не могат да бъдат използвани в зони с ограничен достъп, като например покриви, т.е. те не са напълно взаимозаменяеми с разглеждания продукт. Следователно, въпреки че може да има известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тази конкуренция се счита за незначителна.
(209)
Поради това разследването не установи връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и конкуренцията от страна на тънкослойните ФВ и други ФВ технологии.
(210)
Въз основа на това този довод бе отхвърлен.
3.8. Финансова криза и последици от нея
(211)
Бе заявено, че финансовата криза и икономическата рецесия са оказали отрицателно въздействие върху достъпа до финансиране на промишлеността на Съюза и следователно са довели до вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(212)
Способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали значително е намаляла през разглеждания период. Тъй като соларната промишленост е капиталоемка, способността за набиране на капитали е от решаващо значение. Икономическата рецесия е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че въпреки растежа на пазара на Съюза между 2009 г. и 2011 г., състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило в резултат на дъмпинговия внос от КНР, който силно е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Следователно се стигна до заключението, че потенциалните последици от финансовата криза са се изострили от увеличението на дъмпинговия внос от Китай и че ограниченият достъп до финансиране е до голяма степен следствие от отрицателния пазарен климат, състоянието и перспективите на промишлеността на Съюза - последица от дъмпинговия внос. Следователно, въпреки че финансовата криза е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, тя не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.9. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(213)
Някои заинтересовани страни заявиха, че експортните продажби на промишлеността на Съюза са намалели значително през разглеждания период и особено между 2009 г. и 2011 г. за модули и между 2009 г. и първото тримесечие на 2012 г. за елементи и че това е предизвикало съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(214)
Въпреки това, както е показано в таблицата по-долу, обемът на износа за модули остава значителен въпреки лекия спад през РП, а средните равнища на цените през РП са били над средните разходи за модули през целия разглеждан период. Следователно, това не би могло да бъде причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Що се отнася до елементите, обемът на износа представлява само около 12 % от общия производствен обем за елементи. Следователно, въпреки ниските цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Накрая, по отношение на полупроводниковите пластини износът представлява около 24 % от общия производствен обем и, отново, въпреки ниските експортни цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
Таблица 13а
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на модули в MW
989
1 279
1 157
1 148
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
117
116
Средна експортна цена (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
59
49
Източник:
Europressedienst
Таблица 13б
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на елементи в MW
62
320
315
238
(Индекс 2009 г. = 100)
100
516
508
384
Средна експортна цена (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Източник:
Europressedienst
Таблица 13в
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на полупроводникови пластини в MW
93
916
750
486
(Индекс 2009 г. = 100)
100
985
806
523
Средна експортна цена (EUR/kW)
850
590
530
480
(Индекс 2009 г. = 100)
100
70
63
57
Източник:
Europressedienst
(215)
Въз основа на това бе установено, че въздействието на равнището на износа на промишлеността на Съюза не е било от такова естество, че да допринесе за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
3.10. Откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз
(216)
Заинтересована страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от откриването на находища на шистов газ в Съюза и че перспективата за увеличаване на добива на евтин шистов газ в Съюза е довела до намаляване на публичните и частните инвестиции в проекти в областта на енергията от възобновяеми източници.
(217)
Разследването установи, че потреблението на разследвания продукт се е увеличило значително през разглеждания период, както вече бе посочено в съображение 108 по-горе. Нещо повече, разследването не установи фактически доказателства, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.11. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(218)
Същата страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от ниските инвестиции в производство на слънчева енергия в резултат на ниските пазарни цени на емисионните кредити за замърсяване с въглероден диоксид в рамките на схемата на Европейския съюз за търговия с емисии.
(219)
Доказателство обаче не беше представено, а разследването не установи фактически обстоятелства, потвърждаващи тези твърдения. Напротив, разследването показа, че потреблението на разследвания продукт значително е нараствало по време на разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.12. Управленски решения
(220)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, претърпяна от поне един от производителите от Съюза, е предизвикана от неправилни управленчески решения. Тези твърдения бяха основани на годишни счетоводни отчети и на някои сведения, изложени в писмо, изпратено от акционер на дружеството до останалите акционери.
(221)
В досието не се съдържа никаква информация, която да показва, че някои от управленските решения на засегнатото дружество са били необичайни или непредпазливи, или пък че са оказали въздействие върху цялата промишленост на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.13. Други държавни политики
(222)
Заинтересована страна заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от други държавни политики, като например тези в областта на енергията от възобновяеми източници, политиките, насочени към насърчаване на иновациите, към намаляване на административните формалности, политиките за търговски улеснения и нормативната уредба за достъп до електрическата мрежа, тъй като тези политики са от полза за производителите износители. Въпреки това, дори и да е вярно, че някои от изтъкваните политики могат да улеснят вноса от други трети държави и общия ръст на соларната промишленост, тези политики биха били от полза и за промишлеността на Съюза. Освен това тези политики не са целели подобен внос в Съюза да се осъществява на дъмпингови цени, които причиняват вреда. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.14. Заключение относно причинно-следствената връзка
(223)
Разследването установи причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението, преференциалните цени, друг вид финансова подкрепа, предоставена на промишлеността на Съюза, свръхкапацитет, въздействието на цените на суровините, вреда от действията на промишлеността на Съюза, конкуренция от страна на тънкослойните продукти, финансовата криза и въздействието от нея, равнището на износа на промишлеността на Съюза, откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз, управленските решения, схемите на Европейския съюз за търговия с емисии, другите държавни политики, бяха подложени на анализ и беше установено, че никоя от тях не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(224)
Въз основа на изложения по-горе анализ, който ясно разграничи и раздели отражението на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредните въздействия на дъмпинговия внос, се стигна до временното заключение, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(225)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните интереси на страните, включително тези на промишлеността на Съюза, дружествата в пазарите нагоре и надолу по веригата в областта на фотоволтаичните продукти, вносителите, ползвателите и потребителите на разглеждания продукт.
(226)
Около 150 оператори заявиха интерес след започването на разследването. Специфични въпросници бяха изпратени до несвързаните вносители, операторите нагоре по веригата (включително производители на суровини и доставчици на производствено оборудване за разследвания продукт) и надолу по веригата (включително лицата, разработващи проекти, и монтажниците) и до организация за защита на потребителите - Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC). Три сдружения, представляващи различните оператори (промишлеността на Съюза, оператори нагоре и надолу по веригата) във фотоволтаичната индустрия, предоставиха информация.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(227)
Промишлеността на Съюза е била пряк работодател на около 25 000 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт през РП.
(228)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от съответната държава по време на разследвания период. Припомня се, че редица показатели за вредата са показвали отрицателна тенденция по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. В действителност производителите от Съюза на модули, елементи и полупроводникови пластини са били губещи през 2011 г. и през РП. Вследствие на това някои производители от Съюза са били принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред несъстоятелност. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(229)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените разходи, подобрявайки по този начин рентабилността му. Може да се очаква също налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара за фотоволтаични продукти. Най-накрая, разследването посочи и възможност за подновяване на стопанската дейност за производители от Съюза, които са били принудени да спрат производството като резултат от натиска на китайския внос. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите 25 000 работни места на промишлеността на Съюза (през РП), но съществува също така и разумна възможност за по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(230)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с продължаващо влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение би станало непоносимо в краткосрочен и средносрочен план. Вследствие на това, в допълнение към големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, споменати в съображение 157 по-горе, други производители могат да бъдат изправени пред несъстоятелност, което в краткосрочен и средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(231)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(232)
Както е посочено в съображение 12 по-горе, търговията с разглеждания продукт представлява основната стопанска дейност само на един от тримата вносители, включени в извадката.
(233)
Беше изтъкнато, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже отрицателно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. Първо, налагането на мита не следва да доведе до изчезване на целия внос от КНР. Второ, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има отрицателно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, с оглед на вероятното увеличение на вноса от други трети държави вносителите, които се снабдяват от различни държави, следва да бъдат в състояние да преориентират източниците си на доставка.
(234)
Поради това беше направено временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно отрицателно въздействие върху положението на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на операторите нагоре по веригата
(235)
Операторите нагоре по веригата извършват дейности основно в областта на производството на суровини и в производството и проектирането на производствено оборудване за разследвания продукт. Бяха получени осем отговора на въпросниците от страна на операторите нагоре по веригата. Бяха извършени две проверки на място, които включиха производител на суровини и производител на производствено оборудване.
(236)
Като цяло по време на РП процентът на свързаната с разследвания продукт дейност на осемте съдействащи оператори нагоре по веригата е бил променлив спрямо цялостната им дейност, като е представлявал 100 % от дейността само за едно от съдействащите дружества, варирайки между 6 % и 80 % за останалите. Дейността, свързана с разглеждания продукт, е представлявала средно около 41 % от общата дейност на съдействащите оператори нагоре по веригата през РП. По отношение на работните места, по време на РП осемте съдействащи оператори нагоре по веригата са осигурявали работа на около 4 200 души. Рентабилността е варирала в зависимост от сегмента и отделните дружества, а именно от високи равнища до леко отрицателна рентабилност. Разследването показа, че операторите с отрицателна рентабилност са пострадали от влошеното състояние на промишлеността на Съюза, тъй като някои от клиентите, които са изгубили, са били производители от Съюза на разследвания продукта, както и от спада в потреблението.
(237)
Продажбите на операторите от Съюза нагоре по веригата обхващат Съюза, КНР и други трети държави. През РП разпределението на продажбите е съответствало средно на около 20 % продажби в Съюза, почти 50 % за КНР и около 30 % за други трети държави.
(238)
Някои страни в сектора нагоре по веригата заявиха, че налагането на антидъмпингови мерки би засегнало отрицателно стопанската им дейност, тъй като КНР е техният основен експортен пазар. Беше заявено, че митата биха ограничили сериозно вноса на разглеждания продукт от КНР за Съюза, в резултат на което КНР би ограничила вноса на полисилиций и производствено оборудване от Съюза. Като следствие от това вероятно би се наложило операторите от Съюза нагоре по веригата да намалят своите стопански дейности и да съкратят работни места.
(239)
На първо място следва да се отбележи, че целта на митата не е да се елиминира китайският внос на разглеждания продукт, а да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Следователно пазарът на Съюза би трябвало да продължи да бъде снабдяван до определена степен с внос от Китай, но на лоялни цени. Освен това разследването показа, че като цяло операторите на Съюза нагоре по веригата присъстват на различни национални пазари и следователно не зависят изключително от износа си за КНР. Затова е разумно да се приеме, че на глобалния пазар на фотоволтаични продукти операторите на Съюза най-вероятно ще бъдат в състояние да компенсират евентуалния спад в износа за КНР с износ за други пазари, който, според някои публично достъпни пазарни проучвания, се очаква да нарасне. При всички положения китайският пазар на фотоволтаични продукти вече е изправен пред значителен свръхкапацитет в производството и поради това не е ясно дали производителите на съоръжения на Съюза биха били в състояние да продадат много повече производствени съоръжения в краткосрочен и средносрочен план.
(240)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху производителите на съоръжения няма да бъде значително, докато въздействието върху доставчиците на суровини може да бъде отрицателно в краткосрочен план с оглед на възможното намаляване на продажбите им в Китай.
5. Интерес на операторите надолу по веригата
(241)
Операторите надолу по веригата са активни основно в разработването на проекти, маркетинг и комуникации, както и фотоволтаични инсталации. Макар че в резултат на въпросниците надолу по веригата от страна на операторите бяха получени 13 отговора, само седем от тях бяха достатъчно пълни и предоставяха възможност за съдържателна оценка. Бяха извършени две проверки на място, обхващащи разработване на фотоволтаичен проект и инсталации. При анализа на отговорите на въпросника, получени от 36-те съдействащи несвързани вносители, се оказа, че известен брой от тях могат в действителност да бъдат квалифицирани като оператори надолу по веригата, като тяхната основна дейност е инсталацията. Този въпрос ще бъде предмет на допълнително проучване в по-нататъшния ход на разследването.
(242)
Като цяло процентът на дейност на операторите надолу по веригата по отношение на разследвания продукт е различен в рамките на цялостната им дейност. През РП той представлява средно 41 %. Рентабилността на съдействащите оператори, свързана с разследвания продукт, е била средно с около 11 %, през Р. По отношение на работните места седемте съдействащи оператори надолу по веригата са осигурявали работа на около 550 души по време на РП.
(243)
Беше изказано твърдението, че антидъмпинговите мерки не са в интерес на Съюза, тъй като ще повишат цената на модулите, като по този начин ще разубедят крайните ползватели/потребители да правят инсталации. Следователно операторите надолу по веригата биха имали далеч по-малко поръчки и ще трябва да намалят дейността си. Тази оценка беше основана на проучване на Prognos относно възможната загуба на работни места, предоставено в хода на разследването. Проучването предвижда, че голяма част от работните места на пазара на фотоволтаични продукти на Съюза ще се окажат в опасност, ако бъдат въведени мита. Проучването използва приблизителна оценка на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия (EPIA), според която общият брой на преките работни места, съществуващи през 2011 г. на всички етапи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти, включително производители, вносители и оператори на Съюза нагоре и надолу по веригата, е 265 000. Вземайки за отправна точка приблизителната оценка за 2011 г. на общите преки работни места във фотоволтаичния сектор, проучването на Prognos заключи, че от общо 265 000 работни места до 242 000 от тях ще бъдат загубени в срок от три години, в зависимост от нивото на митата. Твърди се, че повечето от загубите на работни места ще бъдат отчетени на пазара надолу по веригата, в който според Prognos през 2011 г. са работили около 220 000 души.
(244)
Разследването не потвърди сценария по-горе и посочи значително по-нисък брой преки работни места, съществуващи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти през 2011 г., по време на РП и през 2012 г.
(245)
Като начало в разследването се изказва съмнение относно точността на общия брой преки работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислени според оценката на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия. По-специално по време на посещението за проверка в EPIA се оказа, че основните данни, довели до заключението, че работните места са 265 000, са неточни и не позволяват да се стигне до това заключение. Всъщност получената по време на посещението за проверка информация показва, че броят на директните работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислен за 2011 г., вероятно съдържа граница на грешката до 20 %. В допълнение оценката включва заетостта в други европейски държави извън Европейския съюз, както и заетостта, свързана с тънкослойните продукти, които попадат извън обхвата на настоящото разследване.
(246)
Въпреки тези съмнения, дори ако първоначалната оценка на броя на работните места бъде използвана за анализ на въздействието относно мерките, трябва да бъдат направени следните забележки. Оценката включва европейските работни места във фотоволтаичната индустрия през 2011 г., които са съотнесени с много голям брой фотоволтаични инсталации в ЕС през въпросната година (около 20 GW). Разумно е да се приеме, че с оглед намаляването на инсталациите, които възлизат на около 17,5 GW през РП и на 15 GW през 2012 г., конкретно броят на работните места, бидейки пряко свързан с равнището на инсталациите, съответно е намалял. За тази цел в някои общодостъпни специализирани печатни издания се посочва, че в най-големия национален пазар, Германия, между 2011 г. и 2012 г. заетостта във фотоволтаичния сектор е намаляла от 128 000 на 100 000, включително работните места при производителите. Освен това разследването изрази сериозни съмнения за това, дали цифрата включва само работни места на пълно работно време, отнасящи се единствено до фотоволтаичната индустрия. За тази цел при разследването бе установено, че особено в пазара надолу по веригата (инсталации) фотоволтаичната дейност обикновено е само част от много по-широка стопанска дейност, основната част от която са отоплителни или електрически инсталации, водопроводни инсталации и др.
(247)
С оглед на горепосоченото е вероятно налагането на мерки да доведе до увеличение на цените на разследвания продукт в Съюза, като това евентуално ще предизвика намаляването на броя на фотоволтаичните инсталации в краткосрочен план. Въпреки това работните места в тази част от пазара могат да бъдат негативно засегнати само в ограничена степен поради следното. Първо, дейността, свързана с фотоволтаичните продукти, поне за някои от монтажниците представлява само част от търговската им дейност и при това е със сезонен характер. Поради това монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности в ситуация на намалено търсене на фотоволтаични инсталации. Тъй като енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност са цели на равнището на ЕС, правно обвързващи за държавите членки, трябва да се очаква, че намаленото търсене на слънчеви инсталации ще доведат до повишено търсене на други форми на електрическа енергия от възобновяеми източници и енергийна ефективност. Много от заетите лица в сектора надолу по веригата вероятно притежават необходимите умения, за да се възползват от увеличеното търсене в тези свързани сектори. Второ, с оглед на съществуващите ползи на пазара надолу по веригата (вж. съображение 242 по-горе) монтажниците следва да са в състояние да поемат част от увеличението на цените, като по този начин се ограничи въздействието върху крайните цени и търсенето на фотоволтаични инсталации.
(248)
Независимо от налагането на мита, някои общественодостъпни прогнози относно търсенето на фотоволтаични инсталации прогнозират свиване на търсенето през 2013 г., с инсталации между 9,8 GW и 16,5 GW годишно през 2013 г., което при всички случаи би имало отрицателно въздействие върху броя на работните места в пазара надолу по веригата.
(249)
На последно място бе отбелязано, че е било вероятно това увеличение на цените на фотоволтаичните продукти да се случи при всички случаи, тъй като производството на КНР, което снабдява пазара на Съюза, очевидно води до големи загуби, а подобна ситуация е в разрез с устойчивото развитие.
(250)
С оглед на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху операторите надолу по веригата ще бъде до известна степен отрицателно в краткосрочен план, с оглед на по-голямото свиване в областта на инсталациите, отколкото в алтернативен сценарий без мита, прогнозиран от някои от големите изследователски центрове, и дотолкова, доколкото митото не може да се поеме от операторите надолу по веригата. Въпреки възможното намаление в търсенето на фотоволтаични инсталации, монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности, свързани с други екологосъобразни енергийни източници или пък с основната стопанска дейност на монтажниците, спомената по-горе.
6. Интерес на крайните ползватели (потребителите)
(251)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните ползватели, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили становища. В такъв случай се вземат предвид два типа крайни ползватели: потребителите (домакинствата) и други крайни ползватели (напр. институции, дружества). Разследването показа, че само около една четвърт от съществуващите фотоволтаични инсталации в Съюза (т.нар. „покривни“ или „по-малки инсталации“) са били поръчани от потребителите. Другите инсталации (монтирани на земята, промишлени и търговски в много по-широк мащаб) са били поръчани от други крайни ползватели.
(252)
Няколко страни заявиха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мита, потребителите ще пострадат от увеличение на цените на фотоволтаичните модули. Макар и да може да се очаква цените на фотоволтаичните модули на пазара на ЕС да се повишат донякъде в резултат на митата, вероятно е потребителите и други крайни ползватели да бъдат засегнати от това само в известна степен, тъй като разследването показа, че цената на модул представлява до 50 % от общите разходи за фотоволтаична инсталация. С оглед на маржовете на печалба на лицата, разработващи проекти, и на специалистите по инсталиране е разумно да се приеме, че евентуалното увеличение на цената на модули за потребителя може да бъде поне частично неутрализирано и поради това въздействието му да бъде смекчено. Въз основа на наличните доказателства се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат поне отчасти от веригата за доставки и следователно не е задължително да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(253)
Следва да се отбележи също, че ако не бъдат наложени мита, вероятното прекратяване на дейността на промишлеността на Съюза би могло да остави на потребителите само един източник на доставка на модули в бъдеще. При този сценарий производителите износители от КНР ще бъдат в състояние да увеличат още повече своята много силна позиция на пазара, а това би могло също да доведе до повишаване на цените в краткосрочен и средносрочен план в ущърб на потребителите/крайните ползватели. Във всеки случай, както беше посочено по-горе, вероятно е увеличението на цените да се случи така или иначе с оглед на факта, че производството от КНР е на загуби.
(254)
Въз основа на изложеното по-горе временно беше прието заключението, че налагането на мерки би имало като цяло ограничено въздействие върху потребителите и други крайни ползватели. Както се посочва в съображение 182 по-горе, това положение е независимо от ролята на националните схеми за насърчаване на търсенето на фотоволтаични инсталации. Ако националните схеми за подпомагане са адаптирани към по-високите цени на слънчевите панели (посредством по-високи преференциални цени), отражението върху потребителите може да бъде равно на нула.
7. Други аргументи
(255)
Някои страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на ЕС в необходимите количества и поради това, ако се наложат антидъмпингови мита, е налице сериозен риск от недостиг в ЕС, което може да доведе до по-нататъшно увеличение на цените на разглеждания продукт.
(256)
Разследването установи, че този аргумент е неоснователен. Промишлеността на Съюза не използва в достатъчна степен производствения си капацитет от 2009 г. насам. През РП степента на използване на производствения капацитет на Съюза за модули е била 41 %, с допълнителен свободен капацитет от около 5,7 GW; тази за елементи е била 63 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,2 GW, а тази за полупроводникови пластини - 55 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,6 GW. Поради това, благодарение на свободния капацитет, промишлеността на Съюза би била в състояние в краткосрочен план да се конкурира за допълнителна част от пазара. Също и в средносрочен план е разумно да се приеме, че промишлеността на Съюза ще разшири своя производствен капацитет, за да може да се постигнат по-големи икономии от мащаба и да се даде възможност за по-нататъшни намаления на цените. Освен това по света съществуват и други източници на доставки, които присъстват на пазара на Съюза и които ще са в състояние да се конкурират на този пазар в случай на намаляване на вноса на китайски продукти. Разследването разкри, че съществуващият свободен капацитет от некитайска продукция извън ЕС през РП е бил 5,6 GW за модули, 6 GW за елементи и 6 GW за полупроводникови пластини. Поради това се стигна до заключението, че общият свободен капацитет на ЕС и на трети производители извън ЕС е достатъчен, за да компенсира в краткосрочен план потенциалното намаление на вноса от Китай, с оглед на търсенето на фотоволтаични инсталации в ЕС за 2013 г. (между 9,8 и 16,5 GW) и за 2014 г. (9 и 17,1 GW), прогнозирано от главни изследователски центрове, като EPIA.
(257)
Някои страни заявиха също, че налагането на антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт ще навреди на развитието на пазара на фотоволтаични продукти в Европа и поради това целите на програмата на ЕС за 2020 г. относно енергията от възобновяеми източници и намаляване на емисиите на парникови газове в ЕС няма да бъдат постигнати.
(258)
Като начало, целите за 2020 г. не зависят изключително от слънчевата енергия. Също толкова важни са други екологични енергии като: вятър, биомаса, водна енергия и др., Тъй като в целите за 2020 г. не е определен конкретен процент, който да се отнася към слънчевата енергия, не се очаква леко занижения брой на фотоволтаичните инсталации да повиши цялостните разходи за програмата за 2020 г. Освен това цената на слънчевите панели е само един от многото фактори, които са от жизненоважно значение за развитието на фотоволтаичната индустрия в Европа. Също толкова важни са: благоприятна правна и финансова рамка на европейско и национално равнище, подобрен достъп до финансирането на проекти, свързани с възобновяеми източници на енергия, и инвестиране в научноизследователска и развойна дейност. Колкото до финансирането на инвестициите в слънчевата енергия, налагането на мита ще подобри състоянието на промишлеността на Съюза и на фотоволтаичния сектор като цяло. В резултат на това то също така вероятно ще подобри достъпа до капитал както за промишлеността на Съюза, така и за инвеститорите във фотоволтаичния сектор. В заключение се припомня, че целта на митата не е китайският внос да се премахне, а да се възстанови лоялната конкуренция. Ако цената на разглеждания продукт се повиши, данните за печалбите, реализирани на пазара надолу по веригата, позволяват да се допусне, че нарастването на цените ще бъде отчасти компенсирано от операторите на пазара надолу по веригата. Поради това цената на модулите не следва да се повиши значително за крайните ползватели/потребителите и търсенето на слънчеви инсталации може да се задържи в прогнозирания обхват.
(259)
Въз основа на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително неблагоприятно отражение върху другите политики на ЕС.
8. Заключение относно интереса на Съюза
(260)
Общите положителни ефекти за промишлеността на Съюза надвишават възможното неблагоприятно въздействие върху други оператори на пазара за фотоволтаични продукти, включително потребителите и други крайни ползватели.
(261)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват убедителни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(262)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Степен на отстраняване на вредата
(263)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(264)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, бе взето под внимание това, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от тази промишленост при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 10 % от оборота, въз основа на предоставената в жалбата информация, би могъл да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на дъмпинг, нанасящ вреда.
(265)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 10 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(266)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(267)
В светлината на изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент бе счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от КНР на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито.
(268)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, съответно включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(269)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(270)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Ставка на митото
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Други съдействащи дружества (приложение)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Всички други дружества
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Посочените по-горе антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(272)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(273)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(274)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(275)
Както беше посочено в раздел 5 от известието за започване на процедурата, Комисията е в процес на определяне на това, дали целият внос на разглеждания продукт от КНР може да се счита за продукт с произход от КНР. По-специално това е важно в случай на модули, които могат да съдържат компоненти и части с произход от различни държави. Съгласно член 1, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, държавата на износ на дъмпинговия продукт може да бъде междинна държава. Следва също така да се отбележи, че жалбата се отнася до внос от КНР, без в нея да се уточнява произходът на този внос. И на последно място, антидъмпинговото разследване и разследването за изравнителни мерки, проведени от САЩ във връзка със същия продукт, внесен от КНР, разкриха сложността на операциите по производство и комплектуване, които водят до определяне на страната на произход (9). В контекста на тези съображения и без да се засяга заключението, което ще бъде постигнато по тези въпроси на окончателния етап, се счете за целесъобразно временните мерки да обхващат разследвания продукт с произход или изпратен от КНР, освен ако продуктът е под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
(276)
Както беше посочено по-горе в съображение 3, Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход и изпратен от КНР подлежи на регистрационен режим в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2013. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност („основен антисубсидиен регламент“) (10).
