РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2013 година
за създаване на рамка за граждански диалог по въпроси, обхванати от общата селскостопанска политика, и за отмяна на Решение 2004/391/ЕО
(2013/767/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като има предвид, че:
(1)
В член 38 от Договора за функционирането на Европейския съюз се посочва, че Съюзът определя и прилага обща политика в областта на селското стопанство.
(2)
В съответствие с член 11, параграф 2 от Договора за Европейския съюз институциите поддържат открит, прозрачен и редовен диалог с представителни организации и гражданското общество. Рамка за диалог по въпроси на общата селскостопанска политика съществува от 1962 г. Решение 2004/391/ЕО на Комисията (1) предвижда рамката за настоящия диалог.
(3)
С оглед повишаване на прозрачността и гарантиране на по-добър баланс на представляваните интереси е необходимо да се преразгледа диалогът в съвещателните групи по селскостопанските въпроси и да се предвиди рамка за граждански диалог в областта на селското стопанство и развитието на селските райони, включително на техните международни аспекти, както и да се определят задачите и структурата на тези групи.
(4)
Групите за граждански диалог следва да подпомагат Комисията и да помагат за провеждането на редовен диалог по всички въпроси, свързани с общата селскостопанска политика и нейното прилагане, включително развитието на селските райони, и по-специално във връзка с мерките, които Комисията трябва да предприеме в този контекст, включително международните аспекти на селското стопанство. Те следва да обменят опит и добри практики, да предоставят съвети по политиките, да издават становища по конкретни въпроси по искане на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“ или по собствена инициатива и да следят развитието на политиката.
(5)
Групите за граждански диалог следва да бъдат съставени от представители на неправителствени организации, които работят поне на европейско ниво, включително представителни сдружения, социално-икономически групи на интереси, организации на гражданското общество и профсъюзи, регистрирани в съвместния европейски регистър за прозрачност.
(6)
С цел да се улесни формулирането на задачите, възложени на групите, е необходимо да се предвидят правила за функционирането на тези групи.
(7)
Личните данни следва да се обработват в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (2).
(8)
Решение 2004/391/ЕО следва да бъде отменено,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
Настоящото решение съставлява рамката за групите за граждански диалог (наричани по-долу „групите“), занимаващи се с въпроси на общата селскостопанска политика и учредени от генералния директор на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ (генералния директор) съгласно рамката за експертните групи на Комисията (3).
Член 2
Задачи
Задачите на групите са:
а)
да провеждат редовен диалог по всички въпроси, свързани с общата селскостопанска политика и нейното прилагане, включително развитието на селските райони, и по-специално във връзка с мерките, които Комисията трябва да предприеме в този контекст, включително международните аспекти на селското стопанство;
б)
да осъществяват обмяна на опит и добри практики в областите, посочени в буква а);
в)
да подпомагат Комисията и да предоставят съвети относно политиката в областите, посочени в буква а);
г)
да издават становища по конкретни въпроси по искане на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“ (генералната дирекция), в рамките на определените в искането срокове, или по собствена инициатива;
д)
да следят развитието на политиката в областите, посочени в буква а).
Член 3
Консултации
1. Генералната дирекция може да се консултира с групите по всички въпроси, посочени в член 2, буква а).
2. Председателят на дадена група в тясно сътрудничество със своите заместници може да посъветва Комисията да се консултира с групата по конкретен въпрос.
Член 4
Назначаване на членовете
1. Генералният директор взема решение относно състава на групите въз основа на покана за представяне на кандидатури.
2. Групите за граждански диалог следва да бъдат съставени от представители на неправителствени организации, които работят поне на европейско ниво, включително представителни сдружения, социално-икономически групи на интереси, организации на гражданското общество и профсъюзи, регистрирани в регистъра за прозрачност. Групите са отворени за членство за организации, представляващи всякакви подходящи интереси.
