РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1287/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 година
за създаване на Програма за конкурентоспособност на предприятията и малките и средните предприятия (COSME) (2014-2020 г.) и за отмяна на Решение № 1639/2006/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 173 и 195 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
През март 2010 г. Комисията прие съобщение, озаглавено „Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“(по-долу „стратегията „Европа 2020“). Съобщението беше утвърдено от Европейския съвет през юни 2010 г. Стратегията „Европа 2020“ представлява отговор на икономическата криза и е предназначена да подготви Съюза за следващото десетилетие. В нея се определят пет амбициозни цели по отношение на климата и енергетиката, заетостта, иновациите, образованието и социалното приобщаване, които да бъдат постигнати до 2020 г., и се набелязват основните движещи сили за растежа, които целят да направят Съюза по-динамичен и конкурентоспособен. В стратегията също така се подчертава значението на засилването на растежа на европейската икономика, съпроводено с високо ниво на заетост, икономика с ниски емисии на въглероден диоксид и ефективно използване на ресурсите и енергията и социално сближаване. Малките и средните предприятия (МСП) следва да играят решаваща роля за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“. Тяхната роля е видна от факта, че МСП са посочени в шест от общо седемте водещи инициативи по стратегията „Европа 2020“.
(2)
За да се гарантира, че предприятията, по-специално МСП, играят централна роля за икономическия растеж в Съюза, който е основен приоритет, през октомври 2010 г. Комисията прие съобщение, озаглавено „Интегрирана индустриална политика за ерата на глобализацията. Извеждане на преден план на конкурентоспособността и устойчивото развитие“, което беше утвърдено от Съвета през декември 2010 г. Това е водеща инициатива по стратегията „Европа 2020“. В съобщението се очертава стратегия, насочена към насърчаване на растежа и създаване на работни места чрез поддържане и оказване на подкрепа на силна, диверсифицирана и конкурентна промишлена база в Европа, по-специално чрез подобряване на рамковите условия за предприятията и засилване на няколко аспекта на вътрешния пазар, включително свързаните с бизнеса услуги.
(3)
През юни 2008 г. Комисията прие съобщение, озаглавено „Мисли първо за малките!“„Small Business Act“ за Европа“, което беше приветствано от Съвета през декември 2008 г. В „Small Business Act“ (SBA) се предвижда мащабна рамка на политиката за МСП, насърчава се предприемачеството и принципът „Мисли първо за малките!“ се залага в правото и политиката, за да се засили конкурентоспособността на МСП. Със SBA се установяват десет принципа и се очертават политиката и законодателните действия за насърчаване на потенциала на МСП за растеж и създаване на работни места. Изпълнението на SBA допринася за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“. Във водещите инициативи вече са включени редица действия за МСП.
(4)
Оттогава насам беше извършен един преглед на SBA като резултатите бяха публикувани през февруари 2011 г., и въз основа на него бяха приети заключения на Съвета от 30 и 31 май 2011 г. В прегледа се прави равносметка на изпълнението на SBA и се оценяват нуждите на МСП, които работят в условията на сегашната икономическа среда, в която те все по-трудно получават достъп до финансиране и пазари. В него се прави обзор на напредъка, постигнат през първите две години от действието на SBA, изложени са нови действия в отговор на произтичащите от икономическата криза предизвикателства, посочени от заинтересованите страни, и са предложени мерки за подобряване на използването и прилагането на SBA с ясно очертана роля за заинтересованите страни и водещите стопанските организации. Специфичните цели на програмата за конкурентоспособност на предприятията и МСП следва да отразяват приоритетите, определени в прегледа. Важно е да се осигури съгласуваност между изпълнението на програмата и изпълнението на SBA.
По-специално, действията, предприети във връзка със специфични цели, следва да допринасят за прилагането на посочените десет принципа и новите действия, набелязани в процеса на преглед на SBA.
(5)
С Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (3) се определя многогодишната финансова рамка за периода 2014-2020 г. В многогодишната финансова рамка се описва как ще се постигнат целите на политиката за увеличаване на растежа и създаване на повече работни места в Европа, създаване на по-екологосъобразна икономика с ниски емисии на въглероден диоксид и извеждане на Съюза на водеща позиция в световен мащаб.
(6)
За да се допринесе за увеличаването на конкурентоспособността и устойчивостта на предприятията от Съюза, и по-специално на МСП, за да се подпомогнат съществуващите МСП, да се насърчи създаването на предприемаческа култура и да се стимулира растежът на МСП, напредъкът на основаното на знанието общество и развитието, въз основано на балансиран икономически растеж, следва да бъде създадена Програма за конкурентоспособност на предприятията и МСП (по-долу „Програмата COSME“).
(7)
В Програма COSME следва да се даде първостепенен приоритет на програмата за опростяване в съответствие със съобщението на Комисията от 8 февруари 2012 г., озаглавено „Програма за опростяване на МФР за периода 2014-2020 г.“. Изразходването на средства на Съюза и на държавите членки за насърчаване на конкурентоспособността на предприятията и МСП следва да бъде по-добре координирано, за да се осигури взаимно допълване, по-голяма ефективност и видимост и за да се постигне по-добро полезно взаимодействие на бюджетите.
(8)
Комисията пое ангажимент да включи действията в областта на климата в разходните програми на Съюза и да насочи най-малко 20 % от неговия бюджет към свързани с климата цели. Важно е да се гарантира, че смекчаването на изменението на климата и приспособяването към него, както и предотвратяването на рисковете се извеждат на преден план при подготовката, разработването и изпълнението на Програма COSME. Мерките, обхванати от настоящия регламент, следва да допринасят за насърчаване на прехода към икономика и общество с ниски емисии на въглероден диоксид и устойчиви на изменението на климата.
(9)
От Решение 2001/822/ЕО на Съвета (4) следва, че образуванията и органите от отвъдморските страни и територии отговорят на условията за участие в Програма COSME.