(277)
Що се отнася до сегашното антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(278)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване, започнато от Комисията съгласно член 10 от основния антисубсидиен регламент с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 8 ноември 2012 г. (11), регистрацията на вноса в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(279)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(280)
Предвид на изключителните обстоятелства в настоящата процедура, а именно, че тя касае продукт, чийто пазар изисква стабилност на доставките в краткосрочен план, се счита за целесъобразно временните антидъмпингови мерки да се въведат постепенно. По-конкретно, тъй като промишлеността на Съюза понесе вреда в резултат на нелоялните търговски практики от съответната държава през РП, производителите от Съюза не могат веднага да предложат необходимите количества, ако нивата на внос се понижат вследствие на мерките.Постепенното въвеждане на антидъмпинговото мито ще даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи предлагането в краткосрочен план. Освен това, като се предостави достатъчно време на промишлеността на Съюза да повиши производството си, наличните количества на разглеждания продукт ще останат на разумни нива и така ще се отговори на търсенето. По тази причина се счита за целесъобразно митото да се въведе на два етапа.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(281)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 и 8541409039), с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако те са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните продуктови видове са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни фотоволтаични продукти;
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
i)
от влизането в сила на настоящия регламент до 5 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Всички дружества
11,8 %
ii)
от 6 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Дружества, посочени в приложението
47,6 %
Всички други дружества
67,9 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Регламент (ЕС) № 182/2013 се изменя, както следва:
1.
Вмъкват се ново заглавие Ж и ново съображение 22:
„Ж. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРАЦИОННИЯ РЕЖИМ ЗА ЦЕЛИТЕ НА ЗАЩИТА СРЕЩУ ДЪМПИНГОВ ВНОС
(22)
От 6 юни 2013 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос.“
2.
В член 1, параграф 1 думите „член 14, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 и“ се заличават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 юни 2013 година.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 513/2013
tal-4 ta’ Ġunju 2013
li jimponi dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ moduli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u l-komponenti ewlenin (jiġifieri ċ-ċelloli u l-wejfers) li joriġinaw jew li jiġu kkonsenjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u li jemenda r-Regolament (UE) Nru 182/2013 li jagħmel dawn l-importazzjonijiet li joriġinaw fi jew li huma kkonsenjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina soġġetti għar-reġistrazzjoni
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 u 14(5) tiegħu,
Wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Tnedija
(1)
Fis-6 ta’ Settembru 2012, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”), permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“in-Notifika ta’ Bidu”), ħabbret il-bidu ta’ proċediment anti-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni Ewropea (l-Unjoni) ta’ moduli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u l-komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli u wejfers) li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ” jew “il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
L-investigazzjoni nbdiet wara lment imressaq fil-25 ta’ Lulju 2012 minn EU ProSun (“l-ilmentatur”) f’isem produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ moduli fotovoltajċi (“PV”) bis-silikon kristallin u l-komponenti ewlenin. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-imsemmi prodott u tad-dannu materjali li jirriżulta minnu, li tqies bħala suffiċjenti biex jiġġustifika l-bidu ta’ investigazzjoni.
2. Reġistrazzjoni
(3)
Wara talba mill-ilmentatur appoġġata bl-evidenza meħtieġa, il-Kummissjoni fl-1 ta’ Marzu 2013 adottat ir-Regolament (UE) Nru 182/2013 (3) li jagħmel l-importazzjonijiet ta’ moduli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u l-komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli u wejfers) li joriġinaw fi jew li huma kkonsenjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina soġġetti għar-reġistrazzjoni mis-6 ta’ Marzu 2013.
3. Partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(4)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment dwar il-bidu tal-investigazzjoni lill-ilmentatur, lil produtturi oħra magħrufin tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa, lill-awtoritajiet tar-RPĊ u lill-importaturi magħrufa. Il-Kummissjoni avżat ukoll lill-produtturi fl-Istati Uniti tal-Amerka li kienet prevista bħala pajjiż analogu possibbli.
(5)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu taż-żmien stipulat fin-Notifika ta’ Bidu. Il-partijiet interessati kollha li talbu dan, u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(6)
Minħabba n-numru kbir ta’ produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, l-importaturi mhux relatati u l-produtturi tal-Unjoni involuti fl-investigazzjoni u sabiex l-investigazzjoni titlesta fil-limiti taż-żmien statutorji, fin-Notifika ta’ Bidu l-Kummissjoni ħabbret li kienet iddeċidiet li tillimita għal numru raġonevoli l-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, l-importaturi mhux relatati u l-produtturi tal-Unjoni li kienu ser jiġu investigati billi tagħżel kampjun skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku (dan il-proċess jissejjaħ ukoll “kampjunar”).
(a) Kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni
(7)
Fin-Notifika ta’ Bidu l-Kummissjoni ħabbret li kienet għażlet provviżorjament kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni. Il-produtturi kollha magħrufin tal-Unjoni u l-assoċjazzjoni tal-produtturi magħrufa ġew infurmati dwar l-għażla tal-kampjun provviżorju ta’ produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun provviżorju kien jikkonsisti minn disa’ produtturi tal-Unjoni minn fost il-madwar 220 produttur tal-Unjoni li kienu magħrufa qabel il-bidu tal-investigazzjoni li jipproduċu l-prodott simili (ara l-premessa (26) aktar ’l isfel), magħżula fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv tal-produzzjoni, meta jitqiesu l-volum tal-bejgħ u l-pożizzjoni ġeografika li setgħet raġonevolment tiġi investigata fiż-żmien disponibbli. Kien assigurat li l-kampjun ikopri kemm produtturi tal-Unjoni integrati vertikalment kif ukoll produtturi tal-Unjoni mhux integrati. Il-partijiet interessati kienu mistiedna wkoll jesprimu l-fehmiet tagħhom dwar il-kampjun provviżorju. Numru ta’ partijiet interessati kkummentaw dwar il-kampjun provviżorju u parti waħda talbet smigħ mal-Uffiċjal tas-Seduta.
(8)
Diversi partijiet interessati qajmu l-oġġezzjonijiet li ġejjin rigward il-kampjun provviżorju ta’ produtturi tal-Unjoni:
(i)
Xi partijiet sostnew li l-informazzjoni limitata pprovduta fir-rigward tal-kampjun magħżul b’mod provviżorju ma kinitx suffiċjenti u ma kinitx tippermettilhom li jagħmlu kummenti siewja dwar il-kampjun propost. B’mod partikolari, huma kkritikaw il-fatt li l-identità tal-produtturi tal-Unjoni nżammet kunfidenzjali u talbu li għandhom jiġu żvelati l-Istati Membri fejn kienu jinsabu l-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, kif ukoll is-sehem tal-produzzjoni tal-produtturi magħżula tal-Unjoni fil-volum totali tal-produzzjoni ta’ moduli fotovoltajċi, ċelloli u wejfers u l-perċentwal tal-produzzjoni u l-bejgħ rappreżentat mill-kumpaniji fil-kampjun b’mod individwali u mill-kampjun kollu kemm hu.
(ii)
Il-metodu użat għall-għażla tal-kampjun ġie kkontestat fuq il-bażi li “iħawwad tliet passi differenti”, jiġifieri l-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni, id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-kampjunar. Għalhekk, ġie sostnut li ma kienx ċar jekk l-industrija tal-Unjoni kinitx diġà definita fil-mument tal-għażla tal-kampjun, u għalhekk jekk il-kampjun setax jitqies bħala rappreżentattiv. Mingħajr definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni fl-istadju tal-kampjunar, il-partijiet interessati ma setgħux jivverifikaw jekk il-kampjun provviżorju kienx rappreżentattiv, u għalhekk jekk fuq il-bażi tal-kampjun, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni kif definit fil-premessa (19) aktar ’l isfel setgħetx tiġi vvalutata b’mod korrett. Barra minn hekk, ġie sostnut li ma kienx xieraq li l-kampjun provviżorju jintgħażel fuq il-bażi tat-tweġibiet tal-produtturi tal-Unjoni għall-eżami tal-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni.
(iii)
Ġie sostnut ukoll li l-kampjun provviżorju ġie magħżul sempliċement fuq il-bażi tal-kumpaniji li esprimew l-appoġġ tagħhom għall-investigazzjoni preżenti.
(iv)
Waħda mill-partijiet sostniet li billi l-kumpaniji integrati vertikalment huma inklużi fil-kampjun provviżorju, il-volum tal-produzzjoni tal-wejfers u ċ-ċelloli jista’ jkun magħdud darbtejn jew tliet darbiet, li jixħet dubji dwar ir-rappreżentattività globali tal-kampjun. Ġie mitlub li għall-produtturi integrati vertikalment għandu jingħadd biss il-volum tal-produzzjoni tal-moduli, iżda mhux il-volum taċ-ċelloli u l-wejfers.
(v)
L-istess parti allegat li d-dejta li fuqha kienet ibbażata l-għażla tal-kampjun kienet mill-anqas parzjalment mhux affidabbli u dan jista’ jkollu impatt fuq ir-rappreżentattività tal-kampjun provviżorju kollu kemm hu.
(vi)
Waħda mill-partijiet ipprovdiet lista li allegatament tinkludi madwar 150 produttur addizzjonali tal-prodott simili tal-Unjoni, fejn sostniet li dawn messhom ġew ikkunsidrati għall-finijiet tal-għażla ta’ kampjun tal-produtturi tal-Unjoni.
(9)
L-argumenti mqajma mill-partijiet kienu indirizzati kif ġej:
(i)
Il-produtturi tal-Unjoni talbu li l-ismijiet tagħhom jinżammu kunfidenzjali minħabba r-riskju ta’ ritaljazzjoni. Fil-fatt kien hemm theddidiet reali kontra l-produtturi tal-Unjoni li ssirilhom ħsara lin-negozju tagħhom kemm fl-Unjoni kif ukoll barra minnha. Il-Kummissjoni ħasset li dawn it-talbiet kienu ssostanzjati b’mod suffiċjenti sabiex jintlaqgħu. L-iżvelar tal-pożizzjoni jew tas-sehem fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-produtturi individwali tal-Unjoni magħżula fil-kampjun seta’ faċilment jikxef l-identità tal-produttur ikkonċernat u t-talbiet f’dan ir-rigward kellhom jiġu rifjutati.
(ii)
Il-Kummissjoni “ma ħawditx” l-istabbiliment tal-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni, l-istabbiliment tal-industrija tal-Unjoni u l-għażla tal-kampjun provviżorju billi dawn il-passi baqgħu indipendenti minn xulxin u ttieħdet deċiżjoni dwarhom separatament. Ma ntweriex safejn l-użu tad-dejta dwar il-produzzjoni u l-bejgħ mogħtija mill-produtturi tal-Unjoni fil-kuntest tal-eżami tal-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni kien affettwa r-rappreżentattività tal-kampjun. Fil-bidu l-industrija tal-Unjoni fil-fatt kienet ġiet definita b’mod provviżorju. L-informazzjoni kollha disponibbli rigward il-produtturi tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta fl-ilment u d-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni u partijiet oħra qabel il-bidu tal-investigazzjoni, intużat sabiex tiġi stabbilita b’mod provviżorju l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-perjodu tal-investigazzjoni, kif definit fil-premessa (19) aktar ’l isfel.
(iii)
Il-produtturi kollha tal-Unjoni li wieġbu l-mistoqsijiet relatati mal-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni kienu kkunsidrati għall-kampjun, irrispettivament minn jekk kinux jappoġġjaw, jopponu jew ma esprimew l-ebda opinjoni dwar l-investigazzjoni; din l-affermazzjoni għalhekk kienet rifjutata.
(iv)
Il-kwistjoni tal-għadd doppju/triplu ġiet ikkunsidrata meta ntgħażel il-kampjun provviżorju. Deher li l-esklużjoni tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-wejfers u ċ-ċelloli tal-produtturi tal-Unjoni integrati vertikalment ma tikkunsidrax dik il-parti tal-produzzjoni tal-wejfers u ċ-ċelloli mibjugħa fis-suq ħieles. Għalhekk tqies li l-esklużjoni tal-bejgħ tal-wejfers u ċ-ċelloli mill-volum totali tal-produzzjoni mhux neċessarjament twassal għal kampjun aktar rappreżentattiv. Barra minn hekk, ir-rappreżentattività tal-kampjun ġiet stabbilita mhux biss fuq il-bażi tal-volum tal-produzzjoni iżda wkoll fuq il-bażi tal-firxa ġeografika u rappreżentanza bilanċjata ta’ produtturi integrati vertikalment u produtturi mhux integrati. Ir-rappreżentattività relattiva tal-volum tal-produzzjoni ġiet ikkalkulata fil-livell ta’ kull tip tal-prodott simili. Fuq din il-bażi, kien ikkunsidrat li l-metodoloġija għall-għażla tal-kampjun provviżorju kienet raġonevoli u l-kampjun għalhekk huwa meqjus bħala rappreżentattiv għall-industrija tal-Unjoni tal-prodott li qiegħed jiġi investigat kollha kemm hi. Għalhekk, dan l-argument ġie rifjutat.
(v)
Rigward l-affidabbiltà tad-dejta, il-kampjun intgħażel fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli fil-mument tal-għażla tal-kampjun kif previst fl-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku. Fir-rigward tal-affidabbiltà tal-dejta użata b’appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni, l-investigazzjoni ma sabet l-ebda evidenza li d-dejta miġbura qabel il-bidu kienet defiċjenti b’mod sinifikanti. Għalhekk, wieħed jista’ jassumi b’mod raġonevoli li l-bażi li fuqha ntgħażel il-kampjun provviżorju kienet affidabbli b’mod suffiċjenti. Għalhekk, din l-affermazzjoni kienet rifjutata.
(vi)
Dwar il-lista ta’ madwar 150 produttur addizzjonali tal-Unjoni, għandu jiġi nnotat li din l-informazzjoni ġiet ippreżentata ħafna wara d-data tal-għeluq stabbilita għall-partijiet interessati sabiex jikkummentaw dwar l-għażla tal-kampjun provviżorju u għall-produtturi tal-Unjoni sabiex jippreżentaw ruħhom u jitolbu li jiġu inklużi fil-kampjun. Barra minn hekk, madwar 30 mill-produtturi tal-Unjoni inklużi f’din il-lista kienu magħrufa mill-Kummissjoni fiż-żmien tal-għażla tal-kampjun. Barra dan, il-produtturi kollha tal-Unjoni li ppreżentaw irwieħhom wara l-pubblikazzjoni tan-Notifika ta’ Bidu ġew ikkunsidrati meta ntgħażel il-kampjun. Fuq din il-bażi, ir-rappreżentattività tal-kampjun ma kinitx affettwata. Għalhekk, din l-affermazzjoni kienet rifjutata.
(10)
Wara li waslu l-kummenti, il-kompożizzjoni tal-kampjun kienet riveduta fuq il-bażi li kien hemm indikazzjonijiet li waħda mill-kumpaniji magħżula ma kinitx tkun fil-pożizzjoni li tikkoopera b’mod sħiħ. Sabiex jinżamm il-livell ta’ rappreżentattività tal-kampjun ġie magħżul produttur ieħor tal-Unjoni. Dan il-kampjun rivedut għalhekk kien jikkonsisti minn għaxar kumpaniji, magħżula fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv għal kull livell tal-produzzjoni, billi tqiesu l-volum tal-bejgħ fis-suq tal-UE u l-pożizzjoni ġeografika li setgħu raġonevolment jiġu investigati fiż-żmien disponibbli. B’riżultat ta’ dan, il-kampjun rivedut tal-produtturi tal-Unjoni, imfisser bħala perċentwal mill-produzzjoni totali tal-Unjoni, kien jammonta għal bejn 18 % u 21 % għall-moduli, bejn 17 % u 24 % għaċ-ċelloli u bejn 28 % u 35 % għall-wejfers u kien ikopri produtturi integrati vertikalment u produtturi mhux integrati. Minħabba li perċentwal preċiż jagħmilha possibbli li jiġi kkalkulat il-volum tal-produzzjoni tal-produttur addizzjonali tal-Unjoni hawn fuq imsemmi u b’hekk tkun tista’ tiġi determinata l-identità tiegħu, ma setgħux jiġu żvelati tali perċentwali preċiżi.
(b) Kampjunar tal-importaturi mhux relatati
(11)
Minħabba n-numru potenzjalment kbir ta’ importaturi mhux relatati, in-Notifika ta’ Bidu kienet tipprevedi teħid ta’ kampjuni skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ teħid ta’ kampjuni u, jekk ikun il-każ, biex tagħżel kampjun, l-importaturi kollha ntalbu jippreżentaw irwieħhom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fin-Notifika ta’ Bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott taħt investigazzjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni, kif definit fil-premessa (19) aktar ’l isfel.
(12)
Mill-madwar 250 importatur mhux relatat ippreżentati mill-ilmentatur, li kkuntattjat il-Kummissjoni, sitta u tletin parti wieġbu għall-formola tal-kampjunar mehmuża man-Notifika ta’ Bidu, ħamsa u tletin għall-moduli, tweġiba waħda għaċ-ċelloli u l-ebda tweġiba għall-wejfers. Il-kampjun intgħażel skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku sabiex ikopri l-akbar volum rappreżentattiv ta’ importazzjonijiet li jista’ b’mod raġonevoli jiġi investigat fiż-żmien disponibbli. Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ tliet importaturi mhux relatati għall-moduli u wieħed għaċ-ċelloli. Wara l-kummenti li rċeviet, il-Kummissjoni ddeċidiet li tinkludi importatur mhux relatat ieħor għall-moduli fil-kampjun. Din il-kumpanija ppreżentat ruħha u argumentat li l-livell ta’ attività tagħha jiġġustifika l-inklużjoni tagħha fil-kampjun. Is-sottomissjoni inizjali tagħha għalhekk reġgħet ġiet eżaminata u deher li kien seħħ żball klerikali fir-rigward tal-volum tal-importazzjonijiet irrappurtat mill-importatur ikkonċernat. Għal dawn ir-raġunijiet, il-kumpanija inkwistjoni ġiet inkluża fil-kampjun tal-importaturi mhux relatati. Barra minn hekk, żewġ kumpaniji li inizjalment kienu magħżula fil-kampjun ma weġbux għall-kwestjonarju u għalhekk tqiesu li ma kinux qed jikkooperaw fl-investigazzjoni u ġew esklużi mill-kampjun tal-importaturi mhux relatati. Għalhekk, il-kampjun tal-importaturi mhux relatati kien jikkonsisti minn żewġ importaturi għall-moduli u importatur wieħed għaċ-ċelloli, li jirrappreżentaw madwar 2 %-5 % tal-importazzjonijiet totali mill-pajjiż ikkonċernat. Madankollu, wara li waslet t-tweġiba għall-kwestjonarju, deher evidenti li l-attività ewlenija ta’ tnejn mit-tliet importaturi kienet fil-fatt l-installazzjoni solari u mhux in-negozjar tal-prodott ikkonċernat. L-investigazzjoni żvelat li l-maġġoranza tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat jidħlu fis-suq tal-Unjoni permezz ta’ kumpaniji relatati mal-produtturi esportaturi fir-RPĊ jew permezz tal-installaturi jew l-iżviluppaturi ta’ proġetti. F’dawn iċ-ċirkustanzi, il-kampjun tqies provviżorjament bħala rappreżentattiv. Matul il-kors ta’ aktar investigazzjoni, madankollu, il-Kummissjoni se tikkuntattja importaturi mhux relatati oħra li kkooperaw sabiex tivverifika jekk dawn jikkwalifikawx bħala importaturi u biex tara jekk jistax jiżdied id-daqs tal-kampjun.
(c) Kampjunar tal-produtturi esportaturi
(13)
Minħabba n-numru li deher għoli ta’ produtturi esportaturi, fin-Notifika ta’ Bidu kien previst teħid ta’ kampjuni għall-istabbiliment tad-dumping, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ teħid ta’ kampjuni u, jekk ikun il-każ, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi kollha ntalbu jippreżentaw irwieħhom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fin-Notifika ta’ Bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott taħt investigazzjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni, kif definit fil-premessa (19) aktar ’l isfel. Ġew ikkonsultati wkoll l-awtoritajiet tal-pajjiż ikkonċernat.
(14)
Fl-eżerċizzju tal-kampjunar ippreżentaw irwieħhom 135 produttur esportatur Ċiniż (ħafna drabi gruppi ta’ diversi kumpaniji). Il-kumpaniji li kkooperaw jirrappreżentaw 80 % tal-valur totali tal-esportazzjonijiet Ċiniżi. Il-kampjun magħżul ta’ seba’ gruppi ta’ kumpaniji jikkonsisti mit-tliet esportaturi li kkooperaw bl-akbar volum ta’ esportazzjonijiet tal-moduli, iż-żewġ esportaturi li kkooperaw bl-akbar volum ta’ esportazzjonijiet taċ-ċelloli u ż-żewġ esportaturi li kkooperaw bl-akbar volum ta’ esportazzjonijiet tal-wejfers.
(d) Tweġibiet għall-kwestjonarji u verifiki
(15)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi Ċiniżi kollha inklużi fil-kampjun kif ukoll lill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, lill-importaturi mhux relatati inklużi fil-kampjun u l-operaturi upstream u downstream u l-assoċjazzjonijiet tagħhom li ppreżentaw irwieħhom fil-limiti taż-żmien stabbiliti fin-Notifika ta’ Bidu. Il-Kummissjoni kkuntattjat ukoll assoċjazzjoni tal-konsumaturi rappreżentattiva.
(16)
Waslu tweġibiet għall-kwestjonarji mingħand il-produtturi esportaturi Ċiniżi kollha inklużi fil-kampjun, mingħand il-produtturi tal-Unjoni kollha inklużi fil-kampjun, mingħand tliet importaturi tal-Unjoni mhux relatati inklużi fil-kampjun u wieħed u għoxrin operatur upstream u downstream u tlieta mill-assoċjazzjonijiet tagħhom.
(17)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset neċessarja għall-iskop ta’ stabbiliment provviżorju tad-dumping, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-(gruppi ta’) kumpaniji li ġejjin.
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-għaxar produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun
(b)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, RPĊ
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, RPĊ
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, RPĊ
-
JingAo Group, RPĊ
-
Jinzhou Yangguang Energy, RPĊ
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, RPĊ
-
Yingli Green Energy Holding Company, RPĊ
(c)
Importaturi relatati fl-Unjoni
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Munich, il-Ġermanja
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), l-Italja
-
Delta Energy Systems S.r.l., Rome, l-Italja
-
Sunways AG, Konstanz, il-Ġermanja
-
JA Solar GmbH, Munich, il-Ġermanja
(d)
Negozjanti/importaturi relatati barra mill-Unjoni
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, it-Tajwan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Ħong Kong SAR
-
Wealthy Rise International Ltd, Ħong Kong SAR
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, l-Isvizzera
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, l-Isvizzera
(e)
Importatur mhux relatat fl-Unjoni
-
IBC AG, Bad Staffelstein, il-Ġermanja
(f)
Operaturi Upstream
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, il-Ġermanja
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, il-Ġermanja
(g)
Operaturi Downstream
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, il-Ġermanja
-
ValSolar SL, Badajoz, Spanja
(h)
Assoċjazzjonijiet
-
EPIA, Brussels, il-Belġju
(18)
Fid-dawl tal-ħtieġa li jiġi stabbilit valur normali għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ f’każ li dawn ma jingħatawx MET, saret verifika biex jiġi stabbilit il-valur normali fuq il-bażi tad-dejta mill-Indja bħala pajjiż analogu, fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, l-Indja
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, l-Indja
4. Il-perjodu tal-investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(19)
L-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2011 sat-30 ta’ Ġunju 2012 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-2009 sal-aħħar tal-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(20)
Il-prodott ikkonċernat huwa moduli jew pannelli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u ċelloli u wejfers tat-tip użati fil-moduli jew il-pannelli fotovoltajċi bis-silikon kristallin, li joriġinaw jew li huma kkonsenjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom ħxuna li ma taqbiżx l-400 mikrometru. Dan il-prodott attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 u ex 8541 40 90 (“il-prodott ikkonċernat”).
(21)
It-tipi ta’ prodotti li ġejjin huma esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat:
-
ċarġers solari li jikkonsistu minn anqas minn sitt ċelloli, li jistgħu jinġarru u li jfornu l-elettriku lil apparat jew li jiċċarġjaw il-batteriji;
-
prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa;
-
prodotti fotovoltajċi bis-silikon kristallin li huma integrati b’mod permanenti fi prodotti elettriċi, fejn il-funzjoni tal-prodotti elettriċi ma tkunx il-ġenerazzjoni tal-enerġija, u fejn dawn il-prodotti elettriċi jikkunsmaw l-elettriku ġġenerat miċ-ċellola(i) fotovoltajka(ċi) integrati bis-silikon kristallin.
(22)
Il-moduli fotovoltajċi, iċ-ċelloli u l-wejfers jaqilbu d-dawl tax-xemx f’elettriku. Din il-konverżjoni ssir permezz ta’ ċelloli li jassorbu d-dawl u jaqilbuh f’elettriku permezz tas-silikon kristallin.
(23)
Il-wejfers huma l-ewwel pass fil-proċess tal-produzzjoni. Huma magħmula mis-silikon kristallin u huma l-komponent ewlieni għall-produzzjoni taċ-ċelloli.
(24)
Is-silikon kristallin l-ewwel irid jiġi mdewweb sabiex jinkisbu l-ingotti tas-silikon kristallin li jiġu mqattgħin f’wejfers. Il-wejfers jiġu ttrattati permezz ta’ sekwenza ta’ pproċessar tas-semikondutturi ta’ teknoloġija għolja sabiex jinħolqu ċelloli solari funzjonali. Iċ-ċelloli huma t-tieni pass fil-proċess tal-produzzjoni. Huma għandhom junction pożittiva-negattiva biex tiġbor u tittrażmetti l-elettriku li jiġi ġġenerat miċ-ċellola.
(25)
Il-moduli huma t-tielet pass fil-proċess tal-produzzjoni. Sabiex jiġu assemblati l-moduli, iċ-ċelloli jiġu stanjati flimkien b’wajers ċatti jew żagarelli tal-metall biex jipproduċu sensiela ta’ ċelloli. Dawn jiġu laminati bejn folji. Ġeneralment jintuża l-ħġieġ fuq u folja polimerika ta’ sostenn fil-qiegħ. Ġeneralment jinħolqu oqfsa biex jippermettu l-immuntar fil-post (eż. fuq il-bjut). Il-modulu jista’ jkun b’inverter jew mingħajru.
