РЕШЕНИЕ № 445/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за установяване на действие на Съюза „Европейски столици на културата“ за годините 2020 - 2033 и за отмяна на Решение № 1622/2006/ЕО
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 167, параграф 5, първо тире от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Комитета на регионите (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Договорът за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) има за цел постигането на все по-тесен съюз между народите на Европа и поставя на Съюза задачата, inter alia, да допринася за разцвета на културите на държавите членки, като зачита тяхното национално и регионално многообразие и същевременно поставя на преден план общото културно наследство. Във връзка с това при необходимост Съюзът подкрепя и допълва действията на държавите членки за по-добро опознаване и разпространение на културата и историята на европейските народи.
(2)
В съобщението на Комисията от 10 май 2007 г. относно Европейска програма за култура в глобализиращия се свят, одобрено от Съвета с резолюция от 16 ноември 2007 г. (3) и от Европейския парламент с неговата резолюция от 10 април 2008 г. (4), се определят целите за бъдещите дейности на Съюза в областта на културата. Тези дейности следва да насърчават културното многообразие и междукултурния диалог. Те следва също и да стимулират развитието на културата като катализатор на творческото начало в рамките на стратегията за растеж и работни места и като съществен елемент от международните отношения на Съюза.
(3)
Конвенцията на ЮНЕСКО за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване, влязла в сила на 18 март 2007 г. и по която Съюзът е страна, има за цел опазването и популяризирането на културното многообразие, насърчаването на взаимодействието между културите и повишаването на осведомеността за стойността на културното многообразие на местно, национално и международно равнище.
(4)
С Решение № 1622/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5) се установява действиe за проявата „Европейска столица на културата“ за годините 2007 - 2019.
(5)
Оценките на европейските столици на културата, както и консултациите с обществеността за бъдещето на посоченото действие след 2019 г. показват, че то постепенно се е превърнало в една от най-амбициозните и най-високо ценени от европейските граждани културни инициативи в Европа. Следователно следва да бъде въведено ново действие за периода 2020 - 2033 година.
(6)
Освен първоначалните цели на „Европейски столици на културата“ - изтъкване на богатството и многообразието на европейските култури и общите им черти, както и стимулиране на по-голямо взаимно разбирателство между европейските граждани - градовете, които са били носители на званието „Европейска столица на културата“ („званието“), постепенно са открили допълнителни ползи от него, използвайки подсилващия му ефект за стимулиране на развитието им в по-общ план според съответните стратегии и приоритети.
(7)
Целите на действието, установено с настоящото решение следва да съответстват напълно на целите на програмата „Творческа Европа“, създадена с Регламент (ЕС) № 1295/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) - опазване, развитие и насърчаване на европейското културно и езиково многообразие, популяризиране на европейското културно наследство и засилване на конкурентоспособността на секторите на културата и творчеството в Европа, и по-специално на аудио-визуалния сектор, с оглед на подпомагането на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж. Постигането на тези цели следва също така да спомага за засилване на чувството за принадлежност към едно общо културно пространство и да стимулира междукултурния диалог и взаимното разбирателство.
(8)
За постигането на тези цели е важно градовете, носители на званието, да се стремят да развиват връзки между техните сектори на културата и творчеството, от една страна, и сектори като образование, научноизследователска дейност, околна среда, градско развитие или културен туризъм, от друга страна. По-специално предишни доказателства посочват потенциала на „Европейски столици на културата“ като катализатор за местното развитие и културния туризъм, както се подчертава в съобщението на Комисията от 30 юни 2010 г., озаглавено „Европа - водеща световна туристическа дестинация - нова политическа рамка за европейския туризъм“, приветствано от Съвета в неговите заключения от 12 октомври 2010 г. и утвърдено от Европейския парламент в неговата резолюция от 27 септември 2011 г. (7)
(9)
Важно е също градовете, носители на званието, да се стремят да насърчават социалното приобщаване и равните възможности и да полагат всички усилия, за да гарантират възможно най-широко участие на всички елементи на гражданското общество в подготовката и осъществяването на културната програма, като специално внимание се обърне на младите хора, на маргинализираните групи и на групите в неравностойно положение.
(10)
Оценките и консултациите с обществеността убедително показаха също, че за европейските столици на културата има много потенциални ползи, ако проявите бъдат старателно планирани. Тези прояви са преди всичко и най-вече част от инициатива в областта на културата, но могат да носят значителни ползи в социален и икономически план, особено когато са заложени в дългосрочна стратегия за развитие на града, в чиято основа е културата.
(11)
Действието „Европейски столици на културата“ освен това е голямо предизвикателство. Провеждането на продължаваща цяла година програма за културни дейности изисква големи усилия и някои градове, носители на званието, са постигнали по-големи успехи от други в използването на потенциала на инициативата. Поради това, посоченото действие следва да бъде подсилено, за да могат всички градове да извлекат максимална полза от званието.
(12)
Званието следва все така да се присъжда на градове независимо от големината им, но за да се достигне до по-широка публика и за да се увеличи въздействието, следва да бъде възможно, както преди, съответните градове да включват заобикалящите ги райони.
(13)
Присъждането на званието следва да продължи да се извършва въз основа на специално създадена културна програма за „Европейска столица на културата“ със силно изразено европейско измерение. Тази културна програма следва да бъде част от дългосрочна стратегия с устойчиво въздействие върху местното икономическо, културно и социално развитие.
(14)
Двустепенният процес на подбор, извършван съгласно хронологичен списък на държавите членки от екип от независими експерти, е доказал своята справедливост и прозрачност. Той позволява на градовете да подобрят заявленията си за участие между фазите на предварителния и окончателния подбор въз основа на експертните съвети, дадени от посочения екип, и осигурява справедливо разпределение на званието сред всички държави членки. Освен това, за да се гарантира последователността на действието „Европейски столици на културата“ и да се избегне загубата на опит и ноу-хау, което би се случило, ако всички експерти бъдат заместени едновременно, тяхното заместване следва да става поетапно.
(15)
Националният експертен опит следва да продължи да се осигурява чрез предоставянето на възможност на държавите членки да определят до двама експерти в екипа, който извършва процедурите по подбор и мониторинг на градовете.
(16)
Критериите за подбор следва да станат по-ясни, за да се дадат по-добри указания на кандидатстващите градове по отношение на целите и изискванията, които те трябва да спазват, за да получат званието. Посочените критерии следва да бъдат и по-лесно измерими, за да се помогне на екипа при подбора и мониторинга на градовете. В това отношение следва да се постави специален акцент върху плановете на градовете кандидати за последващи дейности, заложени в дългосрочна стратегия за културната политика, способни да генерират устойчиво културно, икономическо и социално въздействие.
(17)
Градовете кандидати следва да проучат възможността, когато е целесъобразно, за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза.
(18)
Подготвителната фаза между определянето на града и годината на проявата е от изключителна важност за успеха на действието „Европейска столица на културата“. Сред заинтересованите страни е налице широк консенсус, че придружаващите мерки, въведени с Решение № 1622/2006/ЕО, са били изключително полезни за съответните градове. Посочените мерки следва да бъдат допълнително развити, по-специално чрез по-чести заседания за мониторинг и посещения на градовете от експертите на екипа, както и чрез още по-интензивна обмяна на опит между досегашните, настоящите и бъдещите градове, носители на званието и между градовете кандидати. Определените градове могат също да развиват допълнителни връзки с други градове, носители на званието.
(19)
Наградата „Мелина Меркури“, създадена с Решение № 1622/2006/ЕО, е придобила силно символично значение, далеч по-важно от реалната сума, присъдена от Комисията. За да се гарантира обаче, че определените градове изпълняват ангажиментите си, условията за изплащане на паричната награда следва да се направят по-стриктни и ясни.
(20)
Важно е в своите информационни материали съответните градове ясно да посочват, че действието, установено в настоящото решение, е действие на Съюза.
(21)
Оценките на Комисията на досегашните европейски столици на културата, които се основават на данни, събрани на местно равнище, не могат да осигурят непосредствени данни за въздействието на званието. Ето защо най-активни в оценката следва да бъдат самите градове.
(22)
Опитът от миналото показва, че участието на страни кандидатки може да подпомогне тяхното сближаване със Съюза чрез подчертаване на общите аспекти на европейските култури. Поради това след 2019 г. в действието, установено в настоящото решение, следва да могат да участват страни кандидатки и потенциални кандидати.
(23)
Въпреки това, през периода 2020-2033 г., обхванат от настоящото решение, от съображения за равнопоставеност с градовете от държавите членки, на градовете от страните кандидатки и потенциални кандидати е позволено да участват само в едно съревнование за званието. Освен това, също от съображения за равенство с държавите членки, всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж.
(24)
Решение № 1622/2006/ЕО следва да се отмени. Неговите разпоредби обаче следва да продължат да се прилагат във връзка с всички градове, които вече са определени или за които процедурата по определяне още не е приключила до 2019 година.
(25)
Доколкото целта на настоящото решение, а именно да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа, да се подчертаят общите им черти, както и да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки предвид необходимостта по-специално от общи, ясни и прозрачни критерии и процедури за подбор и мониторинг, както и от силна координация между държавите членки, а поради обхвата и очакваните резултати от действието може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, ЕС може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. Съгласно принципа на пропорционалност, определен в същия член, обхватът на настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Установяване на действието
Установява се действие на Съюза, наречено „Европейски столици на културата“, за годините 2020 - 2033 („действието“).
