РЕШЕНИЕ 2014/137/EC НА СЪВЕТА
от 14 март 2014 година
за отношенията между Европейския съюз, от една страна, и Гренландия и Кралство Дания, от друга страна
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 203 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взе предвид становището на Европейския парламент (1),
в съответствие със специална законодателна процедура,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с Договора за изменение на договорите за създаване на Европейските общности по отношение на Гренландия (2) (Договора за Гренландия), Договорът за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) не се прилага повече за Гренландия. Вместо това Гренландия като част от държава-членка е асоциирана към Съюза като една от отвъдморските страни и територии (ОСТ).
(2)
В преамбюла на Договора за Гренландия се посочва, че следва да се въведат разпоредби, които позволяват да бъдат запазени тесните и трайни връзки между Съюза и Гренландия, и да бъдат взети предвид взаимните интереси, по-специално нуждите от развитие на Гренландия, и че разпоредбите, приложими за ОСТ, посочени в част четвърта от ДФЕС, осигуряват подходяща рамка за тези отношения.
(3)
В съответствие с член 198 от ДФЕС целта на асоциирането е да се поощри икономическото и социалното развитие на ОСТ и да се създадат тесни икономически връзки между тях и Съюза като цяло. В съответствие с член 204 от ДФЕС, разпоредбите на членове 198-203 от ДФЕС се прилагат за Гренландия, при условие че са спазени специфичните разпоредби, предвидени в Протокол № 34 за специалния режим за Гренландия, приложен към ДФЕС.
(4)
Разпоредбите за прилагане на принципите, установени в членове 198-202 от ДФЕС, са посочени в Решение 2013/755/ЕС на Съвета (3).
(5)
В заключенията си от 24 февруари 2003 г. относно прегледа в средата на периода на Четвъртия протокол за рибарство между Европейската общност, правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия и като признава геостратегическото значение на Гренландия за Европейския съюз и отчита духа на сътрудничество, произтичащ от решението на Съюза да предостави статут на отвъдморска територия на Гренландия, Съветът се съгласи, че е необходимо да се разширят и затвърдят бъдещите отношения между Съюза и Гренландия, като се вземе предвид значението на рибарството и необходимостта от структурни и секторно ориентирани реформи в Гренландия. Освен това Съветът изрази ангажимента си да основе бъдещите отношения на Съюза с Гренландия след 2006 г. върху всеобхватно партньорство за устойчиво развитие, което да съдържа конкретно споразумение в областта на рибарството, договорено в съответствие с общите правила и принципи за такива споразумения.
(6)
В Споразумението в областта на рибарството между Европейската общност, от една страна, и правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия, от друга страна (4), сключено с Регламент (ЕО) № 753/2007 на Съвета (5), се припомня духът на сътрудничество, произтичащ от решението да се предостави статут на отвъдморска територия на Гренландия.
(7)
В Съвместната декларация на Европейската общност, от една страна, и автономното правителство на Гренландия и правителството на Дания, от друга страна, относно партньорството между Европейската общност и Гренландия, подписана в Люксембург на 27 юни 2006 г., се припомнят близките исторически, политически, икономически и културни връзки между Съюза и Гренландия и се подчертава необходимостта от по-нататъшно укрепване на тяхното партньорство и сътрудничество.
(8)
Отношенията между Съюза, от една страна, и Гренландия и Кралство Дания, от друга страна, се уреждат inter alia от Решение 2006/526/ЕО на Съвета (6), чийто срок на действие изтече на 31 декември 2013 г.
(9)
Съюзът трябва да изгради всестранни партньорства с новите участници на международната сцена, за да насърчи стабилен и приобщаващ международен ред, преследването на общи глобални обществени блага и защитата на основните интереси на Съюза, както и повишаването на познанията за Съюза в трети държави и в ОСТ.
(10)
Партньорството съгласно настоящото решение следва да позволи продължаването на стабилните отношения между Съюза, от една страна и Гренландия и Дания, от друга страна, и следва да отговори на глобалните предизвикателства, като даде възможност за разработване на проактивна програма и за преследване на взаимни интереси. Партньорството следва също така да е обвързано с целите, очертани в Съобщението на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020“ - стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (стратегията „Европа 2020“), като така предоставя съгласуваност със стратегията „Европа 2020“ и насърчаването на вътрешните политики и цели, определени в различни съобщения, като например Съобщението на Комисията от 2 февруари 2011 г., озаглавено „Посрещане на предизвикателствата, свързани със стоковите пазари и суровините“, и следва да улесни сътрудничеството в контекста на политиката за Арктика на Съюза.
(11)
Финансовата помощ на Съюза следва да бъде насочена към областите, в които оказва най-голямо въздействие, предвид капацитета на Съюза за действие в световен мащаб и за отговор на глобални предизвикателства, като премахването на бедността, устойчивото и приобщаващо развитие или насърчаването на демокрацията в световен план, доброто управление, правата на човека и принципите на правовата държава, неговия дългосрочен и предвидим ангажимент за предоставяне на помощ за развитие и ролята му в координирането с държавите-членки.
(12)
Партньорството съгласно настоящото решение следва да предвижда рамка, която да позволява редовни обсъждания по въпроси, които са от интерес за Съюза или за Гренландия, като глобални въпроси, при което обменът на мнения и евентуалното сближаване на идеи и възгледи може да бъде от полза и за двете страни. По-специално нарастващото въздействие на изменението на климата върху човешката дейност и околната среда, морския транспорт, природните ресурси, включително суровините, както и върху изследванията и иновациите, предполага диалог и засилено сътрудничество.
