РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/456 НА КОМИСИЯТА
от 5 септември 2014 година
относно схема за помощ № SA.26212 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/A/08) и SA.26217 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/B/08), приведена в действие от Република България при замените на горска земя
(нотифицирано под номер C(2014) 6207)
(само текстът на български език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид Решение C(2011) 4444 на Комисията от 29 юни 2011 г. (1),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочената(ите) по-горе разпоредба(и) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 17 юли 2008 г. Комисията получи жалба от жалбоподател, пожелал да остане анонимен („първият жалбоподател“), който твърди, че Република България е предоставила помощ при замяната на собственост върху частна срещу държавна горска земя, често следвана от промяна в предназначението на заменената земя от горска земя в земя за застрояване. Първият жалбоподател представи допълнителна информация с писма от 28 август 2008 г., 3 септември 2008 г., 1 октомври 2008 г., 5 декември 2008 г., 18 февруари 2010 г., 12 октомври 2010 г. и 26 януари 2011 г.
(2)
На 27 януари 2009 г. Комисията получи от трета страна допълнителна информация относно оспорваните сделки за замяна. На 14 май 2009 г. беше подадена втора жалба относно тези замени, като този жалбоподател предостави допълнителна информация на 2 юни 2009 г. и 8 юни 2009 г. На 23 март 2010 г. друга трета страна предостави на Комисията информация относно тези замени.
(3)
Българските органи предоставиха на Комисията информация относно оспорваните сделки за замяна с писма от 2 септември 2008 г., 28 октомври 2008 г., 4 януари 2010 г., 23 март 2010 г., 27 март 2010 г., 30 август 2010 г. и 14 февруари 2011 г. По време на срещите, проведени между службите на Комисията и българските органи на 22 февруари 2010 г., 12 октомври 2010 г. и 3 февруари 2011 г., последните предоставиха допълнителна информация относно тези замени.
(4)
С писмо от 29 юни 2011 г. Комисията уведоми Република България, че е решила да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на оспорваните сделки за замяна. Решението на Комисията за откриване на официалната процедура по разследване („решението за откриване“) беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно мярката.
(5)
С писмо, получено на 29 септември 2011 г., българските органи представиха своите мнения относно решението за откриване.
(6)
Комисията получи мнения относно решението за откриване от следните заинтересовани страни: Екобалкани-България ЕООД (3), Вихрен ООД (4), Аква Истейт ООД (5), Елкабел АД (6), Живка Благоева (7), Ви-Ен-Жи Конфорт ООД (8), Явор Хайтов (9), Симеон Стоев Миров (10), Ел Ем Импекс ЕООД (11), Ол сийз пропърти 2 ООД (12), Литекс Комерс АД (13), Форос Дивелъпмънт ЕАД (14), Изгрев 5 ЕООД (15), БОИЛ ООД (16), БГ Ленд Ко ООД (17), Мирта Инженеринг ЕООД (18), Бета Форест ЕООД (19), Коста Геров (20), Мариета Бабева (21), Димитър Терзиев (22), Светослав Михайлов и Елизабет Михайлова (23), и от жалбоподател, който поиска неговата/нейната самоличност да не се разкрива (24).
(7)
С писма от 1 септември 2011 г., 5 октомври 2011 г., 25 ноември 2011 г., 14 декември 2011 г. и 3 април 2012 г. Комисията препрати тези мнения на българските органи, на които беше предоставена възможност да отговорят. Мнението на Република България относно мненията на заинтересованите страни беше получено с писма съответно от 4 ноември 2011 г., 15 декември 2011 г., 12 януари 2012 г. и 25 април 2012 г.
(8)
С писмо от 2 декември 2011 г. и по време на среща със службите на Комисията, проведена на 9 декември 2011 г., българските органи предоставиха допълнителна информация относно оспорваните сделки за замяна.
(9)
С писмо от 9 февруари 2012 г. Комисията поиска допълнителни разяснения от първия жалбоподател относно някои от представените от него доказателства.
(10)
На 3 април 2012 г. Комисията препрати на българските органи допълнителни мнения от редица трети страни (25). Комисията получи мненията на Република България относно тези мнения на 25 април 2012 г. и 15 май 2012 г.
(11)
На 26 юли 2012 г. Комисията поиска допълнителна информация от българските органи. На 17 август 2012 г. българските органи поискаха удължаване на срока за предоставяне на информацията, което беше одобрено от Комисията на 31 август 2012 г. На 19 септември 2012 г. българските органи предоставиха исканата информация.
(12)
На 3 октомври 2012 г. Комисията поиска допълнителни разяснения от Елкабел АД, една от третите страни, изразили мнения относно решението за откриване. Тези разяснения бяха предоставени на 31 октомври 2012 г.
(13)
С писма от 14 януари 2013 г., 17 май 2013 г., 22 юли 2013 г. и 22 октомври 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от българските органи, която беше представена съответно на 4 и 5 февруари 2013 г., 25 юни 2013 г. и 5 юли 2013 г., 16 и 23 август 2013 г., както и на 19 ноември 2013 г. и 20 декември 2013 г. Част от информацията, предоставена в последното становище, беше предоставена отново от българските органи по електронна поща на 21 януари 2014 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. ЗАМЕНИТЕ НА ЗЕМИ
(14)
През 1947 г. всички горски земи в България са станали държавна собственост в резултат на отчуждаването им от държавата. Положението се е запазило такова до 2000 г., когато е започнало реституирането на горска земя на предишните частни собственици.
(15)
Въз основа на изменение на Закона за горите (26), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на наскоро приватизирана горска земя срещу държавна горска земя от държавния горски фонд. Това изменение на Закона за горите е било в сила до 27 януари 2009 г. и в него са били определени условията, в съответствие с които са били осъществени тези замени.
(16)
За целите на замените цените на частните и държавните горски земи са били определени въз основа на специализирана наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (27) („Наредбата за базисните цени“), която е влязла в сила на 18 ноември 2003 г. Българското законодателство не е позволявало на експертите оценители да се отклоняват от цените, определени за горските земи въз основа прилагането на предписанията на Наредбата за базисните цени.
(17)
Въз основа на тази наредба базисната цена на даден горски поземлен парцел се определя като сумата от базисната цена на тази земя и стойността на насаждението (растителните видове на територията на тази земя).
(18)
Стойността на земята се определя въз основа на средната стойност на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типа месторастения съгласно приложение 1 от Наредбата за базисните цени). Тази стойност тогава се коригира чрез използването на корекционен коефициент, при който се отчита местонахождението на земята по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент (Km), определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени, се определя чрез използване на следната формула:
,
където:
p
=
коефициент за близост до повърхностен път, измерен по права линия (от 0,00 до 0,20)
s
=
коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по права линия (от 0,00 до 0,25)
m
=
коефициент за близост до морето, измерен по права линия (от 0,00 до 0,20)
g
=
коефициент за близост до град, изразен с цифри и отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между въпросния парцел и града). Градовете са разделени в 6 групи, посочени в таблица 1:
Таблица 1
Група 1:
София (от 0,00 до 0,70)
Група 2:
Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50)
Група 3:
Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40)
Група 4:
Други областни градове (от 0,00 до 0,35)
Група 5:
Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30)
Група 6:
Други общински центрове (от 0,00 до 0,10)
(19)
Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар (добавка), което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира парцелът. Тези добавки са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблица 2:
Таблица 2
Добавка
(Лева/хектара)
София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 километра от морето
5 000
Населени места от I и II категория
2 000
Населени места от III и IV категория
1 000
Населени места от V и VI категория
500
Населени места от VII и VIII категория
0
(20)
Общата стойност на земята, определена чрез този механизъм, е така наречената базисна стойност на земята.
(21)
Стойността на насаждението (растителните видове, разположени на територията на земята) е стойността на сегашната възраст на насаждението и прогнозираната стойност на неговата турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбата на въпросните видове по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. Счита се, че ако приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност.
(22)
Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (лева/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина на територията на земята. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние от въпросния парцел. Транспортните разходи се умножават на всеки километър извозно разстояние по коефициент, при който се отчита трудността на извозния път.
(23)
Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина, следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите („ИАГ“) (28) въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от три години (като последната година е с удвоена тежест).
(24)
По този начин, след като към базисната стойност на земята се добави стойността на насаждението, както е определена от оценител, се получава базисната цена на горския поземлен парцел.
(25)
Към тази базисна цена, във връзка със защитата на средообразуващите и рекреационните функции на горската земя се прави корекция по отношение на земята, намираща се в зоните на така наречената „особена защита от урбанизация“, установена със закон в определени райони на България. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени базисната стойност на горските имоти, намиращи се в такива райони, се умножава с коефициент (К), посочен в таблица 3 (29), а именно:
Таблица 3
Черноморско крайбрежие, първа зона
К = 6
Черноморско крайбрежие, втора зона
К = 5
Курортни зони, курорти и селища с национално значение
К = 4
Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии
К = 3
Курортни зони, курорти и селища с местно значение
К = 4
(26)
И накрая, така нареченият „коефициент за пазарен регулатор“ се прилага към базисната цена на земята съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Този коефициент се изразява в лева/м2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи.
(27)
Независимо от гореизложеното, ако частната страна е получила чрез сделката за замяна горска земя с по-висока обща административна цена от земята, от която се е отказала, тя е трябвало да плати компенсация на държавата за разликата в цените. Според българските органи по принцип държавата е приемала само замени, в резултат на които тя е получавала земя с по-висока административна стойност. Този принцип обаче се отнася само за случаите, когато общата административна цена на частния парцел е по-висока от административната цена на държавния парцел, за който той е бил заменен, а не за цената му на квадратен метър.
(28)
На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на горска земя. По този начин разглежданият период на оспорваните сделки за замяна е от 1 януари 2007 г. - датата на присъединяването на Република България към Съюза, до 27 януари 2009 г., датата на мораториума върху замените („разглежданият период“).
2.2. ПРОМЯНАТА НА ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕТО НА ЗЕМЯТА
(29)
Жалбоподателите освен това твърдят, че сделките за замяна често са били последвани от промяна в предназначението на земята от горска земя в земя за застрояване и че тази промяна още повече е увеличила несъответствието между пазарната стойност на държавната горска земя, която е била заменена с частния парцел.
(30)
Българските органи обясниха, че процедурата за промяна на предназначението на земята не се урежда от разпоредбите на Закона за горите (като сделките за замяна), а от отделен набор от законодателни актове, наред с другото, от Закона за устройство на територията (ЗУТ) (30). Съгласно това законодателство всеки собственик на горска земя може да поиска промяна на предназначението на своята горска земя в земя за застрояване, като подаде молба до изпълнителния директор на ИАГ, която е била част от Министерството на земеделието и храните (31). След това комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглежда молбата и предоставя становище на изпълнителния директор, въз основа на което той взема предварително решение. Ако това решение е положително и потвърждава основателността и законосъобразността на молбата, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговаряща за горите).
(31)
Въз основа на положително предварително решение собственикът подава молба до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен общ устройствен план. За такъв план е необходима консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако този план е одобрен от отговорните органи и започне да действа, собственикът на земята подава молба до министъра на земеделието и храните за изключването на тази горска земя от защитения горски фонд. Ако тази молба бъде уважена, се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени.
(32)
След като собственикът на горската земя заплати таксовата марка на отговорните органи, започва процедурата за издаване на административно решение за промяна на предназначението на земята. В зависимост от размера на имота това решение се взема или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до имот с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет.
(33)
На 3 септември 2009 г. бе въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на заменена земя.
2.3. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ ЗА МЕРКИТЕ
(34)
Замените, изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замяна, и процедурата за промяна на предназначението на заменената горска земя се уреждат от следните правни текстове:
-
Закон за горите на България
-
Наредба за определяне на базисни цени, цени за земя в изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд
-
Закон за държавната собственост (32)
-
Закон за задълженията и договорите (33)
-
Закон за устройство на територията.
2.4. БЕНЕФИЦИЕРИ
(35)
Потенциалните бенефициери на помощта от сделките за замяна са физически лица, частни дружества и общини, често осъществяващи дейност в сферата на строителството на недвижими имоти и/или туризма, които са заменили притежаваната от тях горска земя срещу държавна горска земя.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(36)
В решението за откриване Комисията изрази съмнения по отношение на това дали сделките за замяна и/или последващата промяна на предназначението на земята не съдържат елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и дали тази помощ би могла да се счете за съвместима с вътрешния пазар.
3.1. НЕРАЗРИВНА ВРЪЗКА МЕЖДУ ЗАМЕНИТЕ И ПРОМЯНАТА НА ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕТО НА ЗЕМЯТА
(37)
Първото съмнение, изразено от Комисията, беше свързано с твърдението на жалбоподателите, че в няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя, т.е. от горска земя в земя за застрояване.
(38)
С оглед на цифровите доказателства, представени от българските органи, Комисията отбеляза в решението за откриване, че от 147-те замени, осъществени по време на разглеждания период (2006-2009 г.), 15 са били последвани от промяна на предназначението (10 %). Освен това Комисията отбеляза, че към сделката за замяна и към потенциалните искания за промяна на предназначението се прилагат различни правни разпоредби и че по отношение на двете процедури се прилагат отделни административни процедури. На пръв поглед тези елементи изглежда са в подкрепа на тезата на българските органи, че - като общ принцип - двете стъпки не са неразривно свързани (34).
(39)
Българските органи обаче посочиха, че формулите за определяне на административните цени на горската земя и дължимата таксова марка за промяна на предназначението на земята са определени на такова равнище, че да се гарантира, че цялата цена за замяна на дадена горска земя плюс промяна на предназначението ѝ в голяма степен ще се равнява на пазарната цена на подобна земя, върху която може да се строи. Това би могло да означава, че органите са допускали, че много инвеститори ще се опитат да обединят двете стъпки в една сделка.
(40)
Ето защо Комисията изрази съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на сделките за замяна, т.е. дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената земя следва да се считат за неразривно свързани.
3.2. ПОТЕНЦИАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПРИ ПРОМЯНА НА ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕТО НА ЗЕМЯТА
(41)
Второто съмнение, изразено от Комисията, беше дали промяната на предназначението на заменената земя би била в основата на предоставяне на държавна помощ, доколкото допълнително е увеличила стойността на заменената земя.
(42)
Комисията отбеляза в решението за откриване, че промяната в предназначението на земята не изглежда prima facie, че е включвала прехвърляне на държавни ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и - доколкото е известно на Комисията - е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това, въпреки че засегнатите от промяната на предназначението на земята предприятия вероятно са имали полза от тази промяна, административните решения за привеждане в действие на промяната не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Комисията не изрази окончателно становище по този въпрос и прикани заинтересованите страни да изкажат мнение дали операцията е съдържала елементи на държавна помощ.
3.3. ПОТЕНЦИАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПРИ ЗАМЯНАТА НА ГОРСКА ЗЕМЯ
(43)
Комисията отбеляза в решението за откриване, че цените на горската земя за целите на замените са определени от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Поради това Комисията изрази съмнение дали прилагането на тези формули е довело до административна цена, подобна на цените, получени при сделки, сключени между две несвързани частни страни при справедливи пазарни условия. Поради това Комисията прикани Република България и третите страни да предоставят информация относно пазарните цени, формирани при изцяло частни продажби (или сделки за замяна) на горска земя, които са били извършени в България през разглеждания период. Комисията освен това прикани Република България и третите страни да предоставят информация относно разликите между тези цени и административните цени, използвани за оспорваните сделки за замяна, а оттам и за потенциалния размер на съответната държавна помощ, съдържаща се в тези сделки. Освен това Комисията прикани Република България и третите страни да предоставят информация относно правилата, приложими по отношение на изплатената компенсация при сделките за замяна, в случай на разлика между цените на двата съответни заменени парцела земя. И накрая Комисията прикани Република България да предостави допълнителна информация, за да обоснове твърдението си, че оспорваните замени не засягат търговията в рамките на Съюза.
(44)
В решението за откриване Комисията изложи също предварителното си становище по въпроса как предимството, произтичащо от оспорваните сделки за замяна, следва да бъде определено количествено, ако се установи, че тези замени водят до държавна помощ:
i)
разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1-частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени;
ii)
разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2-държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.
Тогава размерът на съответната държавна помощ, съдържаща се в сделките за замяна, ще се равнява на стойността на ii) минус стойността на i).
Всяка парична компенсация, получена в резултат на разликата между административните цени на два парцела, които са обект на замяна, платена от една от страните на другата, също ще бъде взета предвид при изчислението на потенциалния елемент на държавна помощ, съдържащ се в сделката.
3.4. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОТЕНЦИАЛНАТА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(45)
При установено наличие на държавна помощ в резултат на промяната на предназначението на земята и/или в резултат на сделките за замяна, впоследствие Комисията изразява съмнения в решението за откриване дали тази помощ би могла да се счита за съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от Договора и разпоредбите на Насоките за национална регионална помощ за периода 2007-2013 г. (35) и/или с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и разпоредбите на Насоките на Общността за държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007-2013 г. („Насоките за горския сектор“) (36).
(46)
Поради това Комисията поиска от Република България и заинтересованите страни да представят своите коментари относно съвместимостта на оспорваните мерки.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
4.1. МНЕНИЯ НА ПЪРВИЯ ЖАЛБОПОДАТЕЛ ВЪВ ВРЪЗКА СЪС СЪМНЕНИЯТА, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(47)
Първият жалбоподател твърди, че оспорваните замени представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, която е несъвместима с вътрешния пазар.
(48)
Що се отнася до първото съмнение, изразено от Комисията, първият жалбоподател твърди, че промяната в предназначението на земята и сделките за замяна следва да се считат за неразривно свързани. Първо, жалбоподателят твърди, че много от бенефициерите на помощта при замените упражняват дейност в секторите на строителството и туризма, а не в горския сектор. Второ, според първия жалбоподател, тъй като мораториумът е влязъл в сила през 2009 г., заменените горски земи практически не са използвани за търговски цели. Трето, към момента на извършване на сделките за замяна много от бенефициерите на помощта обявили и рекламирали своите проекти за развитие на заменените горски земи като ски или морски курорти и дори започнали разговори със съответните местни органи, за да се уверят, че предназначението на земята действително ще бъде променено. Четвърто, жалбоподателят твърди, че една и съща държавна агенция („ДАГ“) често е отговаряла за осъществяването на сделката за замяна и за изключване на заменената земя от горския фонд (ДАГ и компетентният регулатор) (37), като по този начин се е проправял пътят за нейното търговско развитие.
(49)
Поради това първият жалбоподател счита, че една потенциална промяна в класификацията на предназначението на земята и съответното увеличение на цената следва да бъдат взети под внимание при определянето в количествено изражение на общия размер на държавната помощ, съдържаща се в сделките за замяна. Следователно според жалбоподателя при определяне на помощта в количествено изражение следва да се направи сравнение с парцелите подлежаща на застрояване земя, за да се отрази точно пазарната цена на заменената земя.
(50)
Жалбоподателят също така заявява, че предвид привлекателността на районите, в които са се намирали държавните горски парцели, би било по-разумно органите първо да предприемат действия за увеличаване на стойността на парцелите (т.е. да променят предназначението им, за да стане възможно тяхното застрояване) и едва след това да се разпореждат с парцелите. Според жалбоподателя в нито един от случаите, в които е отправено искане за замяна, ДАГ не е предприела действия за промяна на предназначението на тази земя преди замяната. Това според жалбоподателя показва ясно, че е било налице намерение купувачът на държавната горска земя да бъде облагодетелстван. Световната банка също критикува тази практика в Доклад относно българската политика за управление на горите от 2009 г., в който се отбелязва, че по този начин държавата понася загуби (38).
(51)
Що се отнася до второто изразено от Комисията съмнение относно това дали е била предоставена държавна помощ в резултат на промяната на предназначението на заменената земя, първият жалбоподател твърди, че макар купувачът на земята впоследствие да е платил таксова марка за решението за промяна на предназначението на земята и тази сума да следва да се приспадне при определянето в количествено изражение на размера на държавната помощ, получена в резултат на замяната, тази такса не отразява действителното увеличение на стойността на парцела в резултат от тази промяна. Освен това жалбоподателят твърди, че в случаите, в които замените са били осъществени преди присъединяването на България към Съюза, но промяната на предназначението на земята е станала след присъединяването, неправомерната държавна помощ, предоставена на купувача на земята, следва да бъде разликата между пазарната стойност на съответния парцел към момента на замяната (преди присъединяването) и пазарната стойност на парцела след промяната в предназначението на земята (след присъединяването).
(52)
Що се отнася до третото изразено от Комисията съмнение относно наличието на държавна помощ в резултат на замените, жалбоподателят твърди, че предвидените в Наредбата за базисните цени формули не отразяват пазарната стойност на заменената земя. Жалбоподателят оспорва също и независимостта на оценителите, тъй като по негово мнение купувачът на земята е свободен да избере пристрастен оценител, което би довело до значително занижаване на цените.
(53)
Жалбоподателят предоставя и допълнителна информация за пазарните цени на заменените горски парцели или на много подобни горски парцели, която - според него - разкрива значителни несъответствия с определените по административен ред цени за парцелите. Поради ограниченото време жалбоподателят е проучил цените само на девет от заменените парцели. За това са използвани банкови оценки на земята, както и информация от регистъра на държавните имоти в България, които съдържат действителни цени, при които са били сключени сделки за подобни парцели. Установените несъответствия в цените варираха от занижаване на цените (при използване на определената по административен ред цена) с 50-65 % до случаи, при които горската земя - според твърденията - е придобита при цена в размер на 1-2 % от пазарната ѝ стойност.
(54)
И накрая, жалбоподателят твърди, че фактът, че е образувано наказателно производство срещу бившия ръководител на ИАГ по обвинение за сключване на замени в ущърб на държавата, е доказателство, че самите български органи считат, че горската земя е била предоставена на определени частни лица на цена много под пазарната стойност.
(55)
Във връзка с въпроса дали замените нарушават конкуренцията и засягат търговията между държавите членки, жалбоподателят твърди, че доколкото му е известно, никой от бенефициерите на помощта при замените не упражнява горски дейности като основна търговска дейност. Вместо това той твърди, че почти всички бенефициери на помощта са имали минали или бъдещи бизнес планове за икономическа дейност или инвестиции в някой от следните сектори: сделки с недвижими имоти, строителство и/или туризъм. Според жалбоподателя туризмът по определение засяга целия вътрешен пазар, така че дори само няколко случая на избирателна помощ водят до нарушения в сектора. Жалбоподателят добавя също, че с оглед на броя и мащаба на замените чуждестранните конкуренти фактически са изправени пред пречки за навлизането си на българския пазар. Въпреки че няколко големи инвеститори от Съюза (напр. Lindner, ECE) са работели по проекти за градско строителство в България (бизнес центрове и големи универсални магазини), твърди се, че практически всички мащабни инвестиции в морски, ски и голф курорти са били осъществени от контролирани от български лица дружества.
4.2. МНЕНИЯ НА БЕНЕФИЦИЕРИТЕ НА СДЕЛКИТЕ ЗА ЗАМЯНА И НА ДРУГИ ТРЕТИ СТРАНИ
(56)
Комисията получи мнения от множество трети страни, повече от които са били частни лица по сделките за замяна („бенефициерите на помощта“). Комисията отбелязва, че редица бенефициери на помощта (39) са представили само кратко изявление, че сделките за замяна, по които те са страна, не са включвали държавна помощ. Други бенефициери предоставиха по-подробно изложение във връзка със съмненията, изразени от Комисията в решението за откриване, които ще бъдат разгледани в следващите раздели.
4.2.1. Неразривна връзка между замяната и промяната в предназначението на земята
(57)
Що се отнася до първото съмнение, изразено от Комисията, относно наличието на неразривна връзка между замените и промяната на предназначението на земята, по-голямата част от бенефициерите на помощта (40), които отговориха на решението за откриване, твърдят, че не съществува такава връзка. Замяната и последващата промяна в предназначението на заменената земя се регламентирали от две отделни процедури, всяка от които е от компетентността на два различни държавни органа, които функционират независимо един от друг. За замените са компетентни министърът на земеделието и храните или Министерският съвет - в зависимост от големината на парцела, който ще се заменя, и ИАГ, докато за промяната на предназначението на земята компетентни са местните органи - кметовете на общините или общинският съвет, министърът на регионалното развитие и благоустройството или областният управител за обекти, намиращи се в неговата област - и за нея е необходимо да бъде одобрен подробен или общ план за устройство на територията.
(58)
Един бенефициер (41) освен това добавя, че няма автоматична връзка между промяната в предназначението на земята и увеличението на нейната стойност. Според него решението за промяна в предназначението на земята се основава на оценка на необходимостта от нея, която има по-широк обхват и често не се съобразява с частните интереси на собствениците, и поради това не се основава на търговските интереси на страните по сделката за замяна. Друг бенефициер (42) отбелязва, че статистическата информация, предоставена от българските органи, потвърждава липсата на неразривна връзка. И накрая, други бенефициери (43) считат въпроса за това дали съществува връзка за неуместен, тъй като в техните конкретни случаи заменената земя, която те са придобили, не е била изключена от защитения горски фонд с цел строителство, нито е била открита процедура за промяна в предназначението на земята.
(59)
Що се отнася до въпроса дали потенциалната промяна на предназначението на заменената земя би трябвало да бъде взето предвид при определянето на цената на тази земя, по-голямата част от бенефициерите по различни причини твърдят, че не би трябвало да е така. Редица бенефициери (44) твърдят, че би било неоснователно да се взема под внимание хипотетичната възможност за промяна в предназначението на заменената земя, тъй като такава промяна може никога да не бъде поискана или може да бъде отхвърлена поради неспазване на съответните административни изисквания. Стратегическото местоположение на заменената горска земя, за което се твърди, че увеличава нейната стойност, следва да е без значение, ако предназначението на земята не е било променено и ако придобитата земя може да се използва само за целта, предвидена по закон. Поради това един бенефициер (45) твърди, че следва да се взема предвид конкретното договаряне, постигнато между страните по замяната към датата на оценката. За обективното и справедливото изчисляване на пазарната стойност следва да се вземат предвид също и общите планове за устройство на територията (позволяващи застрояване или не) в сила към датата на изготвяне на оценката на заменената горска земя. Ето защо трябва да бъде установен набор от еднакви критерии, които да позволят разграничение между хипотетичната възможност и действителното намерение на страните по замяната да предприемат впоследствие промяна в предназначението на земята.
(60)
Освен това много бенефициери отбелязват, че за изключването на земя от защитения горски фонд е необходимо да бъде платена такса за промяна на предназначението ѝ, която се равнява на цената на квадратен метър подлежаща на застрояване земя във въпросния район. Ето защо тези бенефициери твърдят, че те не получават икономическа полза от промяната, тъй като ако придобитата земя бъде продадена, използвана като обезпечение или застроена, нейната стойност би била същата като стойността на земята за застрояване. Подобен довод беше изложен също така и от Мирта Инженеринг и Бета Форест, които отбелязват, че промяната в предназначението на земята също така включва и други разноски, по-специално таксова марка и местен данък, както и разходи за проектиране, които допълнително увеличават стойността на имота. Всъщност г-н Михайлов и г-жа Михайлова твърдят, че в техния случай промяната в предназначението на земята е зависела от плащането на държавните такси, определени в член 17 от Закона за горите и Наредбата за прилагане на Закона за горите.
(61)
И накрая, някои бенефициери (46) считат, че въпросът не е от значение, тъй като в техните конкретни случаи заменената земя, която те са придобили, не е била изключена от защитения горски фонд с цел строителство, нито е била открита процедура за промяна на предназначението на земята. В своето становище МИКС отбеляза, че в договорите си за замяна българската държава е предвидила, че не се позволява промяна на предназначението на земята.
4.2.2. Държавна помощ при замяната на горска земя
(62)
Що се отнася до изразените от Комисията съмнения относно това дали административните цени на сделките за замяна са довели до конкретна пазарна цена, бенефициерите (47) изложиха няколко сходни довода защо това е точно така по отношение на техните собствени сделки за замяна.
(63)
Първо, един от бенефициерите (48) твърди, че при определянето на административните цени в Наредбата за базисните цени се вземат предвид такива обективни критерии като местоположението на земята, важността на районите, както и типа и важността на растителните видове, намиращи се върху тази земя, докато други двама бенефициери (49) твърдят, че административната цена на заменените земи се основава на критерии, които са идентични с тези, използвани за замени на частна горска земя, осъществени от частни инвеститори и включващи земя, намираща се в близост до обекти на местната или националната инфраструктура, която е подобна на земята от оспорваните сделки за замяна по отношение на растителни видове, месторазположение в райони под специална защита от урбанизация и т.н. Аналогично други бенефициери (50) твърдят, че оценките, произтичащи от Наредбата за базисните цени, водят до административни цени, които са сходни със или в много случаи по-високи от пазарните цени за горска земя в България поради липсата на национален пазар за този тип земя и поради факта, че няколкото частни сделки са били сключени на ниски цени. Следователно замените са били осъществени при преобладаващите на пазара икономически условия.
(64)
Второ, редица бенефициери (51) твърдят, че са извършили оценки на заменените парцели, които са довели до административни цени, които са сходни с (52), а в много случаи дори и по-високи от (53) пазарните цени за горска земя в България.
(65)
Трето, като причина защо административните цени трябва да се считат за близки до пазарните цени някои бенефициери (54) изтъкват липсата на изцяло частни замени или сделки за продажби в районите, където са осъществени предприетите от тези бенефициери замени.
(66)
И накрая, няколко бенефициери (55) твърдят, че доколкото упражнявайки своите правомощия да действа по собствено усмотрение, министърът на земеделието и храните има право да откаже да извърши замяната, ако не е в интерес на държавата да придобие частната горска земя, и доколкото условията на споразумението за замяна трябва да бъдат одобрени и от двете страни (публична и частна), сделките за замяна трябва да се считат за търговски сделки, в чийто контекст държавата се държи като оператор в условията на пазарна икономика („ОУПИ“).