Член 2
Цели
1. Общите цели на действието са:
а)
да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа и да се изтъкнат общите им черти, както и да се увеличи чувството за принадлежност на гражданите към едно общо културно пространство;
б)
да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете съгласно съответните им стратегии и приоритети.
2. Специфичните цели на действието са:
а)
да се увеличат обхватът, многообразието и европейското измерение на предлаганите културни прояви в градовете, в т.ч. и чрез транснационално сътрудничество;
б)
да се разшири достъпът до култура и да се улесни участието в културни дейности;
в)
да се укрепи капацитетът на културния сектор и връзките му с други сектори;
г)
да се изтъкне международният образ на градовете чрез културата.
Член 3
Достъп до действието
1. Съревнованието за званието е открито за градове, които могат да ангажират за участие заобикалящите ги райони.
2. Броят на градовете, носители на званието за дадена година („годината на проявата“) не трябва да надвишава три.
Званието се присъжда най-много на един град във всяка от двете държави членки, посочени в графика, поместен в приложението („графикът“), и през съответните години - на един град от страната кандидатка или потенциален кандидат или на един град от страна, присъединяваща се към Съюза при посочените в параграф 5 обстоятелства.
3. Градовете в държавите членки могат да бъдат определени да носят званието за една година в съответствие с последователността на държавите членки, посочена в графика.
4. Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати, участващи в програмата „Творческа Европа“ или в последващите програми на Съюза в подкрепа на културата на датата на публикуване на поканата за подаване на заявления, посочена в член 10, параграф 2, могат да кандидатстват за званието за една година в рамките на открито съревнование, провеждащо се на всеки три години в съответствие с графика.
Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати могат да участват само в едно съревнование за периода 2020-2033 г.
Всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж през периода 2020-2033 г.
5. Когато страна се присъедини към Съюза след 4 май 2014 т., но преди 1 януари 2027 г., тя може да бъде домакин на проявата седем години след присъединяването ѝ в съответствие с правилата и процедурите, приложими за държавите членки. Графикът съответно се актуализира. Когато страна се присъедини към Съюза на или след 1 януари 2027 г., тя не може да участва в рамките на настоящото действие като държава членка.
Обаче през годините, през които в съответствие с графика вече има три града, носители на званието, градовете в страните, посочени в първа алинея, имат право да носят званието само през следващата възможна година в графика по реда на присъединяването на тези страни.
Ако град от страна, посочена в първа алинея, вече е участвал в съревнование за страни кандидатки и потенциални кандидати, той не може да участва в никакви последващи съревнования за държави членки. Ако град от такава страна е бил определен да бъде домакин на проявата през периода 2020-2033 г. в съответствие с параграф 4, тази страна след присъединяването си не може да организира състезание като държава членка в рамките на същия период.
Ако няколко страни се присъединят към Съюза на една и съща дата и ако между тези страни няма съгласие за реда на участие в действието, Съветът организира теглене на жребий.
Член 4
Прилагане
1. Комисията изготвя общ формуляр за кандидатстване въз основа на посочените в член 5 критерии, който се използва от всички градове кандидати.
Когато даден град кандидат включва за участие заобикалящия го район, заявлението се подава от името на града.
2. Всяко заявление се подава въз основа на културна програма със силно европейско измерение.
Културната програма обхваща годината на проявата и е създадена конкретно с оглед на званието в съответствие с критериите, установени в член 5.
Член 5
Критерии
Критериите за оценка на заявленията („критериите“) са разделени на категории: „принос към дългосрочната стратегия“, „европейско измерение“, „културно и творческо съдържание“, „способност за изпълнение“, „обхват“ и „управление“, както следва:
1.
По отношение на категорията „принос към дългосрочната стратегия“ се отчитат следните фактори:
а)
съществуването на културна стратегия за града кандидат към момента на подаване на заявлението, която включва действието и планове за продължаване на културните дейности след годината на проявата;
б)
плановете за укрепване на капацитета на секторите на културата и творчеството, в т.ч. изграждането на дългосрочни връзки между културния, икономическия и социалния сектор в града кандидат;
в)
очакваното дългосрочно културно, социално и икономическо въздействие, включително градско развитие, които присъждането на званието може да окаже върху града кандидат;
г)
плановете за мониторинга и оценката на въздействието върху града кандидат от присъждането на званието, както и плановете за разпространяване на резултатите от оценката.
2.
По отношение на категорията „европейско измерение“ се оценяват следните фактори:
а)
обхватът и качеството на дейностите за насърчаване на културното многообразие в Европа, междукултурния диалог и по-голямото взаимно разбирателство между европейските граждани;
б)
обхватът и качеството на дейностите за изтъкване на общите черти на европейските култури, на културното и историческото наследство, както и на европейската интеграция и съвременните европейски теми;
в)
обхватът и качеството на дейностите, в които са представени европейски творци, сътрудничество с участници или градове от различни държави, включително, когато е целесъобразно, градове, носители на званието, и транснационални партньорства;
г)
стратегията за привличане на интереса на широката публика в Европа и на международно равнище.
3.
По отношение на категорията „културно и творческо съдържание“ се оценяват следните фактори:
а)
ясно и последователно творческо виждане и стратегия за културната програма;
б)
участието на местни творци и културни организации в разработването и изпълнението на културната програма;
в)
обхватът и многообразието на предложените дейности и общото им художествено качество;
г)
способността за съчетаване на местното културно наследство и традиционните художествени форми с нови, иновативни и експериментални форми на творческа изява.
4.
По отношение на категорията „способност за изпълнение“ градовете кандидати следва да докажат, че:
а)
заявлението се ползва от широка и силна политическа подкрепа и от траен ангажимент от страна на местните, регионалните и националните органи;
б)
градът кандидат има или ще има подходяща и жизнеспособна инфраструктура, позволяваща му да бъде домакин на проявата.
5.
По отношение на категорията „обхват“ се оценяват следните фактори:
а)
участието на местното население и гражданското общество в подготовката на заявлението и изпълнението на действието;
б)
създаването на нови и устойчиви възможности за широк кръг граждани да присъстват или да участват в културните дейности, по-специално млади хора, доброволци, маргинализирани лица и лица в неравностойно положение, включително такива от малцинствата, като следва да се обръща специално внимание и на достъпността на тези прояви за хората с увреждания и за възрастните граждани;
в)
общата стратегия за привличане на публика, и по-специално връзката с образованието и участието на училищата.
6.
По отношение на категорията „управление“ се оценяват следните фактори:
а)
реалистичният характер на стратегията за привличане на финансови средства и на предложения бюджет, което включва, когато е целесъобразно, плановете за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза и обхваща подготвителната фаза, самата година на проявата, оценката и средства за последващите дейности и планирането на действия при извънредни ситуации;
б)
предвижданата структура за управление и изпълнение на действието, която включва, inter alia, подходящо сътрудничество между местните власти и структурата за изпълнение, включително творческия екип;
в)
процедурите за назначаване на генерален директор и на художествен директор и обхватът на дейността им;
г)
маркетинговата и информационната стратегия, която е изчерпателна и подчертава, че действието е действие на Съюза;
д)
структурата за изпълнение разполага с персонал с подходящи умения и опит за планиране, управление и реализиране на културната програма през годината на проявата.
Член 6
Експертен екип
1. Създава се екип от независими експерти („екипът“) за осъществяване на процедурите по подбора и мониторинга.
2. Екипът се състои от10 експерти, назначени от институциите и органите на Съюза („европейски експерти“) в съответствие с параграф 3.
3. След организирането на открита процедура с покана за изразяване на интерес Комисията предлага група от подбрани потенциални европейски експерти.
След това всяка от институциите - Европейският парламент, Съветът и Комисията - избира по трима експерти от тази група и ги назначава в съответствие със своите процедури.
Комитетът на регионите избира един експерт от групата на предварително подбраните членове и го назначава в съответствие със своите процедури.
При подбора на европейски експерти всяка от тези институции и всеки от тези органи на Съюза се стреми да осигури взаимно допълване на компетентностите, балансирано географско разпределение и равностойно участие на двата пола в цялостния състав на екипа.
4. В допълнение към европейските експерти, за целите на подбора и мониторинга на града от дадена държава членка съответната държава членка назначава до двама експерти в екипа в съответствие със своите собствени процедури и след консултации с Комисията.
5. Всички експерти са:
а)
граждани на Съюза;
б)
независими;
в)
със значителен опит и компетентност във:
i)
културния сектор;
ii)
културното развитие на градовете; или
iii)
организирането на проявата „Европейска столица на културата“ или на международна културна проява с подобен обхват и мащаб;
г)
в състояние да посветят необходимия брой работни дни годишно на работата на екипа.
6. Екипът определя свой председател.
7. Европейските експерти се назначават за период от три години.
Независимо от разпоредбите на първа алинея, що се отнася до първоначалното създаване на екипа, Европейският парламент назначава своите експерти за три години, Комисията - за две години, а Съветът и Комитетът на регионите - за една година.