(13)
Отпуснатата чрез новото партньорство финансова помощ от Съюза следва да придаде европейска перспектива на развитието на Гренландия и следва да допринесе за укрепване на тесните и трайни връзки с нея, като същевременно заздрави позицията на Гренландия като аванпост на Съюза, въз основа на общите ценности и история, които свързват партньорите.
(14)
Финансовата помощ от Съюза за периода 2014-2020 г. следва да се насочи към една или максимум две области на сътрудничество, което ще позволи чрез партньорството да се постигне максимално въздействие и да се даде допълнителна възможност за икономии от мащаба, синергичен ефект, по-голяма ефективност на действията на Съюза и по-голяма обществена информираност за тях.
(15)
Чрез сътрудничеството съгласно настоящото решение следва да се гарантира, че потоците от ресурси се разпределят по предвидим и редовен начин и са гъвкави и адаптирани към ситуацията в Гренландия. За тази цел следва да бъде използвана бюджетна подкрепа, когато е възможно и целесъобразно.
(16)
Финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза, са заложени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (7) и в Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (8).
(17)
През целия цикъл на разходите финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани с пропорционални мерки, включително посредством предотвратяване, установяване и разследване на нередности, възстановяване на изгубени, недължимо платени или неправомерно използвани средства и когато е уместно, чрез санкции. Тези мерки следва да се осъществяват в съответствие с приложимите споразумения, сключени с международни организации и трети държави.
(18)
Документите за програмиране и мерките за финансиране, необходими за прилагане на настоящото решение, следва да бъдат приети посредством актове за изпълнение в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (9). Като се има предвид естеството на тези актове за изпълнение, по-специално тяхната насоченост към политиките и тяхното финансово въздействие, за тяхното приемане следва по принцип да се използва процедурата по разглеждане, освен в случая на техническите мерки за изпълнение с малък финансов размер.
(19)
Общите правила и процедури за изпълнение на инструментите на Съюза за финансиране на външната дейност, определени в Регламент (ЕС) № 236/2014 на Европейския парламент и на Съвета (10), следва да се прилагат по целесъобразност за изпълнението на настоящото решение.
(20)
Уместно е да се осигури плавен преход между Решение 2006/526/ЕО и настоящото решение и срокът на прилагане на настоящото решение да се обвърже с този на Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (11). Поради това настоящото решение следва да се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
РАЗДЕЛ 1
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет, обща цел и приложно поле
1. Настоящото решение установява правилата относно отношенията между Съюза, от една страна, и Гренландия и Дания, от друга страна (партньорството).
2. Партньорството има за цел да запази тесните и трайни връзки между партньорите, като същевременно се подкрепи устойчивото развитие на Гренландия.
В рамките на партньорството се признават геостратегическото положение на Гренландия в Арктическия регион, въпросите, свързани с промишленото проучване и експлоатацията на природните ресурси, включително суровините, и се осигурява засилено сътрудничество и политически диалог по тези въпроси.
Член 2
Общи принципи на партньорството
1. Партньорството улеснява консултациите и политическия диалог относно специфичните цели и областите на сътрудничество, посочени в настоящото решение.
2. По-специално чрез партньорството се определя рамка за политически диалог по въпроси от общ интерес за партньорите, като се предоставя основа за широко сътрудничество и диалог в области, като:
a)
глобални въпроси относно, inter alia, енергетиката, изменението на климата и околната среда, природните ресурси, включително суровините, морския транспорт, научните изследвания и иновациите; и
б)
въпроси, свързани с Арктика.
3. При прилагането на настоящото решение се осигурява съгласуваност с другите области на външната дейност на Съюза, както и с други съответни политики на Съюза. За тази цел мерките, финансирани съгласно настоящото решение, се програмират въз основа на политиките на Съюза за сътрудничество, определени в споразумения, декларации и планове за действие, както и в съответствие със стратегиите за сътрудничество, приети съгласно член 4.
4. Решения по дейностите по сътрудничеството се вземат при тясно съгласуване между правителството на Гренландия, правителството на Дания и Комисията. Тези консултации се осъществяват в пълно съответствие със съответните институционални, законови и финансови правомощия на всяка от страните. За тази цел прилагането на настоящото решение се управлява от правителството на Гренландия и от Комисията в съответствие с функциите и отговорностите на всеки от тях.
Член 3
Специфични цели и основни области на сътрудничество
1. Конкретните цели на партньорството са:
а)
да се предостави подкрепа и сътрудничество на Гренландия да се справи с основните си предизвикателства, по-специално устойчивата диверсификация на икономиката, необходимостта от подобряване на уменията на работната сила, включително учените, и нуждата от подобряване на информационните системи в областта на информационните и комуникационните технологии. Постигането на тези цели се измерва чрез процента на търговския баланс от БВП, процента на сектора на рибарството от общия износ и резултатите от статистическите показатели за образованието, както и други показатели, които бъдат счетени за подходящи;
б)
да се допринесе за капацитета на администрацията на Гренландия да формулира и осъществява националните политики, по-специално в новите области от общ интерес, установени в програмния документ за устойчиво развитие на Гренландия, посочен в член 4, параграф 1, втора алинея. Постигането на тази цел се измерва чрез показатели, например броя на административните служители, които са преминали обучение, и чрез процента от държавните служители, които са (дългосрочно) пребиваващи в Гренландия.