3. Отчитайки интереса на гражданското общество към общата селскостопанска политика, генералният директор взема решение относно броя на групите и техния размер. Списъкът с групите се публикуват в регистъра на Комисията на експертните групи и другите подобни организации (регистърът) и на специален уебсайт. Генералният директор гарантира балансирано представяне на всички изразени интереси, посочени в параграф 2. По-конкретно той/тя трябва да осигури баланс между икономическите и неикономическите интереси.
4. Членуващите организации се назначават от генералния директор измежду организациите, които са отговорили на поканата за представяне на кандидатури. Генералният директор може също така да избира членуваща организация, когато остават или се освободят места в групите.
5. Членуващите организации се назначават за период от седем години. Организация членка може да бъде заменена в рамките на дадена група преди края на седемгодишния мандат, когато тя:
а)
вече не е в състояние ефективно да участва в обсъжданията на групата;
б)
се откаже от членство в групата;
в)
не изпраща редовно експерти на заседанията на групата;
г)
вече не отговаря на условията, посочени в параграф 2; или
д)
не спазва задължението за неразкриване на информация, попадаща в обхвата на професионалната тайна, посочено в член 339 от Договора.
6. Членуващите организации определят експертите, които ще присъстват на заседанията на групите в съответствие с точките от дневния ред, и информират генералната дирекция за самоличността на експертите, които са определили, поне три работни дни преди заседанието.
7. Генералната дирекция кани посочените от членуващите организации експерти на заседанията на групите. Когато дадена членуваща организация не е информирала генералната дирекция за самоличността на експертите в рамките на срока, посочен в параграф 6, генералната дирекция може да откаже да покани тези експерти на съответното заседание.
8. Имената на членуващите организации се публикуват в регистъра на Комисията на експертните групи и другите подобни организации и на специален уебсайт.
9. Личните данни се събират, обработват и публикуват в съответствие с Регламент (ЕО) № 45/2001.
Член 5
Функциониране
1. На първото си заседание всяка група избира председател и двама заместник-председатели измежду своите членове чрез мнозинство от две трети от присъстващите експерти на първо гласуване и с обикновено мнозинство от присъстващите експерти на последващи гласувания. Заместник-председателите се избират измежду представителите на организации, различни от тази, към която принадлежи председателят. Двамата заместник-председатели трябва да бъдат от две различни организации. Изборите се провеждат под ръководството на представител на Комисията чрез тайно гласуване, освен ако всички присъстващи експерти изрично не решат друго.
2. Председателят и двамата заместник-председатели се избират за мандат от една година, който може да бъде подновяван. Председателят не може да бъде избиран за повече от два мандата. При избора на нови председатели групата трябва да гарантира, че те не принадлежат към същата организация като своя предшественик.
3. Председателят на групата, съвместно с генералната дирекция и в тясно сътрудничество със заместник-председателите и организациите, представлявани в групата, определя точките, които да бъдат включени в дневния ред на заседанията на групата, най-малко 25 работни дни преди всяко заседание. По правило генералната дирекция изпраща дневния ред на организациите 20 работни дни преди заседанието, за предпочитане по електронен път.
4. Освен по време на изборите, предвидени в параграф 1, в края на обсъжданията на групата не се провежда гласуване. Ако дадена група постигне консенсус относно становището, поискано от генералната дирекция, или приеме резолюция по собствена инициатива, тя изготвя съвместни заключения и ги прилага към протокола от заседанието. Комисията представя резултата от разискванията на групата на други европейски институции в случаите, когато групата препоръча това.
5. Председателят отговаря за съставянето на доклад, съдържащ точен протокол от всяко заседание, и за предаването на проекта на този доклад на генералната дирекция в рамките на 20 работни дни след заседанието. Генералната дирекция може да направи изменения в проектодоклада на председателя преди представянето му за одобрение от групата.