(67)
Що се отнася до потенциалния размер на държавната помощ, съдържаща се в сделките за замяна (т.е. разликата между административните и пазарните цени за горската земя), по-голямата част от бенефициерите (56) отговориха, че в случаите, в които частната земя е с по-висока стойност от държавната земя, българските органи не са покрили разликата в цените. Друг бенефициер (57) заяви, че разликата в пазарните цени на заменените частни и държавни гори, разположени в едни и същ или в съседни райони, облагодетелства правителството, тъй като административните цени са по-високи отколкото пазарните цени, свободно договорени между частните собственици на гори в съответните райони.
(68)
Що се отнася до другите условия за констатиране на наличието на държавна помощ, няколко бенефициери (58) оспориха, че те са били спазени. Така някои бенефициери (59) твърдят, че те са физически лица, за които българският Закон за държавните помощи и член 107 от Договора не се прилагат. Във връзка с държавните ресурси тези бенефициери отбелязват, че правителството е придобило земята чрез неправомерно отчуждаване без съответстващо обезщетение, така че не може да се счита, че държавата разполага с тези ресурси. Във връзка с избирателността тези бенефициери твърдят, че Законът за горите се прилага за всички (erga omnes) и поради това не води до дискриминация.
(69)
Друг бенефициер (60) също счита, че условията на член 107 от Договора не са били изпълнени по отношение на сделките за замяна, но поради малко по-различни причини. Първо, нямало прехвърляне на държавни ресурси, доколкото замяната била „сделка за двойна продажба“, осъществена след като е направена оценка от независим оценител на имота въз основа на предвидените в закона обективни критерии за изчисление на цената. Не било предоставено предимство, нито страните по замените били поставени в по-благоприятно положение в сравнение с техните конкуренти, тъй като всеки собственик на горска земя можел да поиска замяна на своята частна земя срещу горска земя държавна собственост. Подобен довод е изложен и от друг бенефициер (61), който счита, че схемата за замяна е обща мярка, достъп до която имат всички собственици на горска земя.
(70)
Що се отнася до наличието на икономическо предимство, по-голямата част от бенефициерите (62) оспориха, че са получили такова предимство от сделките, тъй като според тях административната цена на заменената земя е била равна на или по-висока от пазарната ѝ цена.
(71)
И накрая, що се отнася до въпроса дали сделките за замяна нарушават конкуренцията и засягат търговията между държавите членки, по-голямата част от бенефициерите (63) отговориха, че не упражняват дейност в секторите недвижими имоти и туризъм и/или не са предприели никакви стъпки за получаването на лиценз за туроператор. Освен това те потвърдиха, че не са ползвали придобитата чрез замяната земя за производството на дървен материал след нейното придобиване, нито са продавали дървен материал в България или в други държави членки. Поради това те заявяват, че не може да се твърди, че съществува реално или потенциално влияние върху търговията в рамките на Общността. Друг бенефициер (64) добави, че замените не водят до повишаване на производителността на национално равнище, ограничавайки по този начин наличните възможности за предприятията от други държави членки да внасят продукти на местния пазар.
(72)
Други бенефициери (65) заявиха, че тъй като замените не включват прехвърляне на държавни ресурси и не им предоставят икономическо предимство, не може да се счита, че те са нарушили равновесието на пазара и икономическите условия, при които предприятията упражняват дейност, т.е. необходимостта от придобиване на материални активи за първоначална инвестиция. По тази причина предприятия от други държави членки могат да навлизат и извършват дейност на същия пазар при справедливи условия, така че не може да се твърди, че търговията между държавите членки е била засегната от оспорваните замени.
(73)
И накрая, един бенефициер (66) обясни, че горската земя, която е придобил от държавата, не е подходяща за залесяване. Освен това той счита, че неговият имот е бил по-добър от този, който е получил от държавата, и че сделката не включва държавна помощ. Накрая той посочи, че придобитата земя се използва за отглеждане на пчели с подвижни кошери, като през лятото земята се използва за пасище.
4.2.3. Съвместимост на потенциалната помощ
(74)
Въпреки че Комисията поиска от заинтересованите страни да предоставят всички доказателства, с които разполагат и които биха ѝ позволили да провери съвместимостта на оспорваните сделки за замяна с вътрешния пазар, никой от бенефициерите не направи това.
5. МНЕНИЕ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ
5.1. МНЕНИЕ НА БЪЛГАРИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(75)
Българските органи твърдят, че оспорваните сделки за замяна не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(76)
По повод на предполагаемата неразривна връзка между сделките за замяна и промяната в предназначението на заменената горска земя българските органи отбелязаха, че в член 15, буква б) от Закона за горите е предвидена възможността да се кандидатства за промяна в предназначението на горската земя, независимо от начина на придобиване на земята - било то чрез замяна, сделка за продажба и/или по друг начин. Такава теоретична възможност обаче не следва да се разбира като твърдо предварително съгласие между органите и частната страна по замяната за последваща промяна в предназначението на земята.
(77)
Българските органи са предоставили доказателства, че във връзка със 132-те замени, които са били осъществени през периода 2007-2009 г., са били подадени 24 искания за промяна в предназначението на заменената горска земя, от които само в 15 случая (т.е. 11,4 % от всички замени) е било прието положително административно решение, допускащо исканата промяна.
(78)
Българските органи също така отбелязват и различните цели, преследвани от сделките за замяна и от промяната в предназначението на земята. Докато със замените се цели да се постигне консолидиране и съхранение на българските гори с оглед гарантиране на тяхното устойчиво развитие и възпроизводство в полза на цялото общество, промяната в предназначението на земята е свързана с постигането на целите, предвидени в Закона за устройство на територията, който установява правилата за включване на земя в границите на агломерации, в които застрояването е разрешено в съответствие с обществените потребности и интереси, свързани с устойчивото развитие и създаването на подходящи условия за живот, работа и развлечение на гражданите. Освен това, докато сделките за замяна зависят от решенията, вземани от министъра на земеделието и храните, промените в предназначението на земята зависят от одобрението на плановете за устройство на територията от различни компетентни органи, а именно от министъра на регионалното развитие и благоустройството, областния управител или общинските съвети. И накрая, предвид факта, че правото да се поиска промяна в предназначението на земята не произтича непосредствено от Закона за горите, а изисква спазването на условия, предвидени в други закони, българските органи считат, че хипотетичната възможност за промяна в предназначението на земята не означава, че тази промяна е неразривно свързана със сделките за замяна.
(79)
Що се отнася до въпроса дали потенциалната промяна в предназначението на заменената земя трябва да се вземе предвид при определяне цената на тази земя, българските органи повториха позицията си, че няма пряка връзка между цената, по която е оценена замяната, и последващата промяна в предназначението на земята. Органите са предоставили подробно описание на процедурата, която трябва да се следва, за да се определят съответно цените за замяната (предишни член 20, параграф 5 и член 21 от Наредбата за базисните цени) и дължимите такси за промяната на предназначението на земята. Тези органи също така отбелязват, че частните собственици могат да поискат промяна в предназначението на горската земя независимо от това как са получили земята, така че всеки един инвеститор би получил същите предимства независимо от това дали е придобил гората от държавата или чрез сделка между несвързани лица, сключена при справедливи пазарни условия с частна страна, така че таксите, дължими за промяна в предназначението на земята, следва да се считат за неизбирателни спрямо бенефициерите.
(80)
Що се отнася до съмненията на Комисията дали методиката за изчисление на административните цени отразява правилно пазарните цени, българските органи отбелязват на първо място, че административните цени се определят при съблюдаване на разпоредбите на Наредбата за базисните цени и че при изготвянето на тази наредба са били взети за пример практики за определяне на административните цени за горски земи в други държави членки, най-вече в Германия. Освен това оценките на частните и държавните гори са извършени от независими експерти въз основа на единен набор от критерии.
(81)
Второ, българските органи предоставиха данни за всички сделки (67) за покупко-продажба на частни гори, осъществени през периода 2007-2009 г. (68). В информацията, предоставена по отношение на средните цени на имоти частна собственост (т.е. „пазарните цени“), се съдържа резюме на надеждни пазарни доказателства в съответствие с изискването, предвидено в точка 34 от Допълнителните разпоредби към Наредбата за базисните цени. Когато няма налична информация за сделките, сключени в същите райони, са предоставени данни за такива, които са осъществени в близки райони и са включвали гори, сходни като местоположение и растителни видове. Според българските органи въз основа на тези данни може да се докаже, че в повечето случаи административната цена, използвана за оспорваните сделки за замяна, е била като цяло по-висока от пазарните цени, получени при сделки, сключени между несвързани лица при справедливи пазарни условия (69). Във връзка с това българските органи поставят под въпрос представеното от жалбоподателя доказателство. От една страна, цитираните от жалбоподателите цени са били именно цените, по които земята е била предложена за продажба, а не непременно реално получените цени, или цени на парцели земя с вече променено предназначение и заплатена таксова марка. От друга страна, цитираната от жалбоподателя пазарна цена невинаги е надеждна, тъй като в много случаи тя е получена само в резултат на една-единствена частна сделка.
(82)
Трето, българските органи отново посочиха, че правителството не е покрило разликата до по-високата административна обща стойност на придобитата частна горска земя и че сделките за замяна са били осъществявани само ако полученият при замяната парцел горска земя частна собственост е бил със стойност, по-висока или равна на стойността на държавния парцел, за който той е бил заменен. Освен това частната страна е трябвало да плати административни разходи в размер на 2 % от стойността на имота.
(83)
И накрая, българските органи посочват, че след първоначалното ѝ приемане Наредбата за базисните цени е била изменяна три пъти - съответно през 2004 г., 2005 г. и 2007 г. Особено внимание заслужава изменението на Наредбата през 2005 г. с оглед на напредналия етап на реституцията на отчуждени гори и горски земи, доколкото това е означавало, че на пазара вече са се предлагали и търсели частни гори. Това изменение по същество е целяло да промени методиката за оценка на земята. Освен това коефициентите, отнасящи се до защитени от урбанизация райони, също са били увеличени и са били въведени няколко нови категории, определящи добавките към цените на земята в зависимост от категорията на населеното място.
(84)
Нещо повече, след присъединяването на България към Съюза на 1 януари 2007 г. коефициентите в Наредбата са били актуализирани изцяло, включително и онези, имащи отношение към защитените от урбанизация райони, както и така наречените коефициенти за „пазарен регулатор“, които зависят от категорията на земята. Освен това член 20, параграф 5 от Наредбата за базисните цени е бил изменен, като цената за замяната на държавна земя е била увеличена с 50 % от стойността на коефициента за „пазарен регулатор“. Също така е била въведена добавка към стойността на земята според различните категории населени места.
(85)
Според българските органи тези изменения на Наредбата за базисните цени показват, че въпреки липсата на добре развит национален пазар за горски земи и с оглед на предстоящото присъединяване на България към Съюза органите са се опитали да актуализират механизма за оценка, определен в Наредбата, като гарантират, че той е основан на надеждни пазарни доказателства. Следователно към датата на присъединяването на България към Съюза изчислените административни цени въз основа на Наредбата за базисните цени не са били по-ниски от пазарните цени за тези парцели.
(86)
По отношение на съмнението на Комисията относно потенциала на сделките за замяна да нарушават конкуренцията и засягат търговията между държавите членки, българските органи на първо място изтъкват, че от частните страни, участвали в оспорваните сделки за замяна, 81 от тях представляват предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Останалите 51 частни страни са били физически лица, които не извършват търговия на стоки или услуги. В този контекст България подчертава, че нито Държавната агенция по горите, нито нейният правоприемник Изпълнителната агенция по горите е получавала молби за добив на дървен материал или износ от физическите лица, които са осъществявали замени през разглеждания период.
(87)
Второ, българските органи твърдят, че сделките за замяна не могат да засегнат търговията в рамките на Съюза, тъй като подпомогнатите дружества се занимават с дейности, които не включват вноса или износа на продукти или услуги. Българските органи допълниха вече предоставената информация относно обема на добития и изнесен за Съюза дървен материал през разглеждания период и представиха документ, показващ че нито една от частните страни, придобили държавна горска земя чрез оспорваните сделки за замяна, не е добивала, продавала на националния пазар или изнасяла дървен материал от Република България.
(88)
Трето, българските органи заявяват, че секторът на туризма (напр. извършването на дейност като туроператор, туристическа агенция, собственик на хотел и доставчик на допълнителни туристически услуги) се урежда от правилата, предвидени в българския Закон за туризма. Този закон изисква административна регистрация на операторите в публичен регистър, воден от Министерството на икономиката, енергетиката и туризма. Лицата, занимаващи се с хотелиерство, също подлежат на регистрация в специален регистър съгласно член 58 от Закона за туризма. Поради тази причина само дружествата, вписани в съответните публични регистри, водени от Министерството на икономиката, енергетиката и туризма, могат да се считат за предприятия, осъществяващи дейност в сектора на туризма. Проверка в съответните регистри показа, че само едно от дружествата, придобили държавна горска земя в резултат на оспорваните сделки за замяна - Капси Турс ООД - е регистрирано като туроператор по смисъла на Закона за туризма.
(89)
Четвърто, българските органи обясниха, че извършването на стопанска дейност като строително дружество в България също е предмет на изискване за регистрация в Централния професионален регистър на строителя, воден от Камарата на строителите в България, в съответствие със специален закон, и по-специално Закона за Камарата на строителите (70). Българските органи изтъкват, че само три от предприятията, които са осъществили замени с правителството, са били регистрирани като строителни дружества и биха могли по някакъв начин да участват в строителни работи съгласно закона.
(90)
Следователно българските органи твърдяха, че повечето предприятия, които потенциално са имали полза от оспорваните сделки за замяна, не са извършвали дейност в секторите на строителството и туризма. Следователно според тях не може да се каже, че конкуренцията на съответните пазари, с изключение на сектора на горското стопанство, е била нарушена от тези сделки.
5.2. МНЕНИЕ НА БЪЛГАРИЯ ОТНОСНО КОМЕНТАРИТЕ НА ЖАЛБОПОДАТЕЛЯ
(91)
Българските органи са съгласни с жалбоподателя, че няма наличие на държавна помощ при замените на горски земи между държавата и общините. За разлика от това, според тях твърдението на жалбоподателя, че повечето бенефициери осъществяват дейност в сферата на строителството или туризма, е невярно поради обяснените в предишния раздел причини.
(92)
Българските органи също така не са съгласни с начина, по който жалбоподателят определя пазарните цени на горите, като сравнява цените на горската земя през различни години (напр. няколко години преди замяната на горите), и оспорват твърдението на жалбоподателя, че в някои случаи собствениците на заменени горски земи са предоставили тези земи като обезпечение, за да получат заеми, тъй като това не би отговаряло на разпоредбите на българското законодателство и на цитирания от жалбоподателя Закон за държавната собственост. Предоставените от жалбоподателя данни съдържат значителни грешки и не съответстват на информацията в наличните имотни регистри и документацията за замените. Предоставените от жалбоподателя данни биха били неверни и по отношение на горската земя държавна собственост, която е била придобита чрез замените и впоследствие е била предоставена като обезпечение по заеми. Във всеки случай българските органи обясниха, че в България банките изискват освен недвижими имоти и други ликвидни активи като обезпечение, за да се гарантира погасяването на дълга. Следователно според тези органи би било неправилно размерът на предоставения заем да бъде разделен на квадратурата на земята, служеща за обезпечение за ипотеката, за да се определи цената на квадратен метър. Органите също така представят становище на Първа инвестиционна банка относно механизмите за предоставяне на заеми и методите на оценяване на гори и горски имоти, предложени от заемополучателите като обезпечение.
(93)
Българските органи не са съгласни и с твърдението на жалбоподателя, че общинските органи не са имали друг избор освен да приемат подробни планове за устройство на територията за земята, чието предназначение е било променено. Според тези органи всяка промяна в предназначението на земята е основана на законоустановени подробни планове за устройство на територията, които са били подложени на публично обсъждане и са изменили съществуващите общи планове за устройство на територията за населените райони. Тези административни процедури не се извършват по преценка на министъра на земеделието и храните, който издава индивидуални административни разпореждания за промяна на зонирането на земята на страните, искащи такава промяна, едва след като съответният подробен план за устройство на територията влезе в сила.
(94)
Освен това органите отхвърлят твърдението, че много от участващите в замените страни са възнамерявали да променят предназначението на придобития горски парцел. Съгласно българския Закон за горите такова намерение за промяна може да бъде осъществено само чрез подаване на молба по процедурата, посочена в член 14в от Закона за горите (отменен). Всяко друго намерение, изразено в публикация в средствата за масово осведомяване или по начин, различен от предвидената в закона процедура, би било неуместно и произволно.
(95)
Органите също така не са съгласни с твърдението на жалбоподателя, че административният начин за определяне на цените на горската земя не отразява динамичното развитие на икономиката. Органите считат, че начинът на определяне на цените чрез използване на Наредбата за базисните цени е подходящ. Не е вярно и това, че наредбата не е била актуализирана, тъй като през 2007 г. са въведени нови коефициенти, така че да не се предоставя икономическо предимство на икономическите оператори чрез вече осъществените замени.
(96)
Органите отхвърлят довода на жалбоподателя, че оценителите са пристрастни. Според органите тези оценители са съдебни експерти, чиято почтеност не може да се поставя под съмнение. Освен това, ако бяха оценили горската земя благоприятно по отношение на частната страна и по начин, който не отговаря на условията от Наредбата за базисните цени, такава оценка не би била приета от органите за целите на замяната.
(97)
Във връзка с твърдението на жалбоподателя, че официалните статистически данни за стойностите/цените на сделките, предоставени от органите, са неверни, органите заявяват, че избягването на данъчно облагане чрез укриване на действителната цена, при която е осъществена дадена сделка, представлява престъпление по българския Наказателен кодекс.
(98)
И накрая, българските органи отхвърлят твърдението на жалбоподателя, че обвинителният акт срещу бившия ръководител на ИАГ представлява доказателство за наличие на държавна помощ, свързана със замените. Според тези органи производствата срещу длъжностни лица, които са участвали в процедурите за замяна на горска земя държавна собственост, не са от значение за оценяването на наличието на помощ при оспорваните сделки.
5.3. МНЕНИЕ НА БЪЛГАРИЯ ОТНОСНО КОМЕНТАРИТЕ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ДРУГИ ТРЕТИ СТРАНИ
5.3.1. Мнение на България от 29 септември 2011 г.
(99)
С писмо от 29 септември 2011 г. българските органи отговориха на становището, изразено от Ол Сийз относно решението за откриване.
(100)
Дружеството Ол Сийз е заменило общо 157,4 хектара горски парцели частна собственост в общините Тетевен и Габрово за приблизително 57,9 хектара горски парцели държавна собственост в община Балчик (71). В тази връзка Ол Сийз също така е платило на българската държава 138 781 лева административни разходи.
(101)
Административната цена на горските парцели държавна собственост е била оценена на 11,99 лева/м2. Според информацията, с която разполагат българските органи, през разглеждания период средната пазарна цена (която е цената, договорена между частни страни, купуващи и продаващи горски парцели на търговска основа в един и същ или съседен район на територията на една и съща община) е била 4,16 лева/м2. Следователно замяната между Ол Сийз и Република България е била осъществена срещу заплащане и не е довела до икономическо предимство по смисъла на член 107 от Договора.
(102)
Българските органи отбелязват още, че Ол Сийз е подало молба за промяна на предназначението на горския парцел в съответствие с член 14 от Закона за горите и че Министерският съвет на България е одобрил молбата в съответствие с член 14г, алинея втора от Закона за горите (72). Доколкото е известно на българските органи, това решение не е влязло в сила. Българските органи са съгласни със становището на Ол Сийз, че държавата не е оказала пряко влияние върху промените в предназначението на въпросната земя (за която не е имало план за земеползване) и че поради това промяната на собствеността в резултат на замяната не може да бъде израз на общо намерение от страна на участниците в замяната да осъществят промяна в нейното предназначение. Според българските органи определящият фактор при оценката на замените трябва да бъде дали балансовата стойност на разменяните активи е еквивалентна. Именно това е базата, въз основа на която българското правителство е извършвало тези сделки. Друга причина, поради която няма наличие на държавна помощ при промяната в предназначението на земята след замяната, е фактът, че административните такси са еднакви за всички кандидати.
(103)
Българските органи освен това отбелязват, че Ол Сийз нито е добивало дървен материал в парцелите, които е получило в резултат на замяната, нито е търгувало в рамките на Съюза с дървен материал от тези парцели. Освен това Ол Сийз не предлага туристически услуги, както се посочва в Закона за туризма, нито е строително дружество по смисъла на Закона за камарата на строителите.
5.3.2. Мнение на България от 4 ноември 2011 г.
(104)
С писмо от 4 ноември 2011 г. България представи становището си относно мненията на следните трети страни: Елкабел АД, Ел Ем Импекс ЕООД, Форос Дивелъпмънт ЕАД и Симеон Стоев Миров.
(105)
Що се отнася до сделките за замяна, осъществени с Елкабел, Ел Ем Импекс и Форос Дивелъпмънт, българските органи заявиха, че те не са покрили разликата в цените и в съответните случаи са получили допълнително плащане на административните разходи от частните страни. Освен това всички местни данъци са били платени от тези страни. И накрая, нито едно от трите дружества не е поискало промяна в предназначението на придобитата горска земя.
(106)
Българските органи освен това отбелязват, че в някои от общините, в които са били разположени заменените парцели, не са сключвани изцяло частни сделки, така че не е било възможно да се определи пазарната цена на заменените парцели или дали е било предоставено икономическо предимство.
(107)
Българските органи освен това отбелязват, че нито Елкабел, нито Ел Ем Импекс са износители на дървен материал и не са регистрирани като строителни или туристически дружества съгласно българското законодателство.
(108)
Що се отнася до Симеон Стоев Миров, физическо лице, който е заменил 5,6 декара частна горска земя в Ракитово, оценена на 3 436 лева, за 5 декара горска земя държавна собственост в Бургас (село Крайморие), оценена на 1 308 лева, българските органи считат, че тази замяна следва да попада в обхвата на Регламента за минималната помощ (помощ de minimis).
(109)
По тези причини българските органи заявяват, че според тях осъществените с горепосочените частни страни замени не представляват държавна помощ.
5.3.3. Мнение на България от 16 декември 2011 г.
(110)
С писмо от 16 декември 2011 г. България представи становището си относно мненията на следните трети страни: ВИ-ЕН-ЖИ Конфорт ООД, Изгрев 5 ЕООД, Екобалкани-България ЕООД, Вихрен ЕООД, Литекс Комерс АД и Живка Благоева.
(111)
Що се отнася до сделките за замяна, сключени с ВИ-ЕН-ЖИ Конфорт, Изгрев 5, Екобалкани, Вихрен и Литекс Комерс, българските органи обясниха, че те не са покрили разликата в цените и в съответните случаи са получили допълнително плащане на административните разходи от частните страни. Освен това всички местни данъци са били платени от тези страни. И накрая, ВИ-ЕН-ЖИ Конфорт, Екобалкани и Литекс Комерс не са поискали промяна в предназначението на придобитата от тях държавна горска земя.
(112)
Българските органи освен това отбелязват, че в някои от общините, в които са били разположени заменените парцели, не са сключвани изцяло частни сделки, така че не е било възможно да се определени пазарната цена на съответните парцели и не може със сигурност да се установи дали на горепосочените частни страни е било предоставено икономическо предимство. В случая с Изгрев 5 административната цена на заменената горска земя държавна собственост е била малко по-висока от пазарната цена, получена при подобни частни сделки, така че според българските органи не е било предоставено предимство. Същата обосновка била относима и към сделката с Литекс Комерс, при която - според българските органи - административните цени са били четири пъти по-високи от пазарните цени за държавната горска земя.
(113)
И накрая, българските органи отбелязват, че нито една от горепосочените частни страни не е износител на дървен материал и не е регистрирана като строително или туристическо дружество съгласно българското законодателство, така че сключените с тях сделки за замяна не засягат търговията между държавите членки.
(114)
Що се отнася до сделката за замяна с Живка Благоева, физическо лице, тя е довела до замяна на 1,9036 хектара частна горска земя в община Тетевен, оценена на 16 091 лева, за 0,3001 хектара горска земя държавна собственост в района на Предела, община Разлог, оценена на 24 216 лева. Българската държава не е покрила разликата в цените, всички административни разходи и местни данъци са били платени от Живка Благоева и новият собственик не е поискал промяна в предназначението на заменената земя. Според българските органи тази замяна следва да попада в обхвата на Регламента за минималната помощ (помощ de minimis).
(115)
Съответно българските органи считат, че няма наличие на държавна помощ при сделките за замяна, сключени с горепосочените частни страни.
5.3.4. Мнение на България от 25 април 2012 г.
(116)
С писмо от 25 април 2012 г. българските органи представиха становището си относно мненията на следните трети страни: Аква Истейт, Бета Форест, Коста Геров, Димитър Иванов Терзиев, Явор Илиев Хайтов, Валентина Ангелова Хайтова, Георги Александров Бабев, Мариета Тихомирова Дамянова, Елизабет Петкова Михайлова, Светослав Петков Михайлов, БГ Ленд Ко, Мирта Инженеринг, Микс-ПС ООД и БОИЛ ООД.
(117)
Българските органи подкрепят мненията, представени от тези физически лица и дружества, които са били страни по сделки за замяна, сключени през разглеждания период, а именно че замените не включват наличието на държавна помощ, а вместо това представляват сделки, извършени при благоприятни за държавата условия и по цени, които не са по-ниски от пазарните цени за подобни недвижими имоти. Освен това българските органи подкрепят становището на горепосочените частни страни, че сделките за замяна са били извършени в съответствие с действащото българско национално законодателство - Наредбата за базисните цени и Закона за горите. И накрая, следва да се счита, че някои от тези сделки попадат в обхвата на Регламента за минималната помощ (помощ de minimis).
5.4. ОТГОВОРИ НА БЪЛГАРИЯ ВЪВ ВРЪЗКА С ОТПРАВЕНИТЕ ОТ КОМИСИЯТА ИСКАНИЯ ЗА ИНФОРМАЦИЯ, ИЗПРАТЕНИ ПО ВРЕМЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(118)
На по-късен етап, в отговор на искания за информация, българските органи предоставиха пазарните цени - както за горските парцели частна собственост, така и за горските парцели държавна собственост - за всички сделки за замяна през разглеждания период (73).
(119)
В становището си от 19 ноември 2013 г. (74) обаче българските органи посочиха, че съществуват някои проблеми относно надеждността на предоставените от тях данни. По-специално за целите на формулата, изложена в съображение 44, българските органи предоставиха справедливите пазарни цени за 82 парцела (60 държавни и 22 частни парцела), засегнати от оспорваните сделки за замяна. За останалите парцели те представиха пазарните стойности, изчислени при полагането на максимални усилия, като посочиха, че те могат и да не отразяват непременно справедливите пазарни стойности. По отношение на останалите засегнати парцели държавна собственост българските органи обясниха, че цените, посочени от тях като пазарни, всъщност са били средните цени от различни видове сделки с гори. Следователно те не представляват непременно справедливата пазарна стойност, тъй като не са равни на средните цени на напълно аналогични сделки.
(120)
По подобен начин по отношение на останалите частни парцели, които все още не са били предмет на оценка от независим експерт, българските органи посочиха, че при определени случаи цените, посочени в удостоверенията за продажби, които са били използвани от органите като приблизителна стойност на представените от тях пазарни цени на тези парцели, са били близки до или равни на така наречените данъчни стойности. Данъчната стойност на даден парцел не е неговата пазарна стойност, а минималната цена, която трябва да бъде платена при сделки с недвижимия имот, т.е. пазарната стойност на съответния парцел по принцип би била по-висока.
(121)
Независимо от изложеното по-горе българските органи подчертаха, че представените от тях данни относно пазарните цени са най-добрите приблизителни оценки, които могат да получат, тъй като: i) в България няма конкретни правила за определяне на пазарни цени за горски парцели чрез оценка, ii) извършването на оценка от независим експертен оценител на това какви биха били пазарните цени на засегнатите парцели към момента на замяната би отнело много време и iii) това би било много скъпоструващ процес. Освен това българските органи заявиха, че представените цени при всички случаи са по-близки до справедливите пазарни цени, отколкото до административните цени.
(122)
И накрая, българските органи предоставиха информация относно извадка от 25 сделки за замяна, осъществени при действително използваните административни цени, и хипотетичните административни цени, които биха се получили след прилагането на коефициентите, посочени в актуализираната през 2010 г. Наредба за базисните цени. В представената извадка бяха включени 25 сделки, осъществени основно през 2009 г. или 2008 г. (само 6 сделки - реализирани през 2007 г.). Тази информация бе поискана от Комисията, за да провери дали системата на административните цени - ако са били правилно актуализирани - отразява по подходящ начин пазарните цени за горска земя въз основа на цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност, и която във всички случаи би довела до такава, както се изисква в съдебната практика.
6. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
6.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(123)
Съгласно член 107, параграф 1 от Договора всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с общия пазар.
(124)
Поради това, за да бъде определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1, мярката трябва да отговаря на следните кумулативни условия: i) за мярката трябва да е отговорна държавата и тя да е финансирана с държавни ресурси; ii) тя трябва да предоставя предимство на нейния бенефициер; iii) това предимство трябва да бъде избирателно; и iv) мярката трябва да нарушава или да застрашава да наруши конкуренцията и може да засегне търговията между държавите членки.
(125)
В настоящия случай обаче трябва да бъде разгледан и предварителният въпрос дали потенциалните бенефициери на сделките за замяна са предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Това е необходимо, тъй като съгласно формулировката на тази разпоредба правилата за държавни помощи се прилагат само когато бенефициерът е предприятие.