8. Всички експерти декларират всеки настоящ или потенциален конфликт на интереси по отношение на конкретен кандидатстващ град. В случай на подобна декларация или ако се установи такъв конфликт на интереси, съответният експерт подава оставка, а съответната институция или орган на Съюза или държава членка го заменя за остатъка от мандата съгласно съответната процедура.
Член 7
Подаване на заявления в държавите членки
1. Всяка държава членка е отговорна за организирането на съревнованието между своите градове в съответствие с графика.
2. Съответните държави членки публикуват покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят град, който да бъде домакин на проявата за 2020 г., публикуват такава покана възможно най-бързо след 4 май 2014 г.
Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
Крайният срок за подаване на заявления от градовете кандидати за званието по всяка покана за кандидатстване се определя на най-малко 10 месеца след публикуването на поканата.
3. Съответните държави членки уведомяват Комисията за подадените заявления.
Член 8
Предварителен подбор в държавите членки
1. Всяка от съответните държави членки свиква екипа и представители на градовете кандидати на заседание за първоначален подбор не по-късно от пет години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакин на проявата, могат да удължат този срок с най-много една година.
2. След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
3. Екипът изпраща доклада за предварителен подбор до съответните държави членки и до Комисията.
4. На основание на доклада на екипа всяка от съответните държави членки официално одобрява списъка с първоначално одобрените кандидати.
Член 9
Подбор в държавите членки
1. Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговорят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на съответната държава членка, която на свой ред ги изпраща на Комисията.
2. Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор всяка от съответните държави членки свиква екипа на заседание за подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
Ако е необходимо, съответната държава членка може след консултация с Комисията да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
3. Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
4. Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове, като отправя препоръка за определяне най-много на един град от съответната държава членка.
Докладът съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
Екипът изпраща доклада за подбор до съответните държави членки и до Комисията.
5. Независимо от параграф 4, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за съответната година.
Член 10
Предварителен подбор и подбор в страните кандидатки и потенциалните кандидати
1. Комисията носи отговорност за организирането на съревнованието между градовете от страните кандидатки и потенциалните кандидати.
2. Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
Крайният срок за подаване на заявления по всяка покана за кандидатстване се определя най-рано 10 месеца след публикуването на поканата.
3. Предварителният подбор на градовете се извършва от екипа поне пет години преди годината на проявата въз основа на техните заявления за кандидатстване. Не се организират заседания с градовете кандидати.
След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
Екипът представя на Комисията доклада за предварителен подбор.
4. Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговарят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на Комисията.
Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор Комисията свиква екипа на заседание за окончателен подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
Ако е необходимо, Комисията може да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
5. Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
6. Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове кандидати заедно с препоръка за определянето на най-много един град от страна кандидатка или потенциален кандидат.
Докладът за подбор съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
Екипът представя на Комисията доклада за подбор.
7. Независимо от параграф 6, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за тази година.
Член 11
Определяне
1. Всяка от съответните държави членки определя един град, който да бъде домакин на проявата въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета, Комисията и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакини на проявата за 2020 г., могат да удължат този срок с най-много една година.
2. В случая със страните кандидатки и потенциалните кандидати Комисията определя един град, който да носи званието през съответните години въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
3. Решенията, посочени в параграфи 1 и 2, се придружават от обосновка, основана на докладите на екипа.
4. Когато даден град е привлякъл за участие заобикалящия го район, решението се прилага за града.
5. В срок два месеца от уведомленията за определяне Комисията публикува в серия С на Официален вестник на Европейския съюз списък на градовете, определени за европейски столици на културата.
Член 12
Сътрудничество между определените градове
Градовете, определени за една и съща година, се стремят да развият връзки между културните си програми и такова сътрудничество може да се вземе предвид в рамките на процедурата на мониторинг, посочена в член 13.
Член 13
Мониторинг
1. Екипът осъществява мониторинг върху подготовката на определените градове за годината на проявата и им осигурява подкрепа и насоки от момента на определянето им до началото на годината на проявата.
2. За тази цел Комисията свиква три заседания за мониторинг, на които присъстват екипът и определените градове, както следва:
а)
три години преди годината на проявата;
б)
18 месеца преди годината на проявата;
в)
два месеца преди годината на проявата.
Съответната държава членка или страна кандидатка или потенциален кандидат може да номинира наблюдател, който да присъства на тези заседания.
Определените градове изпращат на Комисията доклади за напредъка шест седмици преди всяко заседание за мониторинг.
На заседанията за мониторинг екипът извършва преглед на подготовката и дава насоки с цел да подпомогне определените градове да разработят висококачествена културна програма и ефикасна стратегия. Екипът обръща специално внимание на препоръките, отправени в доклада за подбор и в предходните доклади за мониторинг, посочени в параграф 3.
3. След всяко заседание за мониторинг екипът изготвя доклад за мониторинг относно състоянието на подготовката и всички стъпки, които трябва да бъдат предприети.
Екипът представя докладите си за мониторинг на Комисията, както и на съответните определени градове, държави членки или страни кандидатки или потенциални кандидати.
4. Освен заседанията за мониторинг, при необходимост Комисията може да организира посещения на екипа в определените градове.
Член 14
Награда
1. Комисията може да присъди на някой от определените градове парична награда в памет на Мелина Меркури („наградата“), при условие че съответната многогодишна финансова рамка предоставя средства за тази цел.
Правните и финансовите аспекти на наградата се разглеждат в рамките на съответните програми на Съюза за подкрепа на културата.
2. Паричната награда се изплаща най-късно в края на март през годината на проявата, при условие че определеният град продължава да изпълнява ангажиментите, които е поел на етапа на подаване на заявлението, отговаря на критериите и взема предвид препоръките, съдържащи се в докладите за подбор и за мониторинг.
Поетите на етапа на подаване на заявлението ангажименти се смятат за изпълнени от определения град, ако между етапа на подаване на заявления и годината на проявата в програмата и в стратегията не са правени съществени промени, по-специално ако:
а)
бюджетът е запазен на равнище, при което е възможно реализирането на висококачествена културна програма в съответствие със заявлението за кандидатстване и с критериите;
б)
е зачетена подобаващо независимостта на творческия екип;
в)
европейското измерение е останало достатъчно силно в окончателния вариант на културната програма;
г)
в маркетинговата и информационната стратегия и в информационните материали, използвани от определения град, ясно се посочва фактът, че действието е действие на Съюза;
д)
са налице планове за мониторинг и оценка на въздействието върху определения град от участието му в проявата.
Член 15
Практически договорености
Комисията по-специално:
а)
осигурява цялостната съгласуваност на действието;
б)
осигурява координацията между държавите членки и екипа;
в)
с оглед на целите, посочени в член 2, и на критериите и в тясно сътрудничество с екипа изготвя указания в подкрепа на процедурите по подбор и мониторинг;
г)
осигурява техническа подкрепа за екипа;
д)
публикува на своя интернет сайт всички доклади на екипа;
е)
публикува всяка важна информация и спомага за популяризиране на действието на европейско и международно равнище;
ж)
стимулира обмена на опит и на добри практики между предишни, настоящи и бъдещи градове, носители на званието, както и между градовете кандидати, и насърчава разпространението в широк мащаб на докладите за оценка на градовете и на извлечените поуки.
Член 16
Оценка
1. Оценката на резултатите, постигнати от всяка европейска столица на културата през годината, е отговорност на съответния град.
Комисията изготвя общи указания и показатели за съответните градове въз основа на целите, посочени в член 2, и на критериите, за да осигури последователен подход към процедурата за оценка.
Съответните градове изготвят своите доклади за оценка и ги предават на Комисията до 31 декември през годината, следваща годината на проявата.
Комисията публикува докладите за оценка на своята интернет страница.
2. Освен оценките на градовете Комисията осигурява редовното провеждане на външна и независима оценка на резултатите от действието.
Тази външна и независима оценка е насочена към поставянето на всички предишни европейски столици на културата в европейски контекст, който дава възможност да се правят сравнения и да се извличат полезни поуки за бъдещите европейски столици на културата, както и за всички европейски градове. Посочените оценки обхващат оценка на действието като цяло, включително на ефективността на процесите, участващи в провеждането му, неговото въздействие и начините за усъвършенстването му.
Комисията представя на Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите следните доклади въз основа на тези оценки, придружени, ако това е целесъобразно, от съответни предложения:
а)
първоначален междинен доклад - до 31 декември 2024 г.;
б)
втори междинен доклад - до 31 декември 2029 г.;
в)
последващ доклад - до 31 декември 2034 г.
Член 17
Отмяна и преходни разпоредби
Отменя се Решение № 1622/2006/ЕО. Посоченото решение обаче продължава да се прилага по отношение на градовете, които са определени или са в процес на определяне за европейски столици на културата за годините 2013 - 2019.