6. Със съгласието на генералната дирекция групата може да създава работни групи, които да разглеждат конкретни въпроси въз основа на приет от групата мандат. Представители на Комисията председателстват заседанията на работните групи. Такива работни групи се разпускат веднага след изпълнение на техния мандат.
7. В специални случаи генералната дирекция може да покани външни експерти със специфични познания по въпрос от дневния ред, които да участват в работата на групата или на дадена работна група. Освен това представителят на Комисията може да предостави статут на наблюдатели на физически лица или организации, както са посочени в член 4, параграф 2, при положение че това не застрашава баланса в групите или работните групи. Те имат право да говорят по покана на председателя и със съгласието на най-висшестоящия представител на Комисията, който присъства на заседанието. Физическите лица или организациите, които се ползват със статут на наблюдатели, не участват в изборите, посочени в параграф 1.
8. Членовете на групи и техните представители, както и поканените експерти и физическите лица или организациите, които се ползват със статут на наблюдатели, както е предвидено в параграф 7, спазват задълженията за запазване на професионална тайна, предвидени в Договорите и в правилата за тяхното изпълнение, както и правилата на Комисията относно сигурността, отнасящи се до защитата на класифицираната информация на Съюза, установени в приложението към Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом на Комисията (4). Ако тези задължения не се спазват, Комисията може да предприеме всички целесъобразни мерки.
9. Заседанията на групите и работните групи по принцип се провеждат в помещения на Комисията. Комисията осигурява секретарските услуги. Заседанията на групите и работните групи се свикват от генералната дирекция. В заседанията на групите и на техните работни групи могат да участват други длъжностни лица на Комисията, проявяващи интерес към разискванията.
10. Комисията публикува всички подходящи документи, като дневен ред, протоколи, заключения, частични заключения или работни документи за дейностите на групите чрез връзка от регистъра на Комисията на експертните групи и други подобни органи към специален уебсайт. Допускат се изключения в систематичното публикуване, когато оповестяването на даден документ би засегнало защитата на обществени или частни интереси съгласно разпоредбите на член 4 от Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета (5).
Член 6
Разходи за заседанията
1. Участниците в дейностите на групите и работните групи не получават възнаграждение за извършените от тях услуги.
2. Пътните и дневните разходи на експертите, участващи в дейностите на групите и работните групи, се възстановяват от Комисията в съответствие с действащите в Комисията разпоредби.
3. Посочените в параграф 2 разходи се възстановяват в рамките на наличните бюджетни кредити, отпуснати по годишната процедура за разпределение на ресурсите.
Член 7
Отмяна
Решение 2004/391/ЕО се отменя, считано от 1 юли 2014 г.
Член 8
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
То се прилага от 1 юли 2014 г.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2013 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-16 ta’ Diċembru 2013
li twaqqaf qafas għal djalogu ċivili fi kwistjonijiet koperti mill-politika agrikola komuni u li tħassar id- Deċiżjoni 2004/391/KE
(2013/767/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Billi:
(1)
L-Artikolu 38 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea jipprevedi li l-Unjoni għandha tiddefinixxi u timplimenta politika agrikola komuni.
(2)
Skont l-Artikolu 11(2) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, l-istituzzjonijiet għandhom iżommu djalogu miftuħ, trasparenti u regolari ma’ assoċjazzjonijiet rappreżentattivi u mas-soċjetà ċivili. Qafas tad-djalogu li jittratta kwistjonijiet koperti bil-politika agrikola komuni ilu jeżisti mill-1962. Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2004/391/KE (1) tipprevedi l-qafas tad-djalogu attwali.
(3)
Bil-ħsieb li tiżdied it-trasparenza u jkun previst bilanċ aħjar ta’ interessi rappreżentati, hemm bżonn li jkun rivedut id-djalogu fil-gruppi ta’ konsulenza li jittrattaw kwistjonijiet dwar l-agrikoltura u jiġi provdut il-qafas ta’ djalogu ċivili fil-qasam tal-agrikoltura u l-iżvilupp rurali, inklużi l-aspetti internazzjonali tiegħu, u li jiġu definiti l-kompiti u l-istruttura tagħhom.