2. Основните области на сътрудничество на партньорството включват:
а)
образованието и обучението, туризма и културата;
б)
природните ресурси, включително суровините;
в)
енергетиката, климата, околната среда и биологичното разнообразие;
г)
въпросите, свързани с Арктика;
д)
социалния сектор; мобилността на работната сила; системите за социална защита; безопасността на храните и въпросите на продоволствената сигурност; както и
е)
научните изследвания и иновациите в области като енергетика, изменение на климата, устойчивост на бедствия, природни ресурси, включително суровини, и устойчиво използване на живите ресурси.
РАЗДЕЛ 2
ПРОГРАМИРАНЕ И ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 4
Програмиране
1. В рамките на партньорството правителството на Гренландия поема отговорността за формулирането и приемането на секторни политики в основните области на сътрудничество, посочени в член 3, параграф 2, и осигурява подходящи последващи действия.
Въз основа на това правителството на Гренландия изготвя и представя индикативен програмен документ за устойчиво развитие на Гренландия (ПДУР). ПДУР има за цел предоставянето на съгласувана рамка за сътрудничеството между Съюза и Гренландия, която е в съответствие с общото намерение и обхват, целите, принципите и политиките на Съюза.
2. При подготовката и изпълнението на ПДУР се спазват следните принципи за ефективност на помощта: национална ангажираност, партньорство, координиране, хармонизиране, съгласуване с националните системи, взаимна отчетност и ориентиране към резултатите.
3. ПДУР се основава на извлечените поуки и добри практики и на консултации и диалог с гражданското общество, местните власти и други заинтересовани страни, за да се гарантира достатъчна степен на ангажираност спрямо ПДУР.
ПДУР е адаптиран към нуждите и отговаря на специфичните обстоятелства в Гренландия, включително последиците от изменението на климата и социално-икономическото развитие.
4. Проектът за ПДУР е обект на обмен на мнения между правителството на Гренландия, правителството на Дания и Комисията.
Правителството на Гренландия отговаря за финализирането на ПДУР. При финализирането Комисията прави оценка на ПДУР, за да определи дали той съответства на целите на настоящото решение и на съответните политики на Съюза, както и дали съдържа необходимите елементи за приемането на годишното решение за финансиране. Правителството на Гренландия предоставя необходимата информация за извършване на тази оценка, включително резултатите от евентуалните проучвания за осъществимост.
5. ПДУР се одобрява в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 8, параграф 2. Посочената процедура се прилага също и при съществени преразглеждания, които водят до значително изменение на стратегията или на програмирането ѝ.
Процедурата по разглеждане не се прилага за несъществени изменения на ПДУР, като технически корекции, пренасочване на средства в рамките на индикативните разпределения за всяка приоритетна област или увеличаване или намаляване на размера на първоначалното индикативно разпределение с по-малко от 20 %, при условие че тези изменения не засягат приоритетните области и целите, посочени в ПДУР. Комисията съобщава тези несъществени изменения на Европейския парламент и на Съвета в срок от един месец от датата на приемане на съответното решение.
6. При всяко програмиране или преразглеждане на програмите, което се прави след публикуването на доклада за междинен преглед, посочен в член 7, се отчитат резултатите, констатациите и заключенията на посочения доклад.
Член 5
Изпълнение
Финансовата помощ от Съюза се прилага в съответствие с Регламент (ЕС) № 236/2014 и с общата цел и обхват, конкретните цели и общите принципи на настоящото решение, освен ако в настоящото решение не е посочено друго.
Член 6
Обществени поръчки
Прилагат се правилата относно националността и произхода в областта на обществените поръчки, безвъзмездните средства и други процедури на възлагане, определени в членове 8 и 9 от Регламент (ЕС) № 236/2014, приложими за Инструмента за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕС) № 233/2014 на Европейския парламент и на Съвета (12).
Член 7
Преглед в средата на периода на ПДУР и оценка на изпълнението на настоящото решение
1. До 31 декември 2017 г. правителството на Гренландия, правителството на Дания и Комисията извършват преглед в средата на периода на ПДУР и на въздействието му върху Гренландия като цяло. Комисията асоциира всички заинтересовани страни, включително недържавните участници и местните власти.
2. Чрез дерогация от член 17 от Регламент (ЕС) № 236/2014 до 30 юни 2018 г. Комисията изготвя доклад за постигането на целите и европейската добавена стойност на настоящото решение посредством резултатите и показателите за въздействието върху ефективността на използване на ресурсите, с оглед на приемането на решение за подновяване, изменение или прекратяване на видовете мерки, финансирани съгласно настоящото решение. В доклада се разглеждат и въпросите за възможностите за опростяване, за вътрешната и външната съгласуваност на сътрудничеството, установено с настоящото решение, за запазването на целесъобразността на всички негови цели, както и за приноса на мерките към приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. В доклада се вземат предвид констатациите и заключенията относно дългосрочното въздействие на Решение 2006/526/ЕО.
3. Комисията изисква от Гренландия да предостави всички необходими данни и информация в съответствие с принципите за ефективност на помощта, за да бъдат извършени мониторингът и оценката на мерките, финансирани по настоящото решение.