(126)
Съдът на Европейския съюз („Съдът на ЕС“) определя понятието „предприятие“ за целите на член 107, параграф 1 от Договора като субект, упражняващ стопанска дейност, независимо от правния му статут и начина му на финансиране (75). Съгласно Съда на ЕС всяка дейност, която се състои от предлагане на стоки и услуги на даден пазар, представлява стопанска дейност (76). Класификацията на даден субект като предприятие по този начин винаги е свързана с определена дейност. Субект, който извършва както стопански, така и нестопански дейности, трябва да се счита за предприятие единствено по отношение на първия тип дейност. Не е необходимо предприятието да бъде юридическо лице. Физическите лица също могат да се считат за предприятия по отношение на държавната помощ, при условие че те извършват стопанска дейност.
(127)
С оглед на това следва да се отбележи, че определени бенефициери на оспорваните сделки за замяна не са извършвали стопанска дейност със заменената горска земя през разглеждания период и понастоящем не извършват такава дейност. В резултат на това тези бенефициери не могат да се считат за предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, поради което се счита, че няма наличие на държавна помощ при сделките за замяна, които те са сключили с българската държава.
(128)
Следователно останалата част от настоящото решение се отнася само до тези бенефициери на оспорваните сделки за замяна, които представляват предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.1. Неразривна връзка между замяната и промяната в предназначението на земята
(129)
Първото съмнение, изразено от Комисията в решението ѝ за откриване на процедурата, беше дали съществува неразривна връзка между сделките за замяна и промяната в предназначението на заменената земя, придобита от бенефициерите. Това е важно, тъй като ако се установи, че такава връзка съществува, тя ще повлияе на оценката на Комисията за това дали сделките за замяна водят до икономическо предимство и как това предимство трябва да бъде определено в количествено изражение. Неразривна връзка означава, че намерението на страните по сделката за замяна още преди сключване на сделката е било след замяната да променят предназначението на земята държавна собственост от горска земя в земя за застрояване. Поради това, макар административните цени за сделката за замяна, изчислени въз основа на Наредбата за базисните цени, да са се основавали на замяната на два парцела горска земя, последващата промяна в предназначението на парцела държавна собственост - ако това е било намерението от самото начало - би могла да доведе до формирането на цена, по-ниска от реалната цена на получения парцел, като се вземе предвид бъдещото му предназначение като земя за застрояване.
(130)
Според Комисията фактът, че оспорваните сделки за замяна винаги - или поне в голямата част от случаите - са били последвани от (одобрено) искане за промяна на предназначението на заменената горска земя, придобита от бенефициера, в земя за застрояване, би бил обективен признак за това, че страните по тези сделки за замяна от самото начало са имали намерение да променят предназначението на земята държавна собственост след замяната.
(131)
Статистическите данни, предоставени от българските органи в отговор на решението за откриване, потвърждават отново данните, отразени в съображение 38, показвайки, че във връзка със 132-те сделки за замяна, осъществени през разглеждания период, са били подадени 24 искания за промяна на предназначението на земята в земя за застрояване (което представлява 18,2 % от всички замени), от които в 15 случая исканата промяна е била одобрена (което представлява 11,4 % от всички замени). Въз основа на тези данни Комисията стига до заключението, че в повечето случаи замените не са били последвани от искане за промяна на предназначението на земята.
(132)
Във всеки случай Комисията отбелязва, че българското законодателство предвижда две отделни процедури за замяна и за промяна на предназначението на земята и съответно два отделни държавни органа, които са компетентни за всяка една от операциите и осъществят дейността си независимо един от друг. Това е още един признак, че в настоящия случай липсва неразривна връзка между сделките за замяна и промяната на предназначението на земята.
(133)
Тъй като не се установи наличието на неразривна връзка между сделките за замяна и промяната на предназначението на заменената земя, придобита от бенефициерите, Комисията ще провери всяка една от тези операции поотделно за наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.2. Наличие на помощ при промяната в предназначението на земята
(134)
Определянето на предназначението на земята подлежи на правния контрол, упражняван от държавните органи върху използването и интензивността на застрояване на даден парцел земя. Когато държавен орган одобрява промяна в предназначението на даден парцел земя, той осъществява регулаторна дейност и не действа като икономически субект.
(135)
Единствено предимствата, предоставени пряко или косвено чрез държавни ресурси, следва да се разглеждат като помощ по смисъла на член 107 от Договора. В съответствие със съдебната практика на Съда на ЕС (77) разграничението, което се прави в тази разпоредба, между „помощ, предоставена от държава членка“, и помощ, предоставена „чрез държавни ресурси“, не означава, че всички предимства, които са предоставени от държавата, независимо дали са финансирани чрез държавни ресурси или не, представляват помощ. Това разграничение цели по-скоро само да включи в това определение както предимствата, които са предоставени пряко от държавата, така и тези, които се предоставят от публичен или частен орган, посочен или учреден от държавата.
(136)
Макар че одобрението от публичен орган на промяната в предназначението на определен парцел земя от горска земя в земя за застрояване може да доведе до увеличаване на пазарната стойност на тази земя, това одобрение не води до прехвърляне на държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора: упражняването на тази регулаторна функция не води до положително прехвърляне на средства към получателя на това одобрение, нито пък води до отказ от държавни ресурси, тъй като при упражняването на тази регулаторна функция държавата не е задължена да налага на успешните кандидати такса, която да отразява цялата икономическа стойност, която те извличат от получаването на това одобрение (78).
(137)
Съответно решението на публичен орган да промени предназначението на определен парцел земя не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.3. Наличие на помощ при сделката за замяна
(138)
В съответствие с установената съдебна практика (79) продажбата от публични органи на земи или сгради на предприятие или на лице, извършващо стопанска дейност, могат да доведат до икономическо предимство и това да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, по-специално когато продажбата не се извършва по пазарна стойност, т.е. по цената, която вероятно би определил частен инвеститор, действащ в нормални условия на конкуренция. Същото се отнася и за сделки за замяна, при които стойността на получената от държавата земя е по-висока от стойността на частната земя, отстъпена на държавата.
(139)
Преди обаче да провери дали сделките за замяна водят до икономическо предимство, Комисията следва да провери дали останалите условия, посочени в съображение 124, са налице с оглед установяване наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(140)
Първо, що се отнася до носенето на отговорност за мярката, за сделките за замяна е компетентен министърът на земеделието и храните или Министерският съвет (в зависимост от размера на парцела, който ще се заменя) и ИАГ, всички от които са държавни органи. При условие че резултатът от сделките за замяна е прехвърлянето на горска земя държавна собственост с по-висока стойност срещу отстъпена горска земя частна собственост, това води до прехвърляне на държавни ресурси, доколкото българската държава се отказва от определени приходи, които е можела да получи, ако при извършването на сделката бе действала в съответствие с пазарните условия.
(141)
Второ, сделките за замяна са избирателни, доколкото те облагодетелстват само тези собственици на земя, които са заменили своята горска земя частна собственост с горска земя държавна собственост.
(142)
Трето, сделките за замяна нарушават конкуренцията и засягат търговията между държавите членки. Доколкото бенефициерите при замените са предприятия, които предлагат стоки и услуги на определен пазар, всяка финансова изгода в резултат на замените укрепва позицията им в сравнение с други конкурентни предприятия в рамките на Съюза при търговията със същите стоки и услуги (80). В действителност много бенефициери (81) по сделките за замяна са посочили в българския Търговски регистър като своя сфера на дейност, наред с другото, недвижимите имоти, туризма, ресторантьорството и залесяването. Тези сектори са отворени за конкуренция на равнището на Съюза. Това се вижда от информацията в същия този регистър, в който няколко бенефициери (82) по сделките за замяна са посочили търговията или (международната) търговска дейност като своя сфера на дейност. Що се отнася до довода, изтъкнат от българските органи, че за да могат дружествата да извършват дейност в сектора на туризма или строителството, е необходимо да бъдат вписани в специални регистри, а това не е така за по-голямата част от дружествата, участващи в сделките за замяна, Комисията отбелязва, че понятието „предприятие“ в член 107, параграф 1 от Договора е обективно понятие, така че въпросът дали предприятията предлагат стоки и услуги на даден пазар и по този начин се конкурират с други предприятия и участват в търговията в рамките на Съюза, трябва да се определи с оглед на дейностите, действително извършвани от тези предприятия, а не дали са спазени определени национални правни формалности.
(143)
И накрая, що се отнася до наличието на икономическо предимство, сделките за замяна се отнасят до замяната на (най-малко) два парцела горска земя между българската държава и частни страни. За да се определи дали частните страни са получили икономическо предимство в резултат на сделката за замяна, пазарните стойности на заменените парцели трябва да бъдат оценени и сравнени една с друга. Ако сделката за замяна води до прехвърлянето на горска земя държавна собственост, чиято стойност е по-висока от стойността на горската земя, отстъпена от частната страна, на частната страна е предоставено икономическото предимство.
(144)
Както беше обяснено в съображение 16, административните цени за въпросните замени са били изчислени въз основа на Наредбата за базисните цени. Съдът на ЕС призна, че когато националното право установява административни правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на продажбата им от публични органи, за да съответстват тези правила на член 107 от Договора, прилагането им във всички случаи трябва да води до административна цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност на земята (83). Тъй като пазарната стойност е теоретична, задължително ще се приеме допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната (84).
(145)
От българските органи беше поискано да предоставят информация относно административните цени, използвани за всичките 132 сделки за замяна, осъществени в разглеждания период, както и относно пазарните цени на същите тези сделки. Комисията поиска от българските органи да вземат предвид и всякакви предишни или последващи сделки със същите горски парцели при определянето на тяхната пазарна стойност. Следователно, въпреки че Комисията счита, че за оценката на потенциалните елементи на държавна помощ при сделките за замяна разположението на заменените горски парцели не е от значение, информацията за цените - когато е имало такава - е била взета под внимание.
(146)
Българските органи посочиха, че съществуват някои проблеми по отношение на надеждността на данните, които са могли да предоставят относно пазарните цени (85). Същевременно обаче те посочиха, че предоставената информация съдържа най-добрите приблизителни оценки на пазарните цени (86). Комисията счита тези данни за достатъчно надеждни приблизителни оценки на реалната (т.е. на „справедливата“) пазарна стойност на съответните парцели.
(147)
Анализът на данните показа, че за парцели частна собственост използването на административни цени е довело до системно завишаване на цената на съответната горска земя в сравнение с пазарните цени (87), докато по отношение на държавната горска земя ситуацията не е така еднозначна, тъй като са налице и двата случая - на завишаване и понижаване. Съответно при определянето на това дали на бенефициерите е било предоставено предимство в резултат на сделките за замяна, едно просто сравнение на пазарната цена на парцела държавна собственост към момента на замяната с пазарната цена на парцела частна собственост, за който е бил заменен, не би отчело в достатъчна степен систематичното завишаване на цената на последната. Поради това Комисията разработи формула, която взема предвид административните цени, използвани при първоначалната сделка, за правилно оценяване на произтичащото от замяната предимство. За тази формула, която вече беше определена в решението за откриване, е необходимо да се изчислят следните суми:
i)
разликата между реалната пазарна цена на парцела горска земя частна собственост и административната цена за този парцел, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени; и
ii)
разликата между реалната пазарна цена на парцела горска земя държавна собственост и административната цена за този парцел, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.
Приема се, че предимство е налице, ако стойността на ii) минус стойността на i) е положителна.
Всяка парична компенсация, платена от една от страните на другата, за да покрие разликата в административните цени на два парцела, които са предмет на сделката за замяна, също ще бъде взета предвид при определянето на това дали сделката за замяна е довела до предимство.
(148)
Като прилага тази формула към данните, предоставени от българските органи относно справедливите пазарни стойности и административните цени на заменените горски земи, Комисията заключава, че на бенефициерите на замените на земи е било предоставено предимство в почти 80 % от сделките за замяна, осъществени през разглеждания период, както е отразено в таблица 4.
Таблица 4
Сравнение на административните цени, използвани при замените, и пазарните цени, предоставени от българските органи
Сделки за замяна
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Общо
Предоставено предимство (брой случаи)
18
48
38
104
Като процент от всички замени
78 %
77 %
81 %
79 %
Брой осъществени замени
23
62
47
132
(149)
Посочените по-горе данни показват, че административните цени, определени за целите на сделките за замяна в съответствие с Наредбата за базисните цени, не са отразявали в достатъчна степен реалната пазарна стойност на съответните горски парцели.
(150)
Това несъответствие между административните цени, използвани за оспорваните сделки за замяна, и пазарните цени на въпросните парцели произтича, от една страна, от факта, че основната методика, използвана в Наредбата за базисните цени, не отразява в достатъчна степен критериите, които даден пазарен оператор би счел за важни при оценяването на заменените парцели горска земя, нито им отдава тяхната подходяща тежест. Първо, средните стойности на земята, посочени в приложение 1 от Наредбата за базисните цени, според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията, които се използват като основа за определянето на базисната стойност на земята (вж. съображение 18), е трябвало да бъдат определени въз основа на пазарните цени или на отчетите, водени за горите държавна собственост, но в действителност са били определени от експерти въз основа на малък брой пазарни източници.
(151)
Второ, коефициентите и добавките, използвани за отчитане на определени качества на горската земя при изчисляването на основната стойност на тази земя, описани в съображения 18-26, отразяват средство за административно опростяване, а не опит за точно измерване на икономическата стойност, която хипотетичен пазарен оператор, поставен в подобна ситуация, би придал на тези качества. Всъщност българските органи не са предоставили никакви икономически данни в подкрепа на нивата, на които тези коефициенти и добавки са били определени в Наредбата.
(152)
От друга страна, дори и методиката, определена в Наредбата за базисните цени, първоначално да е довела до пазарни цени за заменената горска земя, quod non, средните цени, коефициентите и добавките никога не са били актуализирани през разглеждания период, така че да отразяват адекватно промените в пазарните цени, които са настъпили впоследствие. В съответствие със съдебната практика (88), когато цените на земята се увеличават рязко, в административните методи за изчисляване на цената на продаваната от публичните органи земя трябва да се предвижда постоянното актуализиране на тези цени, така че действително заплатената от купувача цена да отразява, доколкото е възможно, пазарната стойност на тази земя. През етапа на предварително проучване българските органи обясниха, че съгласно членове 7.1 и 32 от Наредбата за базисните цени коефициентите, съдържащи се в тази наредба за изчисляването на административните цени, следва да бъдат актуализирани ежегодно. Освен това според предоставената от българските органи информация през разглеждания период пазарните цени на горските земи рязко са се увеличили. Въпреки това актуализирането, предвидено в тази наредба, никога не е било извършено през този период. Българските органи са актуализирали средните цени, коефициентите и добавките, използвани за определяне на административните цени, едва през 2010 г. въз основа на последните развития на пазара.
(153)
Съответно Комисията заключава, че на бенефициерите на замените на земи е било предоставено икономическо предимство със сделките за замяна в случаите, когато използваните административни цени не са отразявали адекватно пазарната цена на заменената земя.
6.1.4. Помощта de minimis
(154)
И на последно място следва да се отбележи, че в случаите, когато отделният бенефициер на сделката за замяна е получил предимство, което не превишава праговете, посочени в Регламент (ЕС) № 1407/2013 на Комисията (89), това предимство не се счита за държавна помощ и поради това не попада в рамките на забраната по член 107, параграф 1 от Договора, ако са изпълнени всички други условия, определени в този регламент.
(155)
Въз основа на количествените данни, предоставени от българските органи, би изглеждало, че в много от случаите (90) размерът на помощта, получена от бенефициерите на сделката за замяна, е по-нисък от прага de minimis от 200 000 EUR.
6.1.5. Заключение относно наличието на помощ
(156)
С оглед на гореизложеното Комисията стига до заключението, че сделките за замяна, осъществени от Република България по време на разглеждания период, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, в случаите, в които другата страна по съответната сделка е предприятие по смисъла на тази разпоредба, административните цени, използвани за тази сделка, не са отразявали пазарните цени и не са изпълнени условията за помощта de minimis, определени в Регламент (ЕС) № 1407/2013.
6.2. ЗАКОНОСЪОБРАЗНОСТ НА МЯРКАТА
(157)
Като не е подала уведомление за тези сделки за замяна преди тяхното осъществяване, Република България не е изпълнила задължението си съгласно член 108, параграф 3 от Договора. Поради това тези сделки за замяна представляват неправомерно приведена в действие държавна помощ.
6.3. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(158)
Въпреки че от българските органи беше поискано да предоставят информация относно съвместимостта на тези сделки за замяна с вътрешния пазар, те продължиха да се придържат към своята аргументация, че тези сделки не оказват въздействие върху търговията в рамките на Съюза и следователно не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(159)
Във връзка с това Комисията отбелязва, че съответната държавна членка носи основната тежест за доказването на съвместимостта на помощта с вътрешния пазар чрез дерогация от член 107, параграф 1 от Договора, като тя трябва да докаже, че условията за тази дерогация са изпълнени (91).
(160)
Във всеки случай Комисията отбелязва, че не изглежда да са налице някакви prima facie основания, така че да се приеме, че сделките за замяна са съвместими с вътрешния пазар или пряко въз основа на член 107, параграф 3, буква а) и буква в) от Договора, или въз основа на съответните насоки, основаващи се на тези разпоредби.
(161)
Поради това Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор („Насоките за горския сектор“) не могат да се използват като основание за съвместимост на схемата за замени, тъй като те се отнасят само за живи дървета и тяхната естествена среда в гори и други залесени земи, включително мерки за поддържане и засилване на екологичните и защитните функции на горите и мерки за насърчаване на използването на горите за отдих и на техните социални и културни измерения. Освен това разходите, покрити от помощта, предоставена в контекста на замените, не отговарят на определението за допустими разходи, посочено в Насоките за горския сектор (92), тъй като на частните страни не са били наложени никакви законови или договорни задължения да използват земята, получена чрез замените, като защитена природна зона. Напротив, всички страни са имали правото да поискат промяна на предназначението на горската земя в подлежаща на застрояване земя и някои от тях наистина са го направили.
(162)
Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. също не предоставят основание за съвместимост. Във връзка с това Комисията отбелязва, че замените не са били предприети от българските органи с цел специално да допринесат за регионалното развитие. Освен това не са определени какви са допустимите разходи, нито е уточнено как ще се контролира стимулиращият ефект на помощта и как ще се гарантира спазването на приложимите тавани за регионалната помощ.
(163)
И накрая, при обсъжданията преди приемането на решението за откриване българските органи заявиха, че със замените е преследвана цел на публичната политика за консолидиране на собствеността на горската земя. Дори ако можеше да се установи, че консолидирането на горска земя представлява цел от общ интерес, quod non, българските органи не доказаха, че предоставената помощ е била необходима, за да се постигне тази цел, нито че избраните средства са били най-подходящите.
(164)
Те също така не доказаха, че избраните средства са гарантирали, че предоставената помощ е била ограничена до минимално необходимото за стимулиране на частните страни да предприемат сделките за замяна. Това е, наред с другото, видно от силните колебания на административните цени, получени чрез използване на предписаната методика. При сравнение с пазарните цени, предоставени от българските органи, тези административни цени не изглежда да са системно със сходен процент по-високи или по-ниски от пазарните цени. Ако например се вземат сделките през 2007 г., разликата между пазарните цени и административните цени за частните парцели е варирала между -503,97 % до +89,91 % (93).
(165)
И накрая, българските органи не доказаха, че сделките за замяна не нарушават конкуренцията до степен, която противоречи на общия интерес. Съответно не може да се счита, че сделките за замяна са съвместими с вътрешния пазар директно въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(166)
Вследствие на това Комисията заключава, че помощта, предоставена в контекста на сделките за замяна, не може да се счита за съвместима с вътрешния пазар.
7. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(167)
Съгласно член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999, когато се установи, че неправомерно предоставена държавна помощ е несъвместима с вътрешния пазар, тази помощ следва да бъде възстановена от бенефициерите, освен ако това противоречи на общ принцип на правото. В член 14, параграф 2 от този регламент се постановява, че помощта, която трябва да бъде възстановена, ведно с лихвите, обхваща периода от датата, на която неправомерната помощ е била предоставена на разположение на бенефициера, до датата на нейното действително възстановяване. И накрая, в член 14, параграф 3 от този регламент се предвижда, че възстановяването се извършва незабавно и в съответствие с процедурите по националното законодателство на съответната държава членка, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на решението на Комисията.
(168)
Целта на възстановяването е постигната, когато въпросната неправомерна помощ, ведно с подходяща лихва за забава, бъде изплатена от предприятията, които са се възползвали от нея. Като възстановява помощта, бенефициерът се отказва от предимството, което е имал пред своите конкуренти на пазара, и се възстановява положението преди предоставянето на помощта (94). Въпреки че държавата членка може да избира средствата за изпълнение на задължението си за възстановяване на неправомерната помощ, избраните мерки не могат да засягат неблагоприятно приложното поле и ефективността на правото на Съюза. Държава членка може да изпълни задължение за възстановяване само ако избраните средства са подходящи, за да се възстановят нормалните условия на конкуренция, които са били нарушени с предоставянето на неправомерната помощ и са съвместими със съответните разпоредби на правото на Съюза (95).
(169)
Поради това, предвид факта, че е установено, че чрез сделките за замяна Република България неправомерно е привела в действие държавна помощ, от нея следва да се изиска да възстанови тази помощ от бенефициерите на тези сделки.
7.1. ИДЕНТИФИЦИРАНЕ НА БЕНЕФИЦИЕРИТЕ, КОИТО ТРЯБВА ДА ВЪЗСТАНОВЯТ ПОМОЩТА
(170)
Неправомерната и несъвместима помощ трябва да бъде възстановена от предприятията, които действително са се възползвали от нея (96). Когато обаче Комисията не е в състояние да идентифицира в самото решение всички предприятия, които са получили неправомерна и несъвместима помощ, това трябва да бъде направено в началото на процеса на изпълнение на решението от съответната държава членка, която следва да разгледа конкретното положение на всяко засегнато предприятие (97).
(171)
В настоящия случай потенциалните бенефициери на несъвместима държавна помощ са тези физически и юридически лица, които са участвали в 132-те сделки за замяна с българските органи през разглеждания период. От тази група българските органи следва да изключат тези физически и юридически лица, които не отговарят на критериите за „предприятия“ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, както и тези лица, които от сделките за замяна, в които са участвали, са получили предимство, целият размер на което не надвишава праговете, установени в Регламента за минималната помощ (помощта de minimis), стига тези сделки да съответстват и на другите условия, определени в този регламент. Останалите физически и юридически лица, които са участвали в сделки за замяна, следва да се считат за бенефициери на неправомерно приведена в действие държавна помощ, от които българските органи трябва да възстановят полученото в резултат на тези сделки предимство.
7.2. КОЛИЧЕСТВЕНО ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПОМОЩТА
(172)
Комисията не е законово задължена да определя точната сума, която трябва да бъде възстановена, особено в случаите, когато не разполага с необходимите данни за това. Вместо това е достатъчно в решението на Комисията да се съдържа информация, която позволява на държавата членка да определи без големи затруднения сумата, която подлежи на възстановяване (98).
(173)
Като беше обяснено в съображение 147, Комисията счита, че държавата членка следва да спазва следната методика като отправна точка за определяне на размера на несъвместимата държавна помощ, която трябва да бъде възстановена от всеки бенефициер:
i)
определяне на разликата между реалната пазарна цена на парцела горска земя частна собственост и административната цена за този парцел, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени; и
ii)
определяне на разликата между реалната пазарна цена на парцела горска земя държавна собственост и административната цена за този парцел, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.
Първоначалният размер на държавната помощ, получена в резултат на сделката за замяна, се равнява на стойността на ii) минус стойността на i).
Корекция на първоначалната сума следва да се направи за тези случаи, при които парцел земя държавна собственост с по-висока административна стойност е бил заменен срещу парцел земя частна собственост с по-ниска административна стойност. Според българските органи в тези случаи бенефициерът е трябвало да плати компенсация на държавата, за да покрие разликата в стойността на парцелите. Поради това в тези случаи първоначалният размер на помощта следва да се намали с размера на компенсацията, платена от бенефициера на българските органи. След това българските органи следва да възстановят от бенефициера получената сума, за да бъде взето предвид предимството, получено в резултат на сделката за замяна.
(174)
За определянето на пазарните цени на съответните парцели следва изцяло да бъде отразена икономическата стойност на тези земи към момента на замяната. От информацията, която се съдържа в представеното от българските органи становище от 29 август 2008 г. изглежда, че в някои случаи вече са били построени сгради и инфраструктура върху горските парцели, принадлежащи на държавата, преди извършването на замяната, дори и преди това парцелът да не е бил преобразуван в земя за застрояване. В тези случаи Комисията е на мнение, че стойността на тези сгради и/или инфраструктура също следва да бъде изцяло отразена в пазарната стойност на парцела.
(175)
Комисията отбелязва, че българските органи вече притежават информацията относно административните цени, използвани в сделките за замяна, както и пазарните цени на всички парцели, засегнати от тези сделки към момента на замените (99), така че те не би трябвало да срещнат големи затруднения при определянето на подлежащите на възстановяване суми въз основа на методиката, описана в съображение 173 (100).
(176)
Въпреки това в случаите, когато българските органи могат да изразят основателни опасения, че тази методика не може да бъде приложена или води до сума, която явно не отразява адекватно размера на сумата, получена от бенефициера, те могат да решат да извършат оценка на пазарните цени на заменените парцели към момента на сключване на сделката с помощта на независим експерт, който е квалифициран да извършва такива оценки и е избран чрез открита публична тръжна процедура. При установяването на процедурата за избор на този експерт, дори и в случаите, когато в поръчката не се превишават праговете на директивите за обществените поръчки на Съюза, следва да се спазват принципите на прозрачност и равно третиране. По-специално тръжната процедура следва: i) да бъде подходящо обявена; ii) да се основава на обективни критерии за подбор, които са предварително известни; и iii) да включва информация, че след етапа на предварителен подбор окончателното решение ще бъде взето с участието на представители на службите на Комисията. В тези изключителни случаи българските органи трябва да: i) посочат съответния(ите) парцел(и), ii) посочат обосновката за необходимостта от оценка от независим експерт в този конкретен случай; и iii) представят на Комисията предложение за независим експерт (избран чрез публична тръжна процедура), който трябва да бъде одобрен както от Комисията, така и от Република България.
(177)
И накрая, тъй като целта на възстановяването е да се възстанови положението, съществувало преди датата, на която е била осъществена сделката за замяна, Комисията счита, с оглед на изключителния характер на споразуменията за замяна на горска земя, която не е била използвана за търговски цели, че Република България ще изпълни задължението си за възстановяване на неправомерно приведената в действие помощ, като отмени оспорваните сделки за замяна чрез обратна замяна на съответните парцели. Това обаче ще доведе до подходящо възстановяване само в случаите, когато не са извършени материални промени в горските земи държавна и частна собственост след датата на сделката за замяна. В такива случаи Комисията трябва да бъде информирана за съответните горски парцели в срок от два месеца от уведомяването на Република България за настоящото решение, като свързаните с тях замени следва да бъдат отменени, а доказателства за отмяната следва да бъдат предоставени в срок от четири месеца от датата на уведомяването за настоящото решение.
(178)
Във всички случаи, в които се изисква възстановяване, това възстановяване влиза в сила от момента, в който бенефициерите са започнали да се ползват от предимството, т.е. от датата на правния акт, с който на бенефициерите се дава право да заменят своята горска земя частна собственост срещу горска земя държавна собственост.
(179)
Сумите, които трябва да бъдат възстановени, следва да включват лихви, начислени от датата, на която те са били предоставени на разположение на бенефициерите, до действителното им възстановяване. Лихвеният процент следва да се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (101) и с Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (102) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
(180)
Сроковете за възстановяването на сумите на държавната помощ от отделните бенефициери следва, доколкото е възможно, да бъдат съобразени със сроковете, посочени в Известието относно възстановяването (103). При всички случаи крайните срокове не следва да бъдат по-дълги от сроковете, посочени в таблица 5.
Таблица 5
График за възстановяването
Срок
Действие
1.
В срок от два месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
Република България трябва да уведоми Комисията за планираните или предприетите мерки за изпълнение на решението, и по-специално:
i)
да представи на Комисията списък на всички замени, за които се отнася възстановяването, като посочи следната информация:
-
административните и пазарните цени за частните и държавните горски парцели, които са заменени (въз основа на информацията, предоставена от Република България в становището ѝ с входящ номер 2014/032997), информация за допълнителните плащания за компенсация, свързани с всяка сделка, както и произтичащата от това сума на държавната помощ, която трябва да бъде възстановена,
-
наименованието на частната страна, участваща във всяка сделка, и причините, поради които се счита или не се счита, че този бенефициер е предприятие;
ii)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се извърши въз основа на експертна оценка на пазарните цени на горските парцели към момента на осъществяването на замяната (съображение (176);
iii)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се извърши чрез отменяне на сделката за замяна (съображение 177).
2.
В срок от четири месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
За парцелите, посочени в точка 1, подточка ii) по-горе, Република България следва да е назначила независим експерт, който да извърши оценката на тези парцели. Този експерт следва да бъде избран чрез открита публична тръжна процедура и назначен със съгласието на Комисията, след предварително предложение от страна на Република България.
3.
В срок от седем месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
За парцелите, посочени в точка 1, подточка ii) по-горе, Република България следва да представи на Комисията доклада от оценката, извършена от независимия експерт.
4.
В срок от осем месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
Република България следва да е изпратила нарежданията за възстановяване до всички съответни бенефициери, като посочи точните суми на помощта, които трябва да бъдат възстановени.
5.