2. Il-prodott simili
(26)
L-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat u l-prodott magħmul u mibjugħ fis-suq domestiku tal-Indja, li serviet bħala pajjiż analogu sabiex jiġi stabbilit il-valur normali, kif ukoll il-prodott magħmul u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi finali bażiċi. Għalhekk qegħdin jitqiesu b’mod provviżorju bħala simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. Affermazzjonijiet rigward il-firxa tal-prodott
(i) Il-karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-użi finali
(27)
Diversi partijiet interessati sostnew li l-investigazzjoni ma tistax tkopri tliet prodotti b’karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi differenti, u għalhekk il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom ikunu soġġetti għal tliet investigazzjonijiet separati. Barra minn hekk, huma sostnew li mhux ċar jekk l-investigazzjoni tkoprix prodott wieħed jew tliet prodotti separati u għalhekk ma għandhomx opportunità sħiħa biex jiddefendu l-interessi tagħhom. Kienet mitluba wkoll l-esklużjoni tal-wejfers mill-investigazzjoni bħala alternattiva jekk ma jkunux esklużi l-monowejfers (ara l-premessi (42) sa (44) aktar ’l isfel).
(28)
Il-produzzjoni tal-wejfers, iċ-ċelloli u l-moduli huwa proċess wieħed ta’ produzzjoni b’passi differenti fil-produzzjoni. Il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers jistabbilixxu flimkien il-karatteristiċi tal-prodott lest (jiġifieri l-moduli). L-investigazzjoni wriet li l-produzzjoni tal-wejfers u ċ-ċelloli hija ddedikata direttament u esklussivament għall-produzzjoni tal-moduli; il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi (determinati mill-materja prima użata) u għandhom l-istess użi finali bażiċi, jiġifieri jinbiegħu biex jiġu integrati f’sistemi solari fotovoltajċi. Il-prestazzjoni tal-moduli hija marbuta direttament mal-prestazzjoni tal-wejfers u ċ-ċelloli.
(29)
In-Notifika ta’ Bidu tal-investigazzjoni esprimiet b’mod ċar li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers jikkostitwixxu l-prodott li qed jiġi investigat. Il-partijiet interessati għalhekk kellhom l-opportunità sħiħa li jiddefendu l-interessi tagħhom abbażi tal-prodott ikkonċernat kif definit. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti kienu rifjutati.
(ii) Nomenklatura differenti
(30)
Ġie sostnut ukoll li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers ma setgħux jitqiesu bħala prodott wieħed billi huma għandhom diversi kodiċijiet tan-NM differenti bi tmien ċifri, subintestatura b’sitt ċifri, intestatura HS b’erba’ ċifri u livelli ta’ kapitoli b’żewġ ċifri, u jinsabu wkoll f’sezzjonijiet differenti tan-Nomenklatura HS. Bħala tali, dan l-argument huwa irrelevanti sabiex tiġi determinata l-firxa tal-prodott ta’ investigazzjoni anti-dumping li hija bbażata fuq il-karatteristiċi fiżiċi tal-prodott ikkonċernat.
(iii) Valur miżjud taċ-ċelloli
(31)
Diversi partijiet sostnew li l-valur miżjud fil-proċess ta’ konverżjoni taċ-ċelloli jammonta għall-akbar parti mill-valur ta’ modulu u għalhekk iċ-ċelloli jridu jitqiesu bħala prodott separat.
(32)
L-investigazzjoni żvelat li l-produzzjoni taċ-ċelloli hija l-aktar parti teknoloġikament sofistikata fil-proċess tal-produzzjoni. Madankollu, hija wriet ukoll li t-tliet stadji tal-ipproċessar huma marbutin ma’ xulxin u l-valur miżjud mhuwiex ikkonċentrat fi stadju partikolari tal-proċess tal-produzzjoni iżda huwa mifrux fuq il-proċess sħiħ tal-produzzjoni. Minħabba f’hekk, dan l-argument kien rifjutat.
(iv) Swieq ta’ negozjanti separati
(33)
Xi partijiet interessati sostnew li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom swieq ta’ negozjanti separati u għalhekk għandhom jiġu ttrattati bħala prodotti differenti li jista’ jintwera wkoll mill-fatt li numru kbir ta’ produtturi mhumiex integrati vertikalment.
(34)
Il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers ma jistgħux jitqiesu bħala prodotti separati li l-prezzijiet tagħhom ivarjaw biss skont il-fatturi tas-suq. Fil-fatt il-prezzijiet tagħhom huma interkonnessi b’mod strett u affettwati mill-prezz tal-polisilikon. Bl-istess mod, kif ġie spjegat fil-premessi (23) sa (25) aktar ’il fuq, il-prodott ikkonċernat isir fi proċess wieħed tal-produzzjoni bi stadji differenti. Il-fatt li xi produtturi mhumiex integrati vertikalment huwa dovut biss għal deċiżjoni tan-negozju u l-ekonomiji ta’ skala u ma jdawwarx din il-konklużjoni. Għal dawn ir-raġunijiet, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(v) L-użu finali u l-interskambjalità
(35)
Diversi partijiet interessati sostnew li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers iridu jiġu ttrattati bħala prodotti differenti minħabba li għandhom użi finali differenti u ma kinux interskambjabbli.
(36)
Kif issemma aktar ’il fuq, l-investigazzjoni wriet li l-proċess tal-produzzjoni tal-wejfers-ċelloli-moduli huwa proċess ta’ produzzjoni wieħed u għalhekk il-kwistjoni tal-interskambjalità bejn l-istadji differenti ta’ proċess uniku tal-produzzjoni ma tapplikax. Barra minn hekk, il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom l-istess użu finali, jiġifieri dak li jaqilbu d-dawl tax-xemx f’elettriku u għalhekk ma jistgħux jintużaw f’applikazzjonijiet oħra.
(vi) Kanali ta’ distribuzzjoni
(37)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers ma jużawx l-istess kanali ta’ distribuzzjoni u għalhekk m’għandhomx jitqiesu bħala prodott wieħed. L-investigazzjoni wriet li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers jistgħu jiġu distribwiti fi ħdan kanali ta’ distribuzzjoni differenti jew simili. Madankollu l-kriterji prinċipali għad-definizzjoni ta’ prodott uniku huma l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-użi finali. Fid-dawl tal-premessi (27) sa (29) aktar ’il fuq, għalhekk ġie konkluż li l-kanali ta’ distribuzzjoni differenti mhumiex ikkunsidrati bħala element determinanti. L-argument għalhekk għandu jiġi rifjutat.
(vii) Perċezzjoni tal-konsumaturi
(38)
Ġie sostnut li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers ivarjaw b’mod sostanzjali f’termini tal-perċezzjoni tal-konsumaturi u għalhekk ma għandhomx jitqiesu bħala prodott uniku.
(39)
Bl-istess mod bħal hawn fuq, il-kriterji prinċipali għad-definizzjoni ta’ prodott uniku huma l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-użi finali. Fid-dawl tal-premessi (27) sa (29) aktar ’il fuq, għalhekk ġie konkluż li l-perċezzjoni differenti tal-konsumaturi mhijiex ikkunsidrata bħala element determinanti. Għalhekk l-argument għandu jiġi rifjutat.
(viii) Prodotti tat-tertuqa rqiqa
(40)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li l-prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa għandhom jiġu inklużi fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, fuq l-argument li dawn għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi finali bażiċi.
(41)
Il-prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa huma esklużi b’mod ċar mid-definizzjoni tal-prodott, ara l-premessa (21) aktar ’il fuq. Fil-fatt il-prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa għandhom karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi differenti meta mqabbla mal-prodott ikkonċernat. Huma jsiru bi proċess ta’ produzzjoni differenti u mhux mis-silikon kristallin li huwa l-materja prima sabiex jiġu prodotti l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers. Huma għandhom effiċjenza ta’ konverżjoni aktar baxxa u għalhekk mhumiex adatti għall-istess tipi ta’ applikazzjonijiet minn dawk tal-prodott ikkonċernat. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti kellhom jiġu rifjutati.
(ix) Esklużjoni tal-monowejfers
(42)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li l-monowejfers għandhom jiġu esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, billi dawn għandhom karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi differenti mill-multiwejfers. Ġie sostnut li dawn huma differenti fl-istruttura tal-kristalli, fil-forma u fl-aspett. Barra minn hekk, ġie sostnut li ma kien hemm l-ebda produzzjoni ta’ monowejfers tal-Unjoni.
(43)
L-investigazzjoni sabet li l-monowejfers huma ta’ kwalità ogħla mill-multiwejfers, minkejja li jinħarġu minn proċessi simili ta’ produzzjoni bl-użu tal-istess materja prima prinċipali (polisilikon). Għalhekk ġie konkluż li l-monowejfers u l-multiwejfers għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi.
(44)
L-investigazzjoni wriet li l-użi finali bażiċi huma l-istess, billi kemm il-monowejfers kif ukoll il-multiwejfers huma ddedikati esklussivament għall-produzzjoni taċ-ċelloli solari (mono u multi rispettivament) u jirriżultaw fil-produzzjoni ta’ moduli solari (mono u multi rispettivament). Ma hemmx differenzi sostanzjali bejn iż-żewġ tipi ta’ wejfers u huma interskambjabbli, billi t-tnejn jistgħu jintużaw għall-produzzjoni taċ-ċelloli. Barra minn hekk, fir-rigward tal-affermazzjoni li ma kien hemm l-ebda produzzjoni ta’ monowejfers fl-Unjoni, l-investigazzjoni wriet li kemm il-monowejfers kif ukoll il-multiwejfers jiġu prodotti fl-Unjoni. Minħabba f’hekk, dan l-argument għandu jiġi rifjutat.
(x) Prodotti nofshom lesti
(45)
Barra minn hekk ġie sostnut li l-wejfers u ċ-ċelloli għandhom jitqiesu bħala żewġ prodotti ta’ input nofshom lesti filwaqt li l-moduli huma prodotti finali, u għalhekk m’għandhomx jitqiesu bħala prodott uniku.
(46)
Kif issemma aktar ’il fuq, il-kriterji prinċipali għad-definizzjoni ta’ prodott uniku huma l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-użi finali. Fid-dawl tal-premessi (27) sa (29) aktar ’il fuq għalhekk ġie konkluż li d-differenza bejn il-prodotti nofshom lesti u l-prodotti lesti mhijiex ikkunsidrata bħala element determinanti. L-argument għalhekk għandu jiġi rifjutat.
(xi) Ċarġers solari
(47)
Waħda mill-partijiet interessati talbet l-esklużjoni tal-pannelli solari ddedikati esklussivament għall-iċċarġjar tal-batteriji ta’ 12 V fuq il-bażi li dawn għandhom użu finali differenti mill-moduli għall-konnessjoni mal-grilja minħabba li dawn jiġġeneraw vultaġġ ferm aktar baxx u għalhekk mhumiex adatti għall-konnessjoni mal-grilja.
(48)
Skont in-Notifika ta’ Bidu, iċ-ċarġers solari li jikkonsistu minn inqas minn sitt ċelloli, li huma mobbli u li jfornu l-elettriku lil apparat jew li jiċċarġjaw il-batteriji huma esklużi mill-prodott li qed jiġi investigat. Il-moduli ta’ aktar minn sitt ċelloli ddedikati biss għall-iċċarġjar tal-batteriji għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi u prestazzjoni bħall-moduli għall-konnessjoni mal-grilja. Huma jużaw ċirkwit ta’ vultaġġ miftuħ li għandu vultaġġ aktar baxx miċ-ċirkwit użat fil-moduli għall-konnessjoni mal-grilja. Minkejja din id-differenza, l-investigazzjoni żvelat li dawn it-tip ta’ moduli jistgħu jitqabbdu mal-grilja. Il-vultaġġ aktar baxx jista’ faċilment jiġi kkumpensat b’żieda fid-daqs u/jew fin-numru ta’ ċelloli. Għalhekk il-moduli ddedikati għall-iċċarġjar tal-batteriji u li jikkonsistu minn aktar minn sitt ċelloli jaqgħu taħt id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat.
(xii) Konklużjoni
(49)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li l-moduli jew il-pannelli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u ċ-ċelloli u l-wejfers, tat-tip użati fil-moduli jew pannelli fotovoltajċi bis-silikon kristallin, kif deskritti hawn fuq, jikkostitwixxu prodott uniku. Madankollu, il-Kummissjoni se teżamina aktar il-kwistjoni dwar jekk il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers jikkostitwux prodott uniku jew żewġ jew tliet prodotti separati. Għalhekk hija qiegħda tistieden lill-partijiet interessati kollha sabiex jesprimu l-fehmiet tagħhom dwar din il-kwistjoni, filwaqt li jqisu l-konklużjoni provviżorja mogħtija mill-Kummissjoni f’dan l-istadju. Fi kwalunkwe każ, anki jekk dawn finalment jinstabu li jikkostitwixxu żewġ jew tliet prodotti differenti, l-investigazzjoni preżenti tkopri dawn il-prodotti kollha differenti, u jistgħu jiġu imposti miżuri definittivi fuq il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers indipendentement mill-kwistjoni ta’ jekk dawn jikkostitwux prodott wieħed jew diversi prodotti.
C. DUMPING
1. Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
1.1. Trattament ta’ ekonomija tas-suq
(50)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet anti-dumping li jirrigwardaw importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi stabbilit skont l-Artikolu 2(1) sa (6) għal dawk il-produtturi li nstabu li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(51)
Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma ppreżentati hawn taħt:
1.
id-deċiżjonijiet tan-negozju jsiru bħala reazzjoni għall-kundizzjonijiet tas-suq u mingħajr interferenza sinifikanti mill-Istat, u l-ispejjeż jirriflettu l-valuri tas-suq;
2.
id-ditti għandhom sett wieħed ċar ta’ rekords kontabilistiċi bażiċi, li jiġu vverifikati b’mod indipendenti, skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità u huma applikati għall-finijiet kollha;
3.
ma hemmx distorsjonijiet sinifikanti trasferiti mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
4.
il-liġijiet dwar il-falliment u l-proprjetà jipprovdu ċ-ċertezza u l-istabilità legali; u
5.
il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jsiru skont ir-rata tas-suq.
(52)
Fl-investigazzjoni preżenti, il-produtturi esportaturi kollha fil-kampjun talbu MET skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku u wieġbu għall-formola ta’ talba għal MET sal-iskadenzi mogħtija.
(53)
Il-Kummissjoni fittxet l-informazzjoni kollha li hija qieset neċessarja u vverifikat l-informazzjoni ppreżentata fit-talbiet għal MET fil-bini tal-kumpaniji inkwistjoni.
(54)
Il-verifika stabbiliet li s-seba’ produtturi esportaturi (gruppi ta’ kumpaniji) kollha li talbu MET ma kinux jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(55)
Is-seba’ gruppi ta’ kumpaniji bbenefikaw minn reġim(i) ta’ taxxa preferenzjali u għotjiet u konsegwentement ma wrewx li ma kinux soġġetti għal distorsjonijiet sinifikanti trasferiti mis-sistema ta’ ekonomija mhux tas-suq u għalhekk ma ssodisfawx ir-rekwiżiti tal-kriterju 3 tal-valutazzjoni tal-MET.
(56)
Sitt gruppi ta’ kumpaniji naqsu milli juru li l-kontijiet tagħhom kienu ser jiġu awditjati b’mod indipendenti skont standards internazzjonali tal-kontabilità u għalhekk ma ssodisfawx il-kriterju 2 tal-valutazzjoni tal-MET.
(57)
Grupp wieħed ta’ kumpaniji naqas milli juri li l-kumpaniji tiegħu kollha se jkunu soġġetti għal-liġijiet dwar il-falliment u ma ssodisfax ir-rekwiżiti tal-kriterju 4 tal-valutazzjoni tal-MET.
(58)
Barra minn hekk, tliet gruppi ta’ kumpaniji ma kinux f’pożizzjoni li juru li huma ħielsa minn interferenza sinifikanti mill-Istat u ma ssodisfawx ir-rekwiżiti tal-kriterju 1 tal-valutazzjoni tal-MET.
(59)
Wara d-divulgazzjoni tas-sejbiet tal-MET, waslu kummenti mill-kumpaniji kollha fil-kampjun.
(60)
Żewġ gruppi ta’ kumpaniji għamlu kumment proċedurali u sostnew li l-istabbiliment ta’ MET sar barra miż-żmien, jiġifieri wara l-perjodu ta’ tliet xhur stabbilit fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku u li l-investigazzjoni għalhekk għandha tiġi tterminata mingħajr dewmien. Bħala appoġġ għall-affermazzjoni huma bbażaw fuq is-sentenzi tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawżi taż-żraben Brosmann (4) u Aokang (5).
(61)
L-ewwel nett, ta’ min ifakkar li l-kawżi ta’ Brosmann u Aokang mhumiex pertinenti għall-valutazzjoni tal-legalità tal-analiżi tal-MET f’din l-investigazzjoni billi dawk il-kawżi, kuntrarjament għal din l-investigazzjoni, jirrigwardaw sitwazzjonijiet fejn ma sarux il-valutazzjonijiet tal-MET.
(62)
Barra minn hekk, il-kawżi ta’ Brosmann u Aokang mhumiex rilevanti għall-valutazzjoni tal-legalità ta’ din l-investigazzjoni, billi r-Regolament bażiku sadanittant ġie emendat. L-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, kif emendat, jipprevedi li l-Kummissjoni għandha tagħmel determinazzjonijiet tal-MET biss fir-rigward ta’ kumpaniji inklużi f’kampjun skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku u li għandha tagħmel tali determinazzjoni fi żmien seba’ xhur minn, iżda fi kwalunkwe każ mhux aktar tard minn tmien xhur wara l-bidu tal-investigazzjoni. Dan l-Artikolu emendat huwa applikabbli għall-investigazzjonijiet kollha ġodda u pendenti mill-15 ta’ Diċembru 2012, inkluża għaldaqstant l-investigazzjoni preżenti.
(63)
Fi kwalunkwe każ, l-interpretazzjoni tal-każistika stabbilita li ma kien hemm l-ebda ksur per se tad-dritt ta’ stabbiliment ta’ MET minkejja l-fatt li l-limitu ta’ żmien ta’ tliet xhur ma kienx irrispettat, għandha tinżamm.
(64)
Il-kummenti sostanzjali li waslu kienu jirrigwardaw ir-reġim ta’ taxxa preferenzjali u l-għotjiet. L-esportaturi ma kkontestawx il-fatti stabbiliti, iżda esprimew dubji dwar l-importanza tagħhom għall-issodisfar tal-kriterju 3 tal-MET. B’mod partikolari, huma argumentaw li l-benefiċċji tal-Istat ma jirrappreżentawx proporzjon sinifikanti mill-fatturati rispettivi tagħhom.
(65)
F’dan ir-rigward huwa nnotat li sistema tat-taxxa fuq l-introjtu li tittratta b’mod favorevoli ċerti kumpaniji li l-Gvern iqishom bħala strateġiċi żgur li mhijiex waħda ta’ ekonomija tas-suq. Sistema bħal din xorta hija influwenzata b’mod qawwi mill-ippjanar tal-Istat. Huwa nnotat ukoll li d-distorsjonijiet introdotti mit-tnaqqis fit-taxxa fuq l-introjtu huma sinifikanti, billi biddlu għal kollox l-ammont tal-profitti ta’ qabel it-taxxa li l-kumpanija riedet tikseb sabiex tkun attraenti għall-investituri. Id-distorsjonijiet huma wkoll permanenti u, minħabba n-natura tal-vantaġġ, il-benefiċċju assolut miksub matul il-perjodu tal-investigazzjoni huwa irrelevanti sabiex jiġi valutat jekk id-distorsjoni hijiex “sinifikanti”. Pjuttost, il-valutazzjoni tas-sinifikat trid tkun ibbażata fuq l-impatt globali tal-miżura fuq is-sitwazzjoni finanzjarja u ekonomika tal-kumpanija.
(66)
Fir-rigward tal-kriterju 2, tliet gruppi ta’ kumpaniji sostnew li kienu konformi mar-regoli rispettivi tal-istandards internazzjonali tal-kontabilità billi l-kontijiet konsolidati tagħhom fl-Istati Uniti kienu kompletament konformi ma’ dawk l-istandards. Xi kumpaniji sostnew ukoll li, b’mod ġenerali, il-kontijiet tagħhom kienu konformi mal-istandards Ċiniżi tal-kontabilità, li huma jqisu bħala ekwivalenti għal dawk internazzjonali. Il-kwistjoni, madankollu, mhijiex jekk l-istandards Ċiniżi tal-kontabilità jaqblux mal-istandards internazzjonali tal-kontabilità. Il-kwistjoni hija jekk il-kontijiet jikkonformawx jew le mal-istandards applikabbli tal-kontabilità. B’mod partikolari, dawk il-kummenti naqsu milli jindirizzaw il-fatt li, fir-rigward tar-rapporti finanzjarji individwali tal-kumpaniji Ċiniżi inkwistjoni, instab li nkisru numru ta’ standards internazzjonali tal-kontabilità (u l-ekwivalenti Ċiniżi korrispondenti), inkluż b’mod partikolari d-deprezzament tal-inventarji u d-divulgazzjoni tat-tranżazzjonijiet tal-partijiet relatati.
(67)
Fir-rigward tal-kriterju 1, wara li tqiesu l-kummenti li waslu mingħand il-partijiet u fid-dawl tas-sentenza fil-Kawża C-337/09 P (6), ġie konkluż li dan il-kriterju ntlaħaq mill-kumpaniji kollha. Madankollu, l-istabbiliment globali ta’ MET għall-esportaturi kollha fil-kampjun baqa’ ma nbidilx billi dawn xorta għadhom ma jissodisfawx ir-rekwiżiti tal-kriterji 2 u 3.
(68)
Fir-rigward tal-kriterju 4, il-grupp ta’ kumpaniji msemmi fil-premessa (57) aktar ’il fuq seta’ juri li sadanittant kien inbeda proċediment ta’ falliment kontra l-kumpaniji Ċiniżi prinċipali tal-grupp. Għalhekk ġie konkluż li dan il-kriterju kien issodisfat minn dan il-grupp ta’ kumpaniji. Madankollu, l-istabbiliment globali ta’ MET għal dan il-grupp ta’ kumpaniji baqa’ ma nbidilx billi dawn ma jissodisfawx ir-rekwiżiti tal-kriterji 2 u 3.
(69)
Biex wieħed jikkonkludi, ma ntweriex li l-kriterji 2 u/jew 3 tal-MET ġew issodisfati minn xi wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun. Għalhekk, ma jista’ jingħata MET lill-ebda waħda minn dawn il-kumpaniji.
1.2. Eżami individwali
(70)
Saru talbiet għal eżami individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku minn tmintax-il produttur esportatur jew gruppi ta’ produtturi esportaturi li kkooperaw mhux magħżula fil-kampjun.
(71)
Minħabba n-numru kbir tat-talbiet li rċeviet, il-Kummissjoni kkonkludiet b’mod provviżorju li l-eżamijiet individwali kienu jkunu ta’ piż eċċessiv u jimpedixxu t-tlestija tal-investigazzjoni fil-ħin. Għaldaqstant, ġie provviżorjament deċiż li ma tiġi aċċettata l-ebda waħda mit-talbiet għal eżami individwali.
1.3. Il-pajjiż analogu
(72)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx MET għandu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezz jew tal-valur maħdum f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq (“pajjiż analogu”).
(73)
Fin-Notifika ta’ Bidu l-Kummissjoni indikat l-intenzjoni tagħha li tuża l-Istati Uniti tal-Amerka bħala pajjiż analogu xieraq sabiex jiġi stabbilit il-valur normali għar-RPĊ u stiednet lill-partijiet interessati kollha sabiex jikkummentaw dwar dan.
(74)
Numru ta’ esportaturi u importaturi ssottomettew kummenti dwar l-għażla tal-pajjiż analogu fejn argumentaw li l-Istati Uniti tal-Amerka ma tkunx pajjiż analogu xieraq, prinċipalment minħabba l-fatt li s-suq tal-Istati Uniti kien protett mill-importazzjonijiet Ċiniżi matul parti mill-PI permezz ta’ miżuri anti-dumping u kontra s-sussidji.
(75)
Il-partijiet interessati pproponew it-Tajwan, l-Indja u l-Korea ta’ Isfel bħala pajjiżi analogi aktar xierqa. Wara dawn il-kummenti, ġie deċiż li titwessa’ l-analiżi fir-rigward tal-identifikazzjoni ta’ pajjiż analogu xieraq. B’riżultat ta’ dan, kienu avviċinati l-produtturi prinċipali kollha tal-pannelli solari. B’kollox ġew ikkuntattjati 34 kumpanija fl-Indja, 9 kumpaniji fil-Ġappun, 15-il kumpanija fil-Malasja, 2 kumpaniji fil-Messiku, 34 kumpanija fil-Korea, 9 kumpaniji f’Singapor, 43 kumpanija fit-Tajwan u 21 kumpanija fl-Istati Uniti tal-Amerka.
(76)
Waslu tweġibiet mingħand żewġ kumpaniji fl-Indja, żewġ kumpaniji fit-Tajwan u żewġ kumpaniji fl-Istati Uniti tal-Amerka. Billi l-kumpaniji fit-Tajwan kienu jipproduċu esklussivament ċelloli fotovoltajċi filwaqt li l-esportazzjonijiet Ċiniżi huma prinċipalment fil-forma ta’ moduli, u l-Istati Uniti tal-Amerka ma tqisux bħala adatti fid-dawl tal-kummenti riċevuti, ġie provviżorjament deċiż li tintuża l-Indja bħala pajjiż analogu. Għandu jiġu nnutat li l-Kummissjoni tista’ terġa’ tirrevedi din il-kwistjoni jekk l-investigazzjoni addizzjonali li se ssir tiżvela li l-moduli u l-wejfers jikkostitwixxu żewġ jew tliet prodotti differenti. B’mod partikolari, minħabba li l-Indja ma tipproduċix wejfers, jista’ jintgħażel pajjiż analogu differenti għall-wejfers.
(77)
Wieħed mill-produtturi Indjani pprovda tweġiba mhux kompleta. Għalhekk, l-informazzjoni ppreżentata minn din il-kumpanija ma setgħetx tintuża biex jiġi stabbilit il-valur normali. Madankollu, l-informazzjoni ppreżentata minn dik il-kumpanija u vverifikata setgħet tintuża biex jiġi kkonfermat li l-informazzjoni ppreżentata mill-produttur tal-pajjiż analogu li kkoopera b’mod sħiħ kienet fil-fatt rappreżentattiva tas-suq Indjan.