(4)
Il-gruppi ta’ djalogu ċivili għandhom jassistu lill-Kummissjoni u jgħinu biex isir djalogu regolari dwar kull kwistjoni relatata mal-politika agrikola komuni, inkluż l-iżvilupp rurali, u l-implimentazzjoni tal-politika, u b’mod partikolari l-miżuri li l-Kummissjoni tintalab tieħu f’dak il-kuntest, inklużi l-aspetti internazzjonali tal-agrikoltura; kif ukoll jwasslu għal skambju tal-esperjenza u l-prattika tajba, jagħtu pariri dwar il-politika, jagħtu opinjoni dwar kwistjonijiet speċifiċi meta jitlobhom id-Direttorat Ġenerali tal-Agrikoltura u l-Iżvilupp Rurali jew fuq inizjattiva tagħhom stess, u jissorveljaw l-iżviluppi tal-politika.
(5)
Il-gruppi ta’ djalogu ċivili għandhom ikunu magħmulin minn talanqas organizzazzjonijiet mhux governattivi fil-livell Ewropew, inklużi assoċjazzjonijiet rappreżentattivi, gruppi b’interess soċjo-ekonomiku, organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u trejdjunjins li huma rreġistrati fir-Reġistru Konġunt Ewropew tat-Trasparenza.
(6)
Sabiex jiġi ffaċilitat l-iżvilupp tal-kompiti allokati għall-gruppi, hemm bżonn li jkunu previsti regoli dwar l-operazzjoni u l-funzjonament tal-gruppi.
(7)
Id-dejta personali għandha tiġi proċessata skont ir-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2).
(8)
Id-Deċiżjoni 2004/391/KE għandha titħassar.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Is-suġġett
Din id-Deċiżjoni tikkostitwixxi l-qafas għall-gruppi ta’ djalogu ċivili li jittrattaw kwistjonijiet koperti bil-politika agrikola komuni, minn hawn ‘il quddiem imsejħa “gruppi”, stabbilita mid-Direttur Ġenerali għall-Agrikoltura u l-Iżvilupp Rurali (“id-Direttur Ġenerali”) fil-qafas għall-gruppi ta’ esperti tal-Kummissjoni (3).
Artikolu 2
Il-kompiti
Il-gruppi għandhom:
(a)
iżommu djalogu regolari dwar kull kwistjoni relatata mal-politika agrikola komuni, inkluż l-iżvilupp rurali, u l-implimentazzjoni tagħha, u b’mod partikolari l-miżuri li l-Kummissjoni tintalab tieħu f’dak il-kuntest, inklużi l-aspetti internazzjonali tal-agrikoltura;
(b)
jwasslu għal skambju tal-esperjenza u l-prattika tajba fl-oqsma msemmija fil-punt (a);
(ċ)
jassistu lill-Kummissjoni u jagħtu pariri dwar il-politika fl-oqsma msemmija fil-punt (a);
(d)
jagħtu opinjoni dwar kwistjonijiet speċifiċi meta jitlobhom id-Direttorat Ġenerali tal-Agrikoltura u l-Iżvilupp Rurali (“id-Direttorat Ġenerali”), u sal-iskadenzi stabbiliti fit-talba, jew fuq inizjattiva tagħhom stess;
(e)
jissorveljaw l-iżviluppi tal-politika fl-oqsma msemmija fil-punt (a);
Artikolu 3
Il-konsultazzjoni
1. Id-Direttorat Ġenerali jista’ jikkonsulta lill-gruppi dwar kull kwistjoni msemmija fl-Artikolu 2(a).
2. Il-president ta’ grupp, f’koperazzjoni mill-qrib mal-viċi-presidenti, jista’ jagħti parir lill-Kummissjoni biex tikkonsulta lill-grupp dwar kwistjoni speċifika.