В срок от дванадесет месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
Република България трябва да е привела в действие възстановяването на помощта за всички съответни сделки за замяна.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, отпусната на предприятия при сделките за замяна на горска земя държавна собственост срещу горска земя частна собственост в периода 1 януари 2007 г. - 27 януари 2009 г., неправомерно приведена в действие от Република България в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
Индивидуалната помощ, предоставена при сделките за замяна, посочена в член 1, не представлява помощ, ако към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, предвидени в регламент, приет съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98, който е бил приложим към момента на предоставяне на помощта.
Член 3
Индивидуалната помощ, предоставена при сделките за замяна, посочена в член 1, която към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, предвидени в регламент, приет съгласно член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98, или на условията съгласно всяка друга одобрена схема за помощ, е съвместима с вътрешния пазар до максималния интензитет на помощ, приложим за този вид помощи.
Член 4
1. Република България възстановява от бенефициерите несъвместимата помощ, предоставена при сделките за замяна, посочена в член 1.
2. Чрез дерогация от разпоредбите на параграф 1 по-горе, несъвместимата помощ може да бъде възстановена от бенефициерите чрез отмяна на сделките за замяна в случаите, когато не са извършени материални промени в засегнатите от сделката горски земи държавна и частна собственост след датата на тази сделка.
3. Сумите, които трябва да бъдат възстановени, включват лихви, начислени от датата на предоставянето им на разположение на бенефициерите до действителното им възстановяване.
4. Лихвеният процент се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 и с Регламент (ЕО) № 271/2008.
5. Република България отменя всички неизплатени плащания на помощ, предоставена в контекста на сделките за замяна и посочена в член 1, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 5
1. Възстановяването на помощта, предоставена по схемата, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
2. Република България гарантира, че настоящото решение е напълно изпълнено в срок от дванадесет месеца от датата на уведомяването за него.
Член 6
1. В срок от четири месеца от уведомяването за настоящото решение Република България предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на всички сделки за замяна, като посочва следната информация:
-
административните и пазарните цени за частните и държавните горски парцели, които са заменени, информация за допълнителните парични суми, включени във всяка сделка, както и произтичащия от това размер на държавната помощ,
-
наименованието на частната страна, т.е. на бенефициера на сделката за замяна, участваща във всяка сделка, и причините, поради които се счита или не се счита, тази страна е предприятие;
б)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се извърши въз основа на пазарните цени към момента на сделките за замяна, посочени в представеното от България становище 2014/032997;
в)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се осъществи чрез отмяна на сделката за замяна;
г)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се извърши въз основа на сумите, определени от независим експерт оценител и документи, доказващи, че такъв независим експерт е бил назначен след подбор чрез публична тръжна процедура и одобрение от Комисията.
2. В срок от осем месеца от уведомяването за настоящото решение Република България предоставя на Комисията следната информация:
а)
списъка на бенефициерите, които са получили помощ, предоставена при посочените в член 1 сделки за замяна, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях в резултат на тези сделки;
б)
общата сума (главница и лихви по възстановяване), която трябва да бъде възстановена от всеки бенефициер;
в)
подробно описание на вече предприетите и предвидените мерки за изпълнение на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на бенефициерите е наредено да възстановят помощта.
3. В срок от дванадесет месеца след уведомяването за настоящото решение Република България представя документи, доказващи, че помощта е била възстановена изцяло от съответните бенефициери.
4. Република България информира редовно Комисията за напредъка по изпълнение на националните мерки, взети в изпълнение на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, предоставена при сделките за замяна и посочена в член 1, като представя доклади на всеки два месеца. По искане на Комисията тя предава незабавно информация за вече взетите и предвидените мерки в изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите по възстановяването, които вече са възстановени от бенефициерите.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Република България.
Съставено в Брюксел на 5 септември 2014 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/456
tal-5 ta’ Settembru 2014
dwar l-iskema ta’ għajnuna Nru SA.26212 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/A/08) u SA.26217 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/B/08) implimentata mir-Repubblika tal-Bulgarija fil-kuntest tal-iskambji tal-art tal-foresta
(notifikata bid-dokument C(2014) 6207)
(It-test bil-Bulgaru biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni C(2011) 4444 tad-29 ta’ Ġunju 2011 (1),
Wara li stiednet lill-partijiet interessati jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjoni(jiet) imsemmija hawn fuq u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fis-17 ta’ Lulju 2008, il-Kummissjoni rċeviet ittra mingħand ilmentatur li xtaq jibqa’ anonimu (“l-ewwel ilmentatur”) li fiha allega li r-Repubblika tal-Bulgarija tat għajnuna fil-kuntest tal-iskambju ta’ art tal-foresta privata ma’ art tal-foresta tal-gvern, li ta’ spiss ġie segwit minn skambju fl-użu deżinjat tal-art skambjata minn art tal-foresta għal art li tista’ tinbena. L-ewwel ilmentatur ippreżenta informazzjoni addizzjonali permezz tal-ittri tat-28 ta’ Awwissu 2008, tat-3 ta’ Settembru 2008, tal-1 ta’ Ottubru 2008, tal-5 ta’ Diċembru 2008, tat-18 ta’ Frar 2010, tat-12 ta’ Ottubru 2010 u tas-26 ta’ Jannar 2011.
(2)
Fis-27 ta’ Jannar 2009, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni addizzjonali dwar it-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati mingħand parti terza. Fl-14 ta’ Mejju 2009, ġie ppreżentat it-tieni lment dwar dawn l-iskambji, b’informazzjoni addizzjonali ppreżentata minn dan l-ilmentatur fit-2 ta’ Ġunju 2009 u fit-8 ta’ Ġunju 2009. Fit-23 ta’ Marzu 2010, parti terza oħra ppreżentat informazzjoni dwar dawn l-iskambji lill-Kummissjoni.
(3)
L-awtoritajiet Bulgari pprovdew lill-Kummissjoni b’informazzjoni dwar it-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati permezz ta’ ittri datati t-2 ta’ Settembru 2008, it-28 ta’ Ottubru 2008, l-4 ta’ Jannar 2010, it-23 ta’ Marzu 2010, is-27 ta’ Marzu 2010, it-30 ta’ Awwissu 2010 u l-14 ta’ Frar 2011. Matul laqgħat li saru bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u l-awtoritajiet Bulgari fit-22 ta’ Frar 2010, it-12 ta’ Ottubru 2010 u t-3 ta’ Frar 2011, dawn tal-aħħar ipprovdew informazzjoni addizzjonali dwar dawk l-iskambji.
(4)
Permezz ta’ ittra tad-29 ta’ Ġunju 2011, il-Kummissjoni għarrfet lir-Repubblika tal-Bulgarija li kienet iddeċidiet li tidba l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat fir-rigward tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ta’ investigazzjoni formali (“id-deċiżjoni ta’ ftuħ”) ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(5)
Permezz ta’ ittra li waslet fid-29 ta’ Settembru 2011, l-awtoritajiet Bulgari għamlu l-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ mingħand il-partijiet interessati li ġejjin: Ecobalkani-Bulgaria EOOD (3), Vihren OOD (4), Aqua Estate OOD (5), Elkabel AD (6), Jivka Blagoeva (7), V-N-G Confort OOD (8), Yavor Haytov (9), Simeon Stoev Mirov (10), LM Impex EOOD (11), All Seas Property 2 OOD (12), Litex Commerce AD (13), Foros Development EAD (14), Izgrev 5 EOOD (15), BOIL OOD (16), BG Land Co OOD (17), Mirta Engineering EOOD (18), Beta Forest EOOD (19), Kosta Gerov (20), Marieta Babeva (21), Dimitar Terziev (22), Svetoslav Mihailov and Elizabet Mihailova (23), and from a complainant, who requested that his/her identity is not disclosed (24).
(7)
Permezz ta’ ittri datati l-1 ta’ Settembru 2011, il-5 ta’ Ottubru 2011, il-25 ta’ Novembru 2011, l-14 ta’ Diċembru 2011 u t-3 ta’ April 2012, il-Kummissjoni għaddiet dawn il-kummenti lill-awtoritajiet Bulgari, li ngħataw l-opportunità jirreaġġixxu. Il-kummenti tar-Repubblika tal-Bulgarija dwar il-kummenti tal-partijiet interessati waslu permezz ta’ ittri datati tal-4 ta’ Novembru 2011, tal-15 ta’ Diċembru 2011, tat-12 ta’ Jannar 2012 u tal-25 ta’ April 2012, rispettivament.
(8)
L-awtoritajiet Bulgari taw informazzjoni addizzjonali dwar it-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati permezz ta’ ittra tat-2 ta’ Diċembru 2011 u matul laqgħa li saret mas-servizzi tal-Kummissjoni fid-9 ta’ Diċembru 2011.
(9)
Permezz ta’ ittra tad-9 ta’ Frar 2012, il-Kummissjoni talbet aktar kjarifiki mingħand l-ewwel ilmentatur dwar xi evidenza li ppreżenta.
(10)
Fit-3 ta’ April 2012, il-Kummissjoni bagħtet kummenti addizzjonali mingħand numru ta’ partijiet terzi (25) lill-awtoritajiet Bulgari. Il-Kummissjoni rċeviet il-kummenti tar-Repubblika tal-Bulgarija dwar dawn il-kummenti fil-25 ta’ April 2012 u fil-15 ta’ Mejju 2012.
(11)
Fis-26 ta’ Lulju 2012, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mingħand l-awtoritajiet Bulgari. Fis-17 ta’ Awwissu 2012, l-awtoritajiet Bulgari talbu għal estensjoni tal-iskadenza biex jipprovdu din l-informazzjoni, li ngħatat mill-Kummissjoni fil-31 ta’ Awwissu 2012. Fid-19 ta’ Settembru 2012, l-awtoritajiet Bulgari pprovdew l-informazzjoni mitluba.
(12)
Fit-3 ta’ Ottubru 2012, il-Kummissjoni talbet aktar kjarifiki mingħand Elkabel AD, waħda mill-partijiet terzi li ssottomettew kummenti dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ, li ngħataw fil-31 ta’ Ottubru 2012.
(13)
Permezz tal-ittri tal-14 ta’ Jannar 2013, tas-17 ta’ Mejju 2013, tat-22 ta’ Lulju 2013 u tat-22 ta’ Ottubru 2013, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mingħand l-awtoritajiet Bulgari, li ġiet ipprovduta fl-4 u l-5 ta’ Frar 2013, il-25 ta’ Ġunju 2013 u l-5 ta’ Lulju 2013, is-16 u t-23 ta’ Awwissu 2013, u d-19 ta’ Novembru 2013 u l-20 ta’ Diċembru 2013, rispettivament. Parti mill-informazzjoni ppreżentata mal-aħħar sottomissjoni reġgħet ġiet sottomessa iktar tard mill-awtoritajiet Bulgari permezz ta’ ittra elettronika tal-21 ta’ Jannar 2014.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
2.1. L-ISKAMBJI TAL-ART
(14)
Fl-1947, l-art kollha tal-foresta fil-Bulgarija saret proprjetà pubblika bħala riżultat tal-esproprjazzjoni mill-Istat. Baqa’ jseħħ hekk sal-2000, meta bdiet ir-restituzzjoni tal-art tal-foresta lis-sidien privati preċedenti.
(15)
Abbażi ta’ emenda għall-Att dwar il-Foresti (26), li daħal fis-seħħ fit-22 ta’ Frar 2002, setgħu jsiru skambji ta’ art tal-foresta privatizzata reċentement ma’ art tal-foresta tal-gvern mill-fond għall-foresti tal-Istat. Din l-emenda għall-Att dwar il-Foresti daħlet fis-seħħ fis-27 ta’ Jannar 2009 u speċifikat l-ordni u l-kundizzjonijiet li fihom saru dawn l-iskambji.
(16)
Għall-finijiet tal-iskambji, il-prezzijiet tal-art tal-foresta privata u dik pubblika kienu ddeterminati fuq il-bażi ta’ regolament speċjalizzat, jiġifieri r-Regolament dwar il-kalkolu tal-prezzijiet bażiċi, il-prezzijiet għall-art f’żoni esklużi u l-ħolqien tad-drittijiet tal-użu u tas-servitù fir-rigward tal-foresti u l-massa tal-art forestali (27) (ir-“Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi”), li daħal fis-seħħ fit-18 ta’ Novembru 2003. Il-liġi Bulgara ma kinitx tippermetti lill-evalwaturi esperti jiddevjaw mill-prezzijiet determinati għall-art tal-foresta bl-applikazzjoni tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi.
(17)
Fuq il-bażi ta’ dan ir-Regolament, il-prezz bażiku ta’ roqgħa art tal-foresta huwa stabbilit bħala s-somma tal-valur bażiku ta’ din l-art u l-valur tal-popolament (l-ispeċijiet tal-pjanti li jinsabu fuq din l-art).
(18)
Il-valur tal-art huwa stabbilit fuq il-bażi tal-valur medju tal-art skont il-kategoriji tal-art li joffru l-istess kundizzjonijiet għat-tkabbir tal-pjanti (150 tip skont is-sit, skont l-Anness 1 għar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi). Imbagħad, dan il-valur jiġi aġġustat bl-użu ta’ koeffiċjent ta’ aġġustament li jikkunsidra l-pożizzjoni tal-art fir-rigward tal-infrastruttura lokali u nazzjonali. Dak il-koeffiċjent ta’ aġġustrament (Km), stabbilit fl-Anness 2 għar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi, huwa stabbilit bl-użu tal-formula li ġejja:
,
fejn:
p
=
koeffiċjent tal-qrubija għal triq asfaltata mkejla f’linja dritta (minn 0,00 sa 0,20)
s
=
koeffiċjent tal-qrubija għal żona urbana mkejla f’linja dritta (minn 0,00 sa 0,25)
m
=
koeffiċjent tal-qrubija għall-baħar imkejla f’linja dritta (minn 0,00 sa 0,20)
g
=
koeffiċjent tal-qrubija għal belt, mogħtija f’ċifri li jirriflettu d-distanza minn belt partikolari (l-iqsar distanza ta’ triq bejn ir-roqgħa inkwistjoni u l-belt). Il-bliet huma maquma f’6 gruppi kif stabbilit fit-Tabella 1:
Tabella 1
Grupp 1:
Sofia (minn 0,00 sa 0,70)
Grupp 2:
Ruse, Plovdiv, Burgas, u Varna (minn 0,00 sa 0,50)
Grupp 3:
Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vratza, Pleven, u Stara Zagora (minn 0,00 sa 0,40)
Grupp 4:
bliet f’distretti oħra (minn 0,00 sa 0,35)
Grupp 5:
bliet oħra kbar (Botevgrad, Gorna Oryahovitza, Dimitrovgrad, Dupnitza, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrich, Samokov, Svishtov, u Cherven Bryag (minn 0,00 sa 0,30)
Grupp 6:
ċentri muniċipali oħra (minn 0,00 sa 0,10)
(19)
Il-valur tal-art ikompli jiġi aġġustat permezz ta’ żieda għal kull ettaru (inkrement) li hija stabbilita fuq il-bażi tal-prezz medju tal-art osservat fiż-żona fejn tinstab ir-roqgħa art. Dawn l-inkrementi huma stabbiliti fid-dispożizzjonijiet tal-Anness 3 għar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi u huma indikati fit-Tabella 2:
Tabella 2
Inkrement
(BGN/ettaru)
Sofia, resorts nazzjonali u żoni turistiċi residenzjali fil-qrib, art li tinsab sa 10 kilometri ‘l bogħod mill-baħar
5 000
Insedjamenti tal-ewwel u tat-tieni kategorija
2 000
Insedjamenti tal-tielet u tar-raba’ kategorija
1 000
Insedjamenti tal-ħames u tas-sitt kategorija
500
Insedjamenti tas-seba’ u tat-tmien kategorija
0
(20)
Il-valur totali tal-art iddeterminat permezz ta’ dan il-mekkaniżmu jissejjaħ il-valur bażiku tal-art.
(21)
Il-valur tal-popolament (l-ispeċijiet tal-pjanti li jinsabu fuq l-art) huwa l-valur tal-età attwali tal-popolament u l-valur imbassar tal-età tan-newba tiegħu. Il-valur tal-injam mill-popolamenti tal-foresti fl-età attwali tagħhom (l-età meta saret il-valutazzjoni) huwa daqs il-profitti mill-bejgħ tal-varjetajiet inkwistjoni bil-prezzijiet medji tas-suq wara li jitnaqqsu l-ispejjeż relatati mal-qtugħ, l-ipproċessar primarju u t-trasport għal post tal-ħżin temporanju. Jekk id-dħul ma jkoprix l-ispejjeż, l-injam ma jitqiesx li għandu valur.
(22)
Id-dħul mill-bejgħ huwa ddeterminat bil-gradazzjoni tal-ħażniet u l-volum tal-kategoriji tal-injam. L-ispejjeż (BGN/metru kubu) marbutin mal-qtugħ u l-ipproċessar primarju tal-injam b’livell medju ta’ diffikultà taż-żona tal-qtugħ tal-injam huma ddeterminati skont it-tip ta’ siġar u l-kategorija tal-injam fuq l-art. L-ispejjeż tat-trasport tal-injam huma ddeterminati skont it-tip ta’ siġar, il-kategorija tal-injam u d-distanza medja tat-trasport mir-roqgħa art inkwistjoni. L-ispejjeż tat-trasport huma mmoltiplikati għal kull kilometru ta’ trasport b’koeffiċjent li jieħu inkonsiderazzjoni l-livell ta’ diffikultà tar-rotta.
(23)
Il-prezzijiet medji tas-suq u l-ispejjeż relatati mal-qtugħ, l-ipproċessar primarju u t-trasport tal-injam għandhom jiġu ddeterminati u aġġornati regolarment mill-Aġenzija Eżekuttiva għall-Foresti (“EFA”) (28), fuq il-bażi tal-medji ponderati kkalkolati mid-dejta statistika miġbura fuq perjodu ta’ tliet snin (l-aħħar sena jkollha magħha ponderazzjoni doppja).
(24)
Għalhekk, biż-żieda tal-valur tal-popolament, kif iddeterminat minn evalwatur, mal-valur bażiku tal-art, jinkiseb il-prezz bażiku ta’ roqgħa art tal-foresta.
(25)
Ma’ dan il-prezz bażiku, isir aġġustament li jikkunsidra l-protezzjoni tal-funzjonijiet tan-natura fl-iffurmar tal-ambjent u dawk rikreattivi tal-art tal-foresta għall-art li tinsab fl-hekk imsejħa żoni ta’ “protezzjoni speċjali kontra l-urbanizzazzjoni”, stabbiliti bil-liġi f’ċerti reġjuni tal-Bulgarija. Skont id-dispożizzjonijiet tal-Anness 19 għar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi, il-valur bażiku tal-proprjetajiet tal-foresta li jinsabu f’żoni bħal dawn huwa mmoltiplikat b’koeffiċjent (К) identifikat fit-Tabella 3 (29), jiġifieri:
Tabella 3
L-ewwel żona tal-kosta tal-Baħar l-Iswed
К = 6;
It-tieni żona tal-kosta tal-Baħar l-Iswed
К = 5;
Żoni villeġġatura, resorts, u insedjamenti ta’ importanza nazzjonali
К = 4;
Foresta u art li jinsabu f’żoni li jibdew mit-tarf tat-toroq nazzjonali u muniċipali sal-linji ta’ limitu għall-bini
К = 3
Żoni ta’ villġġatura, resorts, u insedjamenti ta’ importanza lokali lokali
К = 4;
(26)
Finalment, l-hekk imsejjaħ “koeffiċjent regolatur tas-suq” huwa applikat għall-prezz bażiku tal-art skont l-Anness20 għar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi. Dan il-koeffiċjent huwa espress f’BGN/m2 u jvarja minn 10 għal art ma’ ġneb ix-xtut, resorts kbar tal-muntanji u għal Sofia, sa 1 għal art li tinsab fl-inqas postijiet attraenti.
(27)
Minkejja dak li ntqal hawn fuq, jekk il-parti privata rċeviet art tal-foresta mit-tranżazzjoni ta’ skambju bi prezz amministrattiv totali ogħla mill-art li ċediet, kellha tħallas kumpens lill-Istat għal din id-differenza fil-prezz. Skont l-awtoritajiet Bulgari, bħala regola ġenerali, l-Istat aċċetta biss skambji li bħala riżultat tagħhom l-Istat ingħata art ta’ valur amministrattiv ogħla. Madankollu, din ir-regola hija relatata biss mal-prezz amministrattiv totali tar-roqgħa art privata li jkun ogħla mill-prezz amministrattiv tar-roqgħa art pubblika li ġiet skambjata magħha, mhux il-prezz għal kull metru kwadru.
(28)
Fis-27 ta’ Jannar 2009, daħlet fis-seħħ projbizzjoni fuq l-iskambji tal-art tal-foresta. Għalhekk, il-perjodu rivedut tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kontestati huwa mill-1 ta’ Jannar 2007, id-data tal-adeżjoni tar-Repubblika tal-Bulgarija mal-Unjoni, sas-27 ta’ Jannar 2009, id-data tal-moratorju fuq l-iskambji (“il-perjodu rivedut”).
2.2. IL-BIDLA FL-UŻU DEŻINJAT TAL-ART
(29)
L-ilmentaturi jallegaw ukoll li t-tranżazzjonijiet ta’ skamju spiss kienu segwiti minn bidla fl-użu deżinjat tal-art minn art tal-foresta għal art disponibbli għall-bini u li din il-bidla kompliet iżżid id-disparità bejn il-valur tas-suq tal-art tal-foresta pubblika tal-gvern skambjata mar-roqgħa art privata.
(30)
L-awtoritajiet Bulgari spjegaw li l-proċedura għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art mhijiex irregolata mid-dispożizzjonijiet tal-Att dwar il-Foresti (bħat-tranżazzjonijiet ta’ skambju) iżda minn grupp separat ta’ leġiżlazzjoni, fost l-oħrajn, l-Att dwar il-Ġestjoni tat-Territorju (ZUT) (30). Skont din il-leġiżlazzjoni, kull sid ta’ art tal-Foresta jista’ jitlob bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta tiegħu f’art disponibbli għall-bini billi jibgħat applikazzjoni lid-Direttur Eżekuttiv tal-EFA, li kienet parti mill-Ministeru tal-Agrikoltura u l-Ikel (31). Imbagħad kummissjoni ta’ esperti (interni u potenzjalment esterni) teżamina dik it-talba u tagħti opinjoni lid-Direttur Eżekuttiv, li jadotta deċiżjoni preliminari dwar l-applikazzjoni. Jekk dik id-deċiżjoni tkun pożittiva u tikkonferma r-raġunijiet għall-applikazzjoni u l-legalità tagħha, din ser tintbagħat lis-servizzi kollha responsabbli għall-bidla tad-deżinjazzjoni (il-gvernatur provinċjali, is-sindku tal-muniċipalità u d-direttur tad-direttorat reġjonali responsabbli għall-foresti).
(31)
Fuq il-bażi ta’ deċiżjoni preliminari pożittiva, is-sid se jissottometti applikazzjoni lill-muniċipalità kkonċernata għall-ikkummissjonar, l-abbozzar u l-approvazzjoni ta’ pjan direttur dettaljat. Pjan bħal dan jeħtieġ il-konsultazzjoni tal-partijiet interessati (lokali) kollha. Jekk dak il-pjan jiġi approvat mill-awtoritajiet responsabbli u meta jidħol fis-seħħ, is-sid tal-art jissottometti applikazzjoni lill-Ministru tal-Agrikoltura u l-Ikel għall-esklużjoni ta’ dik l-art tal-foresta mill-istokk ta’ foresti protetti. Jekk dik l-applikazzjoni tiġi aċċettata, trid titħallas taxxa tal-boll, iddeterminata minn evalwatur indipendenti b’konformità mad-dispożizzjonijiet tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi.
(32)
Wara li s-sid tal-art tal-foresta jħallas it-taxxa tal-boll lill-awtoritajiet responsabbli, titnieda l-proċedura għall-ħruġ ta’ deċiżjoni amministrattiva dwar il-bidla fl-użu deżinjat tal-art. Skont id-daqs tal-proprjetà, din id-deċiżjoni tittieħed mill-Ministeru tal-Agrikoltura u l-Ikel (jekk tikkonċerna proprjetà ta’ inqas minn 10 ettari) jew inkella mill-Kunsill tal-Ministri.
(33)
Fit-3 ta’ Settembru 2009, ġie introdott moratorju fuq il-bidla sussegwenti tal-użu deżinjat tal-art skambjata.
2.3. BAŻI LEGALI GĦALL-MIŻURI
(34)
L-iskambji, il-kalkolu tal-prezzijiet għall-użu fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju u l-proċedura għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta skambjata huma kkontrollati mit-testi legali li ġejjin:
-
L-Att Bulgaru dwar il-Foresti,
-
Ir-Regolament dwar il-kalkolu tal-prezzijiet bażiċi, il-prezzijiet għall-art f’żoni esklużi u l-ħolqien tad-drittijiet tal-użu u s-servitù fir-rigward tal-foresti u l-massa tal-art forestali,
-
L-Att dwar il-Proprjetà tal-Istat (32),
-
L-Att dwar l-Obbligi u l-Kuntratti (33),
-
L-Att dwar il-Ġestjoni tat-Territorju.
2.4. IL-BENEFIĊJARJI
(35)
Il-benefiċjarji potenzjali tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju huma persuni fiżiċi, kumpaniji privati u muniċipalitajiet, spiss attivi fl-iżvilupp ta’ proprjetà immobbli u/jew attivitajiet marbutin mat-turiżmu, li skambjaw l-art tal-foresta tagħhom għal art tal-foresta pubblika.
3. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA
(36)
Fid-deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk it-tranżazzjonijiet ta’ skambju u/jew il-bidla sussegwenti fl-użu deżinjat tal-art fihomx elementi ta’ għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat u jekk it-tali għajnuna tistax titqies kompatibbli mas-suq intern.
3.1. RABTA INTRINSIKA BEJN L-ISKAMBJI U L-BIDLA FL-UŻU DEŻINJAT TAL-ART
(37)
L-ewwel dubju li qajmet il-Kummissjoni kien marbut mal-allegazzjoni li għamlu l-ilmentaturi li f’diversi każijiet l-iskambji kienu segwiti minn bidla fl-użu deżinjat tal-art skambjata, jiġifieri minn art tal-foresta għal art disponibbli għall-bini.
(38)
Fid-dawl tal-evidenza numerika pprovduta mill-awtoritajiet Bulgari, il-Kummissjoni osservat fid-deċiżjoni ta’ ftuħ li minn 147 skambju mwettaq matul il-perjodu rivedut (2006-2009), 15 kienu segwiti minn bidla fl-użu deżinjat (10 %). Barra minn hekk, il-Kummissjoni osservat li japplikaw dispożizzjonijiet legali differenti għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju u għat-talbiet potenzjali għal bidla fl-użu deżjinat u li jeżistu proċeduri amministrattivi separati għaż-żewġ proċeduri. Mal-ewwel daqqa t’għajn, dawn l-elementi dehru li jikkonfermaw it-teżi tal-awtoritajiet Bulgari li - bħala prinċipju ġenerali - iż-żewġ passi mhumiex intrinsikament marbutin (34).
(39)
Madankollu, l-awtoritajiet Bulgari indikaw li l-formuli għall-istabbiliment tal-prezzijiet amministrattivi tal-art tal-foresta u t-taxxa tal-boll pagabbli għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art kienu stabbiliti f’livell li jiżgura li l-prezz sħiħ tal-iskambju tal-art tal-foresta flimken mal-bidla fl-użu deżinjat tal-art ikunu, fil-biċċa l-kbira, daqs il-prezz tas-suq ta’ art simili disponibbli għall-bini. Dan jista’ jimplika li l-awtoritajiet assumew li ħafna investituri kienu jipprovaw jgħaqqdu ż-żewġ fażijiet fi tranżazzjoni waħda.
(40)
Bħala konsegwenza, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk il-bidla potenzjali fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta kkonċernata għandhiex tittieħed inkonsiderazzjoni meta jiġi stabbilit il-prezz tar-roqgħa art għall-finijiet tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju, jiġifieri jekk l-iskambju u l-bidla sussegwenti fl-użu deżinjat tal-art għandhomx jitqiesu bħala intrinsikament marbutin.
3.2. GĦAJNUNA MILL-ISTAT POTENZJALI FIL-BIDLA FL-UŻU DEŻINJAT TAL-ART
(41)
It-tieni dubju mqajjem mill-Kummissjoni kien dwar jekk il-bidla fl-użu deżinjat tal-art skambjata tistax tirriżulta fl-għoti ta’ għajnuna mill-Istat, minħabba li din iżżid il-valur tal-art skambjata.
(42)
Fid-deċiżjoni ta’ ftuħ il-Kummissjoni indikat li, prima facie, il-bidla fl-użu deżinjat tal-art ma tidhirx li kienet tinvolvi xi trasferiment tar-riżorsi tal-Istat. It-taxxa tal-boll dovuta fuq tranżazzjonijiet bħal dawn kienet ikkalkolata skont id-dispożizzjonijiet legali u - sa fejn taf il-Kummissjoni - tħallset fil-każijiet kollha kkonċernati. Għalhekk, għad li l-impriżi konċernati mill-bidla fl-użu deżinjat tal-art setgħu bbenefikaw minn din il-bidla, id-deċiżjonijiet amministattivi li jimplimentaw il-bidla ma jirriżultawx f’għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Il-Kummissjoni ma ħaditx pożizzjoni definittiva fuq din il-kwistjoni u stiednet lill-partijiet interessati sabiex jikkummentaw dwar jekk kienx hemm involuta għajnuna mill-Istat fl-operazzjoni.