Член 8
Комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета за Гренландия (комитета). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. Когато становището на комитета трябва да бъде получено чрез писмена процедура, тази процедура се прекратява без резултат, когато в рамките на определения срок за предаване на становището председателят на комитета вземе такова решение или обикновено мнозинство от членовете на комитета поиска това.
Член 9
Обхват и метод на финансирането
1. В рамките на секторните политики, установени от правителството на Гренландия, финансовата помощ на Съюза може да бъде предоставена за следните дейности:
а)
реформи и проекти, които са в съответствие с ПДУР;
б)
институционално развитие, изграждане на капацитет и интегриране на аспектите на околната среда и изменението на климата; както и
в)
програми за техническо сътрудничество.
2. Финансовата помощ на Съюза се предоставя главно чрез бюджетна подкрепа.
Член 10
Референтна стойност на финансовите средства
Индикативната сума за изпълнението на настоящото решение за периода от 2014 г. до 2020 г. е 217 800 000 EUR.
РАЗДЕЛ 3
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 11
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
То се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Съставено в Брюксел на 14 март 2014 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2014/137/UE
tal-14 ta’ Marzu 2014
dwar ir-relazzjonijiet bejn l-Unjoni Ewropea min-naħa l-waħda, u l-Groenlandja u r-Renju tad-Danimarka min-naħa l-oħra
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 203 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxi skont proċedura leġislattiva speċjali,
Billi:
(1)
Skont it-Trattat li jemenda, fir-rigward tal-Groenlandja, it-Trattati li jistabbilixxu l-Komunitajiet Ewropej (2) (it-Trattat tal-Groenlandja), it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) ma japplikax aktar għall-Groenlandja. Iżda il-Groenlandja, peress li hija parti minn Stat Membru, hija assoċjata mal-Unjoni bħala wieħed mill-pajjiżi u t-territorji extra-Ewropej (OCTs).
(2)
Fil-preambolu tiegħu, it-Trattat tal-Groenlandja jiddikjara li għandhom jiġu introdotti arranġamenti li jippermettu ż-żamma tar-rabtiet mill-qrib u dejjiema bejn l-Unjoni u l-Groenlandja u li għandu jittieħed kont tal-interessi reċiproċi, l-aktar il-ħtiġijiet ta’ żvilupp tal-Groenlandja, u li l-arranġamenti applikabbli għall-OCTs stabbiliti fir-Raba’ Parti tat-TFUE jipprovdu qafas adatt għal dawk ir-relazzjonijiet.
(3)
Skont l-Artikolu 198 tat-TFUE, l-għan tal-assoċjazzjoni huwa li tippromwovi l-iżvilupp ekonomiku u soċjali tal-OCTs u li tistabbilixxi relazzjonijiet ekonomiċi mill-qrib bejniethom u l-Unjoni Ewropea fl-intier tagħha. Skont l-Artikolu 204 tat-TFUE, id-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 198 sa 203 tat-TFUE japplikaw għall-Groenlandja, soġġetti għad-dispożizzjonijiet speċifiċi stabbiliti fil-Protokoll (Nru 34) dwar l-arranġamenti speċjali għall-Groenlandja annessi għat-TFUE.
(4)
Id-dispożizzjonijiet għall-applikazzjoni tal-prinċipji stipulati fl-Artikoli 198 sa 202 tat-TFUE huma stabbiliti fid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/755/UE (3).
(5)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tal-24 ta’ Frar 2003 dwar ir-Rieżami ta' Nofs it-Term tar-Raba’ Protokoll dwar is-Sajd bejn il-Komunità Ewropea, il-Gvern tad-Danimarka u l-Gvern Awtonomu tal-Groenlandja, u filwaqt li rrikonoxxa l-importanza ġeostrateġika tal-Groenlandja għall-Unjoni u l-ispirtu ta' kooperazzjoni li jirriżulta mid-deċiżjoni tal-Unjoni li tagħti status ta' territorju extra-Ewropew lill-Groenlandja, il-Kunsill qabel li kien hemm bżonn li jitwessgħu u jissaħħu r-relazzjonijiet futuri bejn l-Unjoni u l-Groenlandja, filwaqt li jittieħed kont tal-importanza tas-sajd u l-ħtieġa għal riformi strutturali u settorjali fil-Groenlandja. Il-Kunsill kompla jisħaq fuq l-impenn tiegħu li fil-ġejjieni jibbaża r-relazzjoni ta’ bejn l-Unjoni Ewropea u l-Groenlandja wara l-2006 fuq sħubija komprensiva għall-iżvilupp sostenibbli li tkun tinkludi ftehim speċifiku dwar is-sajd, innegozjat skont ir-regoli u l-prinċipji ġenerali għal ftehimiet bħal dawn.
(6)
Il-Ftehim ta’ Sħubija fis-Sajd bejn il-Komunità Ewropea, minn naħa waħda, u l-Gvern tad-Danimarka u l-Gvern Awtonomu ta’ Greenland, min-naħa l-oħra (4), konkluż bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 753/2007 (5) ifakkar l-ispirtu ta’ kooperazzjoni li rriżulta mid-deċiżjoni tal-Komunità li tagħti l-istatus ta’ territorju extra-Ewropew lill-Groenlandja.