(10)
Политиката на Съюза в областта на конкурентоспособността има за цел установяването на институционалната и политическата уредба, с която да се създадат условия за устойчив растеж на предприятията, и по-специално МСП. Постигането на конкурентоспособност и устойчивост включва способността за постигане и поддържане на икономическата конкурентоспособност и растежа на предприятията в съответствие с целите за устойчиво развитие. Подобрената производителност, включително по отношение на ресурсите и енергията, е първостепенният източник на устойчив растеж на приходите. Конкурентоспособността зависи и от способността на дружествата да се възползват напълно от възможности като вътрешния пазар. Това е от особено значение за МСП, които представляват 99 % от предприятията в Съюза, осигуряват две от всеки три съществуващи работни места в частния сектор и 80 % от новосъздадените работни места и са източник на повече от половината от общата добавена стойност, създавана от предприятията в Съюза. МСП са ключова движеща сила за икономическия растеж, заетостта и социалната интеграция.
(11)
Съобщението на Комисията от 18 април 2012 г., озаглавено „Към възстановяване и създаване на работни места“, съдържа прогноза, съгласно която политиките, насърчаващи прехода към зелена икономика, като политиките в областта на ефективността от гледна точка на използването на ресурсите и енергийната ефективност, както и политиката в областта на изменението на климата, биха могли да създадат повече от пет милиона работни места до 2020 г., и по-специално в сектора на МСП. Като се има предвид това, конкретните действия по Програма COSME биха могли да включват насърчаване на разработването на устойчиви продукти, услуги, технологии и процеси, както и на ефективното използване на ресурсите и корпоративната социална отговорност.
(12)
В последните години конкурентоспособността заема централно място при разработването на политиките на Съюза поради несъвършенствата на пазара, политиките и институциите, които пречат на конкурентоспособността на предприятията от Съюза, и по-специално на МСП.
(13)
Поради това Програма COSME следва да бъде насочена към преодоляване на несъвършенствата на пазара, които засягат конкурентоспособността на икономиката на Съюза в световен мащаб и намаляват способността на предприятията, по-специално МСП, да се съревновават с конкуренти от други части на света.
(14)
Програма COSME следва да е насочена по-специално към МСП по смисъла на Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (5). При прилагането на настоящия регламент Комисията следва да се консултира с всички съответни заинтересовани страни, включително организации, представляващи МСП. Следва да се обърне особено внимание на микропредприятията, предприятията, осъществяващи занаятчийска дейност, самостоятелно заетите лица, свободните професии и социалните предприятия. Следва също така да се обърне внимание на потенциалните, новите и младите предприемачи и на жените предприемачи, както и на други особени целеви групи, например по-възрастни хора, мигранти и предприемачи, спадащи към социално уязвими групи или групи в неравностойно положение, като хора с увреждания, и на насърчаването на прехвърлянето, отделянето и разделянето на предприятия и даването на втори шанс на предприемачите.
(15)
Много от проблемите, свързани с конкурентоспособността на Съюза, се отнасят до трудностите на МСП при получаването на достъп до финансиране, тъй като за тях доказването на тяхната кредитоспособност е нелека задача, а достъпът до рисков капитал е съпътстван с трудности. Тези трудности имат отрицателен ефект върху нивото и качеството на създадените нови предприятия и върху техния растеж и коефициент на оцеляване, както и върху готовността на новите предприемачи да поемат жизнеспособни предприятия при прехвърляне/наследяване на предприятия. Финансовите инструменти на Съюза, въведени с Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), имат доказана добавена стойност и са допринесли положително за най-малко 220 000 МСП. Увеличената добавена стойност за Съюза в предложените финансови инструменти се изразява, наред с другото, в укрепване на вътрешния пазар за рисков капитал, в създаване на общоевропейски пазар за финансиране на МСП, както и в преодоляване на несъвършенствата на пазара, с които държавите членки не могат да се справят. Действията на Съюза следва да бъдат съгласувани, последователни и да допълват финансовите инструменти за МСП на държавите членки, да умножават ползите и да не нарушават функционирането на пазара, в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (7). Образуванията, на които е възложено изпълнението на действията, следва да гарантират допълняемост и да не допускат двойно финансиране с ресурси на Съюза.
(16)
Комисията следва да обръща внимание на видимостта на финансирането, осигурено чрез финансовите инструменти по настоящия регламент, за да може подкрепата от Съюза да бъде разпозната и да получи признание на пазара. За тази цел е необходимо да се въведе и задължение за финансовите посредници изрично да изтъкват пред крайните получатели, че финансирането е възможно с подкрепата на финансовите инструменти по настоящия регламент. Комисията и държавите членки следва да предприемат подходящи мерки, включително чрез удобни за потребителите онлайн системи, за разпространение на информация за наличните финансови инструменти сред МСП и посредниците. Тези системи, които може да включват и единен портал, не следва да дублират съществуващите системи.
(17)
Мрежата „Enterprise Europe“ (по-долу „мрежата“) е доказала своята добавена стойност за европейските МСП като служба „на едно гише“ за подкрепа на бизнеса чрез подпомагане на предприятията при подобряване на тяхната конкурентоспособност и проучване на бизнес възможностите в рамките на вътрешния пазар и извън него. Рационализирането на методологиите и на методите на работа и осигуряването на европейско измерение на услугите в подкрепа на бизнеса могат да бъдат постигнати само на равнището на Съюза. По-специално, мрежата помогна на МСП да намерят партньори за сътрудничество или трансфер на технологии в рамките на вътрешния пазар и в трети държави, да получат консултации относно източници на финансиране от Съюза, законодателството на Съюза и интелектуалната собственост и програмите на Съюза за насърчаване на насочените към околната среда иновации и устойчивото производство. Тя също така получава обратна информация относно правото и стандартите на Съюза. Нейният единствен по рода си експертен опит е особено важен за преодоляване на информационната асиметрия и за намаляване на разходите за операции при трансгранична дейност.
(18)
Необходими са постоянни усилия за допълнително оптимизиране на качеството на услугите и функционирането на мрежата, особено по отношение на осведомеността на МСП и последващото приемане от страна на МСП на предлаганите услуги, чрез по-нататъшно включване на услуги, свързани с интернационализация и иновации, подобряване на сътрудничеството на мрежата с регионални и местни заинтересовани страни сред МСП, предоставяне на консултации и осигуряване на по-голямо участие на организации домакини, намаляване на бюрокрацията, подобряване на информационно-техническата поддръжка, подобряване на видимостта на мрежата и предлаганите от нея услуги в рамките на географските райони, които покрива.