Член 18
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
DEĊIŻJONI Nru 445/2014/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta' April 2014
li tistabbilixxi azzjoni tal-Unjoni għall-Kapitali Ewropej tal-Kultura għas-snin 2020 sal-2033 u li tħassar id-Deċiżjoni Nru 1622/2006/KE
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel inċiż tal-Artikolu 167(5) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjonijiet tal-Kumitat tar-Reġjuni (1),
Filwaqt li jaġixxu f'konformità mal-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
It-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jimmira għal unjoni dejjem eqreb fost il-popli tal-Ewropa u jagħti lill-Unjoni Ewropea l-kompitu, fost l-oħrajn, li tikkontribwixxi għat-tisbiq tal-kulturi tal-Istati Membri, filwaqt li tirrispetta d-diversità nazzjonali u reġjonali tagħhom u fl-istess waqt tagħti prominenza lill-patrimonju kulturali komuni. F'dan ir-rigward, l-Unjoni, fejn meħtieġ, tappoġġa u tissupplimenta l-azzjoni tal-Istati Membri biex jitjiebu l-għarfien u t-tixrid tal-kultura u l-istorja tal-popli Ewropej.
(2)
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-10 ta' Mejju 2007 dwar aġenda Ewropea għall-kultura f'dinja li qed tigglobalizza, approvata mill-Kunsill fir-Riżoluzzjoni tiegħu tas-16 ta' Novembru 2007 (3) u mill-Parlament Ewropew fir-Riżoluzzjoni tiegħu tal-10 ta' April 2008 (4), tistabbilixxi l-objettivi għal attivitajiet futuri tal-Unjoni fil-qasam tal-kultura. Dawk l-attivitajiet għandhom jippromwovu d-diversità kulturali u d-djalogu interkulturali, il-kultura bħala katalizzatur għall-kreattività fil-qafas għat-tkabbir u l-impjiegi u l-kultura bħala element vitali fir-relazzjonijiet internazzjonali tal-Unjoni.
(3)
Il-Konvenzjoni tal-Unesco dwar il-Protezzjoni u l-Promozzjoni tad-Diversità tal-Espressjonijiet Kulturali, li daħlet fis-seħħ fit-18 ta' Marzu 2007 u li l-Unjoni tagħmel parti minnha, għandha l-għan li tipproteġi u tippromwovi d-diversità kulturali, trawwem l-interkulturalità u tkabbar l-għarfien dwar il-valur tad-diversità kulturali fil-livelli lokali, nazzjonali u internazzjonali.
(4)
Id-Deċiżjoni Nru 1622/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) stabbilixxiet azzjoni għall-avveniment tal-Kapitali Ewropea tal-Kultura għas-snin 2007 sal-2019.
(5)
L-evalwazzjonijiet tal-Kapitali Ewropej tal-Kultura, kif ukoll il-konsultazzjoni pubblika dwar il-ġejjieni tal-azzjoni wara l-2019, żvelaw li din progressivament saret waħda mill-inizjattivi kulturali l-aktar ambizzjużi fl-Ewropa kif ukoll waħda mill-aktar inizjattivi apprezzati miċ-ċittadini Ewropej. Azzjoni ġdida għandha, għaldaqstant, tiġi stabbilita biex tkopri s-snin 2020-2033.
(6)
Barra mill-objettivi oriġinali tal-Kapitali Ewropej tal-Kultura, li kienu li tiġi enfasizzata r-rikkezza u d-diversità tal-kulturi Ewropej u l-karatteristiċi li dawk il-kulturi jikkondividu kif ukoll li jiġi promoss għarfien reċiproku akbar bejn iċ-ċittadini Ewropej, il-bliet detenturi tat-titolu ta' Kapitali Ewropea tal-Kultura (“it-titolu”) progressivament żiedu dimensjoni ġdida wkoll billi użaw l-effett ta' lieva tat-titolu biex jistimulaw l-iżvilupp aktar ġenerali tagħhom f'konformità mal-istrateġiji u l-prijoritajiet rispettivi tagħhom.
(7)
L-objettivi tal-azzjoni stabbilita b'din id-Deċiżjoni għandhom ikunu għalkollox konformi mal-objettivi tal-Programm Ewropa Kreattiva stabbiliti bir-Regolament (UE) Nru 1295/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), li għandu l-għan li jissalvagwardja, jiżviluppa u jippromwovi d-diversità kulturali u lingwistika Ewropea, li jippromwovi l-patrimonju kulturali Ewropew u li jsaħħaħ il-kompetittività tas-setturi kulturali u kreattivi Ewropej, b'mod partikolari dak tas-settur awdjoviżiv, bil-għan li jsostni tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv. Il-kisba ta' dawk l-objettivi għandha tgħin ukoll fit-tisħiħ ta' sens ta' appartenenza f'żona kulturali komuni u biex tistimola djalogu interkulturali u fehim reċiproku.
(8)
Sabiex jinkisbu tali objettivi, hu importanti li l-bliet li jkollhom it-titolu jiżviluppaw rabtiet bejniethom, minn naħa, fis-setturi kulturali u kreattivi tagħhom, u, min-naħa l-oħra, f'setturi bħall-edukazzjoni, ir-riċerka, l-ambjent, l-iżvilupp urban jew it-turiżmu kulturali. B'mod partikolari, l-esperjenza tal-imgħoddi wriet il-potenzjal tal-Kapitali Ewropej tal-Kultura bħala katalizzatur għall-iżvilupp lokali u t-turiżmu kulturali kif enfasizzat fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-30 ta' Ġunju 2010 intitolata “L-Ewropa, l-ewwel destinazzjoni turistika fid-dinja - qafas politiku ġdid għat-turiżmu Ewropew”, li intlaqgħet mill-Kunsill fil-konklużjonijiet tiegħu tat-12 ta' Ottubru 2010 u ġiet approvata mill-Parlament Ewropew fir-Riżoluzzjoni tiegħu tas-27 ta' Settembru 2011 (7).
(9)
Hu importanti wkoll li l-bliet detenturi tat-titolu jfittxu li jippromwovu l-inklużjoni soċjali u l-opportunitajiet indaqs u jagħmlu dak kollu possibbli biex jiżguraw l-akbar involviment possibbli tal-komponenti kollha tas-soċjetà ċivili fit-tħejjija u fl-implimentazzjoni tal-programm kulturali, u għandha tingħata attenzjoni speċjali liż-żgħażagħ, u l-gruppi emarġinati u dawk żvantaġġati.
(10)
L-evalwazzjonijiet u l-konsultazzjoni pubblika wrew ukoll b'mod konvinċenti li l-Kapitali Ewropej tal-Kultura għandhom bosta benefiċċji potenzjali meta jiġu ppjanati bir-reqqa. Jibqgħu l-ewwel u qabel kollox inizjattiva kulturali, iżda jistgħu wkoll iġibu magħhom benefiċċji ekonomiċi u soċjali sinifikanti, b'mod partikolari meta jiġu inkorporati fi strateġija ta' żvilupp fit-tul xprunata mill-kultura għall-belt ikkonċernata.
11.
L-azzjoni tal-Kapitali Ewropej tal-Kultura kienet ukoll sfida kbira. L-organizzazzjoni ta' programm ta' attivitajiet kulturali tul sena sħiħa hi impenjattiva u xi bliet detenturi tat-titolu kellhom suċċess aktar minn oħrajn fl-isfruttament tal-potenzjal. Għalhekk, dik l-azzjoni għandha tissaħħaħ biex tgħin il-bliet kollha jisfruttaw it-titolu bis-sħiħ.
(12)
It-titolu għandu jibqa' jiġi riservat għal bliet, irrispettivament mid-daqs tagħhom, iżda biex jilħqu pubbliku usa' u jamplifikaw l-impatt, għandu jkun possibbli, bħal qabel, li l-bliet ikkonċernati jinvolvu ż-żona ta' madwarhom.
(13)
L-għoti tat-titolu għandu jibqa' jkun ibbażat fuq programm kulturali maħluq speċifikament, li għandu jkollu dimensjoni Ewropea qawwija. Dak il-programm kulturali għandu jkun parti minn strateġija fit-tul li jkollha impatt sostenibbli fuq l-iżvilupp ekonomiku, kulturali u soċjali lokali.
(14)
Il-proċess ta' għażla f'żewġ stadji bbażat fuq lista kronoloġika tal-Istati Membri u mwettaq minn bord ta' esperti indipendenti wera li huwa ġust u trasparenti. Dan ippermetta li l-bliet itejbu l-applikazzjonijiet tagħhom bejn il-fażi ta' qabel l-għażla u l- fażi tal-għażla abbażi ta' parir espert minn dak il-bord, u żgura distribuzzjoni ġusta tat-titolu fl-Istati Membri kollha. Barra minn hekk, biex tkun salvagwardjata l-kontinwità tal-azzjoni tal-Kapitali Ewropej tal-Kultura u biex ikun evitat it-telf ta' esperjenza u għarfien, li jistgħu jirriżultaw jekk l-esperti kollha jinbidlu fl-istess ħin, l-esperti għandhom jinbidlu gradwalment.
(15)
L-għarfien espert nazzjonali għandu jibqa' jkun żgurat billi l-Istati Membri jingħataw is-setgħa li jaħtru sa żewġ esperti fuq bord li jwettaq il-proċeduri għall-għażla u l-monitoraġġ.
(16)
Il-kriterji tal-għażla għandhom ikunu aktar espliċiti biex jipprovdu gwida aħjar lill-bliet kandidati fir-rigward tal-objettivi u tar-rekwiżiti li jridu jikkonformaw magħhom sabiex jingħataw it-titolu. Dawk il-kriterji għandhom jitkejlu aktar faċilment biex jgħinu lill-bord fl-għażla u fil-monitoraġġ tal-bliet. F'dan ir-rigward, għandu jkun hemm enfasi partikolari fuq il-pjani tal-bliet kandidati għal attivitajiet dwar il-patrimonju inklużi fi strateġija ta' politika kulturali fit-tul, li jkunu kapaċi jiġġeneraw impatt kulturali, ekonomiku u soċjali sostenibbli.