(7)
Id-Dikjarazzjoni Konġunta tal-Komunità Ewropea, min-naħa waħda, u l-Gvern Awtonomu tal-Groenlandja u l-Gvern tad-Danimarka, min-naħa l-oħra, dwar is-sħubija bejn il-Komunità Ewropea u l-Groenlandja, iffirmata fil-Lussemburgu fis-27 ta' Ġunju 2006, fakkret ir-rabtiet storiċi, politiċi, ekonomiċi u kulturali mill-qrib bejn l-Unjoni u l-Groenlandja u enfasizzat il-ħtieġa għal tisħiħ ulterjuri tas-sħubija u l-kooperazzjoni bejniethom.
(8)
Ir-relazzjonijiet bejn l-Unjoni min-naħa waħda, u l-Groenlandja u r-Renju tad-Danimarka min-naħa l-oħra, huma rregolati, fost oħrajn, mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2006/526/KE (6), li skadiet fil-31 ta' Diċembru 2013.
(9)
L-Unjoni teħtieġ li tibni sħubiji komprensivi ma' atturi ġodda fix-xena internazzjonali sabiex tippromwovi ordni internazzjonali stabbli u inklussiv, biex tippromwovi għanijiet pubbliċi globali u tiddefendi l-interessi tal-Unjoni, kif ukoll biex iżżid l-għarfien tal-Unjoni f'pajjiżi terzi u f'pajjiżi u territorji extra-Ewropej.
(10)
Is-sħubija taħt din id-Deċiżjoni għandha tippermetti t-tkomplija tar-relazzjonijiet sodi bejn l-Unjoni, min-naħa waħda, u l-Groenlandja u d-Danimarka, min-naħa l-oħra, u għandha twieġeb għall-isfidi globali, filwaqt li tippermetti l-iżvilupp ta’ aġenda proattiva u l-kisba tal-interessi reċiproċi. L-isħubija għandha wkoll torbot mal-objettivi msemmija fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-3 ta' Marzu 2010 intitolata “Ewropa 2020 - Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv” ('l-Istrateġija Ewropa 2020), u b'hekk tipprovdi konsistenza mal-istrateġija Ewropa 2020 u l-promozzjoni tal-politiki u l-objettivi interni ddefiniti fil-Komunikazzjonijiet tal-Kummissjoni, bħall-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-2 ta' Frar 2011 intitolata “Naffrontaw l-isfidi fis-swieq tal-prodotti bażiċi u dawk marbuta mal-materja prima”, u tiffaċilita l-kooperazzjoni fil-kuntest tal-politika tal-Unjoni Ewropea dwar l-Artikolu.
(11)
L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha tiffoka fuq oqsma fejn ikollha l-akbar impatt, wara li tiġi kkunsidrata l-kapaċità tagħha li taġixxi fuq skala globali u twieġeb għall-isfidi globali bħall-qerda tal-faqar, l-iżvilupp sostenibbli u inklużiv jew il-promozzjoni tad-demokrazija madwar id-dinja, il-governanza tajba, id-drittijiet tal-bniedem u l-istat tad-dritt, l-involviment prevedibbli u fit-tul tagħha fl-għajnuna għall-iżvilupp u r-rwol tagħha fil-koordinazzjoni mal-Istati Membri tagħha.
(12)
Is-sħubija taħt din id-Deċiżjoni għandha tipprevedi qafas li jkun jippermetti diskussjonijiet regolari dwar kwistjonijiet ta’ interess għall-Unjoni jew għall-Groenlandja, bħall-kwistjonijiet globali, fejn skambju ta’ fehmiet, u konverġenza possibbli ta’ ideat u opinjonijiet, jista’ jkun ta’ benefiċċju għaż-żewġ partijiet. B'mod partikolari, l-impatt dejjem jikber tat-tibdil fil-klima fuq l-attività tal-bniedem u l-ambjent, it-trasport marittimu, ir-riżorsi naturali, inkluża l-materja prima, kif ukoll ir-riċerka u l-innovazzjoni, jirrikjedu djalogu u kooperazzjoni msaħħa.
(13)
L-assistenza finanzjarja mill-Unjoni, allokat permezz tas-sħubija, għandha ġġib magħha perspettiva tal-UE għall-iżvilupp tal-Groenlandja u għandha jikkontribwixxi għat-tisħiħ tar-rabtiet mill-qrib u dejjiema magħha, filwaqt li tissaħħaħ il-pożizzjoni tal-Groenlandja bħala ċentru mbiegħed avvanzat tal-Unjoni, ibbażat fuq il-valuri komuni u l-istorja li tgħaqqad lill-imsieħba.
(14)
L-assistenza finanzjarja tal-UE għall-perijodu 2014-2020, għandha tiffoka fuq qasam wieħed jew massimu tnejn ta’ kooperazzjoni, li jippermettu li l-impatt tas-sħubija jiġi massimizzat u li jippermettu li jkun hemm ekonomiji tal-kobor, effetti ta’ sinerġija, u effikaċja u viżibbiltà akbar tal-azzjonijiet tal-Unjoni.
(15)
Il-kooperazzjoni taħt din id-Deċiżjoni għandha tiżgura li l-flussi tar-riżorsi jingħataw fuq bażi prevedibbli u regolari u li jkunu flessibbli u mfassla b’mod speċifiku għas-sitwazzjoni fil-Groenlandja. Għal dan il-għan, l-appoġġ baġitarju għandu jintuża kull fejn dan ikun fattibbli u adatt.
(16)
Ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit annwali tal-Unjoni huma stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), u fir-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (8).