(19)
Ограничената интернационализация на МСП както в Европа, така и извън нея засяга конкурентоспособността. Според някои оценки понастоящем 25 % от МСП в Съюза се занимават с износ или са извършвали такава дейност в даден момент през последните три години, като само 13 % от тях извършват износ извън Съюза редовно и само 2 % са инвестирали извън своята държава. Освен това проучването на Евробарометър от 2012 г. показва неизползвания потенциал за растеж на МСП на „зелените пазари“ в Съюза и извън него по отношение на интернационализацията и достъпа до обществени поръчки. В съответствие със SBA, който призова Съюза и държавите членки да подпомагат и насърчават МСП да се възползват от растежа на пазарите извън Съюза, Съюзът предоставя финансова помощ на няколко инициативи, например Центъра за промишлено сътрудничество ЕС - Япония и бюрото в Китай в помощ на МСП по въпросите на правата върху интелектуалната собственост. Добавената стойност на равнището на Съюза се създава чрез насърчаване на сътрудничеството и чрез предлагане на услуги на европейско равнище, които допълват, без да дублират, основните услуги на държавите членки за насърчаване на търговията и засилват общите усилия на публичните и частните доставчици на услуги в тази област. Такива услуги следва да включват информация относно правата върху интелектуалната собственост, стандартите и правилата и възможностите за обществени поръчки. Следва изцяло да бъде взета под внимание част II от заключенията на Съвета от 6 декември 2011 г., озаглавена „Засилване на прилагането на индустриалната политика в целия ЕС“, относно съобщението на Комисията, озаглавено „Интегрирана индустриална политика за ерата на глобализацията. Извеждане на преден план на конкурентоспособността и устойчивото развитие“. Във връзка с това националните и регионалните усилия за насърчаване на групите от предприятия към върхови постижения и международно сътрудничество следва да бъдат допълнени от ясно определена европейска стратегия за групите от предприятия, като се има предвид че групирането на МСП може да бъде ключово средство за повишаване на техния капацитет за иновации и за започване на дейност на чужди пазари.
(20)
За да се подобри конкурентоспособността на предприятия в Съюза, и по-специално на МСП, държавите членки и Комисията трябва да създадат благоприятна бизнес среда. Интересите на МСП и секторите, в които те са най-активни, се нуждаят от особено внимание. Необходими са и инициативи на равнището на Съюза, за да се осигури обмен на информация и знания в европейски мащаб, като цифровите услуги могат да бъдат особено икономически ефективни в тази област. Такива дейности могат да спомогнат за създаване на условия на равнопоставеност за МСП.
(21)
Пропуските, разпокъсването и ненужната бюрокрация в рамките на вътрешния пазар препятстват гражданите, потребителите и предприятията, по-специално МСП, да извлекат максимални ползи от него. Следователно е крайно необходимо да бъдат положени съгласувани усилия от страна на държавите членки, Европейския парламент, Съвета и Комисията за отстраняване на недостатъците във връзка с изпълнението, законодателството и информацията. В съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност държавите членки, Европейският парламент, Съветът и Комисията следва също така да си сътрудничат с цел намаляване и избягване на ненужната административна и регулаторна тежест върху МСП. Действията по Програма COSME - единствената програма на Съюза, насочена специално към МСП - следва да допринасят за постигането на тези цели, най-вече като способстват за подобряването на рамковите условия за предприятията. Тези усилия следва да включват проверки за пригодност и оценки на въздействието, финансирани по Програма COSME.
(22)
Друг фактор, който влияе върху конкурентоспособността, е сравнително слабият предприемаческия дух в Съюза. Едва 45 % от гражданите на Съюза (и по-малко от 40 % от жените) биха желали да извършват дейност като самостоятелно заети лица в сравнение с 55 % от населението в САЩ и 71 % в Китай (според проучването на Евробарометър от 2009 г. относно предприемачеството). В съответствие със SBA следва да се обърне внимание на всички ситуации, пред които се изправят предприемачите, включително започване на дейност, растеж, прехвърляне и несъстоятелност („втори шанс“). Насърчаването на образованието в областта на предприемачеството, както и мерките за увеличаване на последователността и съгласуваността като определянето на показатели за сравнение и обмена на добри практики осигуряват висока добавена стойност на равнището на Съюза.
(23)
Програмата Еразъм за млади предприемачи започна с цел осигуряването на възможност за нови или кандидат предприемачи да придобият стопански опит в държава членка, различна от тяхната, и по този начин да повишат предприемаческите си умения. Във връзка с целта за подобряване на рамковите условия за насърчаване на предприемачеството и културата на предприемачество Комисията следва да може да предприеме мерки, разработени с цел подпомагане на новите предприемачи да подобрят способността си за придобиване на собствено ноу-хау, умения и нагласи в предприемаческата област, както и технологичния си капацитет и способностите си за управление на предприятие.
(24)
Световната конкуренция, демографските промени, ограничените ресурси и новите социални тенденции пораждат предизвикателства и възможности за различни сектори, които са изправени пред глобални предизвикателства и се характеризират с голям дял на МСП. Така например свързаните с дизайна сектори трябва да се приспособят, за да се възползват от неразработения потенциал на високото търсене на съобразени с личните потребности, творчески продукти, способни да удовлетворят широк кръг потребители. Тъй като тези предизвикателства засягат всички МСП в Съюза в посочените сектори, са необходими съгласувани усилия на равнището на Съюза за създаване на допълнителен растеж чрез инициативи за ускоряване на появата на нови продукти и услуги.
(25)
В подкрепа на предприето в държава членка действие Програма COSME може да подпомага инициативи както в секторни, така и в междусекторни области със значителен потенциал за растеж и предприемаческа дейност, особено такива с голям дял на МСП, които ускоряват появата на конкурентни и устойчиви отрасли, основани на най-конкурентните бизнес модели, подобрени продукти и процеси, организационни структури или модифицирани вериги на стойността. Както е посочено в съобщението на Комисията от 30 юни 2010 г., озаглавено „Европа - водеща световна туристическа дестинация - нова политическа рамка за европейския туризъм“, което беше приветствано от Съвета през октомври 2010 г., туризмът е важен сектор на икономиката на Съюза. Предприятията в този сектор допринасят пряко с 5 % от брутния вътрешен продукт (БВП) на Съюза. Договорът за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) признава значението на туризма и очертава компетентността на Съюза в тази област. Европейските инициативи в областта на туризма може да допълват действията на държавите членки, като насърчава създаването на благоприятна среда и сътрудничеството между държавите членки, по-специално чрез обмен на добри практики. Действията могат да включват подобряване на базата от знания в областта на туризма чрез предоставяне на данни и анализи и разработване на транснационални проекти за сътрудничество, в тясно сътрудничество с държавите членки, като същевременно се избягват задължителните изисквания за предприятията от Съюза.