3.3. GĦAJNUNA MILL-ISTAT POTENZJALI FL-ISKAMBJU TA’ ART TAL-FORESTA
(43)
Fid-deċiżjoni ta’ ftuħ il-Kummissjoni osservat li l-prezzijiet tal-art tal-foresta għall-finijiet tal-iskambji kienu stabbiliti minn esperti bl-użu biss tal-formuli stabbiliti fir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi. Għalhekk, il-Kummissjoni qajmet dubji fuq jekk l-applikazzjoni ta’ dawn il-formuli wasslitx għal prezz amministrattiv li huwa simili għall-prezzijiet miksubin fi tranżazzjonijiet indipendenti bejn żewġ partijiet privati. Għaldaqstant il-Kummissjoni stiednet lir-Repubblika tal-Bulgarija u l-partijiet terzi sabiex jipprovdu informazzjoni dwar il-prezzijiet tas-suq miksubin f’bejgħ kompletament privat (jew tranżazzjonijiet ta’ skambju) ta’ art tal-foresta li seħħ fil-Bulgarija matul il-perjodu rivedut. Il-Kummissjon stiednet ukoll lir-Repubblika tal-Bulgarija u lill-partijiet terzi sabiex jagħtu informazzjoni dwar id-differenzi bejn dawn il-prezzijiet u l-prezzijiet amministrattivi użati għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati u, b’hekk, l-ammont potenzjali tal-għajnuna mill-Istat involuta f’dawn it-tranżazzjonijiet. Barra minn hekk, il-Kummissjoni stiednet lir-Repubblika tal-Bulgarija u lill-partijiet terzi sabiex jagħtu informazzjoni dwar ir-regoli applikati f’dak li għandu x’jaqsam mal-kumpens imħallas fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju fil-każ ta’ differenza fil-prezzijiet għaż-żewġ rogħqat ta’ art skambjati. Fl-aħħar, il-Kummissjoni stiednet lir-Repubblika tal-Bulgarija sabiex tagħti aktar informazzjoni li tissostanzja l-allegazzjoni tagħha li l-iskambji kontestati ma jaffettwawx il-kummerċ intern tal-Unjoni.
(44)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet ukoll il-fehma preliminari tagħha fid-deċiżjoni ta’ ftuħ dwar kif għandu jiġi kkwantifikat il-vantaġġ li jirriżulta mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati, jekk jinstab li dawn l-iskambji qed jissarrfu f’għajnuna mill-Istat:
(i)
id-differenza bejn il-prezz tas-suq reali tar-roqgħa art tal-foresta privata 1 u l-prezz amministrattiv għar-roqgħa art 1, stabbilita skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi,
(ii)
id-differenza bejn il-prezz tas-suq reali tar-roqgħa art tal-art tal-foresta pubblika 2 u l-prezz amministrattiv għar-roqgħa art 2, stabbilita skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi.
L-ammont tal-għajnuna mill-Istat fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju b’hekk ikun daqs il-valur ta’ (ii) inqas mill-valur ta’ (i).
Anki kull kumpens monetarju li jirriżulta mid-differenza fil-prezzijiet amministrattivi ta’ żewġ irqajja’ art li huma l-oġġett tat-tranżazzjoni ta’ skambju mħallsa minn parti waħda lil oħra irid jiġi kkunsidrat fil-kalkolu tal-element ta’ għajnuna mill-Istat potenzjali involut fit-tranżazzjoni.
3.4. KOMPATIBILITÀ TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT POTENZJALI
(45)
Jekk jinstab li hemm għajnuna mill-Istat jew bħala riżultat tal-bidla fl-użu deżinjat tal-art u/jew bħala riżultat tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju, imbagħad il-Kummissjoni qajmet dubji fid-deċiżjoni ta’ ftuħ dwar jekk għajnuna bħal din tistax titqies kompatibbli mas-suq intern u, b’mod aktar speċifiku, mal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat u d-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida għall-Għajnuna Reġjonali nazzjonali għall-2007-2013 (35) u/jew 107(3)(c) tat-Trattat u d-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida tal-Komunità għall-għajnuna mill-Istat fis-settur agrikolu u forestali 2007-2013 (“Linji Gwida dwar il-Forestrija”) (36).
(46)
Għalhekk, il-Kummissjoni talbet lir-Repubblika tal-Bulgarija u l-partijiet interassati sabiex jipprovdu osservazzjonijiet dwar il-kompatibilità tal-miżuri kkontestati.
4. KUMMENTI MINGĦAND IL-PARTIJIET INTERESSATI
4.1. KUMMENTI MILL-EWWEL ILMENTATUR B’RABTA MAD-DUBJI MQAJMIN MILL-KUMMISSJONI FID-DEĊIŻJONI TA’ FTUĦ
(47)
L-ewwel ilmentatur jargumenta li l-iskambji kkontestati jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, li hija inkompatibbli mas-suq intern.
(48)
Fir-rigward tal-ewwel dubju li esprimiet il-Kummissjoni, l-ewwel ilmentatur jargumenta li l-bidla fl-użu deżinjat tal-art u t-tranżazzjonijiet ta’ skambju għandhom jitqiesu bħala intrinsikament marbutin. L-ewwel nett, l-ilmentatur isostni li ħafna mill-benefiċjarji tal-iskambji huma attivi fis-setturi tal-bini u tat-turiżmu, mhux f’attivitajiet tal-foresti. It-tieni, skont l-ewwel ilmentatur, sa minn meta daħal fis-seħħ il-moratorju fl-2009, virtwalment l-art tal-foresta skambjata mhijiex sfruttata b’mod kummerċjali. It-tielet, meta saru t-tranżazzjonijiet ta’ skambju ħafna mill-benefiċjarji allegatament ħabbru u rreklamaw il-proġetti ta’ żvilupp tagħhom għall-art tal-foresta skambjata bħala resorts tal-iskijjar jew ħdejn il-baħar u saħansitra kienu bdew diskussjonijiet mal-awtoritajiet lokali rilevanti biex jiżguraw li ssir bidla fl-użu deżinjat tal-art. Ir-raba’, l-ilmentatur isostni li l-istess aġenzija tal-Istat (l-EFA) spiss kienet responsabbli għall-konklużjoni tal-iskambju u għall-esklużjoni tal-art skambjata mill-fond għall-foresti (l-EFA u r-regolatur kompetenti) (37), biex b’hekk twitti t-triq għall-iżvilupp kummerċjali tagħha.
(49)
Għal din ir-raġuni, l-ilmentatur iqis li riklassifikazzjoni potenzjali tal-użu deżinjat tal-art u ż-żieda fil-prezz korrispondenti għandhom jingħataw kunsiderazzjoni meta jiġi kkwantifikat l-ammont totali tal-għajnuna mill-Istat involuta fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju. Għalhekk, fil-fehma tal-ilmentatur, fil-kwantifikazzjoni tal-għajnuna għandu jsir tqabbil mal-irqajja’ tal-art li jistgħu jinbnew sabiex jiġi rifless kif suppost il-prezz tas-suq tal-art skambjata.
(50)
L-ilmentatur isemmi wkoll li minħabba l-attrazzjoni tar-reġjuni fejn jinsabu r-l-irqajja’ tal-art tal-foresta tal-gvern, kien ikun aktar prudenti li kieku l-ewwel l-awtoritajiet aġixxew biex iżidu l-valur tal-irqajja’ tal-art (jiġifieri billi jbiddlu l-użu deżinjat tagħhom biex jagħmluhom disponibbli għall-bini) u wara biss jiddisponu minnhom. Skont l-ilmentatur, fil-każijiet li fihom saret talba għal skambju, l-EFA qatt ma pproċediet biex tbiddel l-użu deżinjat tal-art qabel l-iskambju. Skont l-ilmentatur, din hija indikazzjoni ċara li kien hemm l-intenzjoni li jingħata benefiċċju lill-akkwirent tal-art tal-foresta tal-gvern. Din il-prattika kienet ikkritikata wkoll mill-Bank Dinji f’Rapport tal-2009 dwar il-Foresti tal-Bulgarija, li nnota li l-Istat kien qiegħed iġarrab telf b’dan il-mod partikolari (38).
(51)
Fir-rigward tat-tieni tħassib espress mill-Kummissjoni, dwar jekk ingħatatx għajnuna mill-Istat bħala riżultat tal-bidla fl-użu deżinjat tal-art skambjata, l-ewwel ilmentatur jargumenta li filwaqt li l-akkwirent tal-art imbagħad kien iħallas taxxa tal-boll mad-deċiżjoni biex jiġi kkonvertit l-użu deżinjat tal-art, u li dan l-ammont għandu jitnaqqas mill-kwantifikazzzjoni ta’ kwalunkwe għajnuna riċevuta bħala riżultat tal-iskambju, din it-taxxa ma tirriflettix iż-żieda reali fil-valur tar-roqgħa art bħala riżultat ta’ din il-bidla. L-ilmentatur isostni wkoll li meta l-iskambju kien sar qabel l-adeżjoni tal-Bulgarija mal-Unjoni, iżda l-bidla fl-użu deżinjat tal-art seħħet wara l-adeżjoni, l-għajnuna mill-Istat illegali mogħtija lill-akkwirent tal-art għandha tkun id-differenza bejn il-valur tas-suq tar-roqgħa art rispettiva meta sar l-iskambju (qabel l-adeżjoni) u l-valur tas-suq tar-roqgħa art wara l-bidla fid-deżinjazzjoni tal-art (wara l-adeżjoni).
(52)
Fir-rigward tat-tielet tħassib espress mill-Kummissjoni dwar il-preżenza ta’ għajnuna mill-Istat bħala riżultat tal-iskambji, l-ilmentatur jargumenta li l-formuli stipulati mir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi ma jirriflettux il-valur tas-suq tal-art skambjata. L-ilmentatur jikkontesta wkoll l-indipendenza tal-evalwaturi għaliex, fil-fehma tiegħu, l-akkwirent tal-art huwa ħieles li jagħżel evalwatur li jafu, u dan iwassal għal stima ferm inqas tal-prezzijiet.
(53)
L-ilmentatur ipprovda wkoll informazzjoni addizzjonali dwar il-prezzijiet tas-suq tal-art tal-foresta skambjata jew art tal-foresta simili ħafna li allegatament turi diskrepanzi konsiderevoli mill-prezzijiet amministrattivi għall-irqajja’ tal-art. Minħabba l-limiti ta’ żmien l-ilmentatur fittex biss il-prezzijiet ta’ disa’ mill-irqajja’ tal-art skambjati. Għal dan l-eżerċizzju, intużaw l-evalwazzjonijiet tal-art mill-banek, kif ukoll informazzjoni mir-reġistru pubbliku tal-proprjetà immobbli fil-Bulgarija li juri l-prezzijiet reali li bihom ġew konklużi negozjati tal-proprjetà immobbli għal irqajja’ ta’ art simili. Id-diskrepanzi fil-prezz li nstabu kienu jvarjaw minn valutazzjoni baxxa (bl-użu tal-prezz amministrattiv) ta’ 50-65 % sa każijiet li fihom l-art tal-foresta allegatament inxtrat minn 1 sa 2 % tal-valur tas-suq tagħha.
(54)
Finalment, l-ilmentatur isostni li l-fatt li nbdew proċeduri kriminali kontra l-eks kap tal-EFA akkużat li kkonkluda skambji għad-detriment tal-Istat huwa indikazzjoni li l-awtoritajiet Bulgari stess iqisu li l-art tal-foresta ngħatat lil ċerti partijiet terzi bi prezz ferm inqas mill-valur tas-suq.
(55)
Fir-rigward tal-kwistjoni ta’ jekk l-iskambji jikkawżawx distorsjoni tal-kompetizzjoni u jaffettwawx il-kummerċ bejn l-Istati Membri, l-ilmentatur isostni li sa fejn jaf l-ebda wieħed mill-benefiċjarji tal-iskambju ma huwa impenjat f’attivitajiet forestali bħala l-attività kummerċjali ewlenija tiegħu. Pjuttost, kważi l-benefiċjarji kollha allegatament għandhom imgħoddi ta’ jew pjanijiet futuri ta’ negozju marbutin ma’ attivitajiet ekonomiċi jew ta’ investimenti f’wieħed mis-setturi li ġejjin: l-ispekulazzjoni tal-proprjetà immobbli, il-bini u/jew it-turiżmu. Skont l-ilmentatur, it-turiżmu bħala definizzjoni jikkonċerna s-suq intern kollu, u għalhekk anki ftit każijiet ta’ għajnuna selettiva jistgħu jwasslu għal distorsjoni tiegħu. L-ilmentatur iżid ukoll li, effettivament, fid-dawl tan-numru u d-daqs tal-iskambji, il-kompetituri barranin ma jistgħux jidħlu fis-suq Bulgaru. Filwaqt li diversi investituri kbar tal-Unjoni (pereż. Lindner, ECE) kienu attivi fi proġetti urbani ta’ bini fil-Bulgarija (ċentri kummerċjali u stabbilimenti kbar tal-ħwienet), virtwalment l-investimenti kollha fuq skala kbira f’resorts ħdejn il-baħar, tal-iskijjar jew tal-golf allegatament saru minn kumpaniji Bulgari.
4.2. KUMMENTI MINGĦAND IL-BENEFIĊJARJI TAT-TRANŻAZZJONIJIET TA’ SKAMBJU U PARTIJIET TERZI OĦRAJN
(56)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand diversi partijiet terzi, u l-parti l-kbira tagħhom kienu partijiet privati għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju (“il-benefiċjarji”). Il-Kummissjoni tosserva li għadd ta’ benefiċjarji (39) kull ma għamlu kien li ħarġu dikjarazzjoni fil-qosor li ma kienet involuta l-ebda għajnuna mill-Istat fin-negozjati tal-iskambji li kienu parti għalihom. Il-benefiċjarji l-oħrajn ipprovdew osservazzjonijiet aktar dettaljati dwar id-dubji espressi mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni ta’ ftuħ, li se jkunu eżaminati fit-taqsimiet li ġejjin.
4.2.1. Rabta Instrinsika bejn l-Iskambju u l-Bidla fl-Użu Deżinjat tal-Art
(57)
Fir-rigward tal-ewwel tħassib espress mill-Kummissjoni dwar l-eżistenza ta’ rabta intrinsika bejn l-iskambji u l-bidla fl-użu deżinjat tal-art, il-maġġoranza tal-benefiċjarji (40) li wieġbu għad-deċiżjoni ta’ ftuħ jargumentaw li ma teżisti l-ebda rabta bħal din. L-iskambju u l-bidla sussegwenti fl-użu deżinjat tal-art skambjata se jkunu kkontrollati minn żewġ proċeduri separati, kull waħda minnhom fil-kompetenza ta’ żewġ korpi differenti tal-Istat li joperaw b’mod indipendenti minn xulxin. L-iskambji jaqgħu taħt il-kompetenza tal-Ministru tal-Agrikoltura u l-Ikel jew tal-Kunsill tal-Ministri, skont id-daqs tar-roqgħa art li se tiġi skambjata, u l-EFA, filwaqt li l-bidla fl-użu deżinjat tal-art taqa’ taħt il-kompetenza tal-awtoritajiet lokali - is-sindki tal-muniċipalitajiet jew il-kunsill muniċipali; il-Ministru tal-Iżvilupp Reġjonali u x-Xogħlijiet Pubbliċi; jew il-gvernaturi reġjonali għas-siti li jinsabu fir-reġjun tagħhom - u teħtieġ l-approvazzjoni ta’ pjan ta’ żvilupp tal-ispazju dettaljat jew ġenerali.
(58)
Benefiċjarju (41) minnhom iżid ukoll li ma hemm l-ebda rabta awtomatika bejn il-bidla fl-użu deżinjat tal-art u żieda fil-valur tagħha. Id-deċiżjoni li jinbidel l-użu deżinjat tal-art tkun ibbażata biss fuq l-istima tal-ħtieġa tagħha, li għandha kamp ta’ applikazzjoni usa’ u spiss tirbaħ fuq l-interessi privati tas-sidien, u għalhekk mhijiex ibbażata fuq l-interessi kummerċjali tal-partijiet għat-tranżazzjoni ta’ skambju. Benefiċjarju (42) ieħor jindika li l-informazzjoni statistika pprovduta mill-awtoritajiet Bulgari tikkonferma n-nuqqas ta’ rabta intrinsika. Finalment, benefiċjarji (43) oħrajn iqisu li l-kwistjoni ta’ jekk teżistix rabta hija irrelevanti, għaliex fil-każijiet speċifiċi tagħhom l-art skambjata li akkwistaw ma kinitx eskluża mill-protezzjoni tal-foresta għal skopijiet ta’ żvilupp lanqas ma nbdiet xi proċedura għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art.
(59)
Fir-rigward tal-kwistjoni ta’ jekk il-bidla potenzjali fl-użu deżinjat tal-art skambjata għandhiex tingħata kunsiderazzjoni biex jiġi stabbilit il-prezz ta’ dik l-art, il-maġġoranza tal-benefiċjarji jargumentaw li ma għandhiex, għal diversi raġunijiet. Numru ta’ benefiċjarji (44) jargumentaw li ma jkunx iġġustifikat li tingħata kunsiderazzjoni lill-possibbiltà ipotetika li jinbidel l-użu tal-art, għaliex bidla bħal din qatt ma tista’ tintalab jew tista’ tiġi miċħuda minħabba n-nuqqas ta’ konformità mar-rekwiżiti amministrattivi rispettivi. Il-lok strateġiku tal-art tal-foresta skambjata, li allegatament iżid il-valur tagħha, għandu jkun irrelevanti jekk l-użu deżinjat tal-art ma nbidilx u l-art akkwistata tista’ tintuża biss għall-iskop stipulat bil-liġi. Għalhekk, benefiċjarju (45) minnhom jargumenta li għandha tingħata kunsiderazzjoni lill-ftehim speċifiku milħuq mill-partijiet għall-iskambju fid-data tal-valutazzjoni. Kalkolu oġġettiv u ġust tal-valur tas-suq għandu jieħu inkonsiderazzjoni wkoll il-pjanijiet regolatorji ta’ żvilupp tal-ispazju (li jippermettu l-bini jew le) fis-seħħ fid-data tal-valutazzjoni tal-art tal-foresta skambjata. Bħala konsegwenza, għandu jiġi speċifikat grupp ta’ kriterji uniformi li jippermettu distinzjoni bejn possibbiltà ipotetika u l-intenzjoni reali tal-partijiet għall-iskambju li mbagħad jagħmlu bidla fl-użu tal-art.
(60)
Barra minn hekk, ħafna benefiċjarji nnotaw li għall-esklużjoni tal-art mill-protezzjoni tal-foresta, trid titħallas tariffa għall-bidla fl-użu deżinjat tagħha, li tiswa daqs il-prezz għal kull metru kwadru art li tista’ tinbena fiż-żona inkwistjoni. Għalhekk, dawk il-benefiċjarji jsostnu li ma jiggwadanjawx benefiċċju ekonomiku mill-bidla, għaliex jekk l-art li akkwistaw tinbiegħ, tintuża bħala kollateral jew tiġi żviluppata, il-valur tagħha jibqa’ l-istess bħall-valur tal-art disponibbli għall-bini. Argument simili tqajjem minn Mirta Engineering u Beta Forest, li jindikaw li l-bidla fl-użu deżinjat tal-art tinvolvi spejjeż addizzjonali, b’mod partikolari taxxa tal-boll u t-taxxa lokali kif ukoll spejjeż ta’ proġettazzjoni, li jkompju jżidu l-valur tal-proprjetà. Tabilħaqq, is-Sur Mihailov u s-Sa Mihailova jsostnu li fil-każ tagħhom il-bidla fl-użu deżinjat tal-art setgħet issir biss ladarba jitħallsu t-tariffi tal-Istat stipulati fl-Artikolu 17 tal-Att dwar il-Foresti u r-Regolament ta’ Implimentazzjoni fuq l-Att dwar il-Foresti.
(61)
Finalment, ċerti benefiċjarji (46) jqisu l-kwistjoni irrelevanti, għaliex fil-każijiet speċifiċi tagħhom l-art skambjata li akkwistaw ma kinitx eskluża mill-protezzjoni tal-foresta għal skopijiet ta’ żvilupp u lanqas ma nbdiet xi proċedura għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art. Fis-sottomissjoni tagħha MIKS indikat li fil-kuntratt tal-iskambji tagħha l-Istat tal-Bulgarija stipula li ma kienet permessa ssir l-ebda bidla fl-użu deżinjat tal-art.
4.2.2. Għajnuna mill-Istat fl-Iskambju tal-Art tal-Foresta
(62)
Fir-rigward tad-dubji mqajmin mill-Kummissjoni dwar jekk il-prezzijiet amministrattivi għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju wasslux għal prezz tas-suq, il-benefiċjarji (47) pprovdew argumenti simili ħafna, fir-rigward tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju tagħhom stess, fuq għaliex dan għandu jkun il-każ.
(63)
L-ewwel nett, benefiċjarju (48) minnhom jargumenta li, fl-istabbiliment tal-prezzijiet amministrattivi, ir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi jikkunsidra kriterji oġġettivi, bħal-lok tal-art, l-importanza tad-distrett u t-tip u l-importanza tal-varjetajiet tal-pjanti fuq l-art, filwaqt li żewġ benefiċjarji (49) oħrajn jargumentaw li l-prezz tal-iskambju amministrattiv huwa bbażat fuq kriterji li huma l-istess bħal dawk użati fl-iskambji tal-art tal-foresta privata mwettqa minn investituri privati, li jinvolvu art li tinsab qrib infrastruttura lokali jew nazzjonali simili għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati f’termini ta’ speċijiet ta’ pjanti, il-lok f’żoni bi protezzjoni speċjali mill-urbanizzazzjoni, eċċ. B’mod simili, benefiċjarji oħrajn (50) jargumentaw li l-valutazzjonijiet li jirriżultaw mir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi jwasslu għal prezzijiet amministrattivi li huma simili għall-prezzijiet tas-suq, jew ħafna drabi ogħla minnhom, għall-art tal-foresta fil-Bulgarija minħabba n-nuqqas ta’ suq domestiku għal din it-tip ta’ art u l-fatt li l-ftit tranżazzjonijiet privati li twettqu saru bi prezzijiet baxxi. Għalhekk, l-iskambji twettqu bil-kundizzjonijiet ekonomiċi prevalenti fis-suq.
(64)
It-tieni, numru ta’ benefiċjarji (51) jargumentaw li wettqu valutazzjonijiet tal-irqajja’ ta’ art skambjati li wasslu għal prezzijiet amministrattivi li huma simili għall-prezzijiet tas-suq (52), jew f’ħafna każijiet ogħla (53), għall-art tal-foresta fil-Bulgarija.
(65)
It-tielet, bosta benefiċjarji (54) jindikaw in-nuqqas ta’ tranżazzjonijiet ta’ skambji jew bejgħ kompletament privati fiż-żoni fejn seħħew l-iskambji ta’ dawn il-benefiċjarji bħala raġuni għaliex il-prezzijiet amministrattivi għandhom jitqiesu bħala prezzijiet tas-suq approssimativi.
(66)
Fl-aħħar nett, ħafna benefiċjarji (55) jargumentaw li minħabba li l-Ministru tal-Agrikoltura u l-Ikel, fl-eżerċizzju tas-setgħa diskrezzjonali tiegħu, huwa intitolat li jiċħad milli jwettaq l-iskambju jekk l-Istat mhuwiex interessat li jakkwista l-art tal-foresta privata, u l-kundizzjonijiet tal-ftehim tal-iskambju jridu jkunu approvati miż-żewġ partijiet (pubbliċi u privati), it-tranżazzjonijiet ta’ skambju għandhom jitqiesu bħala tranżazzjonijiet kummerċjali li fil-kuntest tagħhom l-Istat jaġixxi bħala operatur tal-ekonomija tas-suq (“MEO”).
(67)
Fir-rigward tal-ammont potenzjali ta’ għajnuna mill-Istat involut fit-tranżazzjonijiet (jiġifieri d-differenza bejn il-prezzijiet amministrattivi u tas-suq għall-art tal-foresta), il-maġġoranza tal-benefiċjarji (56) wieġbu li meta l-art privata jkollha valur ogħla mill-art pubblika, l-awtoritajiet Bulgari ma koprewx id-differenza fil-prezzijiet. Benefiċjarju (57) ieħor sostna li d-differenza fil-prezzijiet tas-suq tal-foresti privati u pubbliċi skambjati li jinsabu fl-istess żoni jew f’dawk maġenb taħdem favur il-gvern għaliex il-prezzijiet amministrattivi huma ogħla mill-prezzijiet tas-suq innegozjati liberalment bejn is-sidien tal-foresti privati fiż-żoni kkonċernati.
(68)
Rigward il-kundizzjonijiet l-oħra sabiex tinstab għajnuna mill-Istat, diversi benefiċjarji (58) saħqu li ġew issodisfati. Għalhekk, ċerti benefiċjarji (59) jargumanetaw li huma persuni fiżiċi li għalihom ma japplikawx l-Att u l-Artikolu 107 tat-Trattat dwar l-għajnuna mill-Istat tal-Bulgarija. Fir-rigward tar-riżorsi tal-Istat, dawn il-benefiċjarji jinnotaw li l-gvern akkwista l-art permezz ta’ esproprjazzjoni illegali mingħajr kumpens xieraq u għalhekk l-Istat ma jistax jitqies li qed iċedi dawn ir-riżorsi. Fir-rigward tas-selettività, dawn il-benefiċjarji jargumentaw li l-Att dwar il-Foresti japplika erga omnes u għalhekk mhuwiex diskriminatorju.
(69)
Benefiċjarju (60) ieħor iqis ukoll li l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107 tat-Trattat ma ġewx issodisfati fir-rigward tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju, iżda għal raġunijiet naqra differenti. L-ewwel nett, ma hemmx trasferiment ta’ riżorsi tal-Istat għaliex l-iskambju huwa “tranżazzjoni ta’ bejgħ doppju” li twettqet wara valutazzjoni mwettqa minn assessur tal-proprjetà indipendenti fuq il-bażi tal-kriterji oġġettivi għall-kalkolu tal-prezzijiet stipulati bil-liġi. Ma ngħata ebda vantaġġ, u il-partijiet kontraenti għall-iskambju lanqas ma tqiegħdu f’pożizzjoni aħjar minn dik tal-kompetituri tagħhom għaliex kull sid ta’ art tal-foresta seta’ jitlob skambju tal-art privata tiegħu ma’ art tal-foresta pubblika. Argument simili sar minn benefiċjarju (61) ieħor li jqis l-iskema ta’ skambji bħala miżura ġenerali disponibbli għas-sidien tal-art tal-foresta kollha.
(70)
B’rabta mal-eżistenza ta’ vantaġġ ekonomiku, il-maġġoranza tal-benefiċjarji (62) kkontestaw li rċevew tali vantaġġ mit-tranżazzjonijiet għaliex, skonthom, il-prezz amministrattiv għall-art skambjata kien ekwivalenti għall-prezz tas-suq tagħha jew ogħla minnu.
(71)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-kwistjoni ta’ jekk it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jikkawżawx distorsjoni tal-kompetizzjoni u jaffettwawx il-kummerċ bejn l-Istati Membri, il-maġġoranza l-kbira tal-benefiċjarji (63) wieġbu li ma joperawx fis-settur tal-iżvilupp tal-proprjetà immobbli jew tat-turiżmu u/jew ma ħadux passi biex jiksbu liċenzja bħala operaturi turistiċi. Barra minn hekk, ikkonfermaw li la użaw l-art akkwistata bl-iskambju għall-produzzjoni tal-injam wara l-akkwist tagħha, u lanqas ma biegħu xi injam fil-Bulgarija jew fi Stati Membri oħrajn. Għalhekk, isostnu li ma jista’ jiġi allegat l-ebda impatt reali jew potenzjali fuq il-kummerċ intra-Komunitarju. Benefiċjarju (64) ieħor żied li l-iskambji ma jwasslux għal żieda fil-produzzjoni domestika li tillimita l-possibbiltajiet disponibbli għal impriżi minn Stati Membri oħra biex jimportaw il-prodotti fis-suq lokali.
(72)
Benefiċjarji (65) oħrajn sostnew li minħabba li l-iskambji ma jinvolvux trasferiment tar-riżorsi tal-Istat u ma jagħtuhomx vantaġġ ekonomiku, ma jistgħux jitqiesu li jaffettwaw il-bilanċ tas-suq u l-kundizzjonijiet ekonomiċi li fihom joperaw l-impriżi tagħhom, jiġifieri huwa meħtieġ investiment inizjali għall-akkwist ta’ assi tanġibbli. Għalhekk, l-impriżi minn Stati Membri oħrajn jistgħu jidħlu u joperaw fl-istess suq b’kundizzjonijiet ekwi, u għalhekk wieħed ma jistax jgħid li l-kummerċ bejn l-Istati Membri kien affettwat mill-iskambji kkontestati.
(73)
Fl-aħħar nett, benefiċjarju (66) minnhom spjega li l-art tal-foresta li kiseb mill-Istat mhijiex tajba għat-tisġir. Iqis ukoll li l-proprjetà tiegħu hija aħjar minn dik li rċieva mill-Istat u li t-tranżazzjoni ma tinvolvix għajnuna mill-Istat. Fl-aħħar nett qal li l-art akkwistata tintuża għat-trobbija mobbli tan-naħal u li tintuża bħala mergħa matul is-sajf.
4.2.3. Il-Kompatibilità tal-Għajnuna Potenzjali
(74)
Filwaqt li l-Kummissjoni talbet lill-partijiet interessati sabiex jipprovdu kwalunkwe evidenza disponibbli li tippermettilha teżamina l-kompatibilità tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati mas-suq intern, l-ebda mill-benefiċjarji ma għamlu dan.