(17)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu mħarsa permezz ta’ miżuri proporzjonali tul iċ-ċiklu tal-infiq kollu, inkluż permezz tal-prevenzjoni, l-identifikazzjoni u l-investigazzjoni ta’ irregolaritajiet, l-irkupru ta’ fondi mitlufa, imħallsa bi żball jew użati b’mod ħażin u, fejn adatt, sanzjonijiet. Dawk il-miżuri għandhom jitwettqu skont il-ftehimiet applikabbli konklużi ma' organizzazzjonijiet internazzjonali u pajjiżi terzi.
(18)
Id-dokumenti ta’ programmar u miżuri ta’ finanzjament meħtieġa għall-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni għandhom jiġu adottati permezz ta' atti ta' implimentazzjoni skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9). Minħabba n-natura ta' dawk l-atti ta' implimentazzjoni, b'mod partikolari n-natura tal-orjentazzjoni politika tagħhom u l-implikazzjonijiet finanzjarji tagħhom, il-proċedura ta’ eżami fil-prinċipju għandha tintuża għall-adozzjoni tagħhom, ħlief fil-każ ta' miżuri implimentattivi tekniċi ta' skala finanzjarja żgħira.
(19)
Ir-regoli u l-proċeduri komuni għall-implimentazzjoni tal-istrumenti tal-Unjoni għall-finanzjament tal-azzjoni esterna huma stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 236/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10), u japplikaw għall-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni kif adatt.
(20)
Huwa xieraq li tiġi żgurata transizzjoni bla xkiel mingħajr interruzzjoni bejn id-Deċiżjoni 2006/526/KE u din id-Deċiżjoni u li jiġi allinjat il-perijodu ta' applikazzjoni ta' din id-Deċiżjoni ma' dak tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (11). Għalhekk, din id-Deċiżjoni għandha tapplika mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
TAQSIMA 1
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett, objettiv ġenerali u kamp ta' applikazzjoni
1. Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi regoli dwar ir-relazzjonijiet bejn l-Unjoni, min-naħa waħda, u l-Groenlandja u d-Danimarka min-naħa l-oħra (is-“sħubija”).
2. Is-sħubija għandha l-għan li żżomm ir-rabtiet mill-qrib u dejjiema bejn l-imsieħba, filwaqt li tappoġġa l-iżvilupp sostenibbli tal-Groenlandja.
Is-sħubija tirrikonoxxi l-pożizzjoni ġeostrateġika tal-Groenlandja fir-Reġjun tal-Artiku, il-kwistjonijiet ta’ esplorazzjoni u użu tar-riżorsi naturali, inkluża l-materja prima, u tiżgura kooperazzjoni msaħħa u djalogu politiku dwar dawk il-kwistjonijiet.
Artikolu 2
Prinċipji ġenerali tas-sħubija
1. Is-sħubija għandha tiffaċilita l-konsultazzjonijiet u d-djalogu politiku dwar l-objettivi speċifiċi u l-oqsma ta’ kooperazzjoni msemmija f'din id-Deċiżjoni.
2. B'mod partikolari, is-sħubija għandha tiddefinixxi l-qafas għad-djalogu politiku dwar kwistjonijiet ta' interess komuni għal kull imsieħeb, b’hekk tipprovdi l-bażi għal kooperazzjoni u djalogu wesgħin f'oqsma bħal:
(a)
Kwistjonijiet globali li jikkonċernaw, fost oħrajn, l-enerġija, it-tibdil fil-klima u l-ambjent, ir-riżorsi naturali, inkluża l-materja prima, it-trasport marittimu, ir-riċerka u l-innovazzjoni; u
(b)
Kwistjonijiet relatati mal-Artiku.
3. Fl-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, għandha tiġi żgurata l-koerenza ma' oqsma oħra tal-azzjoni esterna tal-Unjoni kif ukoll ma’ politiki rilevanti oħra tal-Unjoni. Għal dan il-għan, il-miżuri ffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni għandhom ikunu pprogrammati abbażi tal-politiki ta’ kooperazzjoni tal-Unjoni stabbiliti, inter alia, fi ftehimiet, dikjarazzjonijiet u pjanijiet ta’ azzjoni, u f’konformità mal-istrateġiji ta’ kooperazzjoni adottati skont l-Artikolu 4.
4. Deċiżjonijiet dwar attivitajiet ta’ kooperazzjoni għandhom jittieħdu b’konsultazzjoni mill-qrib bejn il-Gvern tal-Groenlandja, il-Gvern tad-Danimarka u l-Kummissjoni Ewropea. Tali konsultazzjonijiet għandhom isiru f’konformità sħiħa mas-setgħat istituzzjonali, legali u finanzjarji rispettivi ta’ kull wieħed mill-partijiet. Għal dan il-għan, l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni għandha tkun ġestita mill-Gvern tal-Groenlandja u mill-Kummissjoni f’konformità mar-rwoli u r-responsabbiltajiet ta’ kull wieħed minnhom.