Artikolu 4
Il-ħatra tal-membri
1. Id-Direttur Ġenerali għandu jiddeċiedi dwar il-kompożizzjoni tal-gruppi, skont sejħa għall-applikazzjonijiet.
2. Il-gruppi għandhom ikunu magħmulin minn talanqas organizzazzjonijiet mhux governattivi fil-livell Ewropew, inklużi assoċjazzjonijiet rappreżentattivi, gruppi b’interess soċjo-ekonomiku, organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u trejdjunjins li huma rreġistrati fir-Reġistru tat-Trasparenza. Is-sħubija tal-gruppi għandha tkun miftuħa għal dawk l-organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw kull tip ta’ interess rilevanti
3. Filwaqt li jqis l-interess tas-soċjetà ċivili fil-politika agrikola komuni, id-Direttur Ġenerali għandu jiddeċiedi fuq l-għadd u d-daqs tal-gruppi. L-ismijiet tal-membri jiġu ppubblikati fir-Reġistru tal-gruppi ta’ esperti u ta’ entitajiet oħra simili tal-Kummissjoni (“ir-Reġistru”) u fuq sit elettroniku apposta. Id-Direttur Ġenerali għandu jiżgura rappreżentazzjoni bbilanċjata tal-interessi espressi kollha msemmija fil-paragrafu 2. B’mod partikolari, dan għandu jiżgura bilanċ bejn l-interessi ekonomiċi u mhux ekonomiċi.
4. L-organizzazzjonijiet membri għandu jaħtarhom id-Direttur Ġenerali minn fost l-organizzazzjonijiet li wieġbu s-sejħa għall-applikazzjonijiet. Id-Direttur Ġenerali jista’ wkoll jaħtar organizzazzjoni membru jekk ikun hemm xi siġġu battal jew li jisfa battal.
5. L-organizzazzjonijiet membri jinħatru għal seba’ snin. Organizzazzjoni membru tista’ tinbidel f’xi grupp qabel tmiem il-mandat ta’ seba’ snin, meta:
(a)
ma tkunx tista’ tikkontribwixxi aktar b’mod effettiv fid-deliberazzjonijiet tal-grupp;
(b)
tirtira mill-grupp;
(ċ)
ma taħtarx esperti b’mod regolari għal-laqgħat tal-grupp;
(d)
ma tibqax konformi mal-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2, jew
(e)
ma tkunx konformi mar-rekwiżit ta’ żvelar fejn tidħol informazzjoni koperta mill-obbligu tas-segretezza professjonali stabbilit fl-Artikolu 339 tat-Trattat.
6. L-organizzazzjonijiet membri għandhom jaħtru esperti biex jattendu l-laqgħat tal-gruppi skont il-punti fl-aġenda u, mill-anqas tlett ijiem ta’ ħidma qabel il-laqgħa, għandhom jgħarrfu lid-Direttorat Ġenerali bl-identità tal-esperti li ħatru.
7. Id-Direttorat Ġenerali għandu jistieden lill-esperti li ħatru l-organizzazzjonijiet membri ħalli jattendu l-laqgħat tal-gruppi. Meta l-organizzazzjoni membru ma tkunx għarrfet lid-Direttorat Ġenerali bl-identità tal-esperti sal-iskadenza stabbilita fil-paragrafu 6, id-Direttorat Ġenerali jistgħu jirrifjuta milli jistieden lil dawk l-esperti għal-laqgħat rispettivi.
8. L-ismijiet tal-organizzazzjonijiet membri għandhom jiġu ppubblikati fir-Reġistru tal-gruppi ta’ esperti u ta’ entitajiet oħra simili tal-Kummissjoni (“ir-Reġistru”) u fuq sit elettroniku apposta.