1.4. Il-Valur Normali
(78)
Billi l-ebda esportatur Ċiniż fil-kampjun ma ngħata MET, il-valur normali ġie stabbilit skont id-dispożizzjoni tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, fejn intużat l-Indja bħala pajjiż terz analogu b’ekonomija tas-suq.
(79)
L-ewwel nett, kienu identifikati t-tipi ta’ prodotti mibjugħa domestikament mill-produttur tal-pajjiż analogu li kienu identiċi jew direttament komparabbli mat-tipi mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(80)
Il-Kummissjoni wara eżaminat, għall-produttur mill-pajjiż analogu, jekk kull tip tal-prodott simili mibjugħ domestikament setax jitqies li kien qiegħed jinbiegħ fl-andament normali tal-kummerċ. Dan sar billi għal kull tip ta’ prodott ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ bi profitt lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-PI.
(81)
Fejn il-volum tal-bejgħ ta’ tip ta’ prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew ogħla mill-kost tal-produzzjoni kkalkulat, kien jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum tal-bejgħ totali ta’ dak it-tip, u fejn il-prezz tal-bejgħ medju peżat ta’ dak it-tip kien daqs jew ogħla mill-kost tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali. Dan il-prezz kien ikkalkulat bħala medja peżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dak it-tip, li sar matul il-PI.
(82)
Fejn il-volum tal-bejgħ bi profitt ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew anqas tal-volum tal-bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew fejn il-prezz medju peżat ta’ dak it-tip kien aktar baxx mill-kost tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, ikkalkulat bħala medja peżata tal-bejgħ bi profitt ta’ dak it-tip biss.
(83)
Fejn it-tipi ta’ prodotti nbiegħu kollha b’telf, kien ikkunsidrat li dawn ma nbigħux fl-andament normali tal-kummerċ.
(84)
Għall-bejgħ ta’ tipi ta’ prodotti li ma sarx fl-andament normali tal-kummerċ, kif ukoll għat-tipi ta’ prodoti li ma nbigħux fis-suq domestiku, intuża valur normali maħdum.
(85)
Sabiex jinħadem il-valur normali, l-ispejjeż medji peżati tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi (“SG&A”) li jsiru u l-profitt medju peżat tal-uniku produttur tal-pajjiż analogu li kkoopera b’mod sħiħ, fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, fl-andament normali tal-kummerċ matul il-perjodu tal-investigazzjoni, kienu miżjuda mal-kost medju proprju tal-produzzjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Fejn kien meħtieġ, il-kostijiet tal-produzzjoni u l-ispejjeż SG&A ġew aġġustati, qabel ma ntużaw fit-test tal-andament normali tal-kummerċ u sabiex jinħadmu l-valuri normali.
(86)
Għall-wejfers solari, il-valur normali ma setax jiġi stabbilit bl-użu tal-metodoloġija deskritta fil-premessi (79) sa (85) hawn fuq billi l-ebda wieħed mill-produtturi Indjani li kkooperaw ma kien jipproduċi wejfers solari. Ġie vverifikat jekk il-valur normali setax jiġi stabbilit fuq il-bażi ta’ prodott qrib ħafna fix-xebh, billi jiġu applikati l-aġġustamenti neċessarji għad-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi, jekk meħtieġa. Fil-każ tal-wejfers solari, l-eqreb prodott li jixxiebah tkun ċellola solari. Madankollu, il-wejfers iridu jgħaddu minn ipproċessar konsiderevoli biex isiru ċelloli. Barra minn hekk, l-użu ta’ dan il-metodu jkun jeħtieġ aġġustamenti sinifikanti li ma jistgħux jiġu kwantifikati b’mod affidabbli. Għalhekk, il-valur normali ta’ ċellola ma jistax jintuża bħala bażi biex jiġi kkalkulat il-valur normali għal wejfer. Bħala alternattiva, kien ikkunsidrat li jintużaw il-prezzijiet ta’ wejfers mibjugħa minn produtturi minn pajjiżi b’ekonomija tas-suq fis-suq Indjan, billi dawn il-prezzijiet huma rappreżentattivi għall-kundizzjonijiet tas-suq eżistenti fis-suq għall-wejfers fl-Indja. Billi l-Korea ta’ Isfel hija l-akbar fornitur b’ekonomija tas-suq, ta’ wejfers għall-produtturi tal-pajjiż analogu, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-wejfers tal-Korea ta’ Isfel fis-suq Indjan.
1.5. Prezz tal-esportazzjoni
(87)
Il-produtturi esportaturi għamlu bejgħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni jew direttament lil klijenti indipendenti jew permezz ta’ kumpaniji relatati li qegħdin fl-Unjoni.
(88)
Fejn il-bejgħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni sar direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, il-prezzijiet tal-esportazzjoni kienu stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet attwalment imħallsa jew li riedu jitħallsu għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(89)
Fejn il-bejgħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni sar permezz ta’ kumpaniji relatati li jinsabu fl-Unjoni, il-prezzijiet tal-esportazzjoni kienu stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-ewwel bejgħ mill-ġdid ta’ dawk il-kumpaniji relatati lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti għall-kostijiet kollha mġarrba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, inklużi l-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi u l-profitt. Fir-rigward tal-marġini ta’ profitt, intuża l-profitt magħmul mill-importatur mhux relatat li kkoopera, tal-prodott ikkonċernat, billi l-profitt attwali tal-importatur relatat ma tqiesx bħala affidabbli minħabba r-relazzjoni bejn il-produttur esportatur u l-importatur relatat.
1.6. Tqabbil
(90)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi tal-prezz mill-fabbrika.
(91)
Sabiex jiġi assigurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(92)
Saru aġġustamenti xierqa għall-karatteristiċi fiżiċi, it-taxxi indiretti, it-trasport, l-assigurazzjoni, l-immaniġġar, it-tagħbija u l-ispejjeż anċillari, l-ippakkjar, il-kreditu, il-kummissjonijiet u l-imposti bankarji fil-każijiet kollha fejn dawn instab li kienu raġonevoli, eżatti u appoġġjati b’evidenza verifikata.
1.7. Marġini ta’ dumping
(93)
Għall-kumpaniji fil-kampjun, il-valur normali medju peżat ta’ kull tip tal-prodott simili stabbilit għall-pajjiż analogu ġie pparagunat mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tat-tip tal-prodott ikkonċernat korrispondenti, kif previst fl-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku.
(94)
Il-marġini ta’ dumping medju peżat tal-produtturi esportaturi li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun ġie kkalkulat skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku. Dan il-marġini ġie stabbilit bħala medja peżata tal-marġini stabbiliti għall-produtturi esportaturi fil-kampjun.
(95)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi l-oħra kollha inklużi fil-kampjun fir-RPĊ, il-marġini tad-dumping kienu stabbiliti fuq il-bażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Għal dan il-għan il-livell ta’ kooperazzjoni l-ewwel ġie stabbilit billi l-volum tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni rrappurtati mill-produtturi esportaturi li kkooperaw ġew ipparagunati mal-volum totali tal-importazzjonijiet Ċiniżi fl-Unjoni.
(96)
Billi l-kooperazzjoni kienet tammonta għal aktar minn 80 % tal-esportazzjonijiet Ċiniżi totali lejn l-Unjoni, il-livell ta’ kooperazzjoni jista’ jitqies bħala għoli. Billi ma kien hemm l-ebda raġuni sabiex wieħed jemmen li xi produttur esportatur astjena apposta milli jikkoopera, il-marġini ta’ dumping residwu ġie stabbilit fil-livell tal-kumpanija fil-kampjun bl-ogħla marġini ta’ dumping. Dan tqies bħala xieraq billi ma kienx hemm indikazzjonijiet li l-kumpaniji li ma kkooperawx kienu qegħdin jagħmlu dumping f’livell aktar baxx, u sabiex tkun assigurata l-effikaċja ta’ kwalunkwe miżura.
(97)
Fuq din il-bażi, il-marġini ta’ dumping medju peżat provviżorju, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ Dumping
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw (Anness 1)
88,5 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
112,6 %
D. DANNU
1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-produzzjoni tal-Unjoni
(98)
Il-prodott simili kien immanifatturat minn madwar 220 produttur fl-Unjoni. Huma jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku u minn hawn ’il quddiem se ssir referenza għalihom bħala “l-industrija tal-Unjoni”.
(99)
L-informazzjoni kollha disponibbli dwar l-industrija tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta fl-ilment, id-dejta makroekonomika pprovduta minn Europressedienst, ditta ta’ konsulenza indipendenti (“il-konsulent”) u t-tweġibiet ivverifikati għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-PI billi ma kinitx disponibbli informazzjoni pubblika sħiħa dwar il-produzzjoni. Billi l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers jiġu impurtati fl-Unjoni taħt intestaturi doganali li jkopru prodotti oħra mhux soġġetti għall-investigazzjoni preżenti, ma setgħetx tintuża l-Eurostat biex jiġu determinati l-volumi u l-valuri tal-importazzjoni. Il-volumi u l-valuri tal-importazzjoni kienu bbażati fuq id-dejta pprovduta mill-konsulent. Fejn kien possibbli, id-dejta riċevuta mill-konsulent ġiet kontroverifikata ma’ sorsi pubbliċi u mat-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji.
(100)
Fuq din il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni kienet stmata li hija madwar 4 GW għall-moduli, 2 GW għaċ-ċelloli u 2 GW għall-wejfers matul il-PI.
(101)
Kif indikat fil-premessa (10) aktar ’il fuq, intgħażlu għaxar produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li jirrappreżentaw 18 %-21 % tal-produzzjoni totali tal-moduli tal-Unjoni, 17 %-24 % tal-produzzjoni totali taċ-ċelloli tal-Unjoni u 28 %-35 % tal-produzzjoni totali tal-wejfers tal-Unjoni.
2. Determinazzjoni tas-suq rilevanti tal-Unjoni
(102)
Parti mill-industrija tal-Unjoni hija integrata vertikalment u parti sostanzjali mill-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet destinata għall-użu ristrett, b’mod partikolari l-produzzjoni taċ-ċelloli u l-wejfers.
(103)
Sabiex jiġi stabbilit jekk l-industrija tal-Unjoni sofrietx dannu materjali jew le u sabiex jiġu determinati l-konsum u indikaturi ekonomiċi oħra, ġie eżaminat jekk kellux jiġi kkunsidrat u safejn l-użu sussegwenti tal-produzzjoni tal-prodott simili (użu “ristrett’) mill-industrija tal-Unjoni.
(104)
Sabiex tiġi pprovduta stampa kemm jista’ jkun kompleta tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, kienet analizzata dejta għall-attività sħiħa tal-prodott simili u sussegwentement ġie stabbilit jekk il-produzzjoni kinitx destinata għall-użu ristrett jew għas-suq ħieles.
(105)
Instab li l-indikaturi ekonomiċi li ġejjin relatati mal-industrija tal-Unjoni għandhom jiġu eżaminati billi ssir referenza għall-attività totali (inkluż l-użu ristrett tal-industrija): il-konsum, il-volum tal-bejgħ, il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, it-tkabbir, l-investimenti, l-istokks, l-impjiegi, il-produttività, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investiment, il-ħila li jiżdied il-kapital u d-daqs tal-marġini tad-dumping. Dan minħabba li l-investigazzjoni wriet li dawk l-indikaturi jistgħu raġonevolment jiġu eżaminati b’referenza għall-attività sħiħa billi l-produzzjoni destinata għall-użu ristrett kienet affettwata b’mod ugwali mill-kompetizzjoni tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat. Minn hawn ’il quddiem is-suq magħluq u s-suq ħieles se ssir referenza għalihom bħala s-“suq totali”.
(106)
Fir-rigward tal-profittabilità, l-analiżi ffukat fuq is-suq ħieles billi l-prezzijiet fis-suq magħluq instabu li mhux dejjem jirriflettu l-prezzijiet tas-suq u kellhom impatt fuq dan l-indikatur.
3. Konsum tal-Unjoni
(107)
Il-konsum tal-Unjoni kien jinkludi l-volum totali tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat u l-volum tal-bejgħ totali tal-prodott simili fl-Unjoni, inklużi dawk destinati għall-użu ristrett. Ma kienet disponibbli l-ebda dejta kompleta għall-bejgħ totali tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Barra minn hekk, l-importazzjonijiet fl-Unjoni kienu rreġistrati taħt intestaturi doganali li jkopru prodotti oħra mhux soġġetti għall-investigazzjoni preżenti. Konsegwentement, ma setgħetx tintuża l-Eurostat biex jiġu determinati l-volumi u l-valuri tal-importazzjoni. Għalhekk, il-konsum tal-Unjoni kien ibbażat fuq dejta pprovduta mill-konsulent imsemmi fil-premessa (99) aktar ’il fuq u kontroverifikata ma’ sorsi pubbliċi bħar-riċerki dwar is-suq u studji pubblikament disponibbli u mat-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji.
(108)
Il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1- a
Konsum tal-Unjoni għall-moduli (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Suq totali
5 465
12 198
19 878
17 538
Indiċi (2009 = 100)
100
223
364
321
Sors:
Europressedienst
Tabella 1-b
Konsum tal-Unjoni għaċ-ċelloli (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Suq totali
2 155
3 327
4 315
4 021
Indiċi (2009 = 100)
100
154
200
187
Sors:
Europressedienst
Tabella 1-c
Konsum tal-Unjoni għall-wejfers (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Suq totali
1 683
2 376
2 723
2 163
Indiċi (2009 = 100)
100
141
162
129
Sors:
Europressedienst
(109)
Fil-perjodu kkunsidrat, il-konsum totali tal-Unjoni żdied b’221 % għall-moduli, 87 % għaċ-ċelloli u 29 % għall-wejfers bejn l-2009 u l-PI, iżda naqas fil-PI meta mqabbel mal-2011. F’termini globali l-konsum fl-Unjoni, tal-prodott li qed jiġi investigat, żdied b’mod sinifikanti meta mqabbel mal-livell tal-2009.
4. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4.1. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(110)
L-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppaw kif ġej:
Tabella 2-a
Importazzjonijiet ta’ moduli mir-RPĊ (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
3 425
8 606
15 810
13 986
Indiċi (2009 = 100)
100
251
462
408
Sehem mis-suq fis-suq totali
63 %
71 %
80 %
80 %
Sors:
Europressedienst
Tabella 2-b
Importazzjonijiet ta’ ċelloli mir-RPĊ (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
175
530
970
1 019
Indiċi (2009 = 100)
100
303
554
582
Sehem mis-suq fis-suq totali
8 %
16 %
22 %
25 %
Sors:
Europressedienst
Tabella 2-c
Importazzjonijiet ta’ wejfers mir-RPĊ (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
95
523
880
711
Indiċi (2009 = 100)
100
551
926
748
Sehem mis-suq fis-suq totali
6 %
22 %
32 %
33 %
Sors:
Europressedienst
(111)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volumi tal-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkunsidrat żdiedu b’mod konsiderevoli bi 308 % għall-moduli, 482 % għaċ-ċelloli u 648 % għall-wejfers. Dan wassal għal żidiet sinifikanti fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat. B’mod aktar speċifiku, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdied minn 63 % għal 80 % għall-moduli, minn 8 % għal 25 % għaċ-ċelloli u minn 6 % għal 33 % għall-wejfers. F’termini globali l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ żdiedu b’mod sinifikanti fil-volum u fis-sehem mis-suq bejn l-2009 u l-PI.
(112)
Għandu jiġi nnotat li ż-żieda fl-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat kienet ferm ogħla miż-żieda fil-konsum tal-Unjoni għall-prodott ikkonċernat. Konsegwentement, il-produtturi esportaturi kienu kapaċi jibbenefikaw mill-konsum li kien qiegħed jiżdied tal-Unjoni u l-pożizzjoni tagħhom fis-suq saret aktar b’saħħitha minħabba l-ishma akbar mis-suq.
4.2. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezz
(113)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppa kif ġej:
Tabella 3-a
Prezz tal-importazzjoni tal-moduli mir-RPĊ (f’EUR/kW)
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet tal-importazzjoni
2 100
1 660
1 350
764
Indiċi (2009 = 100)
100
79
64
36
Sors:
Europressedienst u t-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-kampjun
Tabella 3-b
Prezz tal-importazzjoni taċ-ċelloli mir-RPĊ (f’EUR/kW)
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet tal-importazzjoni
890
650
620
516
Indiċi (2009 = 100)
100
73
70
58
Sors:
Europressedienst u t-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-kampjun
Tabella 3-c
Prezz tal-importazzjoni tal-wejfers mir-RPĊ (f’EUR/kW)
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet tal-importazzjoni
550
400
400
333
Indiċi (2009 = 100)
100
73
73
60
Sors:
Europressedienst u t-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
(114)
Il-prezz medju tal-importazzjoni mir-RPĊ naqas b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat għall-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers. Għall-moduli, il-prezz medju tal-importazzjoni naqas b’64 %, minn 2 100 EUR/kW fl-2009 għal 764 EUR/kW fil-PI. Bl-istess mod, il-prezz medju tal-importazzjoni taċ-ċelloli mir-RPĊ naqas bi 42 %, minn 890 EUR/kW għal 516 EUR/kW. Matul il-perjodu kkunsidrat, il-prezz medju tal-importazzjoni tal-wejfers naqas b’40 %, minn 550 EUR/kW għal 333 EUR/kW.
(115)
F’termini globali, il-prezz tal-prodott ikkonċernat naqas b’mod sinifikanti bejn l-2009 u l-PI.
(116)
Sabiex jiġi determinat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet medji tal-bejgħ peżati għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal-livell tal-prezz mill-fabbrika, tqabblu mal-prezzijiet medji peżati korrispondenti għal kull tip ta’ prodott tal-importazzjonijiet mill-produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF, b’aġġustamenti xierqa għall-kostijiet ta’ wara l-importazzjoni, jiġifieri l-kostijiet għall-ħruġ mid-dwana, il-ġarr u t-tagħbija. Intużaw il-kostijiet medji ta’ wara l-importazzjoni ta’ żewġ importaturi tal-moduli inklużi fil-kampjun. Il-fatt li l-attività prinċipali tagħhom ma kinitx l-importazzjoni, iżda l-installazzjoni tal-moduli, ma rrendiex id-dejta bħala mhux rappreżentattiva.
(117)
Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi ta’ tip b’tip għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta’ kummerċ, debitament aġġustati fejn meħtieġ, u wara t-tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul il-PI, wera marġini medji peżati ta’ twaqqigħ fil-prezz fil-meded ta’ 17,5 %-30,7 % għall-moduli, 4 %-24,2 % għaċ-ċelloli, 16,6 %-21,6 % għall-wejfers u 11,2 %-27,5 % f’termini globali għall-prodott ikkonċernat.
5. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.1. Ġenerali
(118)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċijiet rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(119)
Kif issemma fil-premessi (7) sa (10) aktar ’il fuq, intużaw kampjuni għall-eżami tad-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
(120)
Għall-finijiet tal-analiżi tad-dannu, il-Kummissjoni ddistingwiet bejn indikaturi makroekonomiċi u indikaturi mikroekonomiċi tad-dannu. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi makroekonomiċi għall-perjodu kkunsidrat fuq il-bażi tad-dejta miksuba mill-konsulent indipendenti msemmi fil-premessa (99) aktar ’il fuq fir-rigward tal-produtturi kollha tal-Unjoni. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi mikroekonomiċi fuq il-bażi tat-tweġibiet ivverifikati għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(121)
Għall-finijiet ta’ din l-investigazzjoni, l-indikaturi makroekonomiċi li ġejjin kienu valutati fuq il-bażi ta’ informazzjoni relatata mal-produtturi kollha tal-prodott simili fl-Unjoni: il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, id-daqs tal-marġini ta’ dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti.
(122)
L-indikaturi mikroekonomiċi li ġejjin kienu valutati fuq il-bażi ta’ informazzjoni relatata mal-produtturi inklużi fil-kampjun, tal-prodott simili fl-Unjoni: il-prezzijiet medji tal-unità, il-kost tal-unità, il-kostijiet lavorattivi, l-inventarji, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abilità li jiżdied il-kapital.
(123)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li l-kundizzjonijiet tas-suq tal-prodott ikkonċernat ivarjaw għal kull Stat Membru u li għalhekk l-analiżi tad-dannu għandha ssir fil-livell ta’ kull Stat Membru separatament. Din l-allegazzjoni ma kinitx issostanzjata. Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda ċirkustanza partikolari li tiġġustifika analiżi tad-dannu għal kull Stat Membru. Din l-affermazzjoni għalhekk kienet rifjutata.
5.2. Indikaturi makroekonomiċi
5.2.1. Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità
(124)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 4-a
Moduli - produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità (MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-produzzjoni
2 155
3 327
4 315
4 021
Indiċi (2009 = 100)
100
154
200
187
Kapaċità tal-produzzjoni
4 739
6 983
9 500
9 740
Indiċi (2009 = 100)
100
147
200
206
Użu tal-kapaċità
45 %
48 %
45 %
41 %
Sors:
Europressedienst
Tabella 4-b
Ċelloli - produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità (MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-produzzjoni
1 683
2 376
2 723
2 024
Indiċi (2009 = 100)
100
141
162
120
Kapaċità tal-produzzjoni
2 324
3 264
3 498
3 231
Indiċi (2009 = 100)
100
140
151
139
Użu tal-kapaċità
72 %
73 %
78 %
63 %
Sors:
Europressedienst
Tabella 4-c
Wejfers - produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità (MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-produzzjoni
1 600
2 677
2 553
2 017
Indiċi (2009 = 100)
100
167
160
126
Kapaċità tal-produzzjoni
2 600
3 410
3 945
3 636
Indiċi (2009 = 100)
100
131
152
140
Użu tal-kapaċità
62 %
79 %
65 %
55 %
Sors:
Europressedienst
(125)
Il-produzzjoni totali tal-moduli fl-Unjoni żdiedet b’87 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-produzzjoni laħqet l-ogħla livell fl-2011 u mbagħad naqset fil-PI. Il-produzzjoni tal-moduli fl-Unjoni żdiedet b’pass ferm aktar bil-mod mit-tkabbir fil-konsum, li żdied b’aktar minn tliet darbiet matul l-istess perjodu. Fl-isfond ta’ żieda sinifikanti fil-konsum, il-produtturi tal-Unjoni rduppjaw il-kapaċità tal-produzzjoni tagħhom għall-moduli matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, minkejja livelli ogħla ta’ produzzjoni, ir-rata ta’ użu tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni naqset b’4 punti perċentwali, fejn laħqet biss 41 % matul il-PI.
(126)
Il-produzzjoni taċ-ċelloli fl-Unjoni żdiedet b’20 % f’termini globali matul il-perjodu kkunsidrat. Hija laħqet l-ogħla livell fl-2011 u suċċessivament naqset fil-PI. Il-produzzjoni taċ-ċelloli fl-Unjoni segwiet ix-xejra tal-konsum fl-Unjoni b’żieda aktar bil-mod sal-2011 u mbagħad tnaqqis aktar evidenti fil-PI. Bi qbil mal-evoluzzjoni tal-konsum tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni l-ewwel żiedet il-kapaċità tagħha b’51 % sal-2011 u mbagħad din naqset matul il-PI. F’termini globali, il-kapaċità żdiedet b’39 % matul il-perjodu kkunsidrat. Ir-rata ta’ użu tal-kapaċità żdiedet sal-2011 fejn laħqet massimu ta’ 78 % u mbagħad naqset bi 15-il punt perċentwali matul il-PI. B’mod globali, l-użu tal-kapaċità tal-industrija taċ-ċelloli tal-Unjoni naqas matul il-perjodu kkunsidrat fejn laħaq 63 % matul il-PI.
(127)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-produzzjoni tal-wejfers fl-Unjoni f’termini globali żdiedet b’26 %. Il-produzzjoni tal-Unjoni laħqet l-ogħla livell fl-2010 u mbagħad naqset kontinwament fl-2011 u għal livelli saħansitra aktar baxxi fil-PI. B’reazzjoni għal żieda fil-konsum tal-Unjoni, il-produtturi tal-wejfers tal-Unjoni żiedu l-kapaċità tal-produzzjoni tagħhom bi 52 % sal-2011 u mbagħad il-kapaċità tagħhom naqset fil-PI. Madankollu, il-kapaċità tal-produzzjoni għall-wejfers tal-industrija tal-Unjoni żdiedet b’40 % f’termini globali matul il-perjodu kkunsidrat. Minkejja ż-żieda fil-produzzjoni, ir-rata ta’ użu tal-kapaċità tal-industrija tal-wejfers tal-Unjoni żdiedet sal-2010 u mbagħad naqset b’mod kontinwu wara dak il-perjodu, li fisser tnaqqis globali ta’ 7 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat, biex laħqet 55 % matul il-PI.
(128)
Għalhekk, l-industrija tal-Unjoni espandiet il-kapaċità tagħha b’reazzjoni għal żieda fil-konsum. Madankollu, il-livelli tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’pass ferm aktar bil-mod mill-konsum, li wassal għal tnaqqis fir-rati ta’ użu tal-kapaċità għall-prodott ikkonċernat matul il-perjodu kkunsidrat.
5.2.2. Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
(129)
Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 5-a
Moduli - volum tal-bejgħ u sehem mis-suq (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni
1 037
1 890
2 683
2 357
Indiċi (2009 = 100)
100
182
259
227
Sehem mis-suq
19 %
15 %
13 %
13 %
Sors:
Europressedienst
Tabella 5-b
Ċelloli - volum tal-bejgħ u sehem mis-suq (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-bejgħ fis-suq totali
1 470
1 913
2 245
1 545
Indiċi (2009 = 100)
100
130
153
105
Sehem mis-suq
68 %
57 %
52 %
38 %
Sors:
Europressedienst
Tabella 5-c
Wejfers - volum tal-bejgħ u sehem mis-suq (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-bejgħ fis-suq totali
1 363
1 520
1 608
1 269
Indiċi (2009 = 100)
100
112
118
93
Sehem mis-suq
81 %
64 %
59 %
59 %
Sors:
Europressedienst
(130)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-bejgħ tal-moduli żdied b’127 %. Madankollu, fil-kuntest ta’ żieda fil-konsum ta’ 221 %, dan kien tradott fi tnaqqis fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni minn 19 % fl-2009 għal 13 % matul il-PI. Fir-rigward taċ-ċelloli, il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdied biss marġinalment b’5 % filwaqt li l-konsum żdied b’87 % li rriżulta fi tnaqqis fis-sehem mis-suq minn 68 % fl-2009 għal 38 % fil-PI. Fir-rigward tal-wejfers, il-volum totali tal-bejgħ naqas b’7 % meta mqabbel ma’ żieda fil-konsum, li fisser tnaqqis fis-sehem mis-suq għall-wejfers minn 81 % fl-2009 għal 59 % fil-PI.