5. IL-KUMMENTI MIR-REPUBBLIKA TAL-BULGARIJA
5.1. IL-KUMMENTI TAL-BULGARIJA DWAR ID-DEĊIŻJONI TA’ FTUĦ
(75)
L-awtoritajiet Bulgari jsostnu li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati ma jikkosistwixxux għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(76)
Fir-rigward tar-rabta intrinsika allegata bejn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju u l-bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta skambjata, l-awtoritajiet Bulgari osservaw li l-Artikolu 15(b) tal-Att dwar il-Foresti jagħti l-possibbiltà li ssir applikazzjoni għal bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta irrispettivament mill-mod li bih tkun ġiet akkwistata l-art, kemm jekk l-akkwist sar permezz ta’ skambju, tranżazzjoni tal-bejgħ jew inkella b’mezzi oħra. Madankollu, possibbiltà teorika bħal din ma għandhiex tinftiehem bħala ftehim ċert minn qabel bejn l-awtoritajiet u l-parti privata għall-iskambju biex wara ssir bidla fl-użu deżinjat tal-art.
(77)
L-awtoritajiet Bulgari pprovdew evidenza li, fir-rigward tal-132 skambju li seħħew matul il-perjodu bejn l-2007 u l-2009, saru 24 talba għal bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta skambjata, li minnhom kienu biss 15-il-każ (jiġifieri 11,4 % tal-iskambji kollha) li għalihom ġiet adottata deċiżjoni amministrattiva pożittiva li awtorizzat il-bidla mitluba.
(78)
L-awtoritajiet Bulgari jindikaw ukoll l-għanijiet differenti fil-mira tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju u l-bidla fl-użu deżinjat tal-art. Filwaqt li l-iskambji jfittxu l-konsolidazzjoni u l-konservazzjoni tal-foresti Bulgari sabiex jiżguraw l-iżvilupp sostenibbli u r-riproduzzjoni tagħhom għall-benefiċċju tas-soċjetà sħiħa, il-bidla fl-użu deżinjat tal-art għandha l-għan li tilħaq l-għanijiet stabbiliti fl-Att dwar il-Ġestjoni tat-Territorju, li jipprovdi r-regoli għall-inkorporazzjoni tal-art fil-konfini tal-agglomerazzjonijiet fejn huwa permess il-bini skont il-ħtiġijiet u l-interessi pubbliċi relatati mal-iżvilupp sostenibbli u l-ħolqien ta’ kundizzjonijiet xierqa tal-ħajja, ix-xogħol u r-rikreazzjoni għaċ-ċittadini. Barra minn hekk, filwaqt li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju jiddependu mid-deċiżjonijiet meħudin mill-Ministru tal-Agrikoltura u l-Ikel, il-bidliet fl-użu deżinjat tal-art jiddependu mill-approvazzjoni ta’ pjan tal-iżvilupp tat-territorju minn korpi kompetenti differenti, jiġifieri l-Ministru tal-Iżvilupp Reġjonali u x-Xogħlijiet Pubbliċi, il-Gvernatur Reġjonali jew il-kunsilli muniċipali. Fl-aħħar nett, peress li d-dritt li ssir talba għal bidla fl-użu deżinjat tal-art ma jinbitx direttament mill-Att dwar il-Foresti iżda jeħtieġ li jkunu ssodisfati kundizzjonijiet stipulati f’liġijiet oħrajn, l-awtoritajiet Bulgari jqisu li l-possibbiltà ipotetika ta’ bidla fl-użu deżinjat tal-art ma tfissirx li bidla bħal din hija intrinsikament marbuta mat-tranżazzjonijiet ta’ skambju.
(79)
Fir-rigward tal-kwistjoni ta’ jekk il-bidla potenzjali fl-użu deżinjat tal-art skambjata għandhiex tingħata kunsiderazzjoni meta jiġi stabbilit il-prezz ta’ din l-art, l-awtoritajiet Bulari tennew il-pożizzjoni tagħhom li ma hemm l-ebda rabta diretta bejn il-prezz li bih huwa vvalutat l-iskambju u l-bidla sussegwenti fl-użu tal-art. L-awtoritajiet ipprovdew deskrizzjoni estensiva tal-proċedura li trid tiġi segwita sabiex jiġu stabbiliti l-prezzijiet għall-iskambju (ex Artikoli 20(5) u 21 tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi) u t-tariffi dovuti għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art, rispettivament. Dawn l-awtoritajiet jindikaw ukoll li s-sidien privati jistgħu jitolbu bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta irrispettivament minn kif ikunu kisbu l-art, għalhekk kwalunkwe investitur jista’ jgawdi mill-istess vantaġġi, irrispettivament minn jekk dawn ikunux kisbu l-foresta mill-gvern jew minn tranżazzjoni distakkata konkluża ma’ parti privata, u għalhekk it-tariffi pagabbli għal dik il-bidla fl-użu deżinjat tal-art għandhom jitqiesu li mhumiex selettivi fir-rigward tal-benefiċjarji.
(80)
Fir-rigward tad-dubji tal-Kummissjoni dwar jekk il-metodoloġija għall-kalkolu tal-prezzijiet amministrattivi tirriflettix kif suppost il-prezzijiet tas-suq, l-awtoritajiet Bulgari jindikaw li, l-ewwel nett, il-prezzijiet amministrattivi huma stabbiliti skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi u li dan ir-Regolament tfassal billi ttieħdu bħala eżempju prattiki għall-istabbiliment tal-prezzijiet amministrattivi għall-art tal-foresta fi Stati Membri oħra, b’mod partikolari l-Ġermanja. Barra minn hekk, il-valutazzjonijiet tal-foresti privati u pubbliċi saru minn esperti indipendenti li segwew sett uniku ta’ kriterji.
(81)
It-tieni, l-awtoritajiet Bulgari pprovdew dejta dwar it-tranżazzjonijiet (67) kollha li jinvolvu l-bejgħ u x-xiri ta’ foresti privati mwettqin fil-perjodu 2007-2009 (68). L-informazzjoni pprovduta rigward il-prezzijiet medji tal-proprjetajiet privati (jiġifieri l-“prezzijiet tas-suq”) tinkludi sommarju ta’ evidenza tas-suq kredibbli konformi mar-rekwiżiti stipulati fil-punt 34 tad-Dispożizzjonijiet supplimentari tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi. F’każ li ma kien hemm l-ebda informazzjoni disponibbli dwar it-tranżazzjonijiet konklużi fl-istess żoni, ingħataw dettalji ta’ oħrajn li seħħew f’żoni li jinsabu fl-inħawi u li kienu jinvolvu l-foresti li huma simili f’termini ta’ lok u speċijiet ta’ pjanti. Skont l-awtoritajiet Bulgari, fuq il-bażi ta’ din id-dejta jista’ jintwera li fil-maġġoranza tal-każijiet il-prezz amministrattiv użat għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati kien ġeneralment ogħla mill-prezzijiet tas-suq miksubin fi tranżazzjonijiet distakkati (69). F’dan ir-rigward, l-awtoritajiet Bulgari jixħtu dubju fuq l-evidenza pprovduta mill-ilmentatur. Minn naħa, il-prezzijiet ikkwotati mill-ilmentaturi huma primarjament prezzijiet li għalihom l-art ġiet offruta għall-bejgħ u mhux bilfors prezzijiet miksubin b’mod effettiv jew prezzijiet ta’ rqajja’ ta’ art li diġà kellhom l-użu deżinjat tagħhom mibdul u li għalihom kienet tħallset it-taxxa tal-boll. Min-naħa l-oħra, il-prezz tas-suq ikkwotat mill-ilmentatur mhux dejjem ikun affidabbli għaliex f’ħafna każijiet dan inkiseb biss bħala riżultat ta’ tranżazzjoni privata unika.
(82)
It-tielet, l-awtoritajiet Bulgari tennew li l-gvern ma kopra ebda nuqqas bejn il-valur totali amministrattiv ogħla tal-art tal-foresta privata li kiseb u li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju twettqu biss jekk ir-roqgħa art tal-foresta privata miksuba kellha valur ogħla jew daqs dak tar-roqgħa art tal-gvern li ġiet skambjata magħha. Barra minn hekk, il-parti privata kellha tħallas l-ispejjeż ġenerali li jammontaw għal 2 % tal-valur tal-proprjetà.
(83)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Bulgari indikaw li, minn mindu għadda l-ewwel darba, ir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi ġie emendat tliet darbiet - fl-2004, fl-2005 u fl-2007, rispettivament. L-emenda tar-regolament fl-2005 hija ta’ min isemmiha fid-dawl tal-istadju avvanzat tar-restituzzjoni tal-foresti u l-art tal-foresta esproprjati għaliex dan kien ifisser li l-foresti privati diġà kienu disponibbli kif ukoll imfittxijin fis-suq. Din l-emenda essenzjalment kellha l-għan li tbiddel il-metodoloġija tal-valutazzjoni tal-art. Barra minn hekk, il-koeffiċjenti relatati maż-żoni protetti mill-urbanizzazzjoni żdiedu wkoll u ġew introdotti ħafna kategoriji ġodda li jistabbilixxu ż-żidiet fil-prezzijiet tal-art skont il-kategorija tal-insedjamenti.
(84)
Barra minn hekk, wara l-adeżjoni tal-Bulgarija mal-Unjoni fl-1 ta’ Jannar 2007, il-koeffiċjenti fir-regolament ġew aġġornati kompletament, inklużi dawk relatati maż-żoni protetti mill-urbanizzazzjoni u l-hekk imsejħa koeffiċjenti “regolaturi tas-suq”, li jiddependu mill-kategorija tal-art. Barra minn hekk, l-Artikolu 20(5) tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi ġie emendat billi l-prezz ta’ skambju tal-art tal-gvern żdied b’50 % tal-valur tal-koeffiċjent “regolatur tas-suq”. Barra minn hekk, ġie introdott inkrement li jrid jiżdied mal-valur tal-art skont il-kategoriji differenti tal-insedjamenti.
(85)
Skont l-awtoritajiet Bulgari, dawk l-emendi għar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi juru li minkejja li ma hemmx suq domestiku żviluppat sew għall-art tal-foresta u fid-dawl tal-adeżjoni imminenti tal-Bulgarija mal-Unjoni, l-awtoritajiet ippruvaw jaġġornaw il-mekkaniżmu ta’ valutazzjoni stabbilit fir-regolament billi żguraw li jkun ibbażat fuq evidenza tas-suq kredibbli. Bħala konsegwenza, fid-data tal-adeżjoni tal-Bulgarija mal-Unjoni l-prezzijiet amministrattivi kkalkolati fuq il-bażi tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi ma kinux ser ikunu inqas mill-prezzijiet tas-suq għal dawk l-irqajja’ ta’ art.
(86)
Fir-rigward tat-tħassib tal-Kummissjoni dwar il-potenzjal tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju li joħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni u jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri, l-awtoritajiet Bulgari indikaw li, l-ewwel nett, mill-partijiet privati li ħadu sehem fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati, 81 huma impriżi skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Il-51 parti privata li jifdal kienu persuni fiżiċi li mhumiex impenjati fil-kummerċ ta’ oġġetti jew servizzi. Il-Bulgarija tenfasizza f’dan il-kuntest li la l-Aġenzija tal-Istat għall-Foresti u lanqas is-suċċessur tagħha l-Aġenzija Eżekuttiva għall-Foresti ma rċevew xi applikazzjoni għall-qtugħ jew l-esportazzjoni tal-injam mill-persuni fiżiċi li għamlu l-iskambji fil-perjodu rivedut.
(87)
It-tieni, l-awtoritajiet Bulgari jsostnu li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju ma jistgħux jaffettwaw il-kummerċ intern tal-UE għaliex l-impriżi mogħtijin għajnuna huma impenjati f’attivitajiet li ma jinvolvux l-importazzjoni jew l-esportazzjoni ta’ prodotti jew servizzi. L-awtoritajiet Bulgari ssupplimentaw l-informazzjoni diġà mogħtija dwar il-volumi tal-injam prodott u esportat lejn l-Unjoni matul il-perjodu rivedut u pprovdew dokument li juri li l-ebda waħda mill-partijiet privati li xtrat art tal-foresta tal-gvern mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati ma pproduċiet, biegħet fis-suq nazzjonali jew esportat injam mir-Repubblika tal-Bulgarija.
(88)
It-tielet, l-awtoritajiet Bulgari jargumentaw li s-settur tat-turiżmu (pereż. bħala operatur turistiku, aġenzija tal-ivvjaġġar, sid ta’ lukanda u fornitur ta’ servizi turistiċi anċillari) huwa kkontrollat mir-regoli stabbiliti fl-Att tal-Bulgarija dwar it-Turiżmu. Dan l-Att jeħtieġ reġistrazzjoni amministrativa tal-operatur f’reġistru pubbliku miżmum mill-Ministeru tal-Ekonomija, l-Enerġija u t-Turiżmu. Anki persuni impenjati fil-ġestjoni ta’ lukandi huma soġġetti għal rekwiżit ta’ reġistrazzjoni f’reġistru ddedikat skont l-Artikolu 58 tal-Att dwar it-Turiżmu. Għal din ir-raġuni, huma biss dawk il-kumpaniji mdaħħlin fir-reġistri pubbliċi rispettivi miżmumin mill-Ministeru tal-Ekonomija, l-Enerġija u t-Turiżmu li jistgħu jitqiesu bħala impriżi li joperaw fis-settur tat-turiżmu. Verifika tar-reġistri rilevanti uriet li hija biss kumpanija waħda minn dawk li akkistaw l-art tal-foresta tal-gvern bħala riżultat tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati - Kapsi Tours OOD - li hija rreġistrata bħala operatur turistiku skont it-tifsira tal-Att dwar it-Turiżmu.
(89)
Ir-raba’, l-awtoritajiet Bulgari spjegaw li anki t-twettiq ta’ negozju bħala kumpanija tal-iżvilupp tal-proprjetà immobbli fil-Bulgarija huwa soġġett għal rekwiżit ta’ reġistrazzjoni fir-Reġistru Okkupazzjonali Ċentrali tal-Bennejja miżmum mill-Kamra tas-Settur tal-Bini tal-Bulgarija skont liġi ad hoc, b’mod partikolari l-Att dwar il-Kamra tas-Settur tal-Bini (70). L-awtoritajiet Bulgari jindikaw li tlieta biss mill-impriżi li wettqu skambji mal-gvern kienu rreġistrati bħala kumpaniji tal-bini u li setgħu kienu involuti f’xi mod f’xogħol tal-bini skont il-liġi.
(90)
Bħala konsegwenza, l-awtoritajiet Bulgari argumentaw li l-maġġoranza tal-impriżi li setgħu bbenefikaw mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati ma kinux qed joperaw fis-setturi tal-bini u tat-turiżmu. Bħala konsegwenza, fil-fehma tagħhom ma jidhirx li dawk it-tranżazzjonijiet setgħu ħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-swieq rilevanti, ħlief fis-settur tal-foresti.
5.2. IL-KUMMENTI TAL-BULGARIJA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-ILMENTATUR
(91)
L-awtoritajiet Bulgari jaqblu mal-ilmentatur li ma kien hemm l-ebda għajnuna mill-Istat fl-iskambji tal-art tal-foresta bejn l-Istat u l-muniċipalitajiet. Għall-kuntrarju, dawn jargumentaw li l-allegazzjoni tal-ilmentatur li l-maġġoranza tal-benefiċjarji huma attivi fis-settur tal-bini jew tat-turiżmu hija żbaljata, għall-istess raġunijiet spjegati fit-taqsima ta’ qabel.
(92)
L-awtoritajiet Bulgari lanqas ma jaqblu mal-mod li bih l-ilmentatur stabbilixxa l-prezzijiet tas-suq tal-art tal-foresta billi qabbel il-prezzijiet tal-art tal-foresta fi snin differenti (pereż. ftit snin qabel l-iskambji tal-foresti) u jikkonstestaw l-argument tal-ilmentatur li f’ċerti każijiet is-sidien tal-art tal-foresta skambjata pprovdew din l-art bħala kollateral biex jiksbu self għaliex dan ma jikkonformax mad-dispożizzjonijiet tal-liġi Bulgara u l-Att dwar il-Proprjetà tal-Istat ikkwotati mill-ilmentatur. Id-dejta pprovduta mill-ilmentatur fiha wkoll żbalji sinifikanti u mhijiex korrelatata mar-reġistri tal-proprjetà u d-dokumentazzjoni tal-iskambji disponibbli. Id-dejta pprovduta mill-ilmentatur hija żbaljata wkoll fir-rigward tal-art tal-foresta tal-Istat li kienet akkwistata permezz tal-iskambji u mbagħad ipprovduta bħala kollateral għas-self. Fi kwalunkwe każ, l-awtoritajiet Bulgari jispjegaw li l-banek fil-Bulgarija jeħtieġu assi likwidi oħrajn bħala kollateral, minbarra l-proprjetà immobbli, biex jiżguraw li d-dejn jitħallas lura. Għalhekk, skont dawk l-awtoritajiet huwa żbaljat li l-ammont tas-self mogħti jinqasam skont is-superfiċje f’m2 tal-art li sservi bħala kollateral għas-self ipotekarju, sabiex jiġi stabbilit il-prezz għal kull metru kwadru. L-awtoritajiet jagħtu wkoll opinjoni tal-Ewwel Bank tal-Investiment dwar il-mekkaniżmi għall-għoti tas-self u l-metodi għall-evalwazzjoni tal-foresti u l-patrimonji tal-foresti proposti mill-mutwatarji bħala kollaterali.
(93)
L-awtoritajiet Bulgari lanqas ma jaqblu mal-allegazzjoni tal-ilmentatur li l-awtoritajiet muniċipali ma kellhomx għażla ħlief li jadottaw pjanijiet tal-iżvilupp tat-territorju dettaljati għall-art li nbidel l-użu deżinjat tagħha. Skont dawn l-awtoritajiet, kull bidla fl-użu deżinjat tal-art hija bbażata fuq pjanijiet tal-iżvilupp tat-territorju dettaljati u infurzati bil-liġi li ġew diskussi pubblikament, u li emendaw il-pjanijiet tal-iżvilupp tat-territorju eżistenti għaż-żoni popolati. Dawn il-proċeduri amministrattivi mhumiex fid-diskrezzjoni tal-Ministru tal-Agrikoltura u l-Ikel, li joħroġ notifiki amministrattivi individwali għal tibdil fil-klassifikazzjoni taż-żoni tal-art lill-partijiet li jitolbu bidla bħal din biss wara li jkun daħal fis-seħħ il-pjan tal-iżvilupp tat-territorju ddettaljat rilevanti.
(94)
L-awtoritajiet jiċħdu wkoll li ħafna partijiet involuti fl-iskambji kellhom l-intenzjoni li jibdlu l-użu deżinjat tar-roqgħa art tal-foresta miksuba. Skont l-Att tal-Bulgarija dwar il-Foresti bidla realizzata bħal din tista’ ssir biss permezz tal-preżentazzjoni ta’ applikazzjoni skont il-proċedura msemmija fl-Artkolu 14(c) tal-Att dwar il-Foresti (imħassar). Kull intenzjoni oħra espressa f’pubblikazzjoni tal-mezzi tal-komunikazzjoni tal-massa jew b’mod ieħor għajr il-proċedura stipulata fil-liġi tkun irrelevanti u arbitrarja.
(95)
L-awtoritajiet lanqas ma jaqblu mad-dikjarazzjoni tal-ilmentatur li l-mod amministrattiv ta’ kif jiġu stabbiliti l-prezzijiet tal-art tal-foresta ma jirriflettix l-iżvilupp dinamiku tal-ekonomija. L-awtoritjiet jemmnu li l-mod kif jiġu stabbiliti l-prezzijiet bl-użu tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi huwa xieraq. Lanqas ma huwa minnu li r-Regolament ma ġiex aġġornat, peress li fl-2007 ġew introdotti koeffiċjenti ġodda, u b’hekk ma ngħata l-ebda vantaġġ ekonomiku lill-operaturi ekonomiċi permezz ta’ skambji li kienu twettqu diġà.
(96)
L-awtoritajiet huma anki kontra l-argument tal-ilmentatur li l-evalwaturi huma parzjali. Skont dawn l-awtoritajiet dawn l-evalwaturi huma esperti tal-qorti, li l-integrità tagħhom ma tistax tiġi ddubitata. Barra minn hekk, fil-każ li jivvalutaw l-art tal-foresta b’mod li jkun favur il-parti privata u li ma jikkonformax mad-dispożizzjoni tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi, valutazzjoni bħal din ma tiġix aċċettata mill-awtoritajiet għall-fini tal-iskambju.
(97)
Fir-rigward tal-allegazzjoni tal-ilmentatur li d-dejta statistika uffiċjali fuq il-valuri/prezzijiet tat-tranżazzjonijiet ipprovduta mill-awtoritajiet mhijiex korretta, l-awtoritajiet jiddikjaraw li l-evażjoni tat-taxxa li ssir billi jinħeba l-prezz reali ta’ tranżazzjoni tikkostitwixxi reat skont il-Kodiċi Penali Bulgaru.
(98)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Bulgari jiċħdu d-dikjarazzjoni tal-ilmentatur li l-kap tal-akkuża kontra l-eks kap tal-EFTA huwa prova li teżisti għajnuna mill-Istat marbuta mal-iskambji. Skont dawn l-awtoritajiet, il-proċeduri kontra l-uffiċjali li ħadu sehem fil-proċeduri għall-iskambji tal-art tal-foresta tal-Istat huma irrelevanti fil-valutazzjoni tal-preżenza ta’ għajnuna fit-tranżazzjonijiet ikkontestati.
5.3. IL-KUMMENTI TAL-BULGARIJA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET IPPREŻENTATI MINN PARTIJIET TERZI OĦRA
5.3.1. Il-Kummenti tal-Bulgarija tad-29 ta’ Settembru 2011
(99)
Permezz tal-ittra tad-29 ta’ Settembru 2011, l-awtoritajiet Bulgari wieġbu għall-kummenti ppreżentati minn All Seas fid-deċiżjoni ta’ ftuħ.
(100)
All Seas kienet skambjat total ta’ 157,4 ettaru ta’ rqajja’ ta’ art tal-foresta privati fil-muniċipalitajiet ta’ Teteven u Gaborovo għal rqajja’ ta’ art tal-gvern li jammontaw b’kollox għal madwar 57,9 ettaru fil-muniċipalità ta’ Balchik (71). F’dan il-kuntest All Seas ħallset ukoll lill-Istat Bulgaru BGN 138 781 fi spejjeż ġenerali.
(101)
L-irqajja’ ta’ art tal-foresta tal-gvern kienu vvalutati bi prezz amministrattiv għal BGN 11,99/m2. Skont l-informazzjoni disponibbli għall-awtoritajiet Bulgari, matul il-perjodu rivedut il-prezz medju tas-suq (li huwa l-prezz miftiehem bejn il-partijiet privati li qed jixtru u jbiegħu l-irqajja’ ta’ art tal-foresta fuq bażi kummerċjali fl-istess reġjun jew f’reġjun fl-inħawi fl-istess muniċipalità) kien ta’ BGN 4,16/m2. Bħala konsegwenza, l-iskambju bejn All Seas u r-Repubblika tal-Bulgarija sar għal pagament u ma rriżultax f’vantaġġ ekonomiku skont it-tifsira tal-Artikolu 107 tat-Trattat.
(102)
L-awtoritajiet Bulgari josservaw ukoll li All Seas applikat għal bidla fl-użu deżinjat tal-irqajja’ ta’ art tal-foresta skont l-Artikolu 14 tal-Att dwar il-foresti u li l-Kunsill tal-Ministri tal-Bulgarija laqa’ l-appikazzjoni skont l-Artikolu 14d(2) tal-Att dwar il-Foresti (72). Sa fejn jafu l-awtoritajiet Bulgari, din id-deċiżjoni ma daħlitx fis-seħħ. L-awtoritajiet Bulgari jaqblu ma’ All Seas li l-Istat ma kellux influwenza diretta fuq il-bidliet fl-użu deżinjat tal-art inkwistjoni (li għaliha ma kienet teżisti l-ebda mappa tal-użu tal-art), u għalhekk din il-bidla fis-sjieda li rriżultat mill-iskambju ma tistax tkun espressjoni ta’ xi intenzjoni komuni min-naħa tal-partijiet għall-iskambju sabiex jimplimentaw bidla fl-użu deżinjat tagħha. Skont l-awtoritajiet Bulgari, il-fattur determinati fl-evalwazzjoni tal-iskambju għandu jkun jekk il-valur tal-karta bilanċjali tal-assi li qed jiġu skambjati huwiex ekwivalenti. Din hija preċiżament il-bażi li fuqha l-gvern Bulgaru wettaq dawk it-tranżazzjonijiet. Raġuni oħra li turi li ma hija involuta ebda għajnuna mill-Istat fil-bilda fl-użu tal-art wara l-iskambju hija l-fatt li t-tariffi amministrattivi huma l-istess għall-applikanti kollha.
(103)
L-awtoritajiet Bulgari josservaw ukoll li All Seas la ħadet injam mill-irqajja’ tal-art li rċeviet bħala riżultat tal-iskamju u lanqas ma wettqet attività ta’ kummerċ fl-injam, ġewwa l-Unjoni, li ġej minn dawn l-irqajja’ ta’ art. Barra minn hekk, All Seas ma offrietx servizzi tat-turisti kif speċifikat fl-Att dwar it-Turiżmu, u lanqas ma hija kumpanija tal-kostruzzjoni skont l-Att tal-Kamra tas-Settur tal-Bini.
5.3.2. Il-Kummenti tal-Bulgarija tal-4 ta’ Novembru 2011
(104)
Permezz ta’ ittra tal-4 ta’ Novembru 2011, l-awtoritajiet Bulgari wieġbu għall-kummenti tal-partijiet terzi li ġejjin: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD u Simeon Stoev Mirov.
(105)
Fir-rigward tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju mwettqin minn Elkabel, LM Impex u Foros Development, l-awtoritajiet Bulgari stqarru li ma koprewx xi diskrepanza fil-prezzijiet u, fil-każijiet ikkonċernati, irċevew pagament addizzjonali għall-ispejjeż ġenerali mingħand il-partijiet privati. Barra minn hekk, it-taxxi lokali kollha tħallsu minn dawn il-partijiet. Fl-aħħar nett, l-ebda waħda mit-tliet kumpaniji ma talbet bidla fl-użu tal-art tal-foresta akkwistata.
(106)
L-awtoritajiet Bulgari josservaw ukoll li f’uħud mill-muniċipalitajiet fejn jinsabu l-irqajja’ tal-art skambjati, ma kienet seħħet l-ebda tranżazzjoni kompletament privata, u b’hekk ma kienx possibbli li jiġi stabbilit il-prezz tas-suq tal-irqajja’ tal-art skambjati jew jekk ingħatax vantaġġ ekonomiku.
(107)
L-awtoritajiet Bulgari josservaw ukoll li la Elkabel u lanqas LM Impex ma huma esportaturi tal-injam, u lanqas ma huma rreġistrati bħala kumpanija tal-bini jew tat-turiżmu skont il-liġi Bulgara.
(108)
Fir-rigward ta’ Simeon Stoev Mirov, persuna fiżika, li skambja 5,6 dekari art tal-foresta privata f’Rakitovo, ivvalutata għal BGN 3 436, ma’ 5 dekari art tal-foresta pubblika f’Burgas (villaġġ ta’ Kraymorie), ivvalutata għal BGN 1 308, l-awtoritajiet Bulgari qiesu li dan l-iskambju għandu jaqa’ taħt ir-regolament de minimis.
(109)
Għal dawn ir-raġunijiet, l-awtoritajiet Bulgari jargumentaw li l-iskambji mal-partijiet privati msemmijin hawn fuq ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat.
5.3.3. Il-Kummenti tal-Bulgarija tas-16 ta’ Diċembru 2011
(110)
Permezz ta’ ittra tas-16 ta’ Diċembru 2011, l-awtoritajiet Bulgari wieġbu għall-kummenti tal-partijiet terzi li ġejjin: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD u Jivka Blagoeva.
(111)
Fir-rigward tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju ma’ V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren u Liteks Komers, l-awtoritajiet Bulgari spjegaw li ma koprew l-ebda nuqqas fil-prezzijiet u, fil-każijiet ikkonċernati, irċevew pagament addizzjonali għall-ispejjeż ġenerali mingħand il-partijiet privati. Barra minn hekk, it-taxxi lokali kollha tħallsu minn dawn il-partijiet. Fl-aħħar nett, V-G-N Confort, Ecobalkani u Liteks Komers ma talbux bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta tal-gvern akkwistata minnhom.
(112)
L-awtoritajiet Bulgari jindikaw ukoll li f’ċerti muniċipalitajiet fejn kienu jinsabu l-irqajja’ tal-art skambjati, ma seħħet l-ebda tranżazzjoni kompletament privata, u għalhekk ma kienx possibbli li jiġi stabbilit il-prezz tas-suq tal-irqajja’ tal-art ikkonċernati u ma jistax jiġi aċċertat b’mod konklussiv jekk ingħatax vantaġġ ekonomiku lill-partijiet privati msemmija hawn fuq. Fil-każ ta’ Izgrev 5, il-prezz amministrattiv tal-art tal-foresta pubblika skambjata kien ftit ogħla mill-prezz tas-suq miksub fi tranżazzjonijiet privati simili, u b’hekk skont l-awtoritajiet Bulgari ma ngħata l-ebda vantaġġ. L-istess raġunament japplika għat-tranżazzjoni ma’ Liteks Komers, li fiha - skont l-awtoritajiet Bulgari - il-prezzijiet amministrattivi kienu erba’ darbiet ogħla mill-prezzijiet tas-suq għall-art tal-foresta pubblika.