(26)
В Програма COSME се посочват действия във връзка с целите, общият финансов пакет за постигането на тези цели, минималният финансов пакет за финансовите инструменти, различни видове мерки за изпълнение и прозрачни механизми за мониторинг и оценка, както и за защита на финансовите интереси на Съюза.
(27)
Програма COSME допълва други програми на Съюза, като същевременно се признава, че всеки инструмент следва да се прилага съгласно своите собствени специални процедури. Съответно едни и същи допустими разходи не следва да получават двойно финансиране. С цел да се постигне добавена стойност и съществено въздействие от финансирането от Съюза следва да се установи тясно полезно взаимодействие между Програма COSME, Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8) (програма „Хоризонт 2020“), Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (9) (структурни фондове) и други програми на Съюза.
(28)
Всички съответни инициативи и действия, обхванати от Програма COSME, следва да са съобразени с принципите на прозрачност и равни възможности на мъжете и жените. Зачитането на правата на човека и основните свободи на всички граждани също следва да бъде отчетено в тези инициативи и действия.
(29)
Предоставянето на безвъзмездни средства на МСП следва да се предхожда от прозрачен процес. Предоставянето на безвъзмездни средства и тяхното изплащане следва да бъдат прозрачни, небюрократични и съответстващи на общите правила.
(30)
С настоящия регламент се определя финансов пакет за целия срок на действие на Програма COSME, който в рамките на годишната бюджетна процедура трябва да служи за Европейския парламент и Съвета като основна референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционално споразумение между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетните въпроси и относно доброто финансово управление (10).
(31)
За да се гарантира, че финансирането е ограничено до преодоляване на несъвършенствата на пазара, политиките и институциите, и за да се избегне нарушаване на функционирането на пазара, финансирането от Програма COSME следва да е в съответствие с правилата на Съюза относно държавните помощи.
(32)
Споразумението за Европейското икономическо пространство и протоколите към споразуменията за асоцииране предвиждат участието на съответните държави в програмите на Съюза. Участието на други трети държави следва да бъде възможно, когато това е посочено в споразумения и процедури.
(33)
Важно е да се осигури доброто финансово управление на Програма COSME и нейното изпълнение по възможно най-ефективния и удобен за ползвателите начин, както и правна сигурност и достъпност на Програма COSME за всички участници.
(34)
Програма COSME следва да бъде предмет на мониторинг и оценка, така че да се осигури възможност за корекции. Следва да се изготвя годишен доклад за нейното изпълнение, в който да се представят постигнатият напредък и планираните дейности.
(35)
Изпълнението на Програма COSME следва да бъде предмет на ежегоден мониторинг, извършван с помощта на ключови показатели за оценяване на резултатите и въздействието. Тези показатели, включващи подходящи основни параметри, следва да осигуряват минималната основа за оценка на степента, в която са постигнати целите на Програма COSME.
(36)
Изготвеният от Комисията междинен доклад относно постигането на целите на всички подкрепяни по Програма COSME действия следва да включва и оценка на ниския процент на участие на МСП, когато това се наблюдава в значителен брой държави членки. Когато е целесъобразно, държавите членки биха могли да отразят резултатите от междинния доклад в съответните си политики.
(37)
През целия цикъл на разходите финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани с пропорционални мерки, включително посредством предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на изгубени, недължимо платени или неправомерно използвани средства, както и - в случаите, когато е целесъобразно - налагане на административни и финансови санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
(38)
За да се гарантират еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия да приема годишни работни програми за изпълнението на Програма COSME. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (11). Някои от включените в годишната работна програма действия налагат координиране на действията на национално равнище. Във връзка с това следва да се прилага член 5, параграф 4 от посочения регламент.
(39)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС във връзка с допълнения към показателите, промени в някои конкретни детайли по отношение на финансовите инструменти и измененията на индикативните суми, които биха довели до превишаване на тези суми с повече от 5 % от стойността на финансовия пакет във всеки отделен случай. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета,
(40)
Решение № 1639/2006/ЕО следва да бъде отменено от съображения за правна сигурност и яснота,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
Предмет
Член 1
Създаване
Създава се Програма за действия на Съюза за подобряване на конкурентоспособността на предприятията със специална насоченост към малките и средните предприятия (МСП) (по-долу „Програмата COSME“) за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Член 2
Определение
За целите на настоящия регламент "МСП" означава микро-, малки и средни предприятия по смисъла на Препоръка 2003/361/ЕО.
Член 3
Общи цели
1. Програма COSME допринася за постигането на следните общи цели, като се обръща специално внимание на конкретните потребности на МСП, установени в Съюза, и на МСП, установени в трети държави, които участват в Програма COSME в съответствие с член 6:
а)
укрепване на конкурентоспособността и устойчивостта на предприятията от Съюза, по-специално на МСП;
б)
насърчаване на култура на предприемачество и на създаването и растежа на МСП.
2. Степента на постигане на целите, посочени в параграф 1, се измерва чрез следните показатели:
а)
резултати на МСП по отношение на устойчивостта;
б)
промени в ненужните административни и регулаторни тежести върху новите и вече съществуващи МСП;
в)
промени в дела на МСП, извършващи износ в рамките на Съюза или извън него;
г)
промени в растежа на МСП;
д)
промени в дела на гражданите на Съюза, които желаят да бъдат самостоятелно заети лица.
3. Приложението съдържа подробен списък на показателите и целите на Програма COSME.
4. Програма COSME подпомага изпълнението на стратегията „Европа 2020“ и допринася за постигането на целта за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. По-специално Програма COSME допринася за постигането на водещата цел относно заетостта.