(131)
B’reazzjoni għal żieda fil-konsum, il-bejgħ tal-moduli u ċ-ċelloli tal-industrija tal-Unjoni żdied ferm anqas mill-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat filwaqt li l-bejgħ tal-wejfers naqas. Għalhekk, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika miż-żieda fil-konsum. Minħabba f’hekk, l-ishma tas-suq għat-tliet segmenti kollha kemm huma naqsu matul il-perjodu kkunsidrat.
5.2.3. L-impjiegi u l-produttività
(132)
L-impjiegi u l-produttività żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 6-a
Moduli -impjiegi u produttività
2009
2010
2011
PI
Numru ta’ impjegati
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indiċi 2009 = 100)
100
134
149
139
Produttività (kW/impjegat)
183
211
247
245
(Indiċi 2009 = 100)
100
115
135
134
Sors:
Europressedienst
Tabella 6-b
Ċelloli - impjiegi u produttività
2009
2010
2011
PI
Numru ta’ impjegati
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indiċi 2009 = 100)
100
112
107
91
Produttività (kW/impjegat)
319
400
483
423
(Indiċi 2009 = 100)
100
126
151
133
Sors:
Europressedienst
Tabella 6-c
Wejfers - impjiegi u produttività
2009
2010
2011
PI
Numru ta’ impjegati
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indiċi 2009 = 100)
100
198
221
202
Produttività (kW/impjegat)
823
695
595
515
(Indiċi 2009 = 100)
100
84
72
63
Sors:
Europressedienst
(133)
Bejn l-2009 u l-PI l-impjiegi għall-moduli u l-wejfers żdiedu b’39 % u 102 %, rispettivament, filwaqt li naqsu b’9 % għaċ-ċelloli. Madankollu, huwa nnotat li l-impjiegi żdiedu sal-2011 u mbagħad naqsu matul il-PI għall-moduli u l-wejfers. Fil-każ taċ-ċelloli, l-impjiegi żdiedu sal-2010 u mbagħad naqsu matul l-2011 u l-PI. Il-produttività totali wriet xejriet pożittivi għall-moduli u ċ-ċelloli fejn din żdiedet b’34 % u 33 %. Dan huwa parzjalment dovut għall-isforzi tal-industrija tal-Unjoni biex tirrispondi għall-pressjoni tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. Madankollu, il-produttività totali għall-wejfers naqset b’37 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(134)
Għalhekk, bi qbil mat-tnaqqis fil-produzzjoni tal-moduli u l-wejfers tal-Unjoni bejn l-2011 u l-PI, l-impjiegi għall-moduli u l-wejfers naqsu wkoll matul l-istess perjodu. Fil-każ taċ-ċelloli, l-impjiegi żdiedu sal-2010 u mbagħad naqsu fl-2011 u fil-PI filwaqt li l-produzzjoni taċ-ċelloli tal-Unjoni żdiedet b’mod stabbli sal-2011 u mbagħad bdiet tonqos.
5.2.3.1. Daqs tal-marġini ta’ dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti
(135)
Il-marġini kollha tad-dumping huma konsiderevolment ogħla mil-livell de minimis. Rigward l-impatt tad-daqs tal-marġini attwali ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni, minħabba l-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, l-impatt jista’ jitqies bħala wieħed sostanzjali.
(136)
Billi din hija l-ewwel investigazzjoni anti-dumping fir-rigward tal-prodott ikkonċernat, l-irkupru minn dumping preċedenti mhuwiex rilevanti.
5.3. Indikaturi mikroekonomiċi
5.3.1. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(137)
Il-prezzijiet tal-bejgħ medji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 7-a
Moduli - prezzijiet tal-bejgħ medji fl-Unjoni
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet tal-bejgħ medji fl-Unjoni fis-suq ħieles (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indiċi 2009 = 100)
100
81
62
47
Kost tal-produzzjoni (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indiċi 2009 = 100)
100
74
65
52
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 7-b
Ċelloli- prezzijiet tal-bejgħ medji fl-Unjoni
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet tal-bejgħ medji fl-Unjoni fis-suq ħieles (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indiċi 2009 = 100)
100
76
51
31
Kost tal-produzzjoni (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indiċi 2009 = 100)
100
62
64
45
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 7-c
Wejfers- prezzijiet tal-bejgħ medji fl-Unjoni
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet tal-bejgħ medji fl-Unjoni fis-suq ħieles (EUR/kW)
709
564
515
426
(Indiċi 2009 = 100)
100
80
73
60
Kost tal-produzzjoni (EUR/kW)
631
496
520
648
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
82
103
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
(138)
Il-prezzijiet tal-bejgħ naqsu b’mod qawwi, jiġifieri bi 53 % għall-moduli, b’69 % għaċ-ċelloli u b’40 % għall-wejfers matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezzijiet tal-bejgħ naqsu b’mod kontinwu matul il-perjodu kkunsidrat, iżda t-tnaqqis fil-prezzijiet kien partikolarment evidenti matul il-PI fejn dawn niżlu f’livelli mhux sostenibbli. Matul il-perjodu kkunsidrat, il-kost tal-produzzjoni naqas bi 48 % għall-moduli u b’55 % għaċ-ċelloli. Għall-wejfers, il-kost tal-produzzjoni naqas fl-2010 meta mqabbel mal-2009, iżda żdied fl-2011 filwaqt li xorta baqa’ taħt il-livell tal-2009. Fil-PI, il-kostijiet żdiedu ulterjorment u laħqu livelli daqsxejn ogħla milli fl-2009 li jista’ jiġi spjegat prinċipalment minħabba waqfa fil-produzzjoni matul il-PI. L-industrija tal-Unjoni la setgħet tibbenefika mill-isforzi kontinwi tagħha sabiex iżżid il-kosteffiċjenza tagħha u lanqas mill-impatt tat-tnaqqis fil-kost tal-materja prima prinċipali, il-polisilikon. Dan kien dovut prinċipalment għaż-żieda fil-pressjoni tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping li kellhom effett negattiv fuq il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni li naqsu saħansitra aktar miż-żidiet fl-effiċjenza. Dan jista’ jidher fix-xejra negattiva tal-profittabbilità tal-industrija tal-Unjoni kif deskritta fil-premessa (144) aktar ’l isfel. B’mod globali kien hemm tnaqqis sinifikanti fil-prezzijiet medji tal-bejgħ u fil-kost tal-produzzjoni tal-prodott simili (ħlief għall-wejfers) b’effett devastanti fuq il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni.
5.3.2. Kostijiet lavorattivi
(139)
Il-kostijiet lavorattivi medji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 8-a
Moduli - kostijiet lavorattivi medji għal kull impjegat
2009
2010
2011
PI
Kost lavorattiv medju għal kull impjegat (EUR)
41 781
42 977
38 194
40 793
(Indiċi 2009 = 100)
100
107
110
113
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 8-b
Ċelloli - kost lavorattiv medju għal kull impjegat
2009
2010
2011
PI
Kost lavorattiv medju għal kull impjegat (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indiċi 2009 = 100)
100
99
99
99
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 8-c
Wejfers - kost lavorattiv medju għal kull impjegat
2009
2010
2011
PI
Kost lavorattiv medju għal kull impjegat (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indiċi 2009 = 100)
100
104
100
117
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
(140)
Bejn l-2009 u l-PI, il-kost lavorattiv medju għal kull impjegat fil-każ tal-moduli żdied kontinwament b’mod globali bi 13 %. Fir-rigward taċ-ċelloli, il-kost lavorattiv medju baqa’ stabbli matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat u żdied daqsxejn b’1 % bejn l-2009 u l-2010 iżda mbagħad baqa’ stabbli sal-PI. Fir-rigward tal-wejfers, il-kost lavorattiv medju għal kull impjegat varja, billi żdied bejn l-2009 u l-2010, naqas fl-2011, iżda żdied matul il-perjodu kkunsidrat globalment bi 17 % għall-perjodu kkunsidrat. Iż-żieda globali fil-kost lavorattiv tista’ tiġi spjegata parzjalment biż-żieda simultanja fil-produttività (moduli), l-evoluzzjoni tal-inflazzjoni u l-kostijiet soċjali ta’ xi produtturi tal-Unjoni (wejfers) marbuta mat-tnaqqis fin-numru tal-impjegati tal-industrija bejn l-2011 u l-PI.
5.3.3. Inventarji
(141)
Il-livelli tal-ħażniet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 9-a
Moduli - inventarji
2009
2010
2011
PI
Ħażniet tal-Għeluq (f’kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indiċi 2009 = 100)
100
141
260
229
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 9-b
Ċelloli - inventarji
2009
2010
2011
PI
Ħażniet tal-Għeluq (f’kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indiċi 2009 = 100)
100
140
452
402
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 9-c
Wejfers - inventarji
2009
2010
2011
PI
Ħażniet tal-Għeluq (f’kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indiċi 2009 = 100)
100
16
105
170
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
(142)
Il-ħażniet żdiedu b’mod sinifikanti, jiġifieri b’129 % għall-moduli, bi 302 % għaċ-ċelloli u b’70 % għall-wejfers matul il-perjodu kkunsidrat. Fir-rigward tal-moduli, il-ħażniet żdiedu b’mod kontinwu fejn laħqu livelli għoljin ħafna fl-2011 (b’160 %), filwaqt li naqsu fil-PI iżda xorta baqgħu f’livelli għoljin ħafna meta mqabbla mal-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Fir-rigward taċ-ċelloli, l-iżvilupp kien saħansitra aktar evidenti, b’żieda fil-ħażniet bejn l-2009 u l-2011 ta’ aktar minn 350 %. Bl-istess mod, il-ħażniet naqsu matul il-PI iżda baqgħu f’livelli għoljin ħafna meta mqabbla mal-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Fir-rigward tal-wejfers, filwaqt li l-industrija tal-Unjoni naqqset il-ħażniet tagħha bejn l-2009 u l-2010 b’aktar minn 80 % minħabba ż-żieda fil-bejgħ tagħhom, il-ħażniet tal-għeluq żdiedu rapidament u laħqu livelli lil hinn mil-livell tal-2009 u żdiedu ulterjorment b’65 punt perċentwali fil-PI.
(143)
L-investigazzjoni wriet li minħabba s-sitwazzjoni ħażina preżenti, il-produtturi tal-Unjoni għandhom tendenza li jżommu ħażniet limitati għall-prodott simili, fejn jibbażaw il-produzzjoni tagħhom fuq l-ordnijiet. Għalhekk, iż-żieda fil-ħażniet għall-prodott simili matul il-perjodu kkunsidrat hija fattur rilevanti biex jiġi stabbilit jekk l-industrija tal-Unjoni sofrietx dannu materjali.
5.3.4. Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti, l-abilità ta’ żieda tal-kapital
(144)
Il-profittabilità u l-fluss tal-flus żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 10-a
Moduli - profittabilità u fluss tal-flus
2009
2010
2011
PI
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Fluss tal-flus
13 %
10 %
12 %
3 %
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 10-b
Ċelloli - profittabilità u fluss tal-flus
2009
2010
2011
PI
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Fluss tal-flus
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 10-c
Wejfers - profittabilità u fluss tal-flus
2009
2010
2011
PI
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Fluss tal-flus
39 %
47 %
32 %
-19 %
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
(145)
Il-profittabilità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienet stabbilita billi l-profitt nett qabel it-taxxa, tal-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni, ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dak il-bejgħ.
(146)
Il-profittabilità naqset b’mod qawwi u nbidlet f’telf matul il-perjodu kkunsidrat għall-prodott simili. Il-profittabilità naqset bi 11-il punt perċentwali għall-moduli, b’49 punt perċentwali għaċ-ċelloli u bi 63 punt perċentwali għall-wejfers.
(147)
Il-profittabilità għall-prodott simili żdiedet bejn l-2009 u l-2010 u mbagħad naqset b’mod sinifikanti fl-2011 meta l-industrija tal-Unjoni għamlet telf u kompliet tonqos b’mod sinifikanti fil-PI. It-telf kien partikolarment kbir għaċ-ċelloli u l-wejfers.
(148)
Ix-xejra tal-fluss tal-flus nett, li hija l-abilità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li jiffinanzjaw huma stess l-attivitajiet tagħhom, ukoll segwiet xejra progressivament negattiva bejn l-2009 u l-PI. Għalhekk, bi tnaqqis ta’ 10 punti perċentwali għall-moduli u żieda żgħira fl-2011, l-akbar tnaqqis fil-fluss tal-flus seħħ bejn l-2011 u l-PI. It-tnaqqis fil-fluss tal-flus għaċ-ċelloli u l-wejfers kien aktar qawwi milli għall-moduli u laħaq livelli negattivi b’mod sinifikanti matul il-PI. Għalhekk, il-fluss tal-flus għall-prodott simili naqas matul il-perjodu kkunsidrat.
(149)
Iċ-ċifri ta’ hawn isfel jirrappreżentaw l-evoluzzjoni tal-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun f’relazzjoni mas-suq totali matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 11-a
Modules - investimenti u redditu fuq l-investimenti
2009
2010
2011
PI
Investimenti (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indiċi 2009 = 100)
100
415
535
271
Redditu fuq l-investimenti
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 11-b
Ċelloli - investimenti u redditu fuq l-investimenti
2009
2010
2011
PI
Investimenti (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indiċi 2009 = 100)
100
110
33
22
Redditu fuq l-investimenti
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 11-c
Wejfers - investimenti u redditu fuq l-investimenti
2009
2010
2011
PI
Investimenti (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indiċi 2009 = 100)
100
42
37
20
Redditu fuq l-investimenti
10 %
8 %
0 %
-7 %
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
(150)
It-Tabella ta’ hawn fuq turi li bejn l-2009 u l-PI, l-industrija tal-Unjoni żiedet l-investimenti tagħha għall-moduli b’171 %. Dan kien marbut prinċipalment maż-żidiet sinifikanti fil-kapaċità. Madankollu, matul l-istess perjodu, l-industrija tal-Unjoni naqqset l-investimenti tagħha bi 78 % għaċ-ċelloli u 80 % għall-wejfers; l-investimenti li saru kienu marbutin prinċipalment mar-riċerka u l-iżvilupp kif ukoll mat-titjib u l-manteniment tat-teknoloġija u l-proċessi tal-produzzjoni sabiex tittejjeb l-effiċjenza. Billi l-industrija tal-Unjoni ma kinitx tiflaħ tagħmel investimenti addizzjonali għaċ-ċelloli u l-wejfers matul il-perjodu kkunsidrat, il-livell tal-investimenti matul il-PI kien pjuttost baxx. Billi l-investimenti kienu ffinanzjati prinċipalment permezz ta’ fluss tal-flus u self bejn il-kumpaniji, it-tnaqqis fil-fluss tal-flus kellu effett immedjat fuq il-livell tal-investimenti li saru.
(151)
Ir-redditu fuq l-investiment (“ROI”) kien espress bħala l-profitt f’perċentwali tal-valur nett tal-investimenti skont il-kotba. Ir-ROI tal-prodott simili segwa x-xejriet negattivi simili bħall-indikaturi l-oħra tal-prestazzjoni finanzjarja bejn l-2009 u l-PI għat-tliet tipi ta’ prodotti. Għaċ-ċelloli u l-wejfers, filwaqt li kien hemm żieda fl-2009 u fl-2010, ir-ROI naqas b’mod sinifikanti fl-2011 fejn laħaq livelli negattivi. Fil-każ tal-moduli, ir-ROI kien f’livelli negattivi matul il-perjodu kkunsidrat kollu, ħlief fl-2010 fejn dan laħaq 19 %. B’mod globali, huwa naqas matul il-perjodu kkunsidrat biex laħaq -17 % fil-PI għaċ-ċelloli, jiġifieri b’1 %, madankollu xorta baqa’ f’livelli negattivi sinifikanti, jiġifieri -19 %. Fir-rigward tal-wejfers, ir-ROI segwa xejra negattiva kontinwa biex laħaq - 7 % matul il-PI. B’mod globali r-ROI għall-prodott simili wera xejriet negattivi matul il-perjodu kkunsidrat.
(152)
L-abilità li jiżdied il-kapital ġiet analizzata f’relazzjoni mas-suq totali u nstab li kien hemm deterjorament kostanti fil-ħila tal-industrija tal-Unjoni sabiex tiġġenera flus għall-prodott simili u, konsegwentement, indeboliment tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
5.3.5. Konklużjoni dwar id-dannu
(153)
L-analiżi tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni wriet xejra ’l isfel ċara tal-indikaturi prinċipali kollha tad-dannu. Fl-isfond ta’ żieda ġenerali fil-konsum, il-produzzjoni globali żdiedet għall-moduli u ċ-ċelloli matul il-perjodu kkunsidrat. Għalkemm il-volum tal-bejgħ żdied, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas fil-PI minħabba ż-żieda akbar fil-konsum matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezzijiet medji tal-bejgħ naqsu b’mod qawwi matul il-perjodu kkunsidrat, u affettwaw b’mod negattiv l-indikaturi kollha tal-prestazzjoni finanzjarja bħall-profittabilità, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investiment u l-abilità li jiżdied il-kapital.
(154)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-bejgħ globali tal-industrija tal-Unjoni żdied. Madankollu, iż-żieda fil-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kienet akkumpanjata minn tnaqqis kbir ħafna fil-prezz medju tal-bejgħ.
(155)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-importazzjonijiet tal-partijiet interessati mir-RPĊ żdiedu f’termini tal-volumi u tas-sehem mis-suq. Fl-istess ħin, il-prezzijiet tal-importazzjoni naqsu b’mod kontinwu, biex waqqgħu b’mod sinifikanti l-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
(156)
Diversi partijiet interessati sostnew li l-industrija tal-Unjoni u b’mod speċifiku l-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienu sejrin tajjeb. Ġie sostnut li l-evoluzzjoni ta’ ċerti indikaturi tad-dannu, jiġifieri l-volum tal-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, il-bejgħ u l-impjiegi iżda wkoll fil-profittabilità ta’ xi produtturi fil-kampjun, kienu qegħdin jiżdiedu u ma jindikawx dannu materjali. Dawn l-allegazzjonijiet ma kinux ikkonfermati mir-riżultati tal-investigazzjoni, li wriet xejriet ċari ’l isfel ta’ bosta indikaturi tad-dannu, rilevanti għall-konklużjoni li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali.
(157)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, l-investigazzjoni kkonfermat b’mod partikolari l-fatt li l-prezzijiet tal-bejgħ huma aktar baxxi mill-kostijiet tal-produzzjoni, u b’hekk għandhom effett negattiv fuq il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni, li laħqet livelli negattivi matul il-PI. Ġie konkluż li jekk ikomplu jidħlu importazzjonijiet li jkunu l-oġġett ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni, it-telf tal-industrija tal-Unjoni x’aktarx iwassal għat-twaqqif permanenti ta’ kwalunkwe produzzjoni mdaqqsa tal-prodott simili tal-Unjoni. Dan jidher li huwa kkonfermat mill-iżviluppi matul u wara l-PI, jiġifieri xi kumpaniji ddikjaraw insolvenza u/jew waqqfu b’mod temporanju jew permanenti l-produzzjoni.
(158)
Minħabba f’hekk, ġie provviżorjament konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali fis-sens tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
E. KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(159)
Skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku ġie eżaminat jekk id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kienx ikkawżat mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat. Barra minn hekk, fatturi magħrufin oħra għajr l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, kienu eżaminati sabiex jiġi assigurat li kwalunkwe dannu kkawżat minn dawk il-fatturi ma ġiex attribwit lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(160)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li l-kundizzjonijiet tas-suq tal-prodott ikkonċernat ivarjaw għal kull Stat Membru u li għalhekk l-analiżi tal-kawżalità għandha ssir fil-livell ta’ kull Stat Membru separatament. L-iskemi ta’ appoġġ nazzjonali jiddeterminaw sa ċertu punt id-daqs tas-swieq tal-Istati Membri. L-investigazzjoni madankollu żvelat ukoll li d-domanda ma tiddependix esklussivament fuq l-iskemi ta’ appoġġ. Jiddependi mill-pożizzjoni ġeografika (espożizzjoni għax-xemx) u l-prezz tal-elettriku f’post partikolari, il-pannelli solari jidhru li laħqu, jew tal-anqas kienu qrib li jilħqu, il-parità mal-grilja, li jfisser li ċerti investimenti saru indipendentement mill-iskemi ta’ appoġġ. Għaldaqstant, ma setax jiġi stabbilit li l-kundizzjonijiet tas-suq jiddependu esklussivament fuq l-iskemi ta’ appoġġ u għalhekk din l-affermazzjoni kienet rifjutata.
2. Effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(161)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ żdiedu b’mod drammatiku matul il-perjodu kkunsidrat, li żied il-volumi tagħhom b’mod sinifikanti b’aktar minn 300 % għall-moduli, 482 % għaċ-ċelloli u 648 % għall-wejfers u s-sehem mis-suq tagħhom bi 17-il punt perċentwali għall-moduli, bi 17-il punt perċentwali għaċ-ċelloli u b’27 punt perċentwali għall-wejfers. Għalhekk, huwa kkonfermat li l-volum tal-importazzjonijiet u s-sehem mis-suq għall-prodott ikkonċernat żdiedu b’mod drammatiku matul il-perjodu kkunsidrat. Kien hemm koinċidenza ċara fiż-żmien bejn iż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u t-telf fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni. L-investigazzjoni stabbiliet ukoll li kif issemma fil-premessa (117) aktar ’il fuq, l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
(162)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping naqsu b’64 % għall-moduli, bi 42 % għaċ-ċelloli u b’40 % għall-wejfers matul il-perjodu kkunsidrat u wasslu għal żieda fit-twaqqigħ tal-prezzijiet. Fl-isfond ta’ din il-pressjoni tal-prezzijiet, l-industrija tal-Unjoni għamlet sforzi konsiderevoli biex tnaqqas il-kostijiet tal-produzzjoni tagħha. Minkejja dawn l-isforzi, il-livell baxx ħafna tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi ġiegħel lill-industrija tal-Unjoni tnaqqas ulterjorment il-prezz tal-bejgħ tagħha għal livelli mhux profittabbli. Għalhekk, il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni naqset b’mod drammatiku matul il-perjodu kkunsidrat u wriet telf matul il-PI.
(163)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li l-preżenza tal-importazzjonijiet Ċiniżi u ż-żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina bi prezzijiet li kontinwament kienu qegħdin iwaqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni kellhom rwol determinanti fid-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, li huwa rifless b’mod partikolari fis-sitwazzjoni finanzjarja ħażina tagħha u fid-deterjorament tal-biċċa l-kbira tal-indikaturi tad-dannu.
3. Effett ta’ fatturi oħra
3.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(164)
Il-volum tal-importazzjonijiet tal-moduli minn pajjiżi terzi oħra matul il-perjodu kkunsidrat żdied bi 19 % filwaqt li s-sehem mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat naqas minn 18,4 % għal 6,8 %. It-Tajwan huwa t-tieni l-akbar esportatur wara r-RPĊ.
(165)
Il-volum tal-importazzjonijiet taċ-ċelloli minn pajjiżi terzi oħra matul il-perjodu kkunsidrat żdied b’186 % li kien ifisser żieda fis-sehem mis-suq minn madwar 24 % fl-2009 għal madwar 36 % matul il-PI. L-istess bħal fil-każ taċ-ċelloli, it-Tajwan huwa t-tieni l-akbar esportatur wara r-RPĊ, billi jaqbeż bil-bosta l-kwantitajiet tal-importazzjonijiet u l-ishma mis-suq tal-pajjiżi terzi l-oħra, iżda xorta anqas minn dawk mir-RPĊ.
(166)
Il-volum tal-importazzjonijiet tal-wejfers minn pajjiżi terzi oħra matul il-perjodu kkunsidrat naqas bi 19 % u s-sehem mis-suq minn 13,4 % fl-2009 għal 8,5 % fil-PI. Bħal hawn fuq, it-Tajwan huwa t-tieni l-akbar esportatur tal-wejfers wara r-RPĊ. Madankollu, il-livelli tal-importazzjonijiet u s-sehem mis-suq tat-Tajwan ma wrewx żidiet sinifikanti u baqgħu f’livelli baxxi matul il-perjodu kkunsidrat.