(17)
Il-bliet kandidati għandhom jesploraw il-possibbliltà, fejn xieraq, li jfittxu li jużaw l-appoġġ finanzjarju mill-programmi u l-fondi tal-Unjoni.
(18)
Il-fażi ta' preparazzjoni bejn in-nomina ta' belt u s-sena tat-titolu hija ta' importanza kruċjali għas-suċċess tal-azzjoni tal-Kapitali Ewropea tal-Kultura. Hemm qbil ġenerali fost il-partijiet interessati li l-miżuri ta' akkumpanjament introdotti bid-Deċiżjoni Nru 1622/2006/KE kienu utli ħafna għall-bliet ikkonċernati. Dawk il-miżuri għandhom jiġu żviluppati aktar, b'mod partikolari permezz ta' laqgħat u żjarat ta' monitoraġġ aktar frekwenti fil-bliet mill-esperti tal-bord, u permezz ta' skambju ta' esperjenza aktar sod bejn il-bliet detenturi tat-titolu tal-imgħoddi, tal-preżent u tal-ġejjieni, kif ukoll il-bliet kandidati. Fil-bliet magħżula jistgħu jiżviluppaw ukoll aktar rabtiet ma' bliet detenturi tat-titolu oħrajn.
(19)
Il-premju Melina Mercouri stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 1622/2006/KE kiseb valur simboliku qawwi li jmur sew lil hinn mill-ammont effettiv li jingħata mill-Kummissjoni. Madankollu, sabiex jiġi żgurat li l-bliet nominati jissodisfaw l-impenji tagħhom, il-kondizzjonijiet għall-ħlas ta' dak il-premju ta' flus għandhom ikunu aktar rigorużi u espliċiti.
(20)
Huwa importanti li l-bliet ikkonċernati jagħmluha ċara fil-materjal kollu ta' komunikazzjoni tagħhom li l-azzjoni stabbilita b'din id-Deċiżjoni hija azzjoni tal-Unjoni.
(21)
L-evalwazzjonijiet tal-Kummissjoni tal-Kapitali Ewropej tal-Kultura tal-imgħoddi, li huma bbażati fuq data miġbura f'livell lokali, ma setgħux jipprovdu data primarja dwar l-impatt tat-titolu. Għalhekk, il-bliet infushom għandhom ikunu l-atturi ewlenin fil-proċess tal-evalwazzjoni.
(22)
L-esperjenza tal-imgħoddi wriet li l-parteċipazzjoni tal-pajjiżi kandidati tista' tgħin biex tqarribhom aktar lejn l-Unjoni billi jiġu enfasizzati l-aspetti komuni tal-kulturi Ewropej. L-azzjoni stabbilita b'din id-Deċiżjoni għandha għalhekk tkun miftuħa għall-parteċipazzjoni tal-pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali wara l-2019.
(23)
Madankollu, matul il-perijodu kopert b'din id-Deċiżjoni, jiġifieri mill-2020 sal-2033, għal raġunijiet ta' ekwità mal-bliet fl-Istati Membri, il-bliet fil-pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali għandhom ikunu jistgħu jipparteċipaw biss f'kompetizzjoni waħda għat-titolu. Barra minn hekk, ukoll għal raġunijiet ta' ekwità mal-Istati Membri, kull pajjiż kandidat jew kandidat potenzjali għandu jkun jista' jospita t-titolu darba biss matul dak il-perijodu.
(24)
Id-Deċiżjoni Nru 1622/2006/KE għandha titħassar. Madankollu, id-dispożizzjonijiet tagħha għandhom ikomplu japplikaw fir-rigward tal-bliet kollha li diġà ġew nominati jew huma fil-proċess li jiġu nominati għas-snin sal-2019.
(25)
Billi l-objettivi ta' din id-Deċiżjoni, jiġifieri li tiġi ssalvagwardjata u promossa d-diversità ta' kulturi fl-Ewropa, biex jiġu enfasizzati l-karatteristiċi komuni li jikkondividu u jiġi promoss il-kontribut tal-kultura għall-iżvilupp fit-tul tal-bliet, ma jistgħux jinkisbu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba l-ħtieġa, b'mod partikolari, ta' kriterji u proċeduri komuni, ċari u trasparenti għall-għażla u l-monitoraġġ, kif ukoll ta' koordinazzjoni b'saħħitha bejn l-Istati Membri, imma jistgħu pjuttost, minħabba l-firxa u l-effetti mistennija tal-azzjoni, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, f'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità kif stabbilit f'dak l-Artikolu, din id-Deċiżjoni ma tmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ biex jintlaħqu dawk l-objettivi,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Stabbiliment tal-azzjoni
L-azzjoni tal-Unjoni intitolata “Kapitali Ewropej tal-Kultura” hija b'dan stabbilita għas-snin mill-2020 sal-2033 (“l-azzjoni”).
Artikolu 2
Objettivi
1. L-objettivi ġenerali tal-azzjoni huma:
(a)
li tissalvagwardja u tippromwovi d-diversità tal-kulturi fl-Ewropa u tenfasizza l-karatteristiċi komuni li jikkondividu kif ukoll iżżid is-sens ta' appartenenza taċ-ċittadini f'żona kulturali komuni;
(b)
li trawwem il-kontribut tal-kultura għall-iżvilupp fit-tul tal-bliet f'konformità mal-istrateġiji u l-prijoritajiet rispettivi tagħhom.
2. L-objettivi speċifiċi tal-azzjoni huma:
(a)
li ttejjeb il-medda, id-diversità u d-dimensjoni Ewropea tal-offerta kulturali fil-bliet, inkluż permezz ta' kooperazzjoni transnazzjonali;
(b)
li twessa' l-aċċess għall-kultura u l-parteċipazzjoni fiha;
(c)
li ssaħħaħ il-kapaċità tas-settur kulturali u r-rabtiet tiegħu ma' setturi oħrajn;
(d)
li tgħolli l-profil internazzjonali tal-bliet permezz tal-kultura.
Artikolu 3
Aċċess għall-azzjoni
1. Il-kompetizzjoni għat-titolu għandha tkun miftuħa għall-bliet, li jistgħu jinvolvu ż-żoni ta' madwarhom.
2. L-għadd ta' bliet detenturi tat-titolu f'sena partikolari (“is-sena tat-titolu”) ma għandux ikun aktar minn tlieta.
It-titolu għandu jingħata kull sena għal mhux iktar minn belt waħda f'kull wieħed miż-żewġ Stati Membri li jidhru fil-kalendarju li jinsab fl-Anness (“il-kalendarju”) u, fis-snin rilevanti, għal belt waħda minn pajjiż kandidat jew kandidat potenzjali jew għal belt waħda minn pajjiż li jaderixxi mal-Unjoni fiċ-ċirkostanzi li jinsabu fil-paragrafu 5.
3. Il-bliet fl-Istati Membri għandhom ikunu intitolati li jżommu t-titolu għal sena waħda f'konformità mal-ordni tal-Istati Membri kif tidher fil-kalendarju.
4. Il-bliet fil-pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali li jipparteċipaw fil-Programm Ewropa Kreattiva jew fil-programmi sussegwenti tal-Unjoni li jappoġġaw il-kultura fid-data tal-pubblikazzjoni tas-sejħa għall-applikazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 10(2) jistgħu japplikaw għat-titolu għal sena waħda fil-qafas ta' kompetizzjoni miftuħa organizzata kull tielet sena f'konformità mal-kalendarju.
Il-bliet fil-pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali għandhom ikunu jistgħu jipparteċipaw biss f'kompetizzjoni waħda matul il-perijodu mill-2020 sal-2033.
Kull pajjiż kandidat jew kandidat potenzjali għandu jkun jista' jospita t-titolu darba biss matul il-perijodu mill-2020 sal-2033.
5. Fejn pajjiż jaderixxi mal-Unjoni wara l-4 ta' Mejju 2014 iżda qabel l-1 ta' Jannar 2027, huwa għandu jkunu intitolat jospita it-titolu seba' snin wara l-adeżjoni tiegħu, skont ir-regoli u l-proċeduri applikabbli għall-Istati Membri. Il-kalendarju għandu jiġi aġġornat skont dan. Fejn pajjiż jaderixxi mal-Unjoni fl-1 ta' Jannar 2027 jew wara din id-data, huwa ma għandux ikun intitolat li jipparteċipa fl-azzjoni bħala Stat Membru.
Madankollu, fi snin fejn diġà hemm tliet bliet detenturi tat-titolu skont il-kalendarju, bliet fil-pajjiżi msemmijin fl-ewwel subparagrafu għandhom ikunu intitolati biss jospitaw it-titolu fis-sena disponibbli li jmiss fil-kalendarju, fl-ordni tal-adeżjoni ta' dawk il-pajjiżi.