9. Id-dejta personali għandha tinġabar, tiġi proċessata u ppubblikata skont ir-Regolament (KE) Nru 45/2001.
Artikolu 5
L-operazzjoni
1. Fl-ewwel laqgħa tiegħu, kull grupp għandu jaħtar president u żewġ viċi-presidenti minn fost il-membri tiegħu b’maġġoranza ta’ żewġ terzi tal-esperti preżenti fl-ewwel votazzjoni, u b’maġġoranza sempliċi tal-esperti preżenti fil-votazzjonijiet sussegwenti. Il-viċi-presidenti għandhom jintgħażlu minn fost ir-rappreżentanti ta’ organizzazzjonijiet oħra li ma tkunx dik minn fejn ikun ġej il-president. Iż-żewġ viċi-presidenti għandhom jiġu minn żewġ organizzazzjonijiet differenti. L-elezzjonijiet għandhom isiru fl-awtorità ta’ rappreżentant tal-Kummissjoni b’vot sigriet, diment li l-esperti kollha preżenti espressament ma jkunux iddeċidew mod ieħor.
2. Il-president u ż-żewġ viċi-presidenti għandhom jaqdu r-rwol għal sena, terminu li għandu jkun jista’ jiġġedded. Il-president ma għandux jaqdi għal aktar minn żewġ termini konsekuttivi. Meta jiġi biex jagħżel presidenti ġodda, il-grupp għandu jiżgura li dawn ma jkunux jiġu mill-istess organizzazzjoni ta’ dawk ta’ qabilhom.
3. Bi qbil mad-Direttorat Ġenerali, f’konsultazzjoni mill-qrib mal-viċi-presidenti, u f’konsultazzjoni mal-organizzazzjonijiet rappreżentati fil-grupp, il-president għandu jistabbilixxi l-punti li jridu jitniżżlu fl-aġenda tal-laqgħat tal-grupp, mill-anqas 25 jum ta’ ħidma qabel kull laqgħa. Bħala regola ġenerali, id-Direttorat Ġenerali għandu jibgħat l-aġenda lill-organizzazzjonijiet 20 jum ta’ ħidma qabel il-laqgħa, l-aħjar b’mezz elettroniku.
4. Ħlief fl-elezzjonijiet previsti fil-paragrafu 1, ma għandu jittieħed ebda vot fi tmiem id-diskussjoni tal-grupp. Jekk grupp jilħaq kunsens dwar l-opinjoni li jitlob id-Direttorat Ġenerali jew dwar riżoluzzjoni fuq inizjattiva tiegħu stess, dan għandu jsawwar konklużjonijiet konġunti u jehmiżhom mar-rapport sommarju. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika r-riżultat tad-diskussjonijiet tal-grupp lill-istituzzjonijiet Ewropej l-oħra meta l-grupp jirrakkomanda dan.
5. Il-president għandu jkun responsabbli għall-kompilazzjoni ta’ rapport li jkun fih rekord sommarju preċiż ta’ kull laqgħa u jibgħat l-abbozz ta’ dak ir-rapport lid-Direttorat Ġenerali fi żmien 20 jum ta’ ħidma wara l-laqgħa. Il-Kummissjoni tista’ temenda l-abbozz tar-rapport tal-president qabel jitqassam u qabel l-approvazzjoni sussegwenti mill-grupp.
6. Bi qbil mad-Direttorat Ġenerali, il-grupp jista’ jistabbilixxi gruppi ta’ ħidma biex jeżaminaw kwistjonijiet speċifiċi abbażi tat-termini ta’ referenza li jadotta l-grupp. Ir-rappreżentanti tal-Kummissjoni għandhom jippresjedu l-laqgħat tal-gruppi ta’ ħidma. Dawn il-gruppi ta’ ħidma għandhom jiġu xolti malli jintemm il-mandat tagħhom.