Artikolu 3
Objettivi speċifiċi u oqsma ewlenin ta' kooperazzjoni
1. L-objettivi speċifiċi ta’ din is-sħubija huma:
(a)
li jkun hemm appoġġ u kooperazzjoni mal-Groenlandja tkun assistita fl-indirizzar tal-isfidi ewlenin tagħha, b’mod partikolari d-diversifikazzjoni sostenibbli tal-ekonomija, il-ħtieġa li jiżdiedu l-ħiliet tal-forza tax-xogħol tagħha, u l-ħtieġa li jitjiebu s-sistemi ta’ informazzjoni tagħha fil-qasam tat-Teknoloġiji tal-Informazzjoni u tal-Komunikazzjoni. Il-kisba ta’dawk l-objettivi għandha titkejjel permezz tal-persentaġġ tal-bilanċ tal-kummerċ fil-PDG, il-persentaġġ tas-settur tas-sajd fl-esportazzjonijiet totali, u r-riżultati tal-indikaturi tal-istatistika fl-edukazzjoni kif ukoll indikaturi oħra meqjusa bħala adatti.
(b)
biex jingħata kontribut għall-kapaċità tal-amministrazzjoni tal-Groenlandja biex tifformula u timplimenta aħjar il-politiki nazzjonali b'mod partikolari f’oqsma ġodda ta’ interess reċiproku kif identifikat fid-Dokument ta' Programmar għall-Iżvilupp Sostenibbli imsemmi fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 4(1). Il-kisba ta' dak l-objettiv għandha titkejjel b'indikaturi, bħall-għadd tal-persunal amministrattiv li jlesti t-taħriġ u l-persentaġġ tal-ħaddiema tas-servizz pubbliku li huma residenti (fit-tul) fil-Groenlandja.
2. L-oqsma ewlenin ta’ kooperazzjoni tas-sħubija għandhom jinkludu:
(a)
l-edukazzjoni u t-taħriġ, it-turiżmu u l-kultura;
(b)
ir-riżorsi naturali, inkluża l-materja prima;
(c)
l-enerġija, il-klima, l-ambjent u l-bijodiversità;
(d)
il-kwistjonijiet relatati mal-Artiku;
(e)
is-settur soċjali; il-mobbiltà tal-ħaddiema, is-sistemi ta' protezzjoni soċjali, is-sikurezza alimentari u l-kwistjonijiet ta' sikurezza alimentari; u
(f)
ir-riċerka u l-innovazzjoni f’oqsma bħall-enerġija, it-tibdil fil-klima, ir-reżistenza għad-diżastri, ir-riżorsi naturali, inkluża l-materja prima, u l-użu sostenibbli ta' riżorsi ħajjin.
TAQSIMA 2
IPPROGRAMMAR U IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 4
Ipprogrammar
1. Fi ħdan il-qafas tas-sħubija, il-Gvern tal-Groenlandja għandu jassumi r-responsabbiltà għall-formulazzjoni u l-adozzjoni tal-politiki settorjali fl-oqsma ta’ kooperazzjoni prinċipali msemmija fl-Artikolu 3(2) u għandu jipprovdi s-segwitu adegwat.
Fuq dik il-bażi, il-Gvern tal-Groenlandja għandu jħejji u jippreżenta Dokument ta’ Pprogrammar indikattiv għall-Iżvilupp Sostenibbli tal-Groenlandja (“il-PDSD” - Programming Document for the Sustainable Development). Il-PDSD għandu jipprovdi qafas koerenti għall-kooperazzjoni bejn l-Unjoni u l-Groenlandja, li huwa konsistenti mal-iskop u l-kamp ta' applikazzjoni ġenerali, l-objettivi, il-prinċipji u l-politiki tal-Unjoni.
2. It-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-PDSD għandhom jikkonformaw mal- prinċipji ta’ effettività tal-għajnuna: sjieda nazzjonali, sħubija, koordinazzjoni, armonizzazzjoni, allinjament ma’ sistemi nazzjonali, responsabbiltà reċiproka u orjentazzjoni lejn ir-riżultati.
3. Il-PDSD għandu jibbaża fuq lezzjonijiet meħudin u fuq l-aħjar prattiki u għandu jkun ibbażat fuq konsultazzjonijiet u djalogu mas-soċjetà ċivili, l-awtoritajiet lokali u partijiet interessati oħrajn sabiex jiżgura l-involviment suffiċjenti tagħhom u appartenenza sussegwenti tal-PDSD.
Il-PDSD għandu jiġi adattat għall-ħtiġijiet u għandu jwieġeb għaċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-Groenlandja, inklużi l-impatti tat-tibdil fil-klima u l-iżvilupp soċjoekonomiku.
4. L-abbozz tal-PDSD għandu jkun is-suġġett ta' skambju ta' fehmiet bejn il-Gvern tal-Groenlandja, il-Gvern tad-Danimarka u l-Kummissjoni.
Il-Gvern tal-Groenlandja għandu jkun responsabbli għall-finalizzazzjoni tal-PDSD. Wara l-finalizzazzjoni, il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-PDSD, biex tiddetermina jekk huwiex konsistenti mal-għanijiet ta' din id-Deċiżjoni u mal-politiki rilevanti tal-Unjoni, u jekk fihx l-elementi kollha meħtieġa biex tiġi adottata d-deċiżjoni dwar il-finanzjament annwali. Il-Gvern tal-Groenlandja għandha tipprovdi l-informazzjoni kollha meħtieġa, inklużi r-riżultati ta' kwalunkwe studju fattibbli, għal dik il-valutazzjoni.