ГЛАВА II
Специфични цели и области на действие
Член 4
Специфични цели
1. Специфичните цели на Програма COSME са следните:
а)
подобряване на достъпа до финансиране за МСП под формата на капиталови и дългови инструменти;
б)
подобряване на достъпа до пазарите, по-специално в рамките на Съюза, но също и в световен мащаб;
в)
подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията от Съюза, по-специално на МСП, във всички сектори, включително в сектора на туризма;
г)
насърчаване на предприемачеството и на културата на предприемачество.
2. При изпълнението на Програма COSME се обръща внимание на необходимостта предприятията да се приспособят към икономика с ниски емисии на въглероден диоксид, устойчива на изменението на климата и ефективна от гледна точка на използването на енергията и ресурсите.
3. За да се измери въздействието на Програма COSME при постигането на специфичните цели, изброени в параграф 1, се използват показателите, изложени в приложението.
4. В годишните работни програми по член 13 се описват подробно всички действия, които ще се изпълняват по Програма COSME.
Член 5
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнението на Програма COSME е определен на стойност 2 298,243 милиона евро по текущи цени, от които не по-малко от 60 % се разпределят за финансови инструменти.
Европейският парламент и Съветът разрешават годишните бюджетни кредити в границите на многогодишната финансова рамка.
2. С установения с настоящия регламент финансов пакет може да се покриват и разходи, свързани с дейности по подготовката, мониторинга, контрола, одита и оценката, необходими за управлението на Програма COSME и за постигането на нейните цели. По-специално той обхваща по икономически ефективен начин проучвания, срещи на експерти, информационни и комуникационни действия, включително институционална комуникация на политическите приоритети на Съюза, доколкото те са свързани с общите цели на Програма COSME, разходите, свързани с информационно-технологичните мрежи, насочени към обработката и обмена на информация, както и всякакви други разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията по управлението на Програма COSME.
Тези разходи не трябва да надвишават 5 % от стойността на финансовия пакет.
3. От финансовия пакет за Програма COSME се разпределят следните индикативни суми - 21,5 % от стойността на финансовия пакет за специфичната цел по член 4, параграф 1, буква б), 11 % за специфичната цел по член 4, параграф 1, буква в) и 2,5 % за специфичната цел по член 4, параграф 1, буква г). Комисията може да се отклони от тези индикативни суми, но с не повече от 5 % от стойността на финансовия пакет във всеки отделен случай. Ако се окаже необходимо да се превиши това ограничение, на Комисията се предоставя правомощието да приеме делегирани актове в съответствие с член 23 за изменение на тези индикативни суми.
4. Разпределените финансови средства могат да покриват и разходите за техническа и административна помощ, необходима за осигуряване на прехода между Програма COSME и мерките, приети съгласно Решение № 1639/2006/ЕО. Ако това е необходимо, за покриване на подобни разходи могат да бъдат предвидени бюджетни кредити в бюджета за периода след 2020 г., за да се осигури управлението на действия, които не са приключили до 31 декември 2020 г.
Член 6
Участие на трети държави
1. Програма COSME е отворена за участие на:
а)
държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са членки на Европейското икономическо пространство (ЕИП), в съответствие с условията, установени в Споразумението за ЕИП, както и други европейски държави, когато споразумения и процедури позволяват това;
б)
присъединяващите се държави, държавите кандидатки и потенциалните кандидатки в съответствие с общите принципи и общите правила и условия за участие на посочените държави в програмите на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения и решения на съвети за асоцииране или в подобни договорености;
в)
държави, обхванати от европейските политики за съседство, когато споразумения и процедури позволяват това и в съответствие с общите принципи и общите правила и условия за участие на посочените държави в програмите на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения, протоколи към споразумения за асоцииране и решения на съвети за асоцииране.
2. Образувания, установени в държава по параграф 1, може да участват в части от Програма COSME, когато съответната държава участва съгласно условията, установени в съответните споразумения, посочени в параграф 1.
Член 7
Участие на образувания от неучастващи държави
1. В частите от Програма COSME, в които не участва трета държава по член 6, могат да участват образувания, установени в тази държава. Образуванията, установени в други трети държави, могат да участват и в действия по Програма COSME.
2. Образуванията по параграф 1 нямат право да получават финансови средства от Съюза освен в случаите, когато това е от съществено значение за Програма COSME, по-специално по отношение на конкурентоспособността и достъпа до пазари за предприятията от Съюза. Това изключение не се прилага за образувания със стопанска цел.
Член 8
Действия за подобряване на достъпа до финансиране за МСП
1. Комисията подкрепя действия, които имат за цел улесняване и подобряване на достъпа до финансиране за МСП във фазите им на започване на дейност, растеж и прехвърляне, които допълват използването от държавите членки на национално и регионално равнище на финансови инструменти за МСП. За да се осигури допълняемост, посочените действия се координират тясно с действията, предприети в рамките на политиката на сближаване, в рамките на Програма „Хоризонт 2020“ и на национално или регионално равнище. С тези действия се цели насърчаване на усвояването и предоставянето на финансиране под формата както на капиталови, така и на дългови инструменти, което може да включва начално финансиране, финансиране от неформални инвеститори и финансиране под формата на квазикапиталови инструменти, в зависимост от пазарното търсене, като същевременно се изключва източването на активи.
2. В допълнение към посочените в параграф 1 действия от подкрепата на Съюза могат да се ползват и действия за подобряване на трансграничното финансиране и на финансирането с участието на много държави, в зависимост от пазарното търсене, като с това се съдейства на МСП да интернационализират своите дейности в съответствие с правото на Съюза.
Комисията може също така да проучи възможностите за разработване на новаторски финансови механизми, като например групово финансиране, в зависимост от пазарното търсене.
3. В член 17 са изложени действията, посочени в параграф 1.
Член 9
Действия за подобряване на достъпа до пазари
1. За да продължи да се подобрява конкурентоспособността и достъпът до пазари на предприятията от Съюза, Комисията може да подпомага действия за подобряване на достъпа на МСП до вътрешния пазар, като предоставяне на информация (включително чрез цифрови услуги) и повишаване на осведомеността, наред с другото, относно програмите, правото и стандартите на Съюза.