(167)
Il-prezzijiet tal-importazzjoni tal-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers ta’ pajjiżi terzi oħra kienu bħala medja ogħla mill-prezz unitarju medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi. L-informazzjoni disponibbli fir-rigward tal-importazzjonijiet mit-Tajwan turi li l-prezz medju tal-importazzjoni għall-moduli u l-wejfers kien ogħla mill-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi għall-moduli u l-wejfers, filwaqt li l-prezz medju tal-importazzjoni għaċ-ċelloli kien fl-istess medda bħall-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi għaċ-ċelloli. Madankollu, billi ma kienet disponibbli l-ebda informazzjoni dettaljata dwar il-prezzijiet għal kull tip ta’ prodott, it-tqabbil tal-prezzijiet fuq il-bażi ta’ medja jista’ jintuża biss bħala indikazzjoni iżda ma jistgħu jinsiltu l-ebda konklużjonijiet b’saħħithom fuq din il-bażi. Matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat, il-volum tal-importazzjonijiet taċ-ċelloli mit-Tajwan żdied b’mod kontinwu, u rriżulta f’żieda fis-sehem mis-suq ta’ madwar 14-il punt perċentwali. Madankollu, b’mod globali għall-prodott li qed jiġi investigat, minkejja ż-żieda fis-sehem mis-suq tagħhom, il-volumi kienu aktar baxxi mir-RPĊ u l-livelli tal-prezzijiet tagħhom kienu b’mod ġenerali aktar għoljin, bl-eċċezzjoni taċ-ċelloli matul il-PI. Għal dawn ir-raġunijiet, b’mod partikolari minħabba l-volumi tal-importazzjonijiet u l-ishma tas-suq minn pajjiżi terzi oħra kif ukoll il-livelli tal-prezzijiet tagħhom, li bħala medja huma simili jew ogħla minn dawk tal-industrija tal-Unjoni, jista’ jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi ma kisrux ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
Tabella 12
Importazzjonijiet u ishma tas-suq minn pajjiżi terzi oħra
Moduli
2009
2010
2011
PI
Volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra kollha (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indiċi 2009 = 100)
100
169
138
119
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra kollha
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
60
51
Volum tal-importazzjonijiet mit-Tajwan (MW)
49
144
140
135
(Indiċi 2009 = 100)
100
294
286
276
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajwan
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indiċi 2009 = 100)
100
79
64
54
Volum tal-importazzjonijiet mill-USA (MW)
140
180
51
60
(Indiċi 2009 = 100)
100
129
36
43
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-USA
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
60
51
Volum tal-importazzjonijiet mill-bqija tal-Asja (MW)
720
1 140
1 029
879
(Indiċi 2009 = 100)
100
158
143
122
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-bqija tal-Asja
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
60
51
Volum tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-Dinja (MW)
94
238
165
121
(Indiċi 2009 = 100)
100
253
176
129
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-Dinja
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
60
51
Sors:
Europressedienst
Ċelloli
2009
2010
2011
PI
Volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra kollha (MW)
510
884
1 100
1 457
(Indiċi 2009 = 100)
100
173
216
286
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra kollha
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indiċi 2009 = 100)
100
92
64
47
Volum tal-importazzjonijiet mit-Tajwan (MW)
235
400
540
997
(Indiċi 2009 = 100)
100
170
230
424
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajwan
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indiċi 2009 = 100)
100
116
71
54
Volum tal-importazzjonijiet mill-USA (MW)
40
40
40
33
(Indiċi 2009 = 100)
100
100
100
83
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-USA
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
61
47
Volum tal-importazzjonijiet mill-Ġappun (MW)
60
154
170
145
(Indiċi 2009 = 100)
100
257
283
242
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Ġappun
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
61
48
Volum tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-dinja (MW)
175
290
350
282
(Indiċi 2009 = 100)
100
166
200
161
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-dinja
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
62
47
Sors:
Europressedienst
Wejfers
2009
2010
2011
PI
Volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra kollha (MW)
225
333
235
183
(Indiċi 2009 = 100)
100
148
104
81
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra kollha
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indiċi 2009 = 100)
100
74
55
52
Volum tal-importazzjonijiet mit-Tajwan (MW)
20
50
50
36
(Indiċi 2009 = 100)
100
250
250
180
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajwan
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indiċi 2009 = 100)
100
73
55
52
Volum tal-importazzjonijiet mill-USA (MW)
50
55
40
28
(Indiċi 2009 = 100)
100
110
80
56
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-USA
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indiċi 2009 = 100)
100
73
56
54
Volum tal-importazzjonijiet mill-Ġappun (MW)
55
50
30
26
(Indiċi 2009 = 100)
100
91
55
47
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Ġappun
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indiċi 2009 = 100)
100
73
54
53
Volum tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-Dinja (MW)
100
178
115
93
(Indiċi 2009 = 100)
100
178
115
93
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-Dinja
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indiċi 2009 = 100)
100
74
54
52
Sors:
Europressedienst
Żvilupp tal-konsum tal-Unjoni
(168)
Kif issemma fil-premessa (108) aktar ’il fuq, il-konsum tal-Unjoni żdied b’221 % għall-moduli, 87 % għaċ-ċelloli u 29 % għall-wejfers matul il-perjodu kkunsidrat. Il-konsum laħaq l-ogħla livell fl-2011 u naqas matul il-PI filwaqt li xorta baqa’ ’l fuq sewwa mil-livell li kien hemm fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat fl-2009. L-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika minn din iż-żieda fil-konsum billi s-sehem mis-suq tagħha naqas minn 19 % għal 13 % għall-moduli, minn 68 % għal 38 % għaċ-ċelloli u minn 81 % għal 59 % għall-wejfers matul l-istess perjodu. Fl-istess ħin, is-sehem mis-suq tar-RPĊ kien qiegħed jiżdied b’mod qawwi sal-2011 u mbagħad baqa’ stabbli f’livell għoli sinifikanti matul il-PI, meta l-konsum naqas. Għalhekk, fid-dawl tal-fatt li, minkejja t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni matul il-PI, l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ jew żammew is-sehem tagħhom mis-suq (il-moduli) jew żiduh (iċ-ċelloli u l-wejfers) għad-dannu tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat, ma jistax jiġi konkluż li t-tnaqqis fil-konsum kien tali li jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(169)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, huwa diffiċli biex jiġi stabbilit safejn id-domanda hija mmexxija mill-iskemi ta’ appoġġ tal-Istati Membri. Fil-fatt, kif jissemma aktar ’l isfel fil-premessa (171), jeżistu varjetà ta’ skemi ta’ appoġġ u l-interazzjoni bejn dawn l-iskemi u d-domanda hija kumplessa ħafna u għalhekk l-impatt preċiż tagħhom huwa diffiċli biex jiġi kwantifikat. Madankollu, l-evidenza disponibbli tindika wkoll li anki fin-nuqqas ta’ skemi ta’ appoġġ, id-domanda għall-enerġija solari se tibqa’ teżisti u saħansitra se tikber maż-żmien, minkejja li f’livelli aktar baxxi milli fil-kuntest tal-iskemi ta’ appoġġ. F’dan il-kuntest, diversi partijiet argumentaw li l-“parità mal-grilja” (jiġifieri meta l-kost għall-produzzjoni tal-enerġija solari jkun daqs il-kost għall-produzzjoni tal-enerġija konvenzjonali) diġà ntlaħqet jew kważi ntlaħqet f’xi reġjuni tal-Unjoni. Sa issa dawn l-affermazzjonijiet ma setgħux jiġu kkonfermati mill-investigazzjoni u se jiġu investigati aktar.
3.2. It-tariffi feed-in (“FITs”) bħala l-eżempju prinċipali tal-iskemi ta’ appoġġ
(170)
Diversi partijiet interessati sostnew li l-kawża tad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kienet marbuta mat-tnaqqis fit-tariffi feed-in li implimentaw l-Istati Membri. Dan it-tnaqqis allegatament wassal għal tnaqqis fl-installazzjonijiet solari u naqqas id-domanda għall-prodott taħt investigazzjoni fis-suq tal-Unjoni, u b’hekk ikkaġuna dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni.
(171)
L-Istati Membri introduċew il-FITs, obbligi ta’ kwoti ma’ ċertifikati ekoloġiċi negozjabbli, għotjiet għall-investimenti u inċentivi tat-taxxa sabiex jappoġġjaw il-ġenerazzjoni tal-enerġija rinnovabbli. F’ċerti Stati Membri jingħata appoġġ ukoll minn fondi strutturali tal-UE. L-aktar strument ta’ appoġġ implimentat b’mod frekwenti għall-enerġija solari kienu l-FITs. F’dan l-istadju, l-analiżi tal-Kummissjoni ffukat fuq din it-tip ta’ skema ta’ appoġġ.
(172)
Il-FITs huma strument ta’ appoġġ finanzjarju mmirat sabiex jintlaħqu miri nazzjonali obbligatorji għall-użu tal-enerġija rinnovabbli, kif preskritt mid-Direttiva 2009/28/KE dwar il-promozzjoni tal-użu tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli. Il-livell tal-appoġġ u l-mod kif jaħdmu l-FITs ivarjaw minn Stat Membru għall-ieħor. Permezz tal-FITs, l-operaturi tal-grilja jkunu marbuta li jixtru l-enerġija solari bi prezzijiet li jassiguraw li l-produtturi tal-enerġija solari (ġeneralment is-sidien tal-installazzjonijiet solari) jirkupraw l-ispejjeż tagħhom u jiksbu rati ta’ redditu raġonevoli. Il-FITs, bħal skemi oħra ta’ appoġġ, fil-biċċa l-kbira tal-każijiet huma soġġetti wkoll għall-kontroll tal-għajnuna mill-Istat skont l-artikoli 107, 108 TFUE, li jassigura n-nuqqas ta’ kumpens eċċessiv għall-produtturi tal-elettriku.
(173)
Minkejja d-differenzi nazzjonali, setgħu jiġu osservati tliet fenomeni fir-rigward tal-evoluzzjoni tal-FITs fl-Unjoni: (i) it-tnaqqis fir-rati tal-FITs, (ii) is-sospensjoni tal-iskema tal-FITs kollha kemm hi (Spanja) u (iii) l-introduzzjoni ta’ limiti tal-kapaċità (“limiti massimi”) għall-installazzjonijiet eliġibbli għal finanzjament kif ukoll limiti massimi globali fuq il-kapaċità ġdida appoġġjata li tiġi installata kull sena fil-livell tal-Istati Membri. Fir-rigward tal-limiti massimi, dawn jidhru li ddaħħlu prinċipalment matul l-2012 u għalhekk x’aktarx li ma kellhomx effett fuq il-konsum matul il-PI. Konsegwentement, l-analiżi ffukat fuq is-sospensjoni riċenti tal-FITs fi Spanja u t-tnaqqis fir-rati tal-FITs fil-biċċa l-kbira tal-Istati Membri. Ġie analizzat jekk dawn kellhomx impatt fuq id-domanda fis-suq tal-Unjoni u jekk dan setax ikkawża d-dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni. F’dan ir-rigward, kien ikkunsidrat li l-impatt tal-evoluzzjoni tal-FITs fir-rigward tad-domanda għall-moduli kien rappreżentattiv ukoll għas-sitwazzjoni fir-rigward taċ-ċelloli u l-wejfers. Fil-fatt, billi ċ-ċelloli u l-wejfers huma indispensabbli għall-produzzjoni tal-moduli u ma jintużawx fi proċessi oħra tal-produzzjoni, tnaqqis fid-domanda għall-moduli jikkawża awtomatikament tnaqqis fid-domanda għaċ-ċelloli u l-wejfers.
(174)
Filwaqt li l-investigazzjoni kkonfermat ir-rabta bejn l-evoluzzjoni tal-FITs u l-konsum, l-investigazzjoni stabbiliet li t-tnaqqis fil-konsum bejn l-2011 u l-PI ma kkontribwiex sabiex tinkiser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u d-dannu materjali sofrut mill-industrija tal-Unjoni kif deskritt fid-dettall fil-premessa (163) aktar ’il fuq. Fil-fatt, l-investigazzjoni wriet li filwaqt li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet qiegħda teħżien, il-produtturi esportaturi kienu kapaċi jżommu l-ishma tas-suq għoljin tagħhom għall-moduli (80 %) u saħansitra żiedu l-ishma tas-suq tagħhom bi ftit għaċ-ċelloli (minn 22 % fl-2011 għal 25 % matul il-PI) u l-wejfers (minn 32 % fl-2011 għal 33 % matul il-PI). Barra minn hekk, għandu jiġi nnotat li l-prezz medju tal-moduli mitlub mill-industrija tal-Unjoni naqas bi 53 % matul il-perjodu kkunsidrat, prinċipalment minħabba ż-żieda sinifikanti fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-pressjoni sostanzjali tal-prezzijiet li dawn ħolqu fuq is-suq tal-Unjoni. Għalhekk, it-tnaqqis fil-profittabilità li sofriet l-industrija tal-Unjoni ma jistax jiġi attribwit prinċipalment għat-tnaqqis fil-FITs.
(175)
Konsegwentement, huwa rikonoxxut li l-FITs ħolqu domanda għall-enerġija solari u li s-sospensjonijiet riċenti tal-FITs (bħal fi Spanja) u t-tnaqqis tagħhom fi Stati Membri oħra baxxew il-konsum għall-prodott tal-investigazzjoni matul il-PI, u b’hekk jista’ jkun li kkontribwew għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, it-tnaqqis fil-konsum matul il-PI ma kienx tali biex jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(176)
Diversi partijiet argumentaw li t-tnaqqis fil-FITs irrenda l-opportunitajiet ta’ investiment solari mhux attraenti għall-investituri u għalhekk naqqas id-domanda għall-prodott ikkonċernat fl-Unjoni.
(177)
Filwaqt li l-investigazzjoni kkonfermat rabta bejn ir-rati tal-FITs u l-livell tal-investimenti fl-industrija solari, hija wriet ukoll li l-investimenti fl-enerġija solari huma inqas dipendenti f’reġjuni li għandhom espożizzjoni għolja għax-xemx fejn il-produzzjoni tal-enerġija solari hija aktar effiċjenti u f’reġjuni bi prezzijiet għoljin tal-elettriku. Fil-fatt, l-investigazzjoni wriet li xorta qegħdin isiru investimenti (eż. fi Spanja) minkejja s-sospensjoni tal-iskema tal-FITs. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-opportunitajiet ta’ investiment fl-enerġija solari xorta baqgħu attraenti anki b’rati ta’ FITs aktar baxxi.
(178)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ma setax jiġi konkluż b’mod ċar li t-tnaqqis fil-FITs għamel l-investimenti solari mhux attraenti għall-investituri u b’hekk ikkontribwixxa għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(179)
Waħda mill-partijiet interessati argumentat li t-tnaqqis fil-FITs ġiegħel lill-produtturi tal-Unjoni jnaqqsu l-prezzijiet tagħhom sabiex iżommu l-interess tal-investituri fl-enerġija fotovoltajka u sabiex ikomplu jiżviluppaw id-domanda u t-tkabbir.
(180)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni kienet sfurzata tbaxxi l-prezzijiet tagħha l-aktar minħabba l-pressjoni tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u mhux minħabba t-tnaqqis fil-FITs. Dan huwa indikat mill-fatt li l-aktar tnaqqis sinifikanti fil-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni seħħ fl-2010 u fl-2011, qabel seħħ it-tnaqqis maġġuri fil-FITs. Fil-fatt, iż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ, li jwaqqgħu b’mod sinifikanti l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, ġiegħlu lill-industrija tal-Unjoni tbaxxi l-prezzijiet tagħha għal livelli dejjem aktar baxxi.
(181)
Għal dawn ir-raġunijiet, l-argument għalhekk ġie rifjutat.
(182)
Fil-qosor, il-FITs kienu fattur importanti għall-iżvilupp tas-suq fotovoltajku fl-Unjoni u l-evoluzzjoni tal-konsum tal-prodott li qed jiġi investigat kienet influwenzata mill-eżistenza tal-FITs. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-konsum ma naqasx b’mod sinifikanti minkejja t-tnaqqis importanti fil-FITs. Għalhekk ġie konkluż b’mod provviżorju li l-iżviluppi fil-FITs ma kinux tali li jiksru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
3.3. Appoġġ finanzjarju ieħor mogħti lill-industrija tal-Unjoni
(183)
Xi partijiet interessati sostnew li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien minħabba tnaqqis fl-appoġġ finanzjarju mogħti lill-industrija tal-Unjoni. B’appoġġ għal din l-affermazzjoni, kienet ipprovduta informazzjoni bbażata fuq is-sussidji mogħtija lil wieħed mill-produtturi tal-Unjoni qabel il-perjodu kkunsidrat (bejn l-2003 u l-2006).
(184)
L-evidenza pprovduta ma żvelat l-ebda rabta bejn id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u kwalunkwe allegat sussidju riċevut minn wieħed mill-produtturi tal-Unjoni matul il-perjodu ta’ qabel il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, billi din l-informazzjoni tirrigwarda żmien qabel il-perjodu kkunsidrat, tidher li hija irrilevanti. Għalhekk, ma setgħet tiġi stabbilita l-ebda rabta bejn kwalunkwe allegat sussidju riċevut mill-industrija tal-Unjoni u d-dannu materjali mġarrab. Minħabba f’hekk, l-argument kien rifjutat.
3.4. Kapaċità żejda
(185)
Ġie sostnut li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien minħabba kapaċità żejda fis-suq tal-Unjoni u fis-suq globali b’mod ġenerali. Kien argumentat ukoll li l-kapaċità żejda fis-suq globali wasslet għall-konsolidazzjoni li qed isseħħ bħalissa fl-industrija tal-Unjoni u li kwalunkwe dannu mġarrab kien ir-riżultat ta’ wisq faċilitajiet tal-produzzjoni. Barra minn hekk, diversi partijiet interessati sostnew li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien marbut mal-espansjoni eċċessiva tal-kapaċità li l-industrija tal-UE kkawżat lilha nnifisha. Min-naħa l-oħra, xi partijiet interessati sostnew li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni huwa dovut għan-nuqqas tal-industrija tal-Unjoni li tagħmel l-investimenti neċessarji f’żidiet fil-kapaċità.
(186)
Filwaqt li l-industrija tal-Unjoni fil-fatt żiedet il-kapaċità tal-produzzjoni tagħha, il-volum tal-produzzjoni totali tagħha ma kopriex iż-żieda fil-livelli tal-konsum fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. Għalhekk, iż-żieda fil-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet raġonevoli u segwiet l-iżviluppi tas-suq, jiġifieri ż-żieda fil-konsum. Għalhekk ma tistax titqies bħala kawża tad-dannu mġarrab.
(187)
Bl-istess mod, fuq din il-bażi, l-argument li l-industrija tal-Unjoni ma investietx fl-espansjoni tal-kapaċità ma ġiex ikkonfermat matul l-investigazzjoni. Bil-kuntrarju, madankollu, kif issemma aktar ’il fuq, matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni żiedet progressivament il-kapaċità u kellha kapaċità żejda matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat, li jindika li kienet kapaċi tforni domanda addizzjonali. Għalhekk, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(188)
Xi partijiet interessati sostnew li l-operaturi kollha fis-settur, inklużi dawk fis-setturi downstream u upstream kienu f’sitwazzjoni diffiċli li kienet dovuta għall-kapaċità żejda fis-suq globali u t-tibdil li rriżulta fis-suq. F’dan ir-rigward kien argumentat li l-prodott li qiegħed jiġi investigat sar komodità fejn il-produtturi individwali m’għadhomx aktar kapaċi jistabbilixxu l-prezzijiet iżda fejn il-prezzijiet huma soġġetti għad-domanda u l-provvista fid-dinja kollha. Ġie allegat li kienet din is-sitwazzjoni li kkawżat id-dannu materjali tal-industrija tal-Unjoni pjuttost milli l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(189)
L-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza ta’ kapaċità żejda fis-suq globali, li toriġina prinċipalment mir-RPĊ. Rigward il-bidla fis-suq li allegatament tagħmel il-prodott li qiegħed jiġi investigat bħala komodità, din ma tiġġustifikax imġiba mhux ġusta fil-prezzijiet u prattiċi kummerċjali inġusti. F’dan ir-rigward, għandu jiġi nnotat li l-industrija tal-Unjoni ilha tipproduċi u tbigħ il-prodott taħt investigazzjoni għal aktar minn 20 sena, filwaqt li l-industrija tal-prodott simili tar-RPĊ żviluppat biss dan l-aħħar (madwar nofs l-aħħar għaxar snin), attirata prinċipalment mit-tariffi feed-in u inċentivi oħra ta’ politika fl-Unjoni u ż-żieda sussegwenti fid-domanda.
(190)
Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti kienu rifjutati.
3.5. Impatt tal-prezzijiet tal-materja prima
(191)
Diversi partijiet interessati sostnew li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien marbut mal-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-polisilikon, li huwa l-materja prima prinċipali għall-produzzjoni tal-wejfers. Kien argumentat li l-industrija tal-Unjoni kkonkludiet kuntratti ta’ provvista ta’ terminu twil bi prezzijiet fissi u għalhekk ma setgħetx tibbenefika mit-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polisilikon matul il-perjodu kkunsidrat.
(192)
L-investigazzjoni żvelat li l-prezzijiet tal-polisilikon żdiedu fl-2008, reġgħu naqsu fl-2009 u żdiedu biss daqsxejn fl-2010 u fil-bidu tal-2011. Il-prezzijiet naqsu b’mod sinifikanti matul il-PI.
(193)
L-investigazzjoni wriet li għalkemm l-industrija tal-Unjoni kellha kuntratti ta’ provvista ta’ terminu twil għall-polisilikon, it-termini ta’ dawn il-kuntratti kienu fil-biċċa l-kbira nnegozjati mill-ġdid abbażi tal-iżviluppi fil-prezzijiet tal-polisilikon u l-prezzijiet tal-kuntratti laħqu livelli qrib jew xi kultant saħansitra aktar baxxi mill-prezzijiet fis-suq spot.
(194)
Għal dawn ir-raġunijiet, ġie konkluż li anki jekk xi produtturi speċifiċi tal-Unjoni setgħu kienu affettwati minn kuntratti ta’ terminu twil għall-provvista tal-polisilikon, l-industrija tal-Unjoni, b’mod ġenerali, ma sofrietx minn dawn il-kuntratti ta’ terminu twil u setgħet tibbenefika b’mod sħiħ mit-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polisilikon. Il-kuntratti ta’ terminu twil għalhekk ma nstabux li jikkontribwixxu għad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
3.6. Dannu kkawżat lilha nnifisha: l-impatt tal-awtomatizzazzjoni, id-daqs, l-ekonomiji ta’ skala, il-konsolidazzjoni, l-innovazzjoni, u l-kosteffiċjenza
(195)
Diversi partijiet interessati sostnew li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għall-grad għoli ta’ awtomatizzazzjoni tal-proċess tal-produzzjoni. Ġie sostnut li l-produtturi fuq skala żgħira kellhom żvantaġġ meta mqabbla mal-produtturi akbar integrati vertikalment u għalhekk kwalunkwe dannu mġarrab minn dawn il-produtturi ma jistax jiġi attribwit għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. F’dan il-kuntest ġie sostnut ukoll li fi kwalunkwe każ, b’mod ġenerali, l-industrija tal-Unjoni kienet ta’ daqs żgħir u għalhekk ma kinitx kapaċi tibbenefika mill-ekonomiji ta’ skala.
(196)
L-investigazzjoni wriet li anki l-produtturi fuq skala żgħira fis-suq tal-Unjoni kellhom livell għoli ta’ awtomatizzazzjoni fil-proċess tal-produzzjoni tagħhom b’effett pożittiv għall-kostijiet tal-produzzjoni tagħhom. Ħafna mill-produtturi tal-Unjoni speċjalizzaw f’parti waħda tal-proċess tal-produzzjoni (wejfers, ċelloli jew moduli), li, permezz tal-ispeċjalizzazzjoni, żiedu l-kompetittività tagħhom fir-rigward tat-tip ta’ prodott speċifiku li kienu qegħdin jipproduċu. L-argument li l-impatt tal-livell għoli ta’ awtomatizzazzjoni kkaġuna d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni għalhekk kellu jiġi rifjutat.
(197)
Xi partijiet interessati sostnew li l-pressjoni tal-prezzijiet irriżultat fil-konsolidazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, b’din tal-aħħar tkun il-kawża tad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-konsolidazzjoni kienet pjuttost konsegwenza tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Barra minn hekk, din il-parti ma appoġġjat bl-ebda evidenza kemm il-proċess tal-konsolidazzjoni seta’ kien il-kawża tad-dannu mġarrab.
(198)
Barra dan, ġie sostnut li n-nuqqas ta’ integrazzjoni vertikali tal-industrija tal-Unjoni huwa l-kawża tad-dannu mġarrab. Ġeneralment il-produtturi integrati vertikalment f’kundizzjonijiet normali tas-suq għandhom ikollhom aktar sigurtà fuq il-katina tal-provvista tagħhom. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-vantaġġ tal-integrazzjoni vertikali min-naħa ta’ parti mill-industrija tal-Unjoni li kienet integrata vertikalment ma setax jiġi sfruttat b’mod sħiħ billi l-pressjoni tal-prezzijiet mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping kienet għolja ħafna. Barra minn hekk, minħabba l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, l-industrija tal-Unjoni, inklużi l-produtturi tal-Unjoni integrati vertikalment, ma setgħetx tibbenefika b’mod sħiħ minn rati għolja ta’ użu tal-kapaċità biex tikseb ekonomiji ta’ skala. Barra dan, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda korrelazzjoni bejn l-integrazzjoni vertikali u rati aħjar ta’ profittabilità, billi l-pressjoni għolja tal-prezzijiet biddlet din il-korrelazzjoni.
(199)
Xi partijiet interessati sostnew li l-industrija tal-Unjoni kienet nieqsa mill-innovazzjoni teknika kif ukoll mill-investimenti f’teknoloġija ġdida. Madankollu, l-investigazzjoni ma kixfet l-ebda evidenza fattwali li tikkonferma dawn l-allegazzjonijiet. Għall-kuntrarju, l-investigazzjoni wriet li l-maġġoranza tal-investimenti magħmula mill-industrija tal-Unjoni kienu ddedikati għal makkinarju ġdid u R&Ż u li ma kienx hemm differenzi sinifikanti fit-teknoloġija bejn il-prodotti madwar id-dinja kollha.
(200)
Barra minn hekk, waħda mill-partijiet interessati sostniet li d-dannu materjali mġarrab huwa minħabba l-eżekuzzjoni ħażina ta’ proġetti (proġetti falluti). F’dan ir-rigward, għandu jiġi nnotat li l-argument ma kienx issostanzjat. Barra minn hekk, kwalunkwe proġett fallut jista’ pjuttost jitqies bħala konsegwenza tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. L-argument għalhekk kellu jiġi rifjutat.
(201)
Diversi partijiet interessati sostnew li l-industrija tal-Unjoni ma kinitx kapaċi tirrazzjonalizza l-kostijiet tagħha fil-ħin biex tirrispondi għall-iżviluppi fis-suq dinji. Partijiet oħra sostnew li l-kostijiet lavorattivi u ġenerali huma aktar għoljin fl-Unjoni milli fir-RPĊ.