Jekk belt minn pajjiż imsemmi fl-ewwel subparagrafu tkun ipparteċipat qabel f'kompetizzjoni għal pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali, hi ma tistax tipparteċipa fl-ebda kompetizzjoni sussegwenti għall-Istati Membri. Meta, matul il-perijodu mill-2020 sal-2033, belt minn tali pajjiż tkun ġiet nominata biex iżżomm it-titolu f'konformità mal-paragrafu 4, dak il-pajjiż ma għandux ikun intitolat, wara l-adeżjoni tiegħu, jorganizza kompetizzjoni bħala Stat Membru matul dak il-perijodu.
Jekk aktar minn pajjiż wieħed jaderixxi mal-Unjoni fl-istess data u jekk ma jkunx hemm qbil dwar l-ordni ta' parteċipazzjoni fl-azzjoni bejn dawk il-pajjiżi, il-Kunsill għandu jorganizza tlugħ bix-xorti.
Artikolu 4
Applikazzjoni
1. Għandha titħejja formola ta' applikazzjoni komuni bbażata fuq il-kriterji stipulati fl-Artikolu 5 mill-Kummissjoni li għandha tintuża mill-bliet kandidati kollha.
Fejn belt kandidata tinvolvi ż-żona ta' madwarha, l-applikazzjoni għandha ssir taħt l-isem ta' dik il-belt.
2. Kull applikazzjoni għandha tkun ibbażata fuq programm kulturali b'dimensjoni Ewropea qawwija.
Il-programm kulturali għandu jkopri s-sena tat-titolu u għandu jinħoloq b'mod speċifiku għat-titolu, f'konformità mal-kriterji stipulati fl-Artikolu 5.
Artikolu 5
Kriterji
Il-kriterji għall-evalwazzjoni tal-applikazzjonijiet (“il-kriterji”) għandhom jinqasmu fil-kategoriji “kontribut għall-istrateġija fit-tul”, “dimensjoni Ewropea”, “kontenut kulturali u artistiku”, “kapaċità ta' rendiment”, “komunikazzjoni” u “ġestjoni” kif ġej:
(1)
fir-rigward tal-kategorija “kontribut għall-istrateġija fit-tul”, għandu jittieħed kont tal-fatturi li ġejjin:
(a)
li strateġija kulturali għall-belt kandidata fil-mument tal-applikazzjoni, li tkopri l-azzjoni u tinkludi pjani għas-sostenn tal-attivitajiet kulturali lil hinn mis-sena tat-titolu tkun fis-seħħ fil-mument tal-applikazzjoni;
(b)
il-pjani għat-tisħiħ tal-kapaċità tas-setturi kulturali u kreattivi, inkluż l-iżvilupp ta' kollegamenti fit-tul bejn is-setturi kulturali, ekonomiċi u soċjali fil-belt kandidata;
(c)
l-impatt kulturali, soċjali u ekonomiku fit-tul previst, inkluż l-iżvilupp urban, li t-titolu jkollu fuq il-belt kandidata;
(d)
il-pjani għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-impatt tat-titolu fuq il-belt kandidata u għat-tixrid tar-riżultati tal-evalwazzjoni;
(2)
fir-rigward tal-kategorija “dimensjoni Ewropea”, il-fatturi li ġejjin għandhom jiġu vvalutati:
(a)
l-ambitu u l-kwalità tal-attivitajiet li jippromwovu d-diversità kulturali tal-Ewropa, djalogu interkulturali u fehim reċiproku akbar bejn iċ-ċittadini Ewropej;
(b)
l-ambitu u l-kwalità tal-attivitajiet li jenfasizzaw l-aspetti komuni tal-kulturi, il-patrimonju u l-istorja Ewropej kif ukoll l-integrazzjoni Ewropea u temi attwali Ewropej;
(c)
l-ambitu u l-kwalità tal-attivitajiet li fihom jipparteċipaw artisti Ewropej, il-kooperazzjoni mal-operaturi jew il-bliet f'pajjiżi differenti, inkluż, fejn xieraq, bliet detenturi tat-titolu u s-sħubiji transnazzjonali;
(d)
l-istrateġija biex jiġi attirat l-interess ta' pubbliku Ewropew u internazzjonali wiesa';
(3)
fir-rigward tal-kategorija “kontenut kulturali u artistiku”, il-fatturi li ġejjin għandhom jiġu vvalutati:
(a)
viżjoni artistika u strateġija ċari u koerenti għall-programm kulturali;
(b)
l-involviment ta' artisti u organizzazzjonijiet kulturali lokali fil-ħolqien u l-implimentazzjoni tal-programm kulturali;
(c)
il-firxa u d-diversità tal-attivitajiet proposti u l-kwalità artistika ġenerali tagħhom;
(d)
il-kapaċità li tgħaqqad il-forom tal-arti tradizzjonali u l-wirt kulturali lokali ma' espressjonijiet kulturali ġodda, innovattivi u sperimentali;
(4)
fir-rigward tal-kategorija “kapaċità ta' rendiment”, il-bliet kandidati għandhom juru li:
(a)
l-applikazzjoni għandha l-appoġġ politiku wiesa' u b'saħħtu u impenn finanzjarju sostenibbli mill-awtoritajiet lokali, reġjonali u nazzjonali;
(b)
il-belt kandidata għandha jew ser ikollha infrastruttura vijabbli u adegwata biex iżżomm it-titolu;
(5)
fir-rigward tal-kategorija “komunikazzjoni”, il-fatturi li ġejjin għandhom jiġu vvalutati:
(a)
l-involviment tal-popolazzjoni lokali u s-soċjetà ċivili fit-tħejjija tal-applikazzjoni u l-implimentazzjoni tal-azzjoni;
(b)
il-ħolqien ta' opportunitajiet ġodda u sostenibbli għal firxa wiesgħa ta' ċittadini biex jattendu jew jipparteċipaw f'attivitajiet kulturali, b'mod partikolari ż-żgħażagħ, il-voluntiera u l-entitajiet emarġinati u żvantaġġati, inklużi l-minoranzi, b'attenzjoni speċjali għal persuni b'diżabbiltà u għall-anzjani fir-rigward tal-aċċessibbiltà ta' dawk l-attivitajiet;
(c)
l-istrateġija ġenerali għall-iżvilupp tal-udjenza, u b'mod partikolari r-rabta mal-edukazzjoni u l-parteċipazzjoni tal-iskejjel;
(6)
fir-rigward tal-kategorija “ġestjoni”, il-fatturi li ġejjin għandhom jiġu vvalutati:
(a)
il-fattibbiltà tal-istrateġija għall-ġbir tal-fondi u tal-baġit propost, li tinkludi, fejn xieraq, il-pjani biex jinstab appoġġ finanzjarju mill-programmi u mill-fondi tal-Unjoni, u tkopri l-fażi tat-tħejjija, is-sena tat-titolu, l-evalwazzjoni u dispożizzjonijiet għal attivitajiet ta' segwitu, u l-ippjanar ta' kontinġenza;
(b)
l-istruttura tal-governanza u ta' rendiment prevista għall-implimentazzjoni tal-azzjoni li tipprovdi, fost l-oħrajn, għal kooperazzjoni adegwata bejn l-awtoritajiet lokali u l-istruttura ta' rendiment, inkluż it-tim artistiku;
(c)
il-proċeduri għall-ħatra tad-diretturi ġenerali u artistiċi u l-oqsma ta' azzjoni tagħhom;
(d)
li l-istrateġija ta' kummerċjalizzazzjoni u ta' komunikazzjoni hija komprensiva u tenfasizza li l-azzjoni hija azzjoni tal-Unjoni;
(e)
li l-istruttura ta' rendiment għandha l-persunal b'ħiliet u esperjenza xierqa għall-ippjanar, il-ġestjoni u t-twettiq tal-programm kulturali għas-sena tat-titolu.
Artikolu 6
Bord ta' esperti
1. Bord ta' esperti indipendenti (“il-bord”) għandu jiġi stabbilit biex iwettaq il-proċeduri tal-għażla u l-monitoraġġ.
2. Il-bord għandu jikkonsisti minn 10 esperti maħtura mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Unjoni (“l-esperti Ewropej”) f'konformità mal-paragrafu 3.
3. Wara li torganizza sejħa għall-wiri ta' interess, il-Kummissjoni għandha tipproponi grupp ta' esperti Ewropej potenzjali.
Il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jagħżlu tliet esperti kull wieħed minn dak il-grupp u jaħtruhom f'konformità mal-proċeduri rispettivi tagħhom.
Il-Kumitat tar-Reġjuni għandu jagħżel espert mill-grupp u jaħtar lil dak l-espert f'konformità mal-proċeduri tiegħu.
Fl-għażla tal-esperti Ewropej, kull waħda minn dawk l-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Unjoni għandhom ifittxu li jiżguraw il-komplementarjetà tal-kompetenzi, distribuzzjoni ġeografika bbilanċjata u bilanċ bejn is-sessi fil-kompożizzjoni ġenerali tal-bord.
4. Barra mill-esperti Ewropej, għall-għażla u l-monitoraġġ ta' belt minn Stat Membru, l-Istat Membru kkonċernat għandu jkun intitolat jaħtar sa żewġ esperti fuq il-bord f'konformità mal-proċeduri tiegħu stess u f'konsultazzjoni mal-Kummissjoni.