2. Конкретните мерки имат за цел да улеснят достъпа на МСП до пазари извън Съюза. Тези мерки може да включват предоставяне на информация относно съществуващите пречки за навлизане на пазара и бизнес възможностите, обществените поръчки и митническите процедури и подобряване на спомагателните услуги по отношение на стандартите и правата върху интелектуалната собственост в приоритетни трети държави Тези мерки допълват, без да дублират, основни дейности на държавите членки за насърчаване на търговията.
3. Действията по Програма COSME може да имат за цел засилване на международното сътрудничество, включително диалози по въпросите на промишлеността и регулаторните мерки с трети държави. Конкретните мерки могат да имат за цел намаляване на различията между регулаторните рамки на Съюза и на други държави по отношение на продуктите, допринасяне за развитието на предприемаческата и промишлената политика и за подобряването на бизнес средата.
Член 10
Мрежа „Enterprise Europe“
1. Комисията подпомага предоставянето от мрежата „Enterprise Europe“ (по-долу „мрежата“) на интегрирани спомогателни услуги за бизнеса за МСП от Съюза, които се стремят да търсят възможности в рамките на вътрешния пазар и в трети държави. Действията, предприети чрез мрежата, може да включват:
а)
предоставяне на информационни и консултантски услуги относно инициативите и правото на Съюза; подкрепа за подобряване на управленските способности с цел повишаване на конкурентоспособността на МСП; подкрепа за подобряване на знанията на МСП в областта на финансите, включително информационни и консултантски услуги относно възможностите за финансиране, достъпа до финансиране и свързани с това схеми за обучение и наставничество; мерки за осигуряване на по-добър достъп на МСП до експертни познания в областта на енергийната ефективност, климата и околната среда; насърчаване на програмите за финансиране и финансовите инструменти на Съюза (включително по Програма „Хоризонт 2020“, в сътрудничество с национални центрове за контакт и структурните фондове);
б)
улесняване на трансграничното бизнес сътрудничество, научноизследователската и развойна дейност, трансфера на технологии и знания и партньорствата в областта на технологиите и иновациите;
в)
осигуряване на пътища за осъществяване на връзка между МСП и Комисията.
2. Мрежата може да се използва също и за предоставяне на услуги от страна на други програми на Съюза, например Програма „Хоризонт 2020“, които включват специализирани консултантски услуги за насърчаване на участието на МСП в други програми на Съюза. Комисията осигурява ефективното координиране на различните финансови ресурси за мрежата и- когато чрез чрез мрежата се предоставят услуги от страна на други програми на Съюза - финансирането от съответните програми.
3. Изграждането на мрежата се извършва в тясна координация с държавите членки, така че да се избегне дублиране на дейности в съответствие с принципа на субсидиарност.
Комисията прави оценка на мрежата по отношение на нейната ефективност, управление и предоставяне на висококачествени услуги в рамките на Съюза.
Член 11
Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията от Съюза, по-специално МСП
1. Комисията подкрепя действията за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията от Съюза, и по-специално на МСП, с цел да се увеличат ефективността, последователността, координацията и съгласуваността на националните и регионалните политики за насърчаване на конкурентоспособността, устойчивостта и растежа на предприятията от Съюза.
2. Комисията може да подкрепя конкретни действия за подобряване на рамковите условия за предприятията, по-специално за МСП, чрез намаляване и избягване на ненужната административна и регулаторна тежест. Тези действия може да включват редовно измерване на въздействието на приложимото право на Съюза върху МСП, когато е целесъобразно - чрез индекс, подкрепа на независими експертни групи и обмен на информация и добри практики, включително относно систематичното прилагане на теста за МСП на равнището на Съюза и на равнището на отделни държави членки.
3. Комисията може да подкрепя действия, насочени към разработване на нови стратегии за конкурентоспособност и стопанско развитие. Тези действия може да включват:
а)
мерки за подобряване на разработването, изпълнението и оценяването на политиките, които имат отражение върху конкурентоспособността и устойчивостта на предприятията, включително чрез обмен на добри практики относно рамковите условия и управлението на групи от предприятия от световна величина и бизнес мрежи; чрез насърчаване на транснационално сътрудничество между групи от предприятия и бизнес мрежи - разработване на устойчиви продукти, услуги, технологии и процеси, както и ефективност от гледна точка на използването на ресурсите и енергията и корпоративна социална отговорност;
б)
мерки, насочени към международните аспекти на политиките в областта на конкурентоспособността, като се отделя специално внимание на сътрудничеството в областта на политиката между държавите членки, други участващи в Програма COSME държави и търговските партньори на Съюза в световен мащаб;
в)
мерки за подобряване на развитието на политиките за МСП, сътрудничество между създателите на политиките, партньорски проверки и обмен на добри практики между държавите членки, като когато е целесъобразно, се взема предвид наличната информация и гледните точки на заинтересованите страни, и по-специално с цел улесняване на достъпа на МСП до програми и мерки на Съюза в съответствие с плана за действие по SBA.
4. Комисията може, като насърчава координацията, да подкрепя действия на държавите членки за ускоряване на появата на конкурентоспособни отрасли с пазарен потенциал. Тази подкрепа може да включва действия за насърчаване на обмена на добри практики и определяне на изисквания за уменията и обучението в различните отрасли, особено този на МСП, и по-специално за уменията за работа с електронни приложения. Тя може да включва и действия за насърчаване на прилагането на нови бизнес модели и сътрудничеството на МСП в нови вериги на стойността, както и на използването за търговски цели на значими идеи за нови продукти и услуги.
5. Комисията може да допълни действията на държавите членки с цел засилване на конкурентоспособността и устойчивостта на МСП от Съюза в области, характеризиращи се с висок потенциал за растеж, особено такива с висок дял на МСП като сектора на туризма. Тези действия може да включват насърчаване на сътрудничеството между държавите членки, особено чрез обмен на добри практики.
Член 12
Действия за насърчаване на предприемачеството
1. Комисията допринася за насърчаване на предприемачеството и предприемаческата култура, като подобрява рамковите условия, които имат отражение върху развитието на предприемачеството, включително чрез намаляване на пречките за създаване на предприятия. Комисията подпомага създаването на бизнес среда и култура, благоприятни за устойчивостта на предприятията, започването на дейност, растежа и прехвърлянето на предприятия, „втория шанс“ (повторно започване на дейност), както и отделянето и разделянето на предприятия.