(113)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Bulgari josservaw li l-ebda waħda mill-partijiet privati msemmijin hawn fuq ma huma esportaturi tal-injam jew irreġistrati bħala kumpanija tal-bini jew tat-turiżmu skont il-liġi Bulgara u, għalhekk, it-tranżazzjonijiet ta’ skambju konklużi magħhom ma jħallux impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(114)
Fir-rigward tat-tranżazzjoni ta’ skambju ma’ Jivka Blagoeva, persuna fiżika, din irriżultat fl-iskambju ta’ 19 036 ettaru art tal-foresta privata fil-Muniċipalità ta’ Teteven, ivvalutata għal BGN 16 091, ma’ 0,3001 ettaru art tal-foresta pubblika fiż-żona ta’ Predela, fil-Muniċipalità ta’ Razlog, ivvalutata għal BGN 24 216. L-Istat Bulgaru ma kopriex id-diskrepanza fil-prezz, l-ispejjeż ġenerali u t-taxxi lokali kollha tħallsu minn Jivka Blagoeva u s-sid il-ġdid ma talabx bidla fl-użu deżinjat tal-art skambjata. Skont l-awtoritajiet Bulgari dan l-iskambju għandu jaqa’ taħt ir-Regolament de minimis.
(115)
Għal din ir-raġuni, l-awtoritajiet Bulgari jqisu li ma hemm l-ebda għajnuna mill-Istat fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju konklużi mal-partijiet privati msemmijin hawn fuq.
5.3.4. Il-Kummenti tal-Bulgarija tal-25 ta’ April 2012
(116)
Permezz ta’ ittra tal-25 ta’ April 2012, l-awtoritajiet Bulgari wieġbu għall-kummenti tal-partijiet terzi li ġejjin: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Yavor Iliev Haytov, Valentina Angelova Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damyanova, Elizabet Petkova Mihaylova, Svetoslav Petkov Mihaylov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD, u BOIL OOD.
(117)
L-awtoritajiet Bulgari jappoġġjaw il-kummenti sottomessi minn dawn il-persuni fiżiċi u l-kumpaniji li kienu partijiet għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju konklużi matul il-perjodu rivedut, jiġifieri li l-iskambji ma kinux jinvolvu għajnuna mill-Istat iżda minflok jikkostitwixxu tranżazzjonijiet imwettqa f’kundizzjonijiet li jiffavorixxu l-Istat u bi prezzijiet li mhumiex inqas mill-prezzijiet tas-suq għal proprjetajiet immobbli simili. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Bulgari jappoġġjaw il-fehma tal-partijiet privati msemmijin hawn fuq li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju twettqu b’konformità mal-liġi nazzjonali Bulgara fis-seħħ: ir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi u l-Att dwar il-Foresti. Fl-aħħar nett, uħud minn dawn it-tranżazzjonijiet għandhom jitqiesu li jaqgħu taħt ir-Regolament de minimis.
5.4. IT-TWEĠIBIET TAL-BULGARIJA GĦAT-TALBIET GĦAL INFORMAZZJONI TAL-KUMMISSJONI MIBGĦUTA MATUL IL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI
(118)
F’sottomissjonijiet sussegwenti, bħala tweġiba għat-talbiet għal informazzjoni, l-awtoritajiet Bulgari pprovdew il-prezzijiet tas-suq - kemm għall-art tal-foresta privata kif ukoll dik pubblika - għat-tranżazzjonijiet kollha ta’ skambju mwettqin matul il-perjodu rivedut (73).
(119)
Madankollu, fis-sottomissjoni tagħhom tad-19 ta’ Novembru 2013 (74), l-awtoritajiet Bulgari indikaw li kien hemm xi problemi fl-affidabilità tad-dejta li pprovdew. B’mod partikolari għall-finijiet tal-formula mogħtija fil-premessa (44), l-awtoritajiet Bulgari pprovdew prezzijiet tas-suq ġusti għal 82 (60 roqgħa art pubblika u 22 roqgħa art privata) roqgħa art ikkonċernati mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju kontestati. Għall-bqija tal-irqajja’ tal-art, dawn għamlu l-aqwa sforz li setgħu biex jipprovdu l-valuri tas-suq, u dan jindika li dawn mhux bilfors jirrapreżentaw valuri ġusti tas-suq. Għall-bqija tal-irqajja’ tal-art pubbliċi kkonċernati, l-awtoritajiet Bulgari spjegaw li l-prezzijiet li kkwotaw bħala prezzijiet tas-suq kienu fil-fatt il-medja tal-prezzijiet għal tipi differenti ta’ tranżazzjonijiet tal-foresti. Għalhekk, dawn mhux bilfors jirrapreżentaw valur tas-suq ġust, għaliex mhumiex daqs il-prezzijiet medji ta’ tranżazzjonijiet kompletament analogi.
(120)
B’mod simili, għall-bqija tal-irqajja’ tal-art privati li kienu għadhom ma ġewx soġġetti għal evalwazzjoni minn espert indipendenti, l-awtoritajiet Bulgari indikaw li f’ċerti każijiet il-prezzijiet ikkwotati fiċ-ċertifikati tal-bejgħ, li ntużaw mill-awtoritajiet bħala indikatur għall-valur tas-suq mogħti għal dawn l-irqajja’ tal-art, kienu qrib jew daqs l-hekk imsejħa valuri fiskali. Il-valur fiskali ta’ roqgħa art mhuwiex il-valur tas-suq tagħha, iżda l-prezz minimu li tħallas fit-tranżazzjonijiet tal-proprjetà immobbli, jiġifieri, fil-prinċipju, il-valur tas-suq tar-roqgħa art ikkonċernata huwa ogħla.
(121)
Minkejja dan li ntqal hawn fuq, l-awtoritajiet Bulgari saħqu li d-dejta li pprovdew dwar il-prezzijiet tas-suq huma l-aħjar stimi li jistgħu jiksbu, peress li: (i) ma hemmx regoli speċifiċi fil-Bulgarija għad-determinazzjoni tal-prezzijiet tas-suq għall-irqajja’ ta’ art tal-foresta matul il-valutazzjoni, (ii) ikun meħtieġ ħafna żmien biex issir valutazzjoni, minn stimatur espert indipendenti, dwar il-prezzijiet tas-suq tal-irqajja’ tal-art ikkonċernati fiż-żmien li sar l-iskambju u (iii) evalwazzjoni bħal din tkun proċess li jirrikjedi ħafna spejjeż. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Bulgari ddikjaraw li l-prezzijiet mogħtija xorta huma eqreb il-prezzijiet tas-suq ġusti milli l-prezzijiet amministrattivi.
(122)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Bulgari pprovdew informazzjoni dwar kampjun ta’ 25 tranżazzjoni ta’ skambju fuq il-prezzijiet amministrattivi li fil-fatt intużaw u l-prezzijiet amministrattivi ipotetiċi li kieku jirriżultaw mill-użu tal-koeffiċjenti li hemm fl-aġġornament tal-2010 tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi. Il-kampjun mogħti kopra 25 tranżazzjoni li fil-parti l-kbira seħħew fl-2009 jew fl-2008 (6 tranżazzjonijiet biss seħħew fl-2007). Din l-informazzjoni ntalbet mill-Kummissjoni sabiex tivverifika li is-sistema tal-prezzijiet amministrattivi - jekk dawn kienu aġġornati kif xieraq - hijiex xierqa biex tirrifletti l-prezzijiet tas-suq għall-art tal-foresta u twassalx fil-każijiet kollha għal prezz li jkun qrib il-valur tas-suq kemm jista’ jkun, kif meħtieġ mill-ġurisprudenza.
6. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
6.1. L-EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA
(123)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz tar-riżorsi tal-Istat b’xi mod li jikkawża distorsjoni jew jhedded li jikkawża distorsjoni tal-kompetizzjoni billi jiffavorixxi lil ċerti impriżi jew il-provvista ta’ ċerti oġġetti tkun inkompatibbli mas-suq komuni, sa fejn ikollha impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(124)
Għalhekk, il-kwalifikazzjoni ta’ miżura bħala għajnuna skont l-Artikolu 107(1) teħtieġ li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet kumulattivi li ġejjin: (i) il-miżura trid tkun attribwibbli għall-Istat u ffinanzjata permezz tar-riżorsi tal-Istat; (ii) trid tagħti vantaġġ lill-benefiċjarju tagħha; (iii) dak il-vantaġġ irid ikun selettiv; u (iv) il-miżura trid tikkawża distorsjoni jew thedded li tikkawża distorsjoni tal-kompetizzjoni u jkollha l-potenzjal li tħalli impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(125)
Madankollu, bħala kwistjoni preliminari f’dan il-każ hemm bżonn li jitqies ukoll jekk il-benefiċjarji protenzjali tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju humiex impriżi skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Dan għaliex, skont it-test ta’ din id-dispożizzjoni, ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat japplikaw biss meta l-benefiċjarju tal-għajnuna jkun impriża.
(126)
Il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea (“QtĠ-UE”) tiddefinixxi l-kunċett ta’ “impriża” għall-finijiet tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat bħala kull entità impenjata f’attività ekonomika, ikun xi jkun l-istatus legali tagħha jew il-mod kif tiġi ffinanzjata (75). Skont il-QtĠ-UE, kull attività li tikkonsisti fl-offerta ta’ prodotti u servizzi fis-suq tikkostitwixxi attività ekonomika (76). Għalhekk, il-klassifikazzjoni ta’ entità bħala impriża dejjem tkun relatata ma’ attività speċifika. Entità li twettaq kemm attivitajiet ekonomiċi kif ukoll dawk mhux ekonomiċi trid titqies bħala impriża fir-rigward ta’ dawk ekonomiċi biss. Impriża mhux bilfors tkun persuna ġuridika; anki persuni fiżiċi jistgħu jitqiesu bħala impriżi skont l-għajnuna mill-Istat diment li jwettqu attività ekonomika.
(127)
Iżda ta’ min jinnota wkoll li ċerti benefiċjarji tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kontestati ma wettqux attivitajiet ekonomiċi bl-art tal-foresta skambjata matul il-perjodu rivedut, u lanqas ma jwettqu attivitajiet bħal dawn illum. B’hekk, dawn il-benefiċjarji ma jistgħux jitqiesu bħala impriżi skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat u, għalhekk, jitqies li ma kienet teżisti l-ebda għajnuna mill-Istat fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju li kkonkludew mal-Istat Bulgaru.
(128)
Bħala konsegwenza, il-bqija ta’ din id-deċiżjoni tikkonċerna biss dawk il-benefiċjarji tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati li jikkostitwixxu impriżi skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
6.1.1. Rabta Intrinsika bejn l-Iskambju u l-Bidla fl-Użu Deżinjat tal-Art
(129)
L-ewwel dubju mqajjem mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni ta’ ftuħ tagħha kien dwar jekk teżistix rabta intrinsika bejn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju u l-bidla fl-użu deżinjat tal-art skambjata li rċevew il-benefiċjarji. Dan huwa importanti għaliex, jekk jinstab li teżisti rabta bħal din, din se jkollha impatt fuq il-valutazzjoni tal-Kummissjoni ta’ jekk it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jagħtux vantaġġ ekonomiku u kif għandu jkun ikkwantifikat dan il-vantaġġ. Rabta intrinsika tfisser li kienet l-intenzjoni tal-partijiet fit-tranżazzjoni ta’ skambju, qabel ma tlestiet din it-tranżazzjoni, li jibdlu l-użu deżinjat tal-art pubblika minn art tal-foresta għal art disponibbli għall-bini wara l-iskambju. Għalhekk, filwaqt li l-prezzijiet amministrattivi kkalkolati għat-tranżazzjoni ta’ skambju fuq il-bażi tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi huma bbażati fuq l-iskambju ta’ żewġ irqajja’ ta’ art tal-foresta, il-bidla sussegwenti fl-użu deżinjat tar-roqgħa art pubblika, jekk kienet teżisti l-intenzjoni mill-bidu, tista’ tirriżulta f’sottovalutazzjoni tar-roqgħa art riċevuta meta jitqies l-użu maħsub tagħha fil-ġejjieni bħala art tal-bini.
(130)
Skont il-Kummissjoni, il-fatt li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati dejjem - jew tal-anqas fil-maġġoranza kbira tal-każijiet - kienu segwiti minn talba (approvata) għal bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta skambjata mill-benefiċjarju għal art disponibbli għall-bini jkun indikazzjoni oġġettiva li l-partijiet għal dawn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju kellhom l-intenzjoni mill-bidu li jbiddlu l-użu deżinjat tal-art pubblika wara l-iskambju.
(131)
Id-dejta statistika pprovduta mill-awtoritajiet Bulgari bħala tweġiba għad-deċiżjoni ta’ ftuħ, li tafferma mill-ġdid id-dejta riflessa fil-premessa (38), turi li fir-rigward tal-132 tranżazzjoni ta’ skambju li seħħew matul il-perjodu rivedut, kienu ppreżentati 24 talba għal bidla fl-użu deżinjat tal-art f’art disponibbli għall-bini (li jirrappreżentaw 18,2 % tal-iskambji totali) li minnhom 15 ingħataw l-approvazzjoni għat-talba mitluba (li jirrapreżentaw 11,4 % tal-iskambji totali). Fuq il-bażi ta’ din id-dejta, il-Kummissjoni tikkonkludi li fil-maġġoranza tal-każijiet l-iskambji ma kinux segwiti minn talba għal bidla fl-użu deżinjat tal-art.
(132)
Il-Kummissjoni xorta waħda tosserva li l-leġiżlazzjoni Bulgara tipprovdi għal żewġ proċeduri separati għall-iskambji u għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art, rispettivament, u li żewġ korpi tal-Istat separati huma kompetenti għal kull operazzjoni u li dawn joperaw f’mod indipendenti minn xulxin. Dan jagħti indikazzjoni ulterjuri f’dan il-każ li ma hemmx rabta intrinsika bejn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju u l-bidla fl-użu deżinjat tal-art.
(133)
Peress li ma ntweriet l-ebda prova li teżisti rabta intrinsika bejn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju u l-bidla fl-użu deżinjat tal-art skambjata li rċieva l-benefiċjarju, il-Kummissjoni għandha teżamina kull waħda minn dawn l-operazzjonijiet separatament għall-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
6.1.2. L-Eżistenza ta’ Għajnuna fil-Bidla fl-Użu Deżinjat tal-Art
(134)
Id-deżinjazzjoni tal-użu tal-art huwa kif l-awtoritajiet pubbliċi jikkontrollaw b’mod ġuridiku l-użu u l-intensità tal-iżvilupp ta’ roqgħa art. Meta awtorità pubblika tapprova bidla fl-użu deżinjat ta’ roqgħa art twettaq attività regolatorja u ma tkunx qed taġixxi bħala aġent ekonomiku.
(135)
Huma biss il-vantaġġi mogħtija direttament jew indirettament permezz tar-riżorsi tal-Istat li għandhom jitqiesu bħala għajnuna skont l-Artikolu 107 tat-Trattat. Skont il-ġurisprudenza tal-QtĠ-UE (77), id-distinzjoni li ssir f’din id-dispożizzjoni bejn “għajnuna mogħtija minn Stat Membru” u għajnuna mogħtija “permezz ta’ riżorsi tal-Istat” ma tfissirx li l-vantaġġi kollha mogħtija minn Stat, irrispettivament minn jekk dawn humiex iffinanzjati permezz tar-riżorsi tal-Istat jew le, jikkostitwixxu għajnuna. Minflok, id-distinzjoni hija maħsuba sempliċement biex iġġib fi ħdan din id-definizzjoni kemm il-vantaġġi mogħtija direttament mill-Istat kif ukoll dawk mogħtija minn korp pubbliku jew privat innominat jew stabbilit mill-Istat.
(136)
Filwaqt li l-approvazzjoni minn awtorità pubblika għal bidla fl-użu deżinjat ta’ roqgħa art partikolari minn art tal-foresta għal art disponibbli għall-bini tista’ tirriżulta f’żieda fil-valur tas-suq ta’ dik l-art, dik l-approvazzjoni ma tinvolvix trasferiment tar-riżorsi tal-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat: l-eżerċizzju ta’ dan il-kompitu regolatorju ma jirriżultax fi trasferiment pożittiv ta’ fondi lill-benefiċjarju ta’ din l-approvazzjoni, u lanqas ma jinvolvi rinunzja tar-riżorsi tal-Istat, għaliex l-Istat mhuwiex obbligat li jeżerċita dak il-kompitu regolatorju li jitlob lill-applikanti magħżula il-ħlas ta’ tariffa li tirrifletti l-valur ekonomiku sħiħ li jieħdu mill-kisba ta’ dik l-approvazzjoni (78).
(137)
Għal din ir-raġuni, deċiżjoni minn awtorità pubblika li tbiddel l-użu deżinjat ta’ rogħa art partikolari ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
6.1.3. L-Eżistenza ta’ Għajnuna fit-Tranżazzjoni ta’ Skambju
(138)
Skont ġurisprudenza stabbilita (79), il-bejgħ mill-awtoritajiet pubbliċi ta’ art jew bini lil impriża jew lil individwu involut f’attività ekonomika jista’ jwassal għal vantaġġ ekonomiku u b’hekk jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, b’mod partikolari meta dan ma jsirx għall-valur tas-suq, jiġifieri, meta din ma tinbiegħx għall-prezz li investitur privat, li jopera f’kundizzjonijiet normali kompetittivi, aktarx li kien jagħtiha. L-istess huwa minnu fi tranżazzjoni ta’ skambju li fiha l-valur tal-art pubblika riċevuta mill-Istat ikun ogħla mill-valur tal-art privata ċeduta lill-Istat.
(139)
Madankollu, qabel ma jiġi eżaminat jekk it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jwasslux għal vantaġġ ekonomiku, il-Kummissjoni għandha teżamina jekk humiex preżenti l-bqija tal-kundizzjonijiet fil-premessa 126 biex jinstab li hemm għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(140)
L-ewwel nett, fir-rigward tal-kawżalità tal-miżura, it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jaqgħu fil-kompetenza tal-Ministru tal-Agrikoltura u l-Ikel jew tal-Kunsill tal-Ministri (skont id-daqs tar-roqgħa art li trid tiġi skambjata) u tal-EFA, li kollha huma korpi tal-Istat. Sa fejn it-tranżazzjoni ta’ skambju tirriżulta fi transferiment ta’ art tal-foresta pubblika ta’ valur superjuri għall-art tal-foresta privata ċeduta, dan iwassal għal transferiment tar-riżorsi tal-Istat sa fejn l-Istat Bulgaru jirrinunzja għal ċertu dħul li kieku seta’ jikseb li kieku opera skont il-kundizzjonijiet tas-suq meta wettaq dik it-tranżazzjoni.
(141)
It-tieni, it-tranżazzjonijiet ta’ skambju huma selettivi peress li dawn ikunu ta’ benefiċċju biss għal dawk is-sidien tal-art li skambjaw l-art tal-foresta privata tagħhom ma’ art tal-foresta pubblika.
(142)
It-tielet, it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jwasslu għal distorsjoni tal-kompetizzjoni u għandhom impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri. Sa fejn il-benefiċjarji tal-iskambji jkunu impriżi li joffru prodotti u servizzi f’suq partikolari, kull benefiċċju finanzjarju li jirriżulta mill-iskambji jsaħħaħ il-pożizzjoni tagħhom mqabbla ma’ impriżi oħra li qed jikkompetu fil-kummerċ intern tal-Unjoni għall-istess oġġetti u servizzi (80). Tabilħaqq, numru ta’ benefiċjarji (81) tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju għandhom, fost affarijiet oħra, il-proprjetà immobbli, it-turiżmu, l-attivitajiet ta’ ristoranti u t-tisġir elenkati bħala s-setturi ekonomiċi li joperaw fihom fir-Reġistru Kummerċjali Bulgaru. Dawn is-setturi huma miftuħa għall-kompetizzjoni fil-livell tal-Unjoni. Dan jidher mill-informazzjoni fl-istess reġistru li fih diversi benefiċjarji (82) tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju għandhom attivitajiet ta’ negozju jew kummerċjali (internazzjonali) elenkati bħala s-settur ekonomiku li joperaw fih. Fir-rigwad tal-argument ippreżentat mill-awtoritajiet Bulgari li biex il-kumpaniji jkunu attivi fis-setturi tat-turiżmu jew tal-bini hija meħtieġa l-iskrizzjoni tagħhom fir-reġistri ddedikati u li dan mhuwiex il-każ għall-maġġoranza tal-kumpaniji li ħadu sehem fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju, il-Kummissjoni tosserva li l-kunċett ta’ “impriża” fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat huwa kunċett oġġettiv, u għalhekk il-kwistjoni ta’ jekk l-impriżi joffrux oġġetti u servizzi f’suq partikolari u b’hekk jikkompetu ma’ impriżi oħra u jieħdu sehem fil-kummerċ intern tal-Unjoni, għandu jkun iddeterminat fid-dawl tal-attivitajiet imwettqa realment minn dawn l-impriżi u mhux jekk jikkonformawx ma’ ċerti formalitajiet legali nazzjonali.
(143)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-preżenza ta’ vantaġġ ekonomiku, it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jikkonċernaw l-iskambju ta’ (mill-inqas) żewġ irqajja’ ta’ art tal-foresta bejn l-Istat Bulgaru u partijiet privati. Sabiex jiġi ddeterminat jekk ittiħidtx vantaġġ ekonomiku mill-partijiet privati bħala riżultat tat-tranżazzjoni ta’ skambju, il-valuri tas-suq tal-irqajja’ tal-art skambjati jeħtieġ jiġu vvalutati u jitqabblu ma’ xulxin. Jekk it-tranżazzjoni ta’ skambju tirriżulta fi trasferiment ta’ art tal-foresta pubblika li hija ta’ valur superjuri għall-art tal-foresta ċeduta mill-parti privata, se jingħata vantaġġ ekonomiku lill-parti privata.
(144)
Kif spjegat fil-premessa (16), għall-iskambji inkwistjoni l-prezzijiet amministrattivi kienu kkalkolati fuq il-bażi tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi. Il-QtĠ-UE rrikonoxxiet li, meta l-liġi nazzjonali tistabbilixxi regoli amministrattivi għall-kalkolu tal-valur tas-suq tal-art għall-bejgħ tagħha mill-awtoritajiet pubbliċi, l-applikazzjoni ta’ dawn ir-regoli għandha, sabiex ikun hemm konformità mal-Artikolu 107 tat-Trattat, twassal fil-każijiet kollha għal prezz amministrattiv li joqrob kemm jista’ jkun lejn il-valur tas-suq tal-art (83). Peress li dan il-valur tas-suq huwa teoretiku, se jkun ittolerat marġini għal varjazzjoni fuq il-prezz miksub meta mqabbel mal-prezz teoretiku (84).
(145)
L-awtoritajiet Bulgari ntalbu jipprovdu informazzjoni dwar il-prezzijiet amministrattivi użati għall-132 tranżazzjoni ta’ skambju li seħħew matul il-perjodu rivedut, kif ukoll dwar il-prezzijiet tas-suq għal dawk l-istess tranżazzjonijiet. Il-Kummisjoni talbet lill-awtoritajiet Bulgari jqisu kull tranżazzjoni preċedenti jew sussegwenti fl-istess irqajja’ ta’ art tal-foresta meta jiddeterminaw il-valur tas-suq tagħhom. Bħala konsegwenza, għad li l-Kummissjoni tqis li għall-valutazzjoni tal-elementi ta’ għajnuna mill-Istat potenzjali fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju huwa irrelevanti mnejn ġejjin l-irqajja’ tal-art tal-foresta skambjati, l-informazzjoni dwar il-prezzijiet - meta disponibbli - ġiet ikkunsidrata.
(146)
L-awtoritajiet Bulgari indikaw ċerti problemi dwar l-affidabilità tad-dejta li taw dwar il-prezzijiet tas-suq (85). Madankollu, fl-istess ħin indikaw li l-informazzjoni pprovduta fiha l-aħjar stimi tal-prezzijiet tas-suq (86). Il-Kummissjoni tqis din id-dejta bħala stima affidabbli biżżejjed dwar il-valur tas-suq reali (jiġifieri “ġust”) tal-irqajja’ tal-art ikkonċernati.
(147)
L-analiżi tad-dejta turi li għall-irqajja’ tal-art privati, l-użu tal-prezzijiet amministrattivi rriżulta f’valutazzjoni eċċessiva sistematika tal-art tal-foresta kkonċernata meta mqabbla mal-prezzijiet tas-suq (87), filwaqt li għall-art tal-foresta pubblika s-sitwazzjoni kienet iżjed sfumata, minħabba li kien hemm kemm każijiet ta’ valutazzjoni eċċessiva kif ukoll ta’ sottovalutazzjoni. Għal din ir-raġuni, meta jkun qed jiġi ddeterminat jekk ingħatax vantaġġ lill-benefiċjarji bħala riżultat tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju, sempliċi paragun tal-prezz tas-suq tar-roqgħa art pubblika fi żmien l-iskambju mal-prezz tas-suq tar-roqgħa art privata li ġiet skambjata magħha ma jiħux biżżejjed inkonsiderazzjoni l-valutazzjoni eċċessiva ta’ din tal-aħħar. Għalhekk, il-Kummissjoni fasslet formula li tikkunsidra l-prezzijiet amministrattivi użati fit-tranżazzjoni tal-bidu biex jiġi vvalutat adegwatament il-vantaġġ li jirriżulta mill-iskambju. Din il-formula, li diġà kienet stabbilita fid-deċiżjoni ta’ ftuħ, teħtieġ li jiġu kkalkolati l-ammonti li ġejjin:
(i)
(i) id-differenza bejn il-prezz tas-suq reali tar-roqgħa art tal-foresta privata u l-prezz amministrattiv għal din ir-roqgħa art, stabbilit skont kif inhu stipulat fir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi; u
(ii)
id-differenza bejn il-prezz tas-suq reali tar-roqgħa art tal-foresta pubblika u l-prezz amministrattiv għal din ir-roqgħa art, stabbilit skont kif inhu stipulat fir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi.
Jista’ jitqies li hemm vantaġġ jekk il-valur ta’ (ii) nieqes il-valur ta’ (i) ikun pożittiv.
Madankollu, kull kumpens monetarju mħallas minn parti lill-oħra biex ikopri d-differenza fil-prezzijiet amministrattivi taż-żewġ irqajja’ ta’ art li huma l-oġġett tat-tranżazzjoni ta’ skambju se jingħata kunsiderazzjoni wkoll meta jkun qed jiġi stabbilit jekk it-tranżazzjoni ta’ skambju ħolqotx vantaġġ.
(148)
Bl-applikazzjoni ta’ din il-formula għad-dejta pprovduta mill-awtoritajiet Belġjani fuq il-valuri tas-suq ġusti u l-prezzijiet amministrattivi tal-art tal-foresta skambjata, il-Kummissjoni tikkonkludi li ngħata vantaġġ lill-benefiċjarji tal-iskambji tal-art fi kważi 80 % tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju mwettqin matul il-perjodu rivedut, kif rifless fit-Tabella 4.
Tabella 4
Paragun bejn il-prezzijiet amministrattivi użati fl-iskambji u l-prezzijiet tas-suq ipprovduti mill-awtoritajiet Bulgari
Tranżazzjonijiet ta’ skambju
2007
2008
2009
Total
Vantaġġ mogħti (nru ta’ każijiet)
18
48
38
104
Bħala perċentwal tal-iskambji kollha
78 %
77 %
81 %
79 %
Numru ta’ skambji mwettqa
23
62
47
132
(149)
Id-dejta ta’ hawn fuq turi li l-prezzijiet amministrattivi, stabbiliti għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju skont ir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi, ma kinux jirriflettu biżżejjed il-valur tas-suq reali għall-irqajja’ tal-art tal-foresta ikkonċernati.
(150)
Minn naħa, din id-diskrepanza bejn il-prezzijiet amministrattivi użati għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati u l-prezzijiet tas-suq tal-irqajja’ tal-art inkwistjoni tirriżulta mill-fatt li l-metodoloġija sottostanti użata fir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi ma tirriflettix biżżejjed il-kriterji li operatur tas-suq iqis importanti biex jivvaluta l-irqajja’ tal-art tal-foresta skambjata, u lanqas ma tagħtihom il-ponderazzjoni xierqa. L-ewwel nett, il-valuri medji tal-art elenkati fl-Anness 1 tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi skont il-kategoriji tal-art li joffru l-istess kundizzjonijiet għat-tkabbir tal-pjanti, li jintużaw bħala bażi għad-determinazzjoni tal-valur bażiku tal-art (ara l-premessa 18), suppost kellhom jiġu stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet tas-suq jew il-kontijiet miżmuma tal-foresti tal-Istat, iżda fil-verità kienu stabbiliti minn esperti fuq il-bażi ta’ numru żgħir ta’ sorsi tas-suq.
(151)
It-tieni, il-koeffiċjenti u l-inkrementi użati biex jiġu kkunsidrati ċerti attributi tal-art tal-foresta fil-kalkolu tal-valur bażiku ta’ din l-art, deskritti fil-premessi minn 18 sa 26, jirriflettu mezz ta’ simplifikazzjoni amministrattiva aktar milli tentattiv biex isir kejl preċiż tal-valur ekonomiku li operatur tas-suq ipotetiku f’sitwazzjoni simili kieku jagħti għal dawn l-attributi. Tabilħaqq, l-awtoritajiet Bulgari ma pprovdew l-ebda dejta eknomika li tappoġġja l-livelli stabbiliti għal dawn il-koeffiċjenti u l-inkrementi fir-regolament.