5. L-esperti kollha għandhom:
(a)
ikunu ċittadini tal-Unjoni;
(b)
ikunu indipendenti;
(c)
ikollhom esperjenza u għarfien espert sostanzjali:
(i)
fis-settur kulturali;
(ii)
fl-iżvilupp kulturali tal-bliet; jew
(iii)
fl-organizzazzjoni ta' avveniment tal-Kapitali Ewropea tal-Kultura jew f'avveniment kulturali internazzjonali ta' ambitu u skala simili;
(d)
ikunu f'pożizzjoni li jiddedikaw numru xieraq ta' ġranet tax-xogħol fis-sena lill-bord.
6. Il-bord għandu jinnomina l-president tiegħu.
7. L-esperti Ewropej għandhom jinħatru għal perijodu ta' tliet snin.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, fir-rigward tal-ewwel darba li jitwaqqaf il-bord, il-Parlament Ewropew għandu jaħtar l-esperti tiegħu għal tliet snin, il-Kummissjoni għal sentejn u l-Kunsill u l-Kumitat tar-Reġjuni għal sena.
8. L-esperti kollha għandhom jiddikjaraw kwalunkwe konflitt ta' interess attwali jew potenzjali fir-rigward ta' belt kandidata speċifika. Fil-każ ta' dikjarazzjoni bħal din, jew jekk jirriżulta tali kunflitt ta' interess, l-espert ikkonċernat għandu jirriżenja u l-istituzzjoni jew il-korp rilevanti tal-Unjoni jew Stat Membru għandu jissostitwixxi lil dak l-espert għall-bqija tal-mandat, f'konformità mal-proċedura rilevanti.
Artikolu 7
Preżentazzjoni ta' applikazzjonijiet fl-Istati Membri
1. Kull Stat Membru għandu jkun responsabbli għall-organizzazzjoni tal-kompetizzjoni bejn il-bliet tiegħu f'konformità mal-kalendarju.
2. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jippubblikaw sejħa għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet mill-anqas sitt snin qabel is-sena tat-titolu.
B'deroga mill-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri li huma intitolati jinnominaw belt biex iżżomm it-titolu fl-2020 għandhom jippubblikaw sejħa bħal din malajr kemm jista' jkun wara l-4 ta' Mejju 2014.
Kull sejħa għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet għandu jkun fiha l-formola ta' applikazzjoni msemmija fl-Artikolu 4(1).
L-iskadenza għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet mill-bliet kandidati għal kull sejħa għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet għandha tkun skedata mhux qabel 10 xhur minn meta tiġi ppubblikata.
3. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jinnotifikaw l-applikazzjonijiet lill-Kummissjoni.
Artikolu 8
Preselezzjoni fl-Istati Membri
1. Kull Stat Membru kkonċernat għandu jlaqqa' l-bord għal laqgħa ta' preselezzjoni mal-bliet kandidati mhux aktar tard minn ħames snin qabel is-sena tat-titolu.
B'deroga mill-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri intitolati li jinnominaw il-bliet biex iżommu t-titolu għas-sena 2020 jistgħu jestendu dik l-iskadenza għal mhux aktar minn sena.
2. Il-bord, wara li jivvaluta l-applikazzjonijiet f'konformità mal-kriterji, għandu jaqbel dwar lista mqassra ta' bliet kandidati u għandu joħroġ rapport tal-preselezzjoni dwar l-applikazzjonijiet kollha, filwaqt li jagħti, fost l-oħrajn, rakkomandazzjonijiet lill-bliet kandidati tal-lista mqassra.
3. Il-bord għandu jippreżenta rapport ta' preselezzjoni lill-Istati Membri kkonċernati u lill-Kummissjoni.
4. Kull wieħed mill-Istati Membri kkonċernati għandu japprova formalment il-lista mqassra bbażata fuq ir-rapporti tal-bord.
Artikolu 9
Għażla fl-Istati Membri
1. Il-bliet kandidati fil-lista mqassra għandhom ilestu u jirrevedu l-applikazzjonijiet tagħhom bil-ħsieb li jikkonformaw mal-kriterji kif ukoll jieħdu kont tar-rakkomandazzjonijiet fir-rapport tal-preselezzjoni, u għandhom jippreżentawhom lill-Istat Membru kkonċernat, li mbagħad għandu jittrasmettihom lill-Kummissjoni.
2. Kull Stat Membru kkonċernat għandu jlaqqa' l-bord għal laqgħa tal-għażla mal-bliet kandidati fil-lista mqassra mhux aktar tard minn disa' xhur wara l-laqgħa ta' preselezzjoni.
Fejn meħtieġ, l-Istat Membru kkonċernat, f'konsultazzjoni mal-Kummissjoni, jista' jestendi dik l-iskadenza ta' disa' xhur għal perijodu raġonevoli.
3. Il-bord għandu jivvaluta l-applikazzjonijiet lesti u riveduti.
4. Il-bord għandu joħroġ rapport tal-għażla dwar l-applikazzjonijiet tal-bliet kandidati fil-lista mqassra b'rakkomandazzjoni għan-nomina ta' massimu ta' belt waħda fl-Istat Membru kkonċernat.
Ir-rapport tal-għażla għandu jkollu wkoll rakkomandazzjonijiet lill-belt ikkonċernata dwar il-progress li jrid isir sas-sena tat-titolu.
Il-bord għandu jippreżenta rapport ta' preselezzjoni lill-Istat Membru kkonċernat u lill-Kummissjoni.
5. Minkejja l-paragrafu 4, jekk ebda belt kandidata ma tissodisfa l-kriterji kollha, il-bord jista' jirrakkomanda li t-titolu ma jingħatax għas-sena inkwistjoni.
Artikolu 10
Preselezzjoni u għażla fil-pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali
1. Il-Kummissjoni għandha tkun responsabbli għall-organizzazzjoni tal-kompetizzjoni bejn il-bliet fil-pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali.
2. Il-Kummissjoni għandha tippubblika f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea sejħa għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet mill-anqas sitt snin qabel is-sena tat-titolu.
Kull sejħa għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet għandu jkun fiha l-formola ta' applikazzjoni msemmija fl-Artikolu 4(1).
L-iskadenza għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet taħt kull sejħa għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet għandha tkun skedata mhux qabel 10 xhur mill-pubblikazzjoni.
3. Il-preselezzjoni tal-bliet għandha titwettaq mill-bord mill-anqas ħames snin qabel is-sena tat-titolu, abbażi tal-applikazzjonijiet rispettivi tagħhom. Ma għandhiex tiġi organizzata laqgħa mal-bliet kandidati.
Il-bord, wara li jivvaluta l-applikazzjonijiet f'konformità mal-kriterji, għandu jaqbel dwar lista mqassra ta' bliet kandidati u għandu joħroġ rapport tal-preselezzjoni dwar l-applikazzjonijiet kollha, filwaqt li jagħti, fost l-oħrajn, rakkomandazzjonijiet lill-bliet kandidati tal-lista mqassra.
Il-bord għandu jippreżenta r-rapport ta' preselezzjoni lill-Kummissjoni.
4. Il-bliet kandidati fil-lista mqassra għandhom ilestu u jirrevedu l-applikazzjonijiet tagħhom bil-ħsieb li jikkonformaw mal-kriterji kif ukoll jieħdu kont tar-rakkomandazzjonijiet fir-rapport tal-preselezzjoni, u jippreżentawhom lill-Kummissjoni.
Il-Kummissjoni għandha tlaqqa' l-bord għal laqgħa tal-għażla mal-bliet kandidati fil-lista mqassra mhux aktar tard minn disa' xhur wara l-laqgħa ta' preselezzjoni.
Fejn meħtieġ, il-Kummissjoni tista' testendi dik l-iskadenza ta' disa' xhur għal perijodu raġonevoli.
5. Il-bord għandu jivvaluta l-applikazzjonijiet lesti u riveduti.
6. Il-bord għandu joħroġ rapport tal-għażla dwar l-applikazzjonijiet tal-bliet kandidati fil-lista mqassra flimkien ma' rakkomandazzjoni għan-nomina ta' massimu ta' belt waħda f'pajjiż kandidat jew kandidat potenzjali wieħed.
Ir-rapport tal-għażla għandu jkollu wkoll rakkomandazzjonijiet lill-belt ikkonċernata dwar il-progress li jrid isir sas-sena tat-titolu.
Il-bord għandu jippreżenta r-rapport tal-għażla lill-Kummissjoni.
7. Minkejja l-paragrafu 6, jekk ebda belt kandidata ma tissodisfa l-kriterji kollha, il-bord jista' jirrakkomanda li t-titolu ma jingħatax għas-sena inkwistjoni.
Artikolu 11
Nomina
1. Kull Stat Membru kkonċernat għandu jinnomina belt waħda biex iżżomm it-titolu, abbażi tar-rakkomandazzjonijiet fir-rapport tal-għażla tal-bord, u għandu jinnotifika, sa mhux aktar tard minn erba' snin qabel is-sena tat-titolu, lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Kumitat tar-Reġjuni b'dik in-nomina.
B'deroga mill-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri intitolati li jinnominaw il-bliet biex iżommu t-titolu għas-sena 2020 jistgħu jestendu dik l-iskadenza għal massimu ta' sena.