(202)
L-investigazzjoni wriet li l-kost tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kien qiegħed jonqos b’mod stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, ħlief għall-wejfers fejn il-kostijiet kienu qed jonqsu fl-2010 iżda żdiedu fl-2011 u aktar fil-PI għal livelli daqsxejn ogħla milli kienu fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat (ara l-premessa (138) aktar ’il fuq). Il-produttività żdiedet għall-moduli u ċ-ċelloli, iżda naqset għall-wejfers. Kif issemma aktar ’il fuq, minħabba ż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-pressjoni sinifikanti konsegwenti tal-prezzijiet fuq is-suq tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx kapaċi tibbenefika mit-tnaqqis fil-kost.
(203)
Huwa nnotat li l-produtturi esportaturi fir-RPĊ ma jgawdu l-ebda vantaġġ komparattiv fir-rigward tal-materja prima (polisilikon) u tal-makkinarju użat billi t-tnejn kienu impurtati prinċipalment mill-Unjoni. Rigward il-kostijiet lavorattivi u ġenerali, dawn bħala medja kienu jirrappreżentaw inqas minn 10 % tal-kost totali ta’ modulu fil-PI u mhumiex meqjusa li kellhom xi rwol sinifikanti.
(204)
Barra minn hekk, ġie sostnut li xi produtturi tal-Unjoni akkwistaw il-wejfers, iċ-ċelloli u/jew il-moduli mill-pajjiż ikkonċernat, u reġgħu biegħu dawn il-prodotti fis-suq tal-Unjoni bħala tagħhom. L-investigazzjoni żvelat li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-industrija tal-Unjoni kienu kumplimentari fin-natura tagħhom kif ukoll limitati f’termini tal-volum meta mqabbla mal-produzzjoni tal-Unjoni u għalhekk ma jitqisux li kisru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(205)
Għalhekk, sabiex tikkonfronta t-tendenza tat-tnaqqis fil-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, l-industrija tal-Unjoni kellha tagħmel sforzi konsiderevoli biex tirrazzjonalizza l-kost tagħha tal-produzzjoni. Minkejja l-isforzi tal-industrija tal-Unjoni, din ir-razzjonalizzazzjoni tal-kostijiet ma setgħetx tiġi riflessa fil-prezz tal-bejgħ minħabba t-twaqqigħ sinifikanti tal-prezzijiet eżerċitat mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(206)
Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti kollha msemmija hawn fuq kellhom jiġu rifjutati.
3.7. Kompetizzjoni minn prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa u teknoloġiji fotovoltajċi oħra
(207)
Diversi partijiet interessati sostnew li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżaw mill-kompetizzjoni minn prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa u teknoloġiji fotovoltajċi oħra, billi dawn it-teknoloġiji kienu interskambjabbli u bl-istess użu finali.
(208)
L-investigazzjoni wriet li l-prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa jsiru minn materja prima differenti u ma jużawx wejfers tas-silikon kristallin. B’mod ġenerali, huma għandhom effiċjenzi ta’ konverżjoni ferm aktar baxxi u produzzjoni ta’ wattage aktar baxxa mill-moduli tas-silikon kristallin. Minħabba f’hekk, huma ma jistgħux jintużaw fuq spazji ristretti bħall-bjut, jiġifieri mhumiex kompletament interskambjabbli mal-prodott ikkonċernat. Għalhekk, għalkemm jista’ jkun hemm xi kompetizzjoni bejn il-prodotti tat-tertuqa rqiqa u l-prodott ikkonċernat, din il-kompetizzjoni hija kkunsidrata bħala waħda marġinali.
(209)
Għalhekk l-investigazzjoni ma sabet l-ebda rabta bejn id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-kompetizzjoni tal-prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa u teknoloġiji fotovoltajċi oħra.
(210)
Għal dawn ir-raġunijiet, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
3.8. Il-kriżi finanzjarja u l-effetti tagħha
(211)
Ġie sostnut li l-kriżi finanzjarja u r-riċessjoni ekonomika kellhom effett negattiv fuq l-aċċess għall-finanzi tal-industrija tal-Unjoni u għalhekk ikkawżaw id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(212)
Il-ħila tal-industrija tal-Unjoni sabiex iżżid il-kapital naqset b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Billi l-industrija solari hija bbażata fuq il-kapital, il-ħila li żżid il-kapital hija fundamentali. Ir-riċessjoni ekonomika kellha ċertu impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. L-investigazzjoni madankollu wriet li minkejja t-tkabbir tas-suq tal-Unjoni bejn l-2009 u l-2011, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni marret għall-agħar b’riżultat tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ li waqqgħu b’mod qawwi l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk ġie konkluż li l-effetti potenzjali tal-kriżi finanzjarja kienu aggravati miż-żieda fl-importazzjonijiet soġġetti għal dumping miċ-Ċina u li l-aċċess limitat għall-finanzi kien prinċipalment konsegwenza tal-klima negattiva tas-suq, is-sitwazzjoni u l-prospetti tal-industrija tal-Unjoni konsegwenza tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Għalhekk, filwaqt li l-kriżi finanzjarja kellha ċertu impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, hija ma setgħetx tikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. L-argument għalhekk ġie rifjutat.
3.9. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(213)
Xi partijiet interessati sostnew li l-bejgħ għall-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqas b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat u speċjalment bejn l-2009 u l-2011 għall-moduli u bejn l-2009 u l-ewwel kwart tal-2012 għaċ-ċelloli u li dan ikkaġuna d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(214)
Madankollu, kif jidher fit-Tabella hawn taħt, il-volumi tal-esportazzjonijiet fil-każ tal-moduli baqgħu sinifikanti minkejja tnaqqis żgħir fil-PI u l-livelli medji tal-prezzijiet matul il-PI kienu ogħla mill-kostijiet medji tal-moduli matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat. Għalhekk, dan ma setax ikkawża d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Fir-rigward taċ-ċelloli, il-volumi tal-esportazzjoni kienu jirrappreżentaw biss madwar 12 % tal-volum tal-produzzjoni totali taċ-ċelloli. Għalhekk, minkejja l-prezzijiet baxxi matul il-PI, dan seta’ jkollu biss impatt limitat fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-wejfers, l-esportazzjonijiet kienu jirrappreżentaw madwar 24 % tal-volum tal-produzzjoni totali u bl-istess mod, minkejja l-prezzijiet baxxi tal-esportazzjoni matul il-PI, dan seta’ kellu biss impatt limitat fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. L-argumenti f’dan ir-rigward għalhekk kellhom jiġu rifjutati.
Tabella 13-a
Moduli
2009
2010
2011
PI
Volum tal-esportazzjonijiet tal-moduli f’MW
989
1 279
1 157
1 148
(Indiċi 2009 = 100)
100
129
117
116
Prezz medju tal-esportazzjoni (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indiċi 2009 = 100)
100
76
59
49
Sors:
Europressedienst
Tabella 13-b
Ċelloli
2009
2010
2011
PI
Volum tal-esportazzjonijiet taċ-ċelloli f’MW
62
320
315
238
(Indiċi 2009 = 100)
100
516
508
384
Prezz medju tal-esportazzjoni (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
61
47
Sors:
Europressedienst
Tabella 13-c
Wejfers
2009
2010
2011
PI
Volum tal-esportazzjonijiet tal-wejers f’MW
93
916
750
486
(Indiċi 2009 = 100)
100
985
806
523
Prezz medju tal-esportazzjoni (EUR/kW)
850
590
530
480
(Indiċi 2009 = 100)
100
70
63
57
Sors:
Europressedienst
(215)
Abbażi ta’ dan, instab li l-impatt tal-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma kienx tali li jikkontribwixxi għad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, l-argumenti tal-partijiet f’dan ir-rigward kellhom jiġu rifjutati.
3.10. L-iskoperta ta’ depożiti ta’ gass tax-shale fl-Unjoni Ewropea
(216)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-iskoperta ta’ depożiti ta’ gass tax-shale fl-Unjoni u l-prospett li tiżdied il-produzzjoni tal-gass tax-shale rħis fl-Unjoni naqqas l-investimenti pubbliċi u privati fil-proġetti tal-enerġija rinnovabbli.
(217)
L-investigazzjoni sabet li l-konsum tal-prodott li qiegħed jiġi investigat żdied b’mod sostanzjali matul il-perjodu kkunsidrat, kif diġà ssemma fil-premessa (108) aktar ’il fuq. Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma kixfet l-ebda evidenza fattwali li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien minħabba l-iskoperta tad-depożiti ta’ gass tax-shale fl-Unjoni Ewropea. L-affermazzjoni għalhekk kienet rifjutata.
3.11. L-Iskema tal-Unjoni Ewropea għan-Negozjar tal-Emissjonijiet (ETS)
(218)
L-istess parti sostniet li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-investimenti baxxi fil-produzzjoni tal-enerġija solari minħabba l-prezzijiet tas-suq baxxi għall-krediti tal-emissjonijiet tas-CO2 tal-Iskema tal-Unjoni Ewropea għan-Negozjar tal-Emissjonijiet.
(219)
Madankollu ma kienet ipprovduta l-ebda evidenza u l-investigazzjoni ma sabet l-ebda ċirkustanza fattwali li tikkonferma dawn l-allegazzjonijiet. Bil-kuntrarju, l-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-prodott li qiegħed jiġi investigat kien qiegħed jiżdied b’mod sostanzjali matul il-perjodu kkunsidrat. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argument kien rifjutat.
3.12. Deċiżjonijiet maniġerjali
(220)
Xi partijiet interessati sostnew li d-dannu materjali mġarrab minn tal-anqas wieħed mill-produtturi tal-Unjoni kien ikkawżat minn deċiżjonijiet maniġerjali ħżiena. Dawn l-allegazzjonijiet kienu bbażati fuq il-kontijiet annwali u xi informazzjoni kontenuta f’ittra mibgħuta minn azzjonist tal-kumpanija lill-azzjonisti l-oħra.
(221)
L-ebda informazzjoni fil-fajl ma wriet li xi deċiżjonijiet maniġerjali tal-kumpanija kkonċernata ma kinux normali jew mhux prudenti jew li kellhom effett fuq l-industrija sħiħa tal-Unjoni. Għalhekk, l-argumenti f’dan ir-rigward kienu rifjutati.
3.13. Politiki oħra tal-gvern
(222)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat minn politiki oħra tal-gvern bħall-politiki dwar l-enerġija rinnovabbli, politiki mmirati sabiex jinkoraġġixxu l-innovazzjoni, politiki għat-tnaqqis tal-burokrazija, politiki għall-iffaċilitar tal-kummerċ u regolamenti dwar l-aċċess għall-grilja, billi dawn il-politiki huma ta’ benefiċċju għall-produtturi esportaturi. Madankollu, anki jekk huwa minnu li xi wħud mill-politiki msemmija jistgħu jiffaċilitaw l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra u t-tkabbir ġenerali tal-industrija solari, dawn il-politiki tgawdi minnhom ukoll l-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, dawn il-politiki m’għandhomx ifissru li tali importazzjonijiet fl-Unjoni għandhom isiru bi prezzijiet dannużi li huma l-oġġett ta’ dumping. Għalhekk l-argumenti f’dan ir-rigward kienu rifjutati.
3.14. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(223)
L-investigazzjoni stabbiliet rabta kawżali bejn id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. Kienu analizzati kawżi possibbli oħra tad-dannu, bħall-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, il-konsum, it-tariffi feed-in, appoġġ finanzjarju ieħor mogħti lill-industrija tal-Unjoni, il-kapaċità żejda, l-impatt tal-prezzijiet tal-materja prima, id-dannu kkawżat lilha nnifisha, il-kompetizzjoni mit-tertuqa rqiqa, il-kriżi finanzjarja u l-effetti tagħha, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, l-iskoperta tad-depożiti ta’ gass tax-shale fl-Unjoni Ewropea, id-deċiżjonijiet maniġerjali, l-Iskemi tal-Unjoni Ewropea għan-Negozjar tal-Emissjonijiet, u politiki oħra tal-gvern u l-ebda waħda minnhom ma nstabet li kienet tali li tikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(224)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat sewwa l-effett tal-fatturi magħrufin kollha fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, ġie għalhekk konkluż b’mod provviżorju li kien hemm rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Rimarki preliminari
(225)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar id-dumping dannuż, kinux jeżistu raġunijiet konvinċenti biex hija tikkonkludi li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri provviżorji f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tad-diversi interessi involuti, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, il-kumpaniji fis-swieq upstream u downstream tas-settur fotovoltajku, l-importaturi, l-utenti u l-konsumaturi tal-prodott ikkonċernat.
(226)
Madwar 150 operatur ippreżentaw irwieħhom wara l-bidu tal-investigazzjoni. Intbagħtu kwestjonarji speċifiċi lil importaturi mhux relatati, operaturi upstream (inkluż produttur tal-materja prima u fornituri ta’ tagħmir tal-produzzjoni għall-prodott taħt investigazzjoni), operaturi downstream (inklużi żviluppaturi ta’ proġetti u installaturi) u lill-BEUC - organizzazzjoni tal-konsumaturi. Issottomettew informazzjoni tliet assoċjazzjonijiet li jirrappreżentaw diversi operaturi (l-industrija tal-Unjoni, operaturi upstream u downstream) fis-settur fotovoltajku.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(227)
L-industrija tal-Unjoni kienet timpjega madwar 25 000 ruħ fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili matul il-PI.
(228)
L-investigazzjoni stabbiliet li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali kkawżat mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Huwa mfakkar li numru ta’ indikaturi tad-dannu wrew xejra negattiva matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod partikolari, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, bħall-profittabilità, il-fluss tal-flus u r-redditu fuq l-investiment kienu affettwati serjament. Fil-fatt, il-produtturi tal-moduli, taċ-ċelloli u l-wejfers tal-Unjoni kienu qed jagħmlu t-telf fl-2011 u fil-PI. Konsegwentement, xi produtturi tal-Unjoni diġà kienu sfurzati jagħlqu l-faċilitajiet tal-produzzjoni tagħhom filwaqt li xi oħrajn iffaċċjaw insolvenza. Fin-nuqqas ta’ miżuri, huwa probabbli ħafna li jkun hemm deterjorament ulterjuri fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
(229)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji provviżorji anti-dumping terġa’ tistabbilixxi kundizzjonijiet ġusti ta’ kummerċ fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tallinja l-prezzijiet tal-prodott simili sabiex jirriflettu l-kostijiet tal-produzzjoni u b’hekk ittejjeb il-profittabilità tagħha. Jista’ jkun mistenni wkoll li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tikseb lura għall-inqas parti mis-sehem tas-suq li kienet tilfet matul il-perjodu kkunsidrat, b’impatt pożittiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja ġenerali tagħha. Barra minn hekk l-industrija tal-Unjoni għandha tkun kapaċi jkollha aċċess aħjar għall-kapital u biex tinvesti aktar fir-R&Ż u l-innovazzjoni fis-suq fotovoltajku. Fl-aħħar nett, l-investigazzjoni rreferiet ukoll għall-bidu mill-ġdid possibbli tal-attività kummerċjali tal-produtturi tal-Unjoni li kienu sfurzati jwaqqfu l-produzzjoni b’riżultat tal-pressjoni mill-importazzjonijiet Ċiniżi. B’mod ġenerali, f’dan ix-xenarju, mhux biss ikunu assigurati l-25 000 impjieg tal-industrija tal-Unjoni (fil-PI) iżda jkun hemm ukoll prospett raġonevoli ta’ aktar espansjoni fil-produzzjoni u żieda fl-impjiegi.
(230)
Jekk ma jiġux imposti miżuri, huwa mistenni aktar telf fis-sehem mis-suq li jwassal għal aktar deterjorament fil-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni. Dan ma jkunx sostenibbli fuq terminu qasir għal medju. Bħala konsegwenza, minbarra n-numru kbir ta’ produtturi tal-Unjoni li diġà kienu sfurzati joħorġu mis-suq kif ġie deskritt fil-premessa (157) aktar ’il fuq, produtturi oħra jistgħu jiffaċċjaw insolvenza li fi żmien qasir għal medju twassal għall-għajbien probabbli tal-industrija tal-Unjoni, bl-impatt sinifikanti li jkun hemm fuq l-impjiegi eżistenti.
(231)
Għalhekk ġie konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni tad-dazji anti-dumping tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
3. L-interess tal-importaturi mhux relatati
(232)
Kif issemma fil-premessa (12) aktar ’il fuq, għal importatur wieħed biss mit-tlieta fil-kampjun, l-attività kummerċjali prinċipali kienet tikkonsisti fin-negozjar tal-prodott ikkonċernat.
(233)
Sar l-argument li l-impożizzjoni ta’ miżuri fuq il-prodott ikkonċernat taffettwa b’mod negattiv l-attività kummerċjali tal-importaturi. L-ewwel nett, l-impożizzjoni tad-dazji m’għandhiex twassal għall-eliminazzjoni tal-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ. It-tieni, għalkemm jista’ jiġi mistenni li l-impożizzjoni tal-miżuri jista’ jkollha effett negattiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tal-importaturi li jimportaw biss mir-RPĊ, minħabba ż-żieda probabbli fl-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, l-importaturi li jġibu l-prodotti tagħhom minn pajjiżi differenti għandhom ikunu f’pożizzjoni li jibdlu s-sorsi tagħhom ta’ provvista.
(234)
Għalhekk ġie konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni tal-miżuri fil-livell propost jista’ jkollha ċertu impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni tal-importaturi mhux relatati tal-prodott ikkonċernat.
4. L-interess tal-operaturi upstream
(235)
L-operaturi upstream huma attivi prinċipalment fil-produzzjoni tal-materja prima u fil-produzzjoni u l-inġinerija tat-tagħmir tal-manifattura għall-prodott li qiegħed jiġi investigat. Waslu tmien tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand l-operaturi upstream. Saru żewġ żjarat ta’ verifika li koprew produttur tal-materja prima u produttur tat-tagħmir tal-manifattura.
(236)
B’mod globali, matul il-PI, l-attività tat-tmien operaturi upstream li kkooperaw fir-rigward tal-prodott taħt investigazzjoni kienet tvarja meta mqabbla mal-attività totali tagħhom u kienet tirrappreżenta 100 % tan-negozju għal kumpanija waħda biss li kkooperat, filwaqt li għall-oħrajn din kienet tvarja bejn 6 % u 80 %. Bħala medja, fil-PI, l-attività relatata mal-prodott ikkonċernat kienet tirrappreżenta madwar 41 % tal-attività totali tal-operaturi upstream li kkooperaw. F’termini ta’ impjiegi, fil-PI, it-tmien operaturi upstream li kkooperaw kienu jimpjegaw madwar 4 200 persuna. Il-profittabilità varjat skont is-segment u l-kumpanija individwali minn rati għoljin sa profittabilità daqsxejn negattiva. L-investigazzjoni wriet li dawk l-operaturi bi profittabilità negattiva sofrew mis-sitwazzjoni li marret għall-agħar tal-industrija tal-Unjoni, billi xi wħud mill-klijenti li tilfu kienu produtturi tal-Unjoni tal-prodott li qed jiġi investigat, u mit-tnaqqis fil-konsum.
(237)
Il-bejgħ tal-operaturi upstream tal-Unjoni kien ikopri l-Unjoni, ir-RPĊ u pajjiżi terzi oħra. Fil-PI, it-tqassim tal-bejgħ kien jikkorrispondi bħala medja għal madwar 20 % tal-bejgħ fl-Unjoni, kważi 50 % lir-RPĊ u madwar 30 % lil pajjiżi terzi oħra.
(238)
Xi partijiet fis-settur upstream sostnew li l-impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping taffettwa l-attivitajiet tan-negozju tagħhom b’mod negattiv billi r-RPĊ hija s-suq tal-esportazzjoni prinċipali tagħhom. Kien argumentat li d-dazji jillimitaw serjament l-importazzjonijiet fl-Unjoni tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ bil-konsegwenza li r-RPĊ tillimita l-importazzjonijiet tal-polisilikon u tat-tagħmir tal-produzzjoni mill-Unjoni. Minħabba f’hekk, l-operaturi upstream tal-Unjoni fl-Unjoni allegatament ikunu jridu jċekknu l-attivitajiet tan-negozju tagħhom u jnaqqsu l-impjiegi.
(239)
Qabel xejn huwa nnotat li l-għan tad-dazju mhuwiex li jelimina l-importazzjonijiet Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat iżda li jerġa’ jistabbilixxi kundizzjonijiet ekwi ta’ kompetizzjoni. Għalhekk l-importazzjonijiet Ċiniżi għandhom ikomplu jfornu s-suq tal-Unjoni sa ċertu livell, iżda bi prezzijiet ġusti. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-operaturi upstream tal-Unjoni huma preżenti b’mod globali fi swieq nazzjonali differenti u għalhekk ma jiddependux esklussivament fuq l-esportazzjoni tagħhom lejn ir-RPĊ. Għaldaqstant wieħed jista’ raġonevolment jassumi li fis-suq fotovoltajku globali, l-operaturi upstream tal-Unjoni x’aktarx ikunu kapaċi jikkumpensaw it-tnaqqis eventwali fl-esportazzjoni lejn ir-RPĊ bl-esportazzjoni lejn is-swieq l-oħra li skont studji pubblikament disponibbli tas-swieq huma mistennija li jikbru. Fi kwalunkwe każ, is-suq fotovoltajku Ċiniż diġà qiegħed jiffaċċja kapaċità żejda sinifikanti ta’ produzzjoni u għalhekk huwa dubjuż jekk il-produtturi tal-makkinarju tal-Unjoni humiex se jkunu kapaċi jbigħu wisq aktar mit-tagħmir tal-manifattura fuq terminu qasir sa medju.
(240)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-impatt tad-dazji anti-dumping fuq il-produtturi tal-makkinarju ma jkunx wieħed sinifikanti, filwaqt li l-impatt fuq il-fornitur tal-materja prima jista’ jkun negattiv fuq perjodu ta’ żmien qasir minħabba t-tnaqqis li jista’ jkun hemm fil-bejgħ tiegħu lejn iċ-Ċina.
5. L-interess tal-operaturi downstream
(241)
L-operaturi downstream huma attivi prinċipalment fl-iżvilupp ta’ proġetti, kummerċjalizzazzjoni u komunikazzjoni u installazzjonijiet fotovoltajċi. Filwaqt li waslu 13-il tweġiba għall-kwestjonarji downstream mill-operaturi downstream, sebgħa biss kienu kompluti b’mod suffiċjenti u ppemettew valutazzjoni siewja. Saru żewġ żjarat ta’ verifika li koprew l-iżvilupp ta’ proġetti fotovoltajċi u l-installazzjonijiet. Fl-analiżi tat-tweġibiet għall-kwestjonarji li waslu mingħand is-36 importatur mhux relatat li kkooperaw, irriżulta li ċertu numru minnhom jistgħu fil-fatt ikunu jridu jiġu kkwalifikati bħala operaturi downstream, billi l-attività prinċipali tagħhom hija l-installazzjoni. Din il-kwistjoni se tiġi investigata aktar matul l-investigazzjoni.
(242)
B’mod ġenerali, l-attività tal-operaturi downstream fir-rigward tal-prodott li qed jiġi investigat tvarja meta mqabbla mal-attività totali tagħhom. Bħala medja, fil-PI, din kienet tirrappreżenta 41 %. Il-profittabilità tal-operaturi li kkooperaw, fir-rigward tal-prodott taħt investigazzjoni, kienet bħala medja madwar 11 %, fil-PI. F’termini ta’ impjiegi, is-seba’ operaturi downstream li kkooperaw, fil-PI kienu jimpjegaw madwar 550 ruħ.
(243)
Tqajjem l-argument li l-miżuri anti-dumping mhumiex fl-interess tal-Unjoni billi jgħollu l-prezz tal-moduli, u b’hekk jiskoraġġixxu lill-utenti finali/konsumaturi milli jagħmlu installazzjonijiet. Konsegwentement, l-operaturi downstream ikollhom ferm anqas ordnijiet u jkollhom iċekknu n-negozji tagħhom. Din il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq studju minn Prognos dwar it-telf li jista’ jkun hemm ta’ impjiegi, li ġie ppreżentat matul l-investigazzjoni. L-istudju jbassar li l-maġġoranza kbira tal-impjiegi fis-settur fotovoltajku tal-Unjoni jkunu fil-periklu jekk jiġu imposti d-dazji. L-istudju juża stima mill-Assoċjazzjoni Ewropea għall-Industrija Fotovoltajka (EPIA) li skont din, in-numru totali ta’ impjiegi diretti li kienu jeżistu fl-2011 f’kull stadju tas-suq fotovoltajku tal-Unjoni, li jinkludi l-produtturi tal-Unjoni, l-importaturi, l-operaturi upstream u downstream, huwa 265 000 ruħ. Billi beda mill-istima tal-2011 dwar l-impjiegi diretti totali fis-settur fotovoltajku, l-istudju ta’ Prognos ikkonkluda li minn 265 000 impjieg se jintilfu 242 000 fi tliet snin, skont il-livell tad-dazji. Il-biċċa l-kbira tat-telf tal-impjiegi allegatament se jseħħ fis-suq downstream, li fl-2011 skont Prognos kien jimpjega madwar 220 000 ruħ.
(244)
L-investigazzjoni ma kkonfermatx ix-xenarju ta’ hawn fuq u indikat numru ferm aktar baxx ta’ impjiegi diretti li kienu jeżistu fis-suq fotovoltajku tal-Unjoni fl-2011, matul il-PI u fl-2012.
(245)
L-ewwel nett, l-investigazzjoni qajmet dubji dwar l-eżattezza tan-numru totali ta’ impjiegi diretti fl-industrija fotovoltajka kif stmati mill-assoċjazzjoni Ewropea għall-industrija fotovoltajka. B’mod partikolari, matul iż-żjara ta’ verifika għand l-EPIA, irriżulta li d-dejta sottostanti li twassal għall-konklużjoni ta’ 265 000 ma kinitx preċiża u ma tippermettix tali konklużjoni. Fil-fatt, l-informazzjoni miksuba matul iż-żjara ta’ verifika tindika li n-numru ta’ impjiegi diretti fl-industrija fotovoltajka kkalkulati għall-2011 għandhom marġini ta’ żball sa 20 %. Barra minn hekk, l-istima tinkludi impjiegi f’pajjiżi Ewropej oħra li mhumiex fl-Unjoni Ewropea kif ukoll l-impjiegi relatati mal-prodott tat-tertuqa rqiqa, li ma jaqax fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din l-investigazzjoni.