2. Обръща се специално внимание на потенциалните, новите, младите предприемачи и жените предприемачи, както и на други конкретни целеви групи.
3. Комисията може да предприеме действия, например програми за мобилност за нови предприемачи, чрез които да се подобрят способността им за придобиване на собствено ноу-хау, умения и нагласи в предприемаческата област, както и технологичният им капацитет и способностите им за управление на предприятие.
4. Комисията може да подкрепя мерките на държавите членки за организиране и улесняване на образованието, обучението, развитието на уменията и нагласите в предприемаческата област, по-специално сред потенциалните и новите предприемачи.
ГЛАВА III
Изпълнение на Програма COSME
Член 13
Годишни работни програми
1. За целите на изпълнението на Програма COSME Комисията приема годишни работни програми в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 21, параграф 2. Във всяка годишна работна програма се предвижда изпълнение заложените в настоящия регламент цели и подробно се излагат:
а)
описание на действията, които ще бъдат финансирани, целите, които се преследват чрез всяко действие и които са съобразени с общите и специфичните цели, определени в членове 3 и 4, очакваните резултати, методът на изпълнение, сумата, разпределена за всяко действие, общата сума за всички действия, ориентировъчен график на изпълнението и профил на плащанията;
б)
подходящи качествени и количествени показатели за всяко действие с цел анализ и мониторинг на ефективността при постигането на резултатите и изпълнението на целите по всяко отделно действие;
в)
за безвъзмездните средства и свързаните с тях мерки - основните критерии за оценка, определени така, че заложените в Програма COSME цели да бъдат постигнати възможно най-добре, и максималният процент на съфинансиране;
г)
отделна подробна глава относно финансовите инструменти, която в съответствие с член 17 от настоящия регламент отразява задълженията относно информацията, определени във Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, включително очакваното разпределение на финансовия пакет - между капиталовия механизъм за растеж и механизма за гарантиране на заеми, посочени съответно в членове 18 и 19 от настоящия регламент,и информация като нивото на гаранцията и връзката с Програма „Хоризонт 2020“.
2. Комисията изпълнява Програма COSME в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
3. Програма COSME се изпълнява по начин, който гарантира, че при получаващите подкрепа действия се отчитат бъдещите събития и потребности, особено след междинната оценка по член 15, параграф 3, и че те съответстват на развитието на пазарите, икономиката и обществените промени.
Член 14
Мерки за подкрепа
1. В допълнение към мерките, включени в посочените в член 13 годишни работни програми, Комисията редовно предприема мерки за подкрепа, включително:
а)
подобряване на анализа и мониторинга по секторни и междусекторни въпроси, свързани с конкурентоспособността;
б)
набелязване и разпространяване на добри практики и подходи на политиката и тяхното доразвиване;
в)
проверки за пригодност на действащото право и оценки на въздействието на новите мерки на Съюза, които са от особено значение за конкурентоспособността на предприятията, с цел да бъдат набелязани области от действащото право, в които има нужда от опростяване, и да се гарантира, че тежестта за МСП е сведена до минимум в областите, в които се предлагат нови законодателни мерки;
г)
оценка на законодателството, което има отражение върху предприятията, по-специално МСП, промишлената политика и мерките, свързани с конкурентоспособността;
д)
насърчаване на интегрирани и удобни за потребителите онлайн системи за предоставяне на информация за програми, които са от значение за МСП, като същевременно се гарантира, че те не дублират съществуващи портали.
2. Общите разходи за тези мерки за подкрепа не трябва да надвишават 2,5 % от стойността на финансовия пакет по Програма COSME.
Член 15
Мониторинг и оценка
1. Комисията извършва мониторинг на изпълнението и управлението на Програма COSME.
2. Комисията изготвя годишен мониторингов доклад, в който разглежда ефикасността и ефективността на получилите подкрепа действия от гледна точка на финансовото им изпълнение, резултатите, разходите и когато е възможно - въздействието им. Докладът включва информация относно бенефициерите, когато е възможно, за всяка покана за представяне на предложения, относно размера на разходите, свързани с климата, и въздействието на подкрепата върху целите в областта на изменението на климата, относимите данни относно заемите, отпуснати по линия на механизма за гарантиране на заеми на стойност над и под 150 000 EUR, доколкото събирането на подобна информация не води до неоправдана административна тежест за предприятията, и по-специално за МСП. Мониторинговият доклад включва годишния доклад за всеки финансов инструмент съгласно изискванията на член 140, параграф 8 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
3. Най-късно до 2018 г. Комисията изготвя междинен доклад за оценка относно постигането на целите на всички действия, получили подкрепа по Програма COSME, от гледна точки на резултатите и въздействието, ефективността на използваните средства и европейската добавена стойност, с цел вземане на решение за подновяване, изменение или спиране прилагането на мерките. В междинния доклад за оценка се разглеждат и възможностите за опростяване, вътрешната и външната съгласуваност, въпросът доколко продължават да са актуални всички цели, както и приносът на мерките към приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. В него се вземат предвид резултатите от оценката на дългосрочното въздействие на предишните мерки, като той се използва при вземането на решение относно евентуалното подновяване, изменение или спиране прилагането на последваща мярка.
4. Комисията изготвя окончателен доклад за оценка на дългосрочното въздействие и на устойчивостта на ефекта от мерките.
5. Всички бенефициери на безвъзмездни средства и други участващи страни, които са получили средства от Съюза по настоящия регламент, предоставят на Комисията подходящите данни и информация, необходими за извършване на мониторинг и оценка на съответните мерки.
6. Комисията изпраща на Европейския парламент и на Съвета докладите, посочени в параграфи 2, 3 и 4, и ги оповестява публично.
ГЛАВА IV
Финансови разпоредби и форми на финансова помощ
Член 16
Форми на финансова помощ
Финансовата помощ от Съюза по Програма COSME може да се осигурява непряко чрез делегиране на задачи по изпълнението на бюджета на образуванията, изброени в член 58, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 17
Финансови инструменти
1. Финансовите инструменти по Програма COSME, установени в съответствие с дял VIII от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, се използват с цел улесняване на достъпа до финансиране за МСП във фазите им на започване на дейност, растеж и прехвърляне. Финансовите инструменти включват капиталов механизъм и механизъм за гарантиране на заеми. При разпределянето на средствата за тези механизми се отчита търсенето от страна на финансовите посредници.