(152)
Mill-banda l-oħra, anki jekk il-metodoloġija stabbilita mir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi fil-bidu rriżultat fi prezzijiet tas-suq għall-art tal-foresta skambjata, quod non, il-prezzijiet medji, il-koeffiċjenti u l-inkrementi qatt ma kienu aġġornati matul il-perjodu rivedut biex jirriflettu kif xieraq iċ-ċaqliq fil-prezzijiet tas-suq li seħħew wara. Skont il-ġurisprudenza (88), fi żmien meta l-prezzijiet għall-art qed jiżdiedu b’mod sinifikanti, il-metodi amministrattivi għall-kalkolu tal-prezz tal-art mibjugħa mill-awtoritajiet pubbliċi jridu jipprovdu għall-aġġornament kontinwu ta’ dawn il-prezzijiet, sabiex il-prezz fil-fatt imħallas mix-xerrej jirrifletti, sa fejn possibbli, il-prezz tas-suq ta’ dik l-art. Matul il-fażi ta’ eżami preliminari, l-awtoritajiet Bulgari spjegaw li skont l-Artikoli 7.1 u 32 tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi, il-koeffiċjenti fir-regolament għall-kalkolu tal-prezzijiet amministrattivi kellhom jiġu aġġornati fuq bażi annwali. Barra minn hekk, skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Bulgari, matul il-perjodu rivedut il-prezzijiet tas-suq għall-art tal-foresta kienu qed jiżdiedu b’mod sinifikanti. Minkejja dan, l-aġġornament previst f’dan ir-regolament qatt ma sar matul dan il-perjodu. L-awtoritajiet Bulgari aġġornaw biss il-prezzijiet medji, il-koeffiċjenti u l-inkrementi użati għall-istabbiliment tal-prezzijiet amministrattivi fl-2010 fuq il-bażi tal-iżviluppi reċenti fis-suq.
(153)
Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju taw vantaġġ ekonomiku lill-benefiċjarji tal-iskambji tal-art f’dawk il-każijiet li fihom il-prezzijiet amministrattivi użati ma kinux jirriflettu kif xieraq il-prezzijiet tas-suq għall-art skambjata.
6.1.4. L-għajnuna de minimis
(154)
Fl-aħħar nett, ta’ min jgħid li fil-każijiet li fihom il-benefiċjarju individwali tat-tranżazzjoni ta’ skambju ngħata vantaġġ li ma jaqbiżx il-livelli limitu speċifikati fir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1407/2013 (89), dan il-vantaġġ mhux se jitqies bħala għajnuna mill-Istat u għalhekk ma jaqax taħt il-projbizzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, diment li jkunu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti f’dan ir-regolament.
(155)
Fuq il-bażi tad-dejta kwantitattiva pprovduta mill-awtoritajiet Bulgari, jidher li f’ħafna każijiet (90) l-ammont ta’ għajnuna riċevuta mill-benefiċjarji tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju jaqa’ taħt il-livell limitu de minimis ta’ EUR 200 000.
6.1.5. Konklużjoni dwar l-eżistenza tal-għajnuna
(156)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju mwettqa mir-Repubblika tal-Bulgarija matul il-perjodu rivedut jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat f’dawk il-każijiet li fihom il-kontraparti għal dik it-tranżazzjoni hija impriża skont it-tifsira ta’ dik id-dispożizzjoni, il-prezzijiet amministrattivi użati għal dik it-tranżazzjoni ma kinux jirriflettu l-prezzijiet tas-suq u l-kundizzjonijiet għall-għajnuna de minimis stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1407/2013 ma jkunux issodisfati.
6.2. IL-LEGALITÀ TAL-MIŻURA
(157)
Billi naqset milli tinnotifika dawn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju qabel ma ġew implimentati, ir-Repubblika Bulgara ma ssodisfatx l-obbligu tagħha skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Għalhekk, dawn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat implimentata illegalment.
6.3. IL-KOMPATIBILITÀ TAL-GĦAJNUNA
(158)
Għad li l-awtoritajiet Bulgari ntalbu jagħtu informazzjoni dwar il-kompatibilità possibbli ta’ dawn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju mas-suq intern, dawn sostnew l-argument tagħhom li dawn it-tranżazzjonijiet ma kellhom l-ebda effett fuq il-kummerċ intern tal-Unjoni u li, għalhekk, ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(159)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li l-oneru tal-provi tal-kompatibilità tal-għajnuna mas-suq intern, permezz ta’ deroga mill-Artikolu 107(1) tat-Trattat, huwa prinċipalment fuq l-Istat Membru kkonċernat, li jrid juri li huma ssodisfati l-kundizzjonijiet għal din id-deroga (91).
(160)
Il-Kummissjoni tosserva li xorta waħda ma jidhirx li hemm xi raġuni prima facie biex it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jitqiesu kompatibbli mas-suq intern, jew direttament fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(a) u (c) tat-Trattat jew inkella fuq il-bażi tal-Linji Gwida bbażati fuq dawn id-dispożizzjonijiet.
(161)
Għalhekk, il-Linji Gwida għall-għajnuna mill-Istat fis-settur agrikolu u tal-foresti (“Linji Gwida dwar il-Forestrija”) ma jistgħux jintużaw bħala bażi ta’ kompatibilità għall-iskema tal-iskambji, għaliex japplikaw biss għal siġar ħajjin u l-ambjent naturali tagħhom fil-foresti u msaġar oħrajn, inklużi l-miżuri biex jinżammu u jitjiebu l-funzjonijiet ekoloġiċi u protettivi tal-foresti u l-miżuri li jippromwovu l-użu rikreattiv u d-dimensjonijiet soċjali u kulturali tal-foresti. Barra minn hekk, l-ispejjeż koperti mill-għajnuna mogħtija fil-kuntest tal-iskambji ma jikkonformawx mad-definizzjoni tal-ispejjeż eliġibbli tal-Linji Gwida dwar il-Forestrija (92), għaliex ma ġie impost l-ebda obbligu statutorju jew kuntrattwali fuq il-partijiet privati sabiex jużaw l-art miksuba permezz tal-iskambji bħala żoni ta’ konservazzjoni tan-natura. Għall-kuntrarju, il-partijiet kollha kellhom id-dritt jitolbu għall-bidla fl-użu tal-art tal-foresta f’art tal-bini, u wħud minnhom hekk għamlu.
(162)
Il-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali nazzjonali għall-2007-2013 lanqas ma jipprovdu bażi ta’ kompatibilità. F’dan ir-rigward Ii-Kummissjoni tosserva li l-iskambji ma sarux mill-awtoritajiet Bulgari speċifikament biex jikkontribwixxu għall-iżvilupp reġjonali. Barra minn hekk, l-ispejjeż eliġibbli ma kinux iddefiniti, lanqas ma kien iddeterminat kif ikun ikkontrollat l-effett ta’ inċentiv tal-għajnuna u kif ikun żgurat ir-rispett tal-limiti ta’ għajnuna reġjonali applikabbli.
(163)
Fl-aħħar nett, fid-diskussjonijiet li saru qabel l-adozzjoni tad-deċiżjoni ta’ ftuħ, l-awtoritajiet Bulgari sostnew li l-iskambji segwew objettiv ta’ ordni pubbliku ta’ konsolidazzjoni tas-sjieda tal-art tal-foresta. Anki li kieku nstab li l-konsolidazzjoni tal-art tal-foresta tikkostitwixxi objettiv ta’ interess komuni, quod non, l-awtoritajiet Bulgari ma wrewx li l-għajnuna mogħtija kienet meħtieġa biex jinkiseb dan l-objettiv u lanqas li l-mezzi magħżula kienu l-aktar xierqa.
(164)
Naqsu wkoll milli juru li l-mezzi magħżulin żguraw li l-għajnuna li ngħatat kienet limitata għall-minimu meħtieġ biex il-partijiet privati jkunu inċentivati jwettqu t-tranżazzjonijiet ta’ skambju. Fost l-oħrajn, dan huwa evidenti miċ-ċaqliq kbir fil-prezzijiet amministrattivi miksuba bl-użu tal-metodoloġija stabbilita. Meta mqabblin mal-prezzijiet tas-suq li ngħataw mill-awtoritajiet Bulgari, dawn il-prezzijiet amministrattivi ma jidhrux li huma sistematikament ogħla jew inqas minn perċentwali simili għall-prezzijiet tas-suq. Jekk bħala eżempju jittieħdu t-tranżazzjonijiet tal-2007, id-differenza bejn il-prezzijiet tas-suq u l-prezzijiet amministrattivi għal irqajja’ ta’ art privati varjaw minn -503,97 % sa +89,91 % (93).
(165)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Bulgari naqsu milli juru li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju ma ħolqux tali distorsjoni tal-kompetizzjoni li tmur kontra l-interess komuni. Għal din ir-raġuni, it-tranżazzjonijiet ta’ skambju ma jistgħux jitqiesu li huma kompatibbli mas-suq intern direttament fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(166)
Bħala konsegwenza, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mogħtija fil-kuntest tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju ma tistax titqies li hija kompatibbli mas-suq intern.
7. IRKUPRU
(167)
Skont l-Artikolu 14(1) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, meta jinstab li l-għajnuna mill-Istat mogħtija illegalment mhijiex kompatibbli mas-suq intern, din l-għajnuna għandha tiġi rkuprata mingħand il-benefiċjari, sakemm dan ma jmurx kontra prinċipju ġenerali tal-liġi. L-Artikolu 14(2) ta’ dan ir-Regolament jistabbilixxi li l-għajnuna trid tiġi irkuprata, inkluż l-imgħax, mid-data li fiha l-għajnuna illegali kienet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju sad-data tal-irkupru effettiv tagħha. Fl-aħħar nett, l-Artikolu 14(3) ta’ dan ir-Regolament jistipula li l-irkupru għandu jsir mingħajr dewmien u f’konformità mal-proċeduri tal-liġi nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat, diment li jippermettu l-esklużjoni minnufiha u effettiva tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni.
(168)
L-iskop tal-irkupru jintlaħaq meta l-għajnuna illegali inkwistjoni, flimkien mal-imgħax xieraq tal-inadempjenza, tkun tħallset lura mill-impriżi li bbenefikaw minnha. Billi jħallas lura l-għajnuna, il-benefiċjarju jirrinunzja għall-vantaġġ li kien gawda fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq, u tiġi restawrata s-sitwazzjoni li kienet teżisti qabel ma ngħatat l-għajnuna (94). Filwaqt li l-Istat Membru jista’ jagħżel il-mezzi biex jissodisfa l-obbligu tiegħu li jirkupra l-għajnuna illegali, il-miżuri magħżula ma jistgħux jaffettwaw ħażin il-kamp ta’ applikazzjoni u l-effikaċja tal-liġi tal-Unjoni. Stat Membru jista’ jissodisfa obbligu ta’ rkupru biss jekk il-mezzi magħżula jkunu xierqa biex jerġgħu jiġu stabbiliti l-kundizzjonijiet normali tal-kompetizzjoni li kienu distorti minħabba l-għoti tal-għajnuna illegali u huma konsistenti mad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-liġi tal-Unjoni (95).
(169)
Għalhekk, peress li nstab li r-Repubblika tal-Bulgarija implimentat mhux skont il-liġi l-għajnuna mill-Istat permezz tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju, hija għandha tirkupra din l-għajnuna mingħand il-benefiċjarji ta’ dawn it-tranżazzjonijiet.
7.1. L-IDENTIFIKAZZJONI TAL-BENEFIĊJARJI LI JRID ISIR L-IRKUPRU MINGĦANDHOM
(170)
L-għajnuna mhux skont il-liġi u inkompatibbli għandha tkun irkuprata mill-impriżi li fil-fatt ibbenefikaw minnha (96). Madankollu, meta l-Kummissjoni ma tkunx f’pożizzjoni li tidentifika, fid-deċiżjoni stess, l-impriżi kollha li rċevew l-għajnuna illegali u inkompatibbli, dan irid isir fil-bidu tal-proċess ta’ implimentazzjoni mill-Istat Membru kkonċernat, li jrid iħares lejn is-sitwazzjoni individwali ta’ kull impriża kkonċernata (97).
(171)
F’dan il-każ, il-benefiċjarji potenzjali tal-għajnuna mill-Istat inkompatibbli huma dawk il-persuni fiżiċi u ġuridiċi li ħadu sehem fil-132 tranżazzjoni ta’ skambju mal-awtoritajiet Bulgari matul il-perjodu rivedut. Minn dan il-grupp, l-awtoritajiet Bulgari għandhom inaqqsu dawk il-persuni fiżiċi u ġuridiċi li ma jikkwalifikawx bħala “impriżi” skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, kif ukoll dawk il-persuni li kisbu vantaġġ totali mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju li ħadu sehem fihom li ma kienx jaqbeż il-livelli limitu stabbiliti fir-Regolament de minimis, diment li dawn it-tranżazzjonijiet jikkonformaw mal-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan ir-Regolament ukoll. Il-bqija tal-persuni fiżiċi u ġuridiċi li ħadu sehem fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju għandhom jitqiesu l-benefiċjarji tal-għajnuna mill-Istat implimentata mhux skont il-liġi li mingħandhom l-awtoritajiet Bulgari huma meħtieġa jirkupraw il-benefiċċju riċevut bħala riżultat ta’ dawn it-tranżazzjonijiet.
7.2. KWANTIFIKAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
(172)
Il-Kummissjoni mhijiex obbligata bil-liġi li tiffisal-ammont eżatt li jrid jiġi rkuprat, speċjalment meta ma jkollhiex id-dejta meħtieġa biex tagħmel dan. Minflok, huwa biżżejjed li d-deċiżjoni tal-Kummissjoni tinkludi l-informazzjoni li tippermetti lill-Istat Membru jiddetermina l-ammont rekuperabbli mingħajr wisq diffikultà (98).
(173)
Kif spjegat fil-premessa 147, il-Kummissjoni tqis li l-metodoloġija li ġejja għandha tintuża bħala punt ta’ tluq mill-Istat Membru sabiex jiddetermina l-ammont tal-għajnuna inkompatibbli li jrid jiġi rkuprat mingħand kull benefiċjarju:
(i)
tiġi ddeterminata d-differenza bejn il-prezz tas-suq reali tal-irqajja’ ta’ art tal-foresta privati u l-prezz amministrattiv għal dik ir-roqgħa art, iddeterminata skont kif inhu stipulat fir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi; u
(ii)
tiġi ddeterminata d-differenza bejn il-prezz tas-suq reali tal-irqajja’ ta’ art tal-foresta pubbliċi u l-prezz amministrattiv għal dik ir-roqgħa art, iddeterminata skont kif inhu stipulat fir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi.
L-ammont inizjali tal-għajnuna mill-Istat riċevuta bħala riżultat tat-tranżazzjoni ta’ skambju huwa daqs il-valur ta’ (ii) neqes il-valur ta’ (i).
Għandha ssir korrezzjoni ta’ dan l-ammont inizjali għal dawk il-każijiet li fihom roqgħa art pubblika ta’ valur amministrattiv superjuri kienet skambjata ma’ roqgħa art privata ta’ valur amministrattiv inferjuri. Skont l-awtoritajiet Bulgari, f’dawn il-każijiet il-benefiċjarju kellu jħallas kumpens lill-Istat biex ikopri d-differenza fil-valur bejn l-irqajja’ tal-art. Bħala konsegwenza, l-ammont inizjali tal-għajnuna għandu jitnaqqas bl-ammont ta’ kumpens imħallas mill-benefiċjarju lill-awtoritajiet Bulgari. Imbagħad, l-ammont li jirriżulta għandu jiġi rkuprat mill-awtoritajiet Bulgari mingħand dak il-benefiċjarju bħala kumpens għall-benefiċċju miskub minħabba t-tranżazzjoni ta’ skambju.
(174)
Sabiex jiġu ddeterminati l-prezzijiet tas-suq tal-irqajja’ tal-art ikkonċernati, il-valur ekonomiku ta’ din l-art fil-mument tal-iskambju għandu jkun rifless bis-sħiħ. Mill-informazzjoni li hemm fis-sottomissjoni tal-awtoritajiet Bulgari ddatata d-29 ta’ Awwissu 2008, jidher li f’ċertu każijiet il-bini u l-infrastruttura diġà kienu nbnew fuq irqajja’ ta’ art tal-foresta li kienu jappartjenu għall-Istat qabel ma sar l-iskambju, anki jekk qabel, ir-roqgħa art ma kinitx ikklassifikata mill-ġdid bħala art disponibbli għall-bini. F’każijiet bħal dawn, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-valur ta’ bini u/jew infrastruttura bħal dawn għandu jkun rifless bis-sħiħ fil-valur tas-suq tar-roqgħa art ukoll.
(175)
Il-Kummissjoni tosserva li l-informazzjoni dwar il-prezzijiet amministrattivi użati fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju kif ukoll il-prezzijiet tas-suq tal-irqajja’ tal-art kollha li għandhom x’jaqsmu ma’ dawn it-tranżazzjonijiet fil-mument tal-iskambji diġà jinsabu f’idejn l-awtoritajiet Bulgari (99) u, għalhekk, l-awtoritajiet Bulgari ma għandux ikollhom diffikultà kbira sabiex jistabbilixxu l-ammont rekuperabbli fuq il-bażi tal-metodoloġija deskritta fil-premessa 173 (100).
(176)
Madankollu, f’każijiet li fihom l-awtoritajiet Bulgari jistgħu jqajmu tħassib leġittimu li dik il-metodoloġija ma tistax tiġi implimentata jew twassal għal ammont li jidher li ma jirriflettix kif xieraq l-ammont tal-għajnuna mill-Istat riċevuta mill-benefiċjarju, tista’ tiddeċiedi li twettaq evalwazzjoni tal-prezzijiet tas-suq tal-irqajja’ ta’ art skambjati fi żmien it-tranżazzjoni bl-użu ta’ espert indipendenti, ikkwalifikat biex iwettaq valutazzjonijiet bħal dawn, u magħżul permezz ta’ proċedura ta’ sejħa għal offerti pubblika miftuħa. Meta tiġi stabbilita l-proċedura biex jintgħażel dan l-espert, anki fil-każijiet li fihom il-kuntratt ma jkunx jaqbeż il-livelli limitu tad-direttivi tal-Unjoni dwar l-akkwist pubbliku, għandhom ikunu rrispettati l-prinċipji ta’ trasparenza u trattament indaqs. B’mod partikolari, il-proċedura tas-sejħa għal offerti għandha tkun: (i) reklamata kif xieraq; (ii) ibbażata fuq kriterji tal-għażla oġġettivi magħrufin minn qabel; u (iii) tinkludi l-informazzjoni li, wara l-istadju ta’ qabel l-għażla, id-deċiżjoni finali tittieħed bil-parteċipazzjoni ta’ rappreżentanti tas-servizzi tal-Kummissjoni. F’dawn il-każijiet eċċezzjonali, l-awtoritajiet Bulgari għandhom: (i) jindikaw l-irqajja’ tal-art ikkonċernati, (ii) jindikaw il-ġustifikazzjoni għall-ħtieġa ta’ evalwazzjoni minn espert indipendenti fil-każ partikolari; u (iii) jissottomettu lill-Kummissjoni proposta għal espert indipendenti (magħżul permezz ta’ offerta pubblika) li jrid jintlaħaq qbil dwaru kemm mill-Kummissjoni kif ukoll mir-Repubblika tal-Bulgarija.
(177)
Fl-aħħar nett, minħabba li l-iskop tal-irkupru huwa li jiġi rkuprat l-istatus quo ante li kien jeżisti qabel id-data li fiha saret it-tranżazzjoni ta’ skambju, il-Kummissjoni tqis li, fid-dawl tal-għamla eċċezzjonali tal-ftehimiet ta’ skambju relatati mal-art tal-foresta li ma ġietx sfruttata għal fini kummerċjali, ir-Repubblika tal-Bulgarija tista’ tikkonforma mal-obbligu tagħha li tirkupra l-għajnuna implimentata illegalment billi treġġa’ lura t-tranżazzjoni ta’ skambju kkontestati billi terġa’ tpartat lura l-irqajja’ tal-art ikkonċernati. Madankollu, dan għandu jwassal għal irkupru xieraq biss meta ma jkun sar l-ebda tibdil materjali kemm fl-art tal-foresta pubblika kif ukoll f’dik privata inkwistjoni mid-data tat-tranżazzjoni ta’ skambju. F’każijiet bħal dawn, il-Kummissjoni għandha tkun informata dwar l-irqajja’ tal-art ikkonċernati fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-deċiżjoni lir-Repubblika tal-Bulgarija, l-iskambji korrispondenti għandhom jitreġġgħu lura u għandha tingħata prova ta’ dan fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika ta’ din id-deċiżjoni.
(178)
Fil-każijiet kollha li fihom ikun meħtieġ irkupru, l-irkupru jidħol fis-seħħ miż-żmien meta l-benefiċjarji kisbu l-benefiċċju, jiġifieri, mid-data tal-att legali li jagħti lill-benefiċjarji d-dritt li jiskambjaw l-art tal-foresta privata tagħhom mal-art tal-foresta pubblika.
(179)
Is-somom li jridu jiġu rkuprati għandhom jinkludu l-imgħax mid-data li fiha tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji sal-irkupru reali tagħhom. L-imgħax għandu jkun ikkalkolat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (101) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 271/2008 (102) li jemenda r-Regolament (KE) Nru 794/2004.
(180)
L-għażla taż-żmien għall-irkupru tal-ammonti tal-għajnuna mill-Istat mill-benefiċjarji individwali għandha kemm jista’ jkun issegwi dawk speċifikati fl-Avviż ta’ Rkupru (103). Id-dati ta’ skadenza qatt ma għandhom jaqbżu dawk speċifikati fit-Tabella 5.
Tabella 5
L-Iskeda tal-Irkupru
Għażla taż-żmien
Azzjoni
1.
fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-deċiżjoni lir-Repubblika tal-Bulgarija:
Ir-Repubblika tal-Bulgarija trid tinforma lill-Kummissjoni dwar il-miżuri li qed tippjana jew li ħadet biex timplimenta d-deċiżjoni, u b’mod partikolari:
(i)
tissottometti lill-Kummissjoni lista tal-iskambji kollha kkonċernati mill-irkupru, u tindika l-informazzjoni li ġejja:
-
il-prezzijiet amministrattivi u tas-suq għall-irqajja tal-art privati u pubbliċi li qed jiġu skambjati (fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta mir-Repubblika tal-Bulgarija fis-sottomissjoni tagħha 2014/032997), informazzjoni dwar il-ħlasijiet ta’ kumpens addizzjonali involuti f’kull tranżazzjoni, u l-ammont ta’ għajnuna mill-Istat li rriżulta li jrid jiġi rkuprat,
-
l-isem tal-parti privata involuta f’kull tranżazzjoni u indikazzjoni tar-raġunijiet għaliex dan il-benefiċjarju huwa jew mhuwiex meqjus bħala impriża.
(ii)
tidentifika l-każijiet li fihom l-irkupru se jitwettaq fuq il-bażi ta’ valutazzjoni minn espert tal-prezzijiet tas-suq tal-irqajja’ tal-art tal-foresta fiż-żmien meta sar l-iskambju (premessa 176);
(iii)
tidentifika l-każijiet li fihom l-irkupru se jitwettaq billi titreġġa’ lura t-tranżazzjoni ta’ skambju (premessa 177).
2.
fi żmien erba’ xhur wara n-notifika ta’ din id-deċiżjoni lir-Repubblika tal-Bulgarija:
Għall-irqajja’ tal-art indikati fil-punt 1(ii) hawn fuq ir-Repubblika tal-Bulgarija għandha tkun innominat espert indipendenti biex iwettaq il-valutazzjoni ta’ dawn l-irqajja’ tal-art. Dan l-espert għandu jintgħażel permezz ta’ sejħa għall-offerti pubblika miftuħa u għandu jinħatar permezz ta’ ftehim mal-Kummissjoni, wara proposta minn qabel mir-Repubblika tal-Bulgarija.
3.
fi żmien seba’ xhur wara n-notifika ta’ din id-deċiżjoni lir-Repubblika tal-Bulgarija:
Ir-Repubblika tal-Bulgarija għandha tippreżenta lill-Kummissjoni r-rapport tal-valutazzjoni mill-espert indipendenti għall-irqajja’ tal-art identifikati fil-punt 1(ii) hawn fuq.
4.
fi żmien tmien xhur wara n-notifika ta’ din id-deċiżjoni lir-Repubblika tal-Bulgarija:
Ir-Repubblika tal-Bulgarija għandha tkun bagħtet l-ordnijiet ta’ rkupru lill-benefiċjarji kollha kkonċernati li jispeċifikaw l-ammonti tal-għajnuna eżatti li jridu jiġu rkuprati.
5.
fi żmien tnax-il xahar wara n-notifika ta’ din id-deċiżjoni lir-Repubblika tal-Bulgarija:
Ir-Repubblika tal-Bulgarija trid tkun implimentat l-irkupru tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kollha kkonċernati.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat, mogħtija lill-impriżi fil-kuntest tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju ta’ art tal-foresta pubblika għal art tal-foresta privata fil-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2007 u s-27 ta’ Jannar 2009, li ġew implimentati mhux skont il-liġi mir-Repubblika tal-Bulgarija bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
L-għajnuna individwali mogħtija fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju msemmija fl-Artikolu 1 ma tikkostitwixxix għajnuna jekk, fiż-żmien li ngħatat, kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti permezz ta’ regolament adottat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 li japplika fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna.
Artikolu 3
L-għajnuna individwali mogħtija fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju msemmija fl-Artikolu 1, li fiż-żmien li ngħatat kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti permezz ta’ regolament adottat skont l-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 jew permezz ta’ xi skema ta’ għajnuna oħra approvata, hija kompatibbli mas-suq intern sal-intensitajiet massimi tal-għajnuna applikabbli għal din it-tip ta’ għajnuna.
Artikolu 4
1. Ir-Repubblika tal-Bulgarija tirkupra l-għajnuna inkompatibbli mogħtija fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju msemmija fl-Artikolu 1 mingħand il-benefiċjarji.
2. Permezz ta’ deroga mill-paragrafu 1, l-għajnuna inkompatibbli tista’ tiġi rkuprata mingħand il-benefiċjarji billi jitreġġgħu lura t-tranżazzjonijiet ta’ skambju, fil-każijiet fejn ma jkun għadu sar l-ebda tibdil materjali la fl-art tal-foresta pubblika u lanqas f’dik privata involuti fit-tranżazzjoni mid-data ta’ din it-tranżazzjoni.
3. Is-somom li jridu jiġu rkuprati għandhom jinkludu l-imgħax mid-data li fiha tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji sal-irkupru propju tagħhom.
4. L-imgħax jiġi kkalkolat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004 u r-Regolament (KE) Nru 271/2008.
5. Ir-Repubblika tal-Bulgarija tħassar il-pagamenti dovuti kollha tal-għajnuna skont it-tranżazzjonijiet ta’ skambju msemmija fl-Artikolu 1 b’effett mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. L-irkupru tal-għajnuna mogħtija fl-iskema msemmija fl-Artikolu 1 jseħħ minnufih u b’mod effettiv.
2. Ir-Repubblika tal-Bulgarija tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata bis-sħiħ fi żmien tnax-il xahar mid-data ta’ notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 6
1. Fi żmien erba’ xhur min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika tal-Bulgarija tissottometti lill-Kummissjoni l-informazzjoni li ġejja:
(a)
Il-lista tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kollha, li tindika l-informazzjoni li ġejja:
-
il-prezzijiet amministrattivi u tas-suq għall-irqajja’ ta’ art tal-foresta privati u pubbliċi skambjati, informazzjoni dwar l-ammonti ta’ flus addizzjonali involuti f’kull tranżazzjoni, u l-ammont tal-għajnuna mill-Istat li rriżulta,
-
l-isem tal-parti privata, jiġifieri, il-benefiċjarju tat-tranżazzjoni ta’ skambju, involut f’kull tranżazzjoni u indikazzjoni tar-raġunijiet għaliex din il-parti hija jew mhijiex meqjusa bħala impriża.
(b)
l-identifikazzjoni tal-każijiet li fihom l-irkupru se jitwettaq fuq il-bażi tal-prezzijiet tas-suq fiż-żmien tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju speċifikati fis-sottomissjoni 2014/032997 tar-Repubblika tal-Bulgarija;
(c)
l-identifikazzjoni tal-każijiet li fihom l-irkupru jseħħ billi titħassar it-tranżazzjoni ta’ skambju;
(d)
l-identifikazzjoni tal-każijiet li fihom l-irkupru se jkun implimentat fuq il-bażi tal-ammonti ddeterminati minn evalwatur espert indipendenti, u dokumenti li juru li nħatar it-tali espert indipendenti, magħżul permezz ta’ sejħa għall-offerti pubblika u bi qbil mal-Kummissjoni.
2. Fi żmien tmien xhur wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika tal-Bulgarija tissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
il-lista tal-benefiċjarji li rċevew l-għajnuna mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju msemmija fl-Artikolu 1 u l-ammont totali tal-għajnuna li kull wieħed minnhom irċieva bħala riżultat ta’ dawn it-tranżazzjonijiet;
(b)
l-ammont totali (il-kapital u l-imgħaxijiet fuq l-irkupru) li jridu jiġu rkuprati mingħand kull benefiċjarju;
(c)
deskrizzjoni ddettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u li huma ppjanati biex tinżamm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
dokumenti li juru li l-benefiċjarji kienu ordnati jħallsu lura l-għajnuna.
3. Fi żmien tnax-il xahar min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika tal-Bulgarija tissottometti dokumenti li juru li l-għajnuna kienet irkuprata kompletament mill-benefiċjarji konċernati.
4. Ir-Repubblika tal-Bulgarija, żżomm il-Kummissjoni informata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda biex timplimenta din id-Deċiżjoni sakemm tlesti l-irkupru tal-għajnuna mogħtija mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju msemmija fl-Artikolu 1 billi tibagħtilha rapporti kull xahrejn. Fuq sempliċi talba mill-Kummissjoni, din tissottometti minnufih informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ħadet u qed tippjana biex tkun konformi ma’ din id-Deċiżjoni. Tipprovdi wkoll informazzjoni ddettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuna u l-imgħax fuq l-irkupru li diġà jkunu ġew irkuprati mingħand il-benefiċjarji.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Bulgarija.
Magħmul fi Brussell, il-5 ta’ Settembru 2014.