2. Fil-każ ta' pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali, il-Kummissjoni għandha tinnomina belt waħda biex iżżomm it-titolu fis-snin rilevanti, abbażi tar-rakkomandazzjonijiet li jkun fih ir-rapport tal-għażla tal-bord, u għandha tinnotifika, mhux aktar tard minn erba' snin qabel is-sena tat-titolu, lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat tar-Reġjuni b'dik in-nomina.
3. In-nomini msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom ikunu akkumpanjati minn ġustifikazzjoni abbażi tar-rapporti tal-bord.
4. Fejn belt tinvolvi ż-żona ta' madwarha, in-nomina għandha tapplika għall-belt.
5. Fi żmien xahrejn tan-notifika tan-nomini, il-Kummissjoni għandha tippubblika l-lista tal-bliet nominati bħala Kapitali Ewropej tal-Kultura f'serje C ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 12
Kooperazzjoni bejn bliet nominati
Il-bliet nominati għall-istess sena għandhom ifittxu li jiżviluppaw rabtiet bejn il-programmi kulturali tagħhom u tali kooperazzjoni tista' tiġi kkunsidrata fil-qafas tal-proċedura ta' monitoraġġ stipulata fl-Artikolu 13.
Artikolu 13
Monitoraġġ
1. Il-bord għandu jwettaq monitoraġġ tat-tħejjija tal-bliet nominati għas-sena tat-titolu u jipprovdilhom appoġġ u gwida minn meta jiġu nominati sal-bidu tas-sena tat-titolu.
2. Għal dak il-fini, il-Kummissjoni għandha torganizza tliet laqgħat ta' monitoraġġ li għandhom jattendu għalihom il-bord u l-bliet nominati, kif ġej:
(a)
tliet snin qabel is-sena tat-titolu;
(b)
18-il xahar qabel is-sena tat-titolu;
(c)
xahrejn qabel is-sena tat-titolu.
L-Istat Membru jew il-pajjiż kandidat jew kandidat potenzjali kkonċernat jista' jinnomina osservatur biex jattendi dawk il-laqgħat.
Il-bliet nominati għandhom jippreżentaw rapporti dwar il-progress lill-Kummissjoni sitt ġimgħat qabel kull laqgħa ta' monitoraġġ.
Matul il-laqgħat ta' monitoraġġ, il-bord għandu jagħmel rendikont tat-tħejjijiet u jagħti parir bil-ħsieb li jgħin lill-bliet nominati jiżviluppaw programm kulturali ta' kwalità għolja u strateġija effettiva. Il-bord għandu jagħti attenzjoni speċjali lir-rakkomandazzjonijiet stabbiliti fir-rapport dwar l-għażla u fi kwalunkwe wieħed mir-rapporti ta' monitoraġġ preċedenti msemmija fil-paragrafu 3.
3. Wara kull laqgħa ta' monitoraġġ, il-bord għandu joħroġ rapport ta' monitoraġġ dwar l-istat tat-tħejjijiet u dwar kwalunkwe pass li għandu jittieħed.
Il-bord għandu jibgħat ir-rapporti ta' monitoraġġ lill-Kummissjoni, kif ukoll lill-bliet nominati u lill-Istat Membru jew pajjiż kandidat jew kandidat potenzjali kkonċernat.
4. Barra mil-laqgħat ta' monitoraġġ, il-Kummissjoni tista' torganizza żjarat mill-membri tal-bord fil-bliet nominati kull meta jkun meħtieġ.
Artikolu 14
Premju
1. Il-Kummissjoni tista' tagħti premju fi flus f'ġieħ Melina Mercouri (“il-premju”) lil belt nominata soġġett għall-finanzjament disponibbli fil-qafas finanzjarju pluriennali rilevanti.
L-aspetti legali u finanzjarji tal-premju għandhom jiġu ttrattati fil-qafas tal-programmi rispettivi tal-Unjoni ta' appoġġ għall-kultura.
2. Il-premju ta' flus għandu jitħallas sal-aħħar ta' Marzu tas-sena tat-titolu, sakemm il-belt nominata kkonċernata tibqa' tonora l-impenji li tkun għamlet fl-istadju tal-applikazzjoni, tikkonforma mal-kriterji u tieħu kont tar-rakkomandazzjonijiet fir-rapporti tal-għażla u ta' monitoraġġ.
L-impenji magħmula fl-istadju tal-applikazzjoni għandhom jitqiesu li jkunu ġew onorati mill-belt nominata meta ma tkun saret ebda bidla sostanzjali għall-programm u l-istrateġija bejn l-istadju tal-applikazzjoni u s-sena tat-titolu, b'mod partikolari fejn:
(a)
il-baġit inżamm f'livell li jippermetti t-twettiq ta' programm kulturali ta' kwalità għolja konformi mal-applikazzjoni u l-kriterji;
(b)
l-indipendenza tat-tim artistiku ġiet rispettata b'mod xieraq;
(c)
id-dimensjoni Ewropea baqgħet qawwija biżżejjed fil-verżjoni finali tal-programm kulturali;
(d)
l-istrateġija ta' kummerċjalizzazzjoni u komunikazzjoni u l-materjal ta' komunikazzjoni użat mill-belt nominata jirriflettu biċ-ċar il-fatt li l-azzjoni hija azzjoni tal-Unjoni;
(e)
il-pjani għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-impatt tat-titolu fuq il-belt nominata jkunu fis-seħħ.
Artikolu 15
Arranġamenti prattiċi
Il-Kummissjoni għandha b'mod partikolari:
(a)
tiżgura l-koerenza ġenerali tal-azzjoni;
(b)
tiżgura l-koordinazzjoni bejn l-Istati Membri u l-bord;
(c)
fid-dawl tal-objettivi msemmijin fl-Artikolu 2 u tal-kriterji, tistabbilixxi linji gwida biex jassistu fl-għażla u l-proċeduri ta' monitoraġġ f'kooperazzjoni mill-qrib mal-bord;
(d)
tipprovdi appoġġ tekniku lill-bord;
(e)
tippubblika, fuq is-sit tal-Internet tagħha, ir-rapporti kollha tal-bord;
(f)
tirrendi ppubblika l-informazzjoni rilevanti kollha u tikkontribwixxi għall-viżibbiltà tal-azzjoni fil-livelli Ewropej u internazzjonali;
(g)
trawwem l-iskambju tal-esperjenza u l-prattiki tajba bejn bliet detenturi tat-titolu tal-imgħoddi, tal-preżent u tal-ġejjieni, kif ukoll il-bliet kandidati, u tippromwovi disseminazzjoni aktar mifruxa tar-rapporti ta' evalwazzjoni tal-bliet u l-lezzjonijiet meħuda.
Artikolu 16
Evalwazzjoni
1. Kull belt ikkonċernata għandha tkun responsabbli għall-evalwazzjoni tar-riżultati fis-sena tagħha bħala Kapitali Ewropea tal-Kultura.
Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi linji gwida u indikaturi komuni għall-bliet ikkonċernati abbażi tal-objettivi msemmija fl-Artikolu 2 u tal-kriterji sabiex tiżgura approċċ koerenti fil-proċedura ta' evalwazzjoni.
Il-bliet ikkonċernati għandhom iħejju r-rapporti ta' evalwazzjoni tagħhom u jippreżentawhom lill-Kummissjoni sal-31 ta' Diċembru tas-sena wara s-sena tat-titolu.
Il-Kummissjoni għandha tippubblika r-rapporti ta' evalwazzjoni fuq is-sit elettroniku tagħha.
2. Minbarra l-evalwazzjonijiet tal-bliet, il-Kummissjoni għandha tiżgura li evalwazzjonijiet esterni u indipendenti tar-riżultati tal-azzjoni jsiru fuq bażi regolari.
L-evalwazzjonijiet esterni u indipendenti għandhom jiffokaw biex iqiegħdu l-Kapitali Ewropej tal-Kultura kollha tal-imgħoddi f'kuntest Ewropew, b'mod li jistgħu jsiru paraguni u jittieħdu tagħlimiet għall-Kapitali Ewropej tal-Kultura tal-ġejjieni, kif ukoll għall-bliet Ewropej kollha. Dawk l-evalwazzjonijiet għandhom jinkludu evalwazzjoni tal-azzjoni bħala entità sħiħa, inklużi l-effiċjenza tal-proċessi involuti fit-tmexxija tal-azzjoni, l-impatt tagħha u l-modi kif tista' tittejjeb.
Il-Kummissjoni għandha tippreżenta r-rapporti li ġejjin lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat tar-Reġjuni abbażi ta' dawk l-evalwazzjonijiet, akkumpanjati, fejn xieraq, minn proposti rilevanti:
(a)
rapport interim inizjali sal-31 ta' Diċembru 2024;
(b)
it-tieni rapport interim sal-31 ta' Diċembru 2029;
(c)
rapport ex post sal-31 ta' Diċembru 2034.
Artikolu 17
Tħassir u dispożizzjonijiet transizzjonali
Id-Deċiżjoni Nru 1622/2006/KE hija b'dan imħassra. Hija għandha madankollu tkompli tapplika fil-każ ta' bliet li ġew nominati jew huma fil-proċess li jiġu nominati bħala Kapitali Ewropej tal-Kultura għas-snin mill-2013 sal-2019.
Artikolu 18
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta' April 2014.