7. Id-Direttorat Ġenerali jista’ jistieden esperti minn barra l-grupp b’kompetenzi speċifiċi f’suġġett li jkun fl-aġenda ħalli jieħdu sehem f’ħidmet il-grupp jew is-sottogrupp ta’ ħidma fuq bażi ad-hoc. Barra minn hekk, ir-rappreżentant tal-Kummissjoni jista’ jagħti status ta’ osservatur lil individwi jew organizzazzjonijiet kif jiddefinixxi l-Artikolu 4(2), diment li dawn ma jdgħajfux il-bilanċ tal-gruppi jew tal-gruppi ta’ ħidma. Dawn għandu jkollhom id-dritt li jitkellmu, meta l-President jistedinhom jagħmlu dan bil-kunsens tal-ogħla rappreżentant tal-Kummissjoni preżenti. Individwi jew organizzazzjonijiet bi status ta’ osservatur ma għandhomx jieħdu sehem fl-elezzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1.
8. Il-membri tal-gruppi u r-rappreżentanti tagħhom, kif ukoll l-esperti u l-individwi jew l-organizzazzjonijiet bi status ta’ osservatur li jkunu mistiedna, kif jipprevedi l-paragrafu 7, għandhom jikkonformaw mal-obbligi tas-segretezza professjonali stabbiliti mit-Trattati u r-regoli ta’ implimentazzjoni tagħhom, kif ukoll ir-regoli tal-Kummissjoni dwar is-sigurtà relatata mal-protezzjoni tal-informazzjoni klassifikata tal-Unjoni, stabbilita fl-Anness tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2001/844/KE, KEFA, Euratom (4). Jekk dawn ma jikkonformawx ma’ dawk l-obbligi, il-Kummissjoni tista’ tieħu kull miżura xierqa.
9. Bħala prinċipju, il-gruppi u l-gruppi ta’ ħidma għandhom jitlaqqgħu f’bini tal-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi servizzi ta’ segretarjat. Il-laqgħat tal-gruppi u tal-gruppi ta’ ħidma għandu jsejjaħhom id-Direttorat Ġenerali. Uffiċjali oħra tal-Kummissjoni li jkunu interessati fil-proċedimenti jistgħu jattendu l-laqgħat tal-grupp u tal-gruppi ta’ ħidma tiegħu.
10. Il-Kummissjoni tippubblika kull dokument rilevanti bħall-aġendi, il-minuti, il-konklużjonijiet, konklużjonijiet parzjali jew dokumenti ta’ ħidma fuq l-attivitajiet li għamlu l-gruppi permezz ta’ link mir-Reġistru tal-gruppi ta’ esperti u ta’ entitajiet simili oħra tal-Kummissjoni u għal sit elettroniku apposta. Għandhom isiru eċċezzjonijiet għall-pubblikazzjoni sistematika meta l-iżvelar ta’ dokument jaf idgħajjef il-protezzjoni tal-interess pubbliku jew privat kif jiddefinixxi l-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5).
Artikolu 6
L-ispejjeż tal-laqgħat
1. Dawk li jieħdu sehem fl-attivitajiet tal-gruppi u tal-gruppi ta’ ħidma ma għandhomx jitħallsu għas-servizzi li jagħtu.
2. L-ispejjeż tal-ivvjaġġar u tas-sussistenza li jġarrab min jieħu sehem fl-attivitajiet tal-gruppi jew tal-gruppi ta’ ħidma għandhom jiġu rimborżati mill-Kummissjoni skont id-dispożizzjonijiet fis-seħħ fi ħdan il-Kummissjoni.
3. L-ispejjeż imsemmija fil-paragrafu 2 għandhom jiġu rimborżati sal-limiti tal-approprjazzjonijiet disponibbli allokati skont il-proċedura annwali għall-allokazzjoni tar-riżorsi.
Artikolu 7
Revoka
Id-Deċiżjoni 2004/391/KE titħassar b’effett mill-1 ta’ Lulju 2014.
Artikolu 8
Id-dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Din għandha tapplika mill-1 ta’ Lulju 2014.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Diċembru 2013.