5. Il-PDSD għandu jiġi approvat skont il-proċedura ta’ eżami, msemmija fl-Artikolu 8(2). Dik il-proċedura għandha tapplika wkoll għal reviżjonijiet sostanzjali li jkollhom l-effett li jimmodifikaw b’mod sinifikanti l-istrateġija jew l-ipprogrammar tagħha.
Il-proċedura ta' eżami ma għandhiex tapplika għal modifiki mhux sostanzjali għall-PDSD, bħal aġġustamenti tekniċi, ir-riallokazzjoni ta' fondi fi ħdan l-allokazzjonijiet indikattivi għal kull qasam ta' prijorità, jew żieda jew tnaqqis fid-daqs tal-allokazzjoni indikattiva inizjali b’inqas minn 20%, sakemm dawk il-modifiki ma jaffettwawx l-oqsma ta’ prijorità u l-objettivi stabbiliti fil-PDSD. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika tali modifiki mhux sostanzjali lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fi żmien xahar mid-data ta' adozzjoni tad-deċiżjoni rilevanti.
6. Kwalunkwe programmar jew reviżjoni tal-programmi li jseħħu wara l-pubblikazzjoni tar-rapport ta' rieżami ta' nofs it-terminu msemmi fl-Artikolu 7 għandhom jieħdu kont tar-riżultati, is-sejbiet u l-konklużjonijiet ta' dak ir-rapport.
Artikolu 5
Implimentazzjoni
Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor f'din id-Deċiżjoni, l-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha tiġi implimentata skont ir-Regolament (UE) Nru 236/2014 u mal-għan u l-kamp ta' applikazzjoni ġenerali, l-objettivi u l-prinċipji ġenerali ta' din id-Deċiżjoni.
Artikolu 6
Regoli tal-akkwisti
Għandhom japplikaw ir-regoli dwar in-nazzjonalità u l-oriġini għall-akkwist pubbliku, proċeduri ta' għotjiet u proċeduri oħra ta' għotjiet iddefiniti fl-Artikoli 8 u 9 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014, applikabbli għall-Istrument ta' Kooperazzjoni għall-Iżvilupp, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 233/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12).
Artikolu 7
Rieżami ta’ nofs it-terminu tal-PDSD u l-evalwazzjoni tal-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2017, il-Gvern tal-Groenlandja, il-Gvern tad-Danimarka, u l-Kummissjoni għandhom iwettqu rieżami ta’ nofs it-terminu tal-PDSD u l-impatt tiegħu fuq il-Groenlandja kollha. Il-Kummissjoni għandha tassoċja l-partijiet interessati rilevanti kollha, inklużi atturi mhux Statali u awtoritajiet lokali.
2. B'deroga mill-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014, sat-30 ta' Ġunju 2018, għandu jitfassal rapport mill-Kummissjoni dwar l-ilħuq tal-objettivi u l-valur miżjud Ewropew ta' din id-Deċiżjoni, permezz ta' riżultati u indikaturi tal-impatt dwar l-effiċjenza tal-użu tar-riżorsi, bil-għan li tiġi adottata deċiżjoni dwar it-tiġdid, il-modifika jew is-sospensjoni tat-tipi ta' miżuri ffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni. Ir-rapport għandu jindirizza wkoll l-iskop għal simplifikazzjoni, il-koerenza interna u esterna tal-kooperazzjoni stabbilita b’din id-Deċiżjoni, jekk l-objettivi kollha tiegħu għadhomx rilevanti, kif ukoll il-kontribut tal-miżuri għall-prijoritajiet tal-Unjoni li jkun hemm tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv. Huwa għandu jqis kwalunkwe sejba u konklużjoni dwar l-impatt fit-tul tad-Deċiżjoni 2006/526/KE.
3. Il-Kummissjoni għandha titlob lill-Groenlandja sabiex tipprovdi d-data u l-informazzjoni kollha meħtieġa, f'konformità mal-prinċipji dwar l-effettività tal-għajnuna, li jippermetti l-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-miżuri ffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni.
Artikolu 8
Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita mill-Kumitat tal-Groenlandja (“il-kumitat”). Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Fejn l-opinjoni tal-kumitat għandha tinkiseb permezz ta’ proċedura bil-miktub, il-proċedura għandha tintemm mingħajr riżultat meta fil-perijodu ta’ żmien limitat għall-għoti tal-opinjoni, il-president tal-kumitat jiddeċiedi hekk jew jekk maġġoranza sempliċi tal-membri tal-kumitat titlob li jsir dan.
Artikolu 9
Kamp ta' applikazzjoni u metodu tal-finanzjament
1. Fil-qafas tal-politiki settorjali stabbiliti mill-Gvern tal-Groenlandja, l-assistenza finanzjarja tal-Unjoni tista’ tingħata għall-attivitajiet li ġejjin:
(a)
riformi u proġetti li huma konformi mal-PDSD;
(b)
żvilupp istituzzjonali, il-bini tal-kapaċità u l-integrazzjoni tal-aspetti ambjentali u tat-tibdil fil-klima; u
(c)
programmi ta’ kooperazzjoni teknika.
2. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha tingħata l-iktar permezz tal-appoġġ baġitarju.
Artikolu 10
Ammont ta' referenza finanzjarja
L-ammont indikattiv għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni għall-perijodu mill-2014 sal-2020 għandu jkun ta’ EUR 217 800 000.
TAQSIMA 3
DISPOŻIZZJONI FINALI
Artikolu 11
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Hija għandha tapplika mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta’ Marzu 2014.