(246)
Minkejja dawn id-dubji, anki kieku kellha tintuża l-istima oriġinali tal-impjiegi biex jiġi kkalkulat l-impatt fuq il-miżuri, iridu jsiru l-kummenti li ġejjin. L-istima tkopri l-impjiegi tal-industrija fotovoltajka Ewropea fl-2011, li kienet korrelata ma’ numru għoli ħafna ta’ installazzjonijiet fotovoltajċi fl-UE f’dik is-sena (madwar 20 GW). Huwa raġonevoli li wieħed jassumi li fid-dawl tat-tnaqqis fl-installazzjonijiet li laħqu madwar 17,5 GW fil-PI u 15 GW fl-2012 in-numru ta’ impjiegi downstream b’mod partikolari, billi huwa korrelat direttament mal-livell tal-installazzjonijiet, naqas b’mod korrispondenti. F’dan ir-rigward, l-istampa speċjalizzata pubblikament disponibbli indikat li fil-Ġermanja, li hija l-akbar suq nazzjonali, bejn l-2011 u l-2012 l-impjiegi fis-settur fotovoltajku naqsu minn 128 000 għal 100 000, li jinkludu l-impjiegi fuq in-naħa tal-produtturi. Barra minn hekk, l-investigazzjoni qajmet dubji serji dwar jekk iċ-ċifra kinitx tinkludi biss impjiegi full time ddedikati esklussivament għall-industrija fotovoltajka. F’dan ir-rigward, l-investigazzjoni żvelat li, b’mod partikolari fis-suq downstream (installazzjonijiet), l-attività fotovoltajka hija ġeneralment biss parti minn attività kummerċjali ferm aktar wiesgħa, bl-attività kummerċjali primarja jkunu l-installazzjonijiet tat-tisħin jew tal-elettriku, il-plumbing, eċċ.
(247)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa probabbli li l-impożizzjoni tal-miżuri tista’ twassal biex il-prezzijiet fl-Unjoni, tal-prodott li qiegħed jiġi investigat, jogħlew u b’hekk jista’ jkun hemm inqas installazzjonijiet fotovoltajċi fuq terminu qasir. Madankollu l-impjiegi f’din il-parti tas-suq jistgħu jiġu affettwati negattivament b’mod limitat biss għar-raġunijiet li ġejjin. L-attività relatata mal-industrija fotovoltajka, tal-anqas għal xi wħud mill-installaturi, tikkostitwixxi biss parti mill-attivitajiet tan-negozju tagħhom u hija wkoll staġjonali. Għalhekk, l-installaturi għandhom ikunu kapaċi jwettqu attivitajiet oħra fis-sitwazzjoni ta’ tnaqqis fid-domanda għall-installazzjonijiet fotovoltajċi. Billi l-miri dwar l-enerġija rinnovabbli u l-effiċjenza enerġetika li ġew maqbula fil-livell tal-UE huma vinkolanti għall-Istati Membri, wieħed għandu jistenna li t-tnaqqis fid-domanda għall-installazzjonijet solari se jfisser żieda fid-domanda għal forom oħra ta’ elettriku rinnovabbli u effiċjenza enerġetika. Ħafna mill-impjegati fis-settur downstream x’aktarx li għandhom il-ħiliet neċessarji biex jibbenefikaw mid-domanda akbar f’dawn is-setturi simili. It-tieni, fid-dawl tal-profitti eżistenti fis-settur downstream (ara l-premessa (242) aktar ’il fuq), l-installaturi għandhom ikunu kapaċi jassorbu parti miż-żieda fil-prezz u b’hekk jillimitaw l-impatt fuq il-prezzijiet finali u fuq id-domanda għall-installazzjonijiet fotovoltajċi.
(248)
Indipendentement mill-impożizzjoni tad-dazji, il-previżjonijiet pubblikament disponibbli dwar id-domanda għall-installazzjonijiet fotovoltajċi jindikaw tnaqqis probabbli fid-domanda fl-2013, b’installazzjonijiet annwali ta’ bejn 9,8 GW u 16,5 GW fl-2013, li fi kwalunkwe każ x’aktarx ikollu impatt negattiv fuq in-numru ta’ impjiegi fis-suq downstream.
(249)
Fl-aħħar nett, huwa rrimarkat li din iż-żieda fil-prezzijiet tal-PVs hija probabbli li sseħħ fi kwalunkwe każ minħabba li l-produzzjoni tar-RPĊ li tforni s-suq tal-Unjoni tidher li fil-biċċa l-kbira qiegħda tagħmel it-telf, li hija sitwazzjoni mhux sostenibbli.
(250)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-impatt tad-dazji anti-dumping fuq l-operaturi downstream ikun sa ċertu punt limitat negattiv fuq terminu qasir, minħabba t-tnaqqis akbar fl-installazzjonijiet milli f’xenarju kontrofattwali mingħajr dazji mbassar minn ċentri prinċipali tar-riċerka u safejn id-dazju ma jistax jiġi assorbit mill-operaturi downstream. Minkejja t-tnaqqis possibbli fid-domanda għall-installazzjonijiet fotovoltajċi, l-installaturi għandhom ikunu kapaċi jwettqu attivitajiet oħra, sew jekk ikunu marbuta ma’ sorsi oħra ta’ enerġija nadifa jew mal-attività tan-negozju prinċipali tal-installaturi, kif issemma aktar ’il fuq.
6. L-interess tal-utenti finali (konsumaturi)
(251)
L-ebda parti li tirrappreżenta direttament l-interessi tal-utenti finali bħall-assoċjazzjonijiet tal-konsumaturi ma għamlet rappreżentazzjonijiet. F’dan il-każ issir referenza għal żewġ tipi ta’ utenti finali: il-konsumaturi (djar) u utenti finali oħra (eż. istituzzjonijiet, kumpaniji). L-investigazzjoni żvelat li madwar kwart biss tal-installazzjonijiet fotovoltajċi eżistenti fl-Unjoni (hekk imsejħa installazzjonijiet iżgħar, ta’ fuq il-bejt) kienu ordnati minn konsumaturi. L-installazzjonijiet l-oħra (industrijali u kummerċjali ta’ skala ferm akbar, immuntati mal-art) kienu ordnati minn utenti finali oħra.
(252)
Diversi partijiet sostnew li jekk jiġu imposti dazji anti-dumping, il-konsumaturi jsofru minn żieda fil-prezzijiet tal-moduli fotovoltajċi. Filwaqt li b’riżultat tad-dazji, il-prezzijiet tal-moduli fotovoltajċi fis-suq tal-UE jistgħu jkunu mistennija li jiżdiedu xi ftit, huwa probabbli li l-konsumaturi u utenti finali oħra jkunu affettwati biss b’mod limitat minħabba li l-investigazzjoni wriet li l-prezz ta’ modulu jirrappreżenta sa 50 % tal-kostijiet totali ta’ installazzjoni fotovoltajka. Fid-dawl tal-marġini ta’ profitt miksuba mill-iżviluppaturi tal-proġetti u l-installaturi, huwa raġonevoli li wieħed jassumi li ż-żieda eventwali fil-prezzijiet tal-moduli għall-konsumaturi tista’ tal-anqas tiġi assorbita b’mod parzjali u għalhekk tiġi mitigata. Fuq il-bażi tal-evidenza disponibbli, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-miżuri fil-livell tad-dazju propost se jkunu assorbiti tal-anqas b’mod parzjali mill-katina tal-provvista u, għalhekk, mhux neċessarjament jirriżultaw fi prezzijiet ogħla għall-konsumaturi fil-livell tal-bejgħ bl-imnut.
(253)
Huwa nnotat ukoll li jekk ma jiġux imposti d-dazji, l-għajbien probabbli tal-industrija tal-Unjoni jista’ jħalli lill-konsumaturi sors wieħed biss ta’ provvista tal-moduli fil-ġejjieni. F’dan ix-xenarju, il-produtturi esportaturi Ċiniżi jkunu f’pożizzjoni li jżidu ulterjorment il-pożizzjoni b’saħħitha ħafna tagħhom fis-suq u dan jista’ jwassal ukoll għal prezzijiet ogħla fuq terminu qasir għal medju għad-dannu tal-konsumaturi/l-utenti finali. Fi kwalunkwe każ, kif issemma aktar ’il fuq, iż-żieda fil-prezzijiet hija probabbli li sseħħ xorta waħda minħabba l-fatt li l-produzzjoni tar-RPĊ qiegħda tagħmel it-telf.
(254)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li b’mod ġenerali l-impożizzjoni tal-miżuri jkollha impatt limitat fuq il-konsumaturi u utenti finali oħra. Dan irrispettivament mir-rwol tal-iskemi ta’ appoġġ nazzjonali sabiex jistimulaw id-domanda għall-installazzjonijiet fotovoltajċi kif issemma fil-premessa (182) aktar ’il fuq. Jekk l-iskemi ta’ appoġġ nazzjonali jiġu addattati għall-prezzijiet ogħla tal-pannelli solari (permezz ta’ FITs aktar għoljin), l-impatt fuq il-konsumaturi jista’ jkun ineżistenti.
7. Argumenti oħra
(255)
Xi partijiet argumentaw li l-industrija tal-Unjoni mhijiex kapaċi tforni lis-suq tal-UE fil-kwantitajiet meħtieġa u għaldaqstant jekk jiġu imposti dazji anti-dumping ikun hemm riskju serju ta’ nuqqas ta’ provvista fl-UE, li tista’ twassal għal aktar żieda fil-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat.
(256)
L-investigazzjoni sabet dan l-argument bħala mhux ġustifikat. L-industrija tal-Unjoni ilha ma tużax biżżejjed il-kapaċitajiet tal-produzzjoni tagħha mill-2009. Fil-PI, ir-rata ta’ użu tal-kapaċità ta’ produzzjoni tal-moduli fl-Unjoni kienet ta’ 41 % b’kapaċità żejda addizzjonali ta’ madwar 5,7 GW; ir-rata ta’ użu tal-kapaċità ta’ produzzjoni taċ-ċelloli fl-Unjoni kienet ta’ 63 %, b’kapaċità żejda addizzjonali ta’ madwar 1,2 GW u r-rata ta’ użu tal-kapaċità ta’ produzzjoni tal-wejfers fl-Unjoni kienet ta’ 55 % b’kapaċità żejda addizzjonali ta’ madwar 1,6 GW. Għalhekk, bis-saħħa tal-kapaċità żejda, l-industrija tal-Unjoni tkun tista’ tikkompeti għal parti addizzjonali mis-suq fuq terminu qasir. Anki fuq terminu medju, huwa raġonevoli li wieħed jassumi li l-industrija tal-Unjoni se tespandi l-kapaċità tal-produzzjoni tagħha sabiex tkun tista’ tikseb ekonomiji ta’ skala aħjar u tippermetti aktar tnaqqis fil-prezzijiet. Barra minn hekk, hemm ukoll sorsi oħra ta’ provvista fid-dinja, li huma preżenti fis-suq tal-Unjoni u li se jkunu kapaċi jikkompetu fis-suq tal-Unjoni f’każ ta’ tnaqqis fl-importazzjonijiet tal-prodotti Ċiniżi. L-investigazzjoni żvelat li l-kapaċità żejda eżistenti tal-produzzjoni mhux Ċiniża barra mill-UE fil-PI kienet ta’ 5,6 GW għall-moduli, 6 GW għaċ-ċelloli u 6 GW għall-wejfers. Għalhekk huwa konkluż li l-kapaċità żejda totali tal-UE u ta’ produtturi terzi barra mill-UE hija suffiċjenti biex tagħmel tajjeb fuq terminu qasir għat-tnaqqis li jista’ jkun hemm fl-importazzjonijiet Ċiniżi fid-dawl tad-domanda għall-installazzjonijiet fotovoltajċi fl-UE kif imbassra għall-2013 (bejn 9,8 GW u 16,5 GW) u l-2014 (9 GW u 17,1 GW) minn ċentri prinċipali tar-riċerka bħall-EPIA.
(257)
Xi partijiet argumentaw ukoll li l-impożizzjoni ta’ dazji anti-dumping fuq il-prodott ikkonċernat se tkun ta’ ħsara għall-iżvilupp tas-suq fotovoltajku fl-Ewropa u għalhekk il-miri tal-Aġenda 2020 tal-UE fir-rigward tas-sorsi ta’ enerġija rinnovabbli u t-tnaqqis fl-emissjonijiet tal-gassijiet serra fl-UE mhux se jintlaħqu.
(258)
L-ewwel nett, il-miri 2020 ma jiddependux esklussivament fuq l-enerġija solari. Importanti daqsha huma tipi oħra ta’ enerġija ekoloġika bħar-riħ, il-bijomassa, l-idro, eċċ. Billi ma huwa attribwit l-ebda perċentwal partikolari lill-enerġija solari għall-miri 2020, numru daqsxejn aktar baxx ta’ installazzjonijiet fotovoltajċi mhuwiex mistenni li jżid il-kost globali tal-Aġenda 2020. Barra minn hekk, il-prezz tal-pannelli solari huwa biss wieħed minn ħafna fatturi li huma vitali għall-iżvilupp tal-industrija fotovoltajka fl-Ewropa. Daqstant importanti huma: qafas legali u finanzjarju favorevoli fuq livell Ewropew u nazzjonali, aċċess aħjar għall-finanzjament tal-proġetti tal-enerġija rinnovabbli u l-investiment fir-R&Ż. Rigward il-finanzjament tal-investimenti solari, l-impożizzjoni tad-dazji se ttejjeb is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tas-settur fotovoltajku kollu kemm hu. Minħabba f’hekk, huwa probabbli li se ttejjeb ukoll l-aċċess għall-kapital kemm għall-industrija tal-Unjoni kif ukoll għall-investituri fis-settur fotovoltajku. Fl-aħħar nett, huwa mfakkar li l-għan tad-dazju mhuwiex li jelimina l-importazzjonijiet Ċiniżi iżda li jerġa’ jistabbilixxi kompetizzjoni ġusta. Jekk il-prezz tal-prodott ikkonċernat jogħla, l-evidenza dwar il-profitti miksuba fis-suq downstream tippermetti s-suppożizzjoni li ż-żieda fil-prezz se tiġi assorbita parzjalment mill-operaturi fis-suq downstream. Għalhekk il-prezz tal-moduli m’għandux jiżdied b’mod sinifikanti għall-utenti finali/il-konsumaturi u d-domanda għall-installazzjonijiet solari tista’ tinżamm fil-medda mbassra.
(259)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni tal-miżuri, b’mod ġenerali, ma jkollhiex impatt ħażin sinifikanti fuq politiki oħra tal-UE.
8. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(260)
L-effetti pożittivi globali għall-industrija tal-Unjoni jegħlbu l-impatt negattiv li jista’ jkun hemm fuq operaturi oħra fis-suq fotovoltajku, inklużi l-konsumaturi/utenti finali oħra.
(261)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li abbażi tal-informazzjoni disponibbli rigward l-interess tal-Unjoni, m’hemmx raġunijiet konvinċenti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mir-RPĊ.
G. MIŻURI ANTI-DUMPING PROVVIŻORJI
(262)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri anti-dumping provviżorji sabiex jiġi evitat li ssir aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(263)
Sabiex jiġi stabbilit il-livell ta’ dawn il-miżuri, kienu kkunsidrati l-marġini ta’ dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju neċessarju biex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-produtturi tal-Unjoni, mingħajr ma jinqabżu l-marġini ta’ dumping li nstabu.
(264)
Fil-kalkolu tal-ammont ta’ dazju neċessarju sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping dannuż, ġie kkunsidrat li kwalunkwe miżura għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tkopri l-kostijiet tal-produzzjoni tagħha u li tikseb profitt qabel it-taxxa li jista’ raġonevolment jinkiseb f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet soġġetti għal dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Għaldaqstant huwa meqjus li marġini ta’ profitt ta’ 10 % tal-fatturat ibbażat fuq l-informazzjoni pprovduta fl-ilment jista’ jitqies bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħet tistenna li tikseb fin-nuqqas ta’ dumping dannuż.
(265)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkulat prezz mhux dannuż għall-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili. Il-prezz mhux dannuż inkiseb billi mal-kost tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul il-PI ġie miżjud il-marġinu ta’ profitt hawn fuq imsemmi ta’ 10 %.
(266)
Iż-żieda meħtieġa fil-prezz imbagħad ġiet stabbilita fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-prezz tal-importazzjoni medju peżat tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ li kkooperaw inklużi fil-kampjun, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz, aġġustat kif meħtieġ għall-kostijiet tal-importazzjoni u d-dazji doganali, mal-prezz medju peżat mhux dannuż tal-prodott simili mibjugħ mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li rriżultat minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur CIF medju peżat tal-importazzjoni.
2. Miżuri provviżorji
(267)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, tqies li għandhom jiġu imposti miżuri anti-dumping provviżorji fuq l-importazzjonijiet ta’ moduli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u l-komponenti ewlenin (jiġifieri ċ-ċelloli u l-wejfers) li joriġinaw jew li jiġu kkonsenjati mir-RPĊ fil-livell tal-marġini l-aktar baxx ta’ dumping u ta’ dannu li nstab, skont ir-regola tad-dazju inferjuri.
(268)
Minħabba r-rata għolja ta’ kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi, id-dazju għall-“kumpaniji l-oħra kollha” ġie stabbilit fil-livell tal-ogħla dazju li għandu jiġi impost fuq il-kumpaniji, rispettivament, inklużi fil-kampjun jew li kkooperaw fl-investigazzjoni. Id-dazju għall-“kumpaniji l-oħra kollha” se jiġi applikat għal dawk il-kumpaniji li ma kinux ikkooperaw fl-investigazzjoni.
(269)
Għall-kumpaniji Ċiniżi li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun, li huma elenkati fl-Anness, ir-rata tad-dazju provviżorju hija stabbilita fil-medja peżata tar-rati tal-kumpaniji fil-kampjun.
(270)
Ir-rati proposti tad-dazji anti-dumping provviżorji huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping
Marġini ta’ dannu
Rata tad-dazju
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw (Anness)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Il-miżuri anti-dumping imsemmija hawn fuq huma stabbiliti b’mod provviżorju fil-forma ta’ dazji ad valorem.
(272)
Ir-rati tad-dazju anti-dumping tal-kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati tad-dazju (b’kuntrast mad-dazju nazzjonali applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) għalhekk japplikaw biss għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u mmanifatturati mill-kumpaniji u għaldaqstant mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti impurtati mmanifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament b’isimha fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(273)
Kwalunkwe talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju anti-dumping tal-kumpaniji individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet oħra tal-produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata mingħajr dewmien lill-Kummissjoni (7) bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjati, pereżempju, ma’ din il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament għandu jiġi emendat kif meħtieġ billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali.
(274)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju anti-dumping, il-livell tad-dazju tal-kumpaniji l-oħra kollha m’għandux japplika biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
(275)
Kif issemma taħt is-Sezzjoni 5 tal-avviż ta’ bidu, il-Kummissjoni tinsab fil-proċess li tistabbilixxi jekk l-importazzjonijiet kollha tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ jistgħux jitqiesu bħala li joriġinaw mir-RPĊ. Dan huwa importanti b’mod partikolari fil-każ ta’ moduli li jistgħu jinkorporaw komponenti u partijiet minn pajjiżi differenti. Skont l-Artikolu 1(3) tar-Regolament bażiku anti-dumping, il-pajjiż esportatur ta’ prodott soġġett għal dumping jista’ jkun pajjiż intermedju. Għandu jiġi nnotat ukoll li l-ilment jirrigwarda importazzjonijiet mir-RPĊ mingħajr ma jispeċifika l-oriġini tagħhom. Fl-aħħar nett, l-investigazzjonijiet anti-dumping u kumpensatorji mwettqa mill-Istati Uniti tal-Amerka u li jinvolvu l-istess prodott importat mir-RPĊ, issottolinjaw il-kumplessità tal-operazzjonijiet ta’ produzzjoni u assemblaġġ li jistgħu jew ma jistgħux jagħtu l-oriġini (8). Fid-dawl ta’ dawn il-konsiderazzjonijiet u mingħajr preġudizzju għall-konklużjoni li għandha tintlaħaq dwar dawn il-kwistjonijiet fl-istadju definittiv, huwa kkunsidrat xieraq li l-miżuri provviżorji għandhom ikopru l-prodott taħt investigazzjoni li joriġina jew li jiġi kkonsenjat mir-RPĊ, sakemm il-prodott ma jkunx prodott fi transitu fis-sens tal-Artikolu V GATT.
(276)
Kif issemma aktar ’il fuq fil-premessa (3), il-Kummissjoni għamlet l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw fi jew li huma kkonsinjati mir-RPĊ soġġetti għar-reġistrazzjoni permezz tar-Regolament (UE) Nru 182/2013. Dan kien minħabba l-applikazzjoni retroattiva possibbli tal-miżuri anti-dumping u kumpensatorji, skont l-Artikolu 10(4) tar-Regolament bażiku u l-Artikolu 16(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (“Regolament bażiku kontra s-sussidji”) (9).
(277)
Rigward l-investigazzjoni anti-dumping preżenti u fid-dawl tas-sejbiet imsemmija hawn fuq, ir-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet għall-finijiet tal-investigazzjoni anti-dumping skont l-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku għandha tieqaf.
(278)
Rigward l-investigazzjoni parallela kontra s-sussidji, mibdija mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 10 tar-Regolament bażiku kontra s-sussidji, permezz ta’ Avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fit-8 ta’ Novembru 2012 (10), ir-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet skont l-Artikolu 24(5) tar-Regolament bażiku kontra s-sussidji għandha tissokta.
(279)
F’dan l-istadju tal-proċediment ma tista’ tittieħed l-ebda deċiżjoni dwar l-applikazzjoni retroattiva possibbli tal-miżuri anti-dumping.
(280)
Fid-dawl taċ-ċirkustanzi eċċezzjonali tal-proċediment preżenti, b'mod partikulari billi dan jikkonċerna prodott intiż lejn suq li jeħtieġ stabbiltà ta' fornimenti fil-medda qasira ta' żmien, huwa kkunsidrat xieraq li jiddaħħlu bil-mod mod il-miżuri anti-dumping provviżorji. Billi l-industrija tal-Unjoni b'mod partikulari sofriet dannu minħabba prattiċi kummerċjali mhux ġusti mill-pajjiż ikkonċernat fil-PI, il-produtturi tal-Unjoni ma jistgħux jissupplixxu immedjatament il-kwantitajiet meħtieġa jekk il-livelli tal-importazzjoni jaqgħu minħabba l-miżuri. Id-dħul gradwali tad-dazju anti-dumping jippermetti lill-industrija tal-Unjoni fil-medda qasira ta' żmien biex iżżid il-provvista. Barra minn hekk, bl-għoti ta' żmien biżżejjed biex l-industrija tal-Unjoni tkun tista' żżid il-livelli tal-produzzjoni tagħha, il-provvista tal-prodott ikkonċernat tibqa' f'livelli raġonevoli biex tlaħħaq mad-domanda. Għalhekk huwa meqjus xieraq li d-dazju jiddaħħal f'żewġ stadji.
I. DISPOŻIZZJONI FINALI
(281)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi stabbilit perjodu li fih il-partijiet interessati li jkunu identifikaw ruħhom fil-limitu ta’ żmien speċifikat fir-Regolament jistgħu jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu smigħ. Barra minn hekk, għandu jiġi ddikjarat li s-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta’ dazju magħmula għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun li jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-iskop ta’ kwalunkwe dazju definittiv,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Għaldaqstant, qiegħed jiġi impost dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ moduli jew pannelli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u ċelloli u wejfers tat-tip użati fil-moduli jew il-pannelli fotovoltajċi bis-silikon kristallin (iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom ħxuna li ma taqbiżx 400 mikrometru), li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 u ex 8541 40 90 (kodiċi TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 u 8541409039) u li joriġinaw fi jew li huma kkonsenjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, sakemm dawn ikunu fi tranżitu sont l-Artikolu V tal-GATT.
It-tipi ta’ prodotti li ġejjin huma esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat:
-
ċarġers solari li jikkonsistu minn anqas minn sitt ċelloli, li jistgħu jinġarru u li jfornu l-elettriku lil apparat jew li jiċċarġjaw il-batteriji;
-
prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa;
-
prodotti fotovoltajċi bis-silikon kristallin li huma integrati b’mod permanenti fi prodotti elettriċi, fejn il-funzjoni tal-prodotti elettriċi ma tkunx il-ġenerazzjoni tal-enerġija, u fejn dawn il-prodotti elettriċi jikkunsmaw l-elettriku ġġenerat miċ-ċellola(i) fotovoltajka(ċi) integrati bis-silikon kristallin.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, għandha tkun kif ġej:
(i)
mid-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament sal-5 ta' Awwissu 2013:
Il-kumpanija
Ir-rata tad-dazju
Il-kumpaniji kollha
11,8 %
(ii)
mis-6 ta' Awwissu 2013:
Kumpanija
Rata tad-dazju
Kodiċi TARIC addizzjonali
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Kumpaniji elenkati fl-Anness
47,6 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
67,9 %
B999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni, tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1, għandu jkun soġġett għall-forniment ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ rigward id-dazji doganali.
Artikolu 2
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 20 tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw għal smigħ mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu
Artikolu 3
Ir-Regolament (UE) Nru 182/2013 huwa emendat kif ġej:
1.
Iddaħħlu intestatura G ġdida u premessa 22 ġdida:
“G. TWAQQIF TAR-REĠISTRAZZJONI GĦALL-FINIJIET TA’ PROTEZZJONI KONTRA L-IMPORTAZZJONIJIET LI HUMA L-OĠĠETT TA’ DUMPING
(22)
Mis-6 ta’ Ġunju 2013, dazju anti-dumping provviżorju jipprovdi għall-protezzjoni kontra importazzjonijiet li jkunu l-oġġett ta’ dumping. Għalhekk m’għadux aktar neċessarju li jiġu rreġistrati l-importazzjonijiet għall-finijiet ta’ protezzjoni kontra importazzjonijiet li jkunu l-oġġett ta’ dumping.”
2.
Fl-Artikolu 1(1), il-kliem “l-Artikolu 14(5) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 u” huma mħassra.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-4 ta’ Ġunju 2013.