2. Финансовите инструменти за МСП могат, когато е целесъобразно, да се съчетават със и да допълват:
а)
други финансови инструменти, създадени от държавите членки и техните управляващи органи, финансирани с национални или регионални средства или в рамките на операциите на структурните фондове, в съответствие с [член 33, параграф 1, буква a)] от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
б)
други финансови инструменти, създадени от държавите членки и техните управляващи органи, финансирани чрез национални или регионални програми извън операциите на структурните фондове;
в)
финансирани от Съюза безвъзмездни средства, включително по настоящия регламент.
3. Капиталовият механизъм за растеж и механизмът за гарантиране на заеми, посочени съответно в членове 18 и 19, може да допълват използваните от държавите членки финансови инструменти за МСП в рамките на политиката на сближаване на Съюза.
4. Когато е целесъобразно, капиталовият механизъм за растеж и механизмът за гарантиране на заеми допускат обединяването на финансови ресурси с държави членки и/или региони, които желаят да участват с част от структурните фондове, които са им разпределени в съответствие с [член 33, параграф 1, буква а)] от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
5. Финансовите инструменти може да генерират приемлива възвращаемост, за да се постигнат целите на други партньори или инвеститори. Капиталовият механизъм за растеж може да функционира на подчинен принцип, но трябва да има за цел запазването на стойността на активите, предоставени от бюджета на Съюза.
6. Капиталовият механизъм за растеж и механизмът за гарантиране на заеми се прилагат в съответствие с дял VIII от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Делегиран регламент (ЕС, Евратом) № 1268/2012 на Комисията (12).
7. Финансовите инструменти по линия на Програма COSME се разработват и прилагат съгласувано и в допълнение към тези, създадени за МСП в рамките на Програма „Хоризонт 2020“.
8 В съответствие с член 60, параграф 1 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 образуванията, на които е възложено прилагането на финансови инструменти, осигуряват публичност на дейността на Съюза при управлението на средствата на Съюза. За тази цел образуванието, на което е възложено прилагането, гарантира, че финансовите посредници изрично уведомяват крайните получатели, че финансирането е било осигурено благодарение на подкрепата от финансовите инструменти по Програма COSME. Комисията гарантира, че публикуваната впоследствие информация относно получателите в съответствие с член 60, параграф 2, буква д) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 е лесно достъпна за потенциалните крайни получатели.
9. Възстановените средства, които са генерирани чрез втория прозорец на Средството за висок растеж и иновации на МСП, създадено съгласно Решение № 1639/2006/ЕО, и които са получени след 31 декември 2013 г., се разпределят в съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 към капиталовия механизъм за растеж, посочен в член 18 от настоящия регламент.
10. Финансовите инструменти се прилагат в съответствие със съответните правила на Съюза за държавните помощи.
Член 18
Капиталов механизъм за растеж
1. Капиталовият механизъм за растеж (КМР) се прилага като кредитен прозорец на единен капиталов финансов инструмент на Съюза, който подпомага растежа на предприятията от Съюза и научноизследователските и иновационните дейности от най-ранна фаза,включително на идейна фаза, до фазата на растеж. Единният капиталов финансов инструмент на Съюза получава финансова подкрепа по Програма „Хоризонт 2020“ и по Програма COSME.
2. КМР е насочен към фондове, които предоставят рисков капитал и финансиране тип „мецанин“, като например подчинени заеми и заеми с участие в печалбата, на предприятия в процес на разширяване или във фазата на растеж, и по-специално на извършващите трансгранична дейност, като същевременно има възможност за инвестиции във фондове на по-ранни фази от развитието им в съчетание с капиталовия механизъм за научноизследователски и иновационни дейности по Програма „Хоризонт 2020“ и за осигуряване на механизми за съвместно инвестиране за неформални инвеститори. При инвестирането на ранна фаза инвестициите от КМР не трябва да надвишават 20 % от общия размер на инвестициите на Съюза, с изключение на случаите на многофазови фондове и фондове, инвестиращи в други фондове, при които финансирането от КМР и от капиталовия механизъм за научноизследовотелски и иновационни дейности по Програма „Хоризонт 2020“ се предоставя пропорционално в зависимост от инвестиционната политика на фондовете. Комисията може да реши да измени 20-процентния праг предвид променящите се пазарни условия. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 21, параграф 2.
3. КМР и капиталовият механизъм за научноизследовотелски и иновационни дейности по Програма „Хоризонт 2020“ използват един и същ механизъм на прилагане.
4. Подкрепата от КМР се предоставя под формата на един от следните видове инвестиции:
а)
пряко от Европейския инвестиционен фонд или от други образувания, на които е възложено прилагането на КМР от името на Комисията; или
б)
чрез фондове, инвестиращи в други фондове, или инвестиционни механизми, чрез които се извършват трансгранични инвестиции и които са създадени от Европейския инвестиционен фонд, или други образувания (включително ръководители от частния или публичния сектор), на които е възложено прилагането на КМР от името на Комисията, заедно с инвеститори от частни и/или публични финансови институции.
5. КМР инвестира в посреднически фондове за рисков капитал, включително във фондове, инвестиращи в други фондове, които осигуряват инвестиции за МСП, обикновено в тяхната фаза на разширяване и растеж. Инвестициите по КМР са дългосрочни, което обикновено предполага от 5 до 15-годишни позиции във фондове за рисков капитал. При всички случаи целият срок на инвестициите по КМР не може да надвишава 20 години, считано от подписването на споразумението между Комисията и образуванието, на което е възложено неговото прилагане.
Член 19
Механизъм за гарантиране на заеми
1. Механизмът за гарантиране на заеми (МГЗ) предоставя:
а)
насрещни гаранции и други механизми за поделяне на риска за гаранционни схеми, включително, когато е целесъобразно, съвместни гаранции;
б)
преки гаранции и други механизми за поделяне на риска за всички други финансови посредници, които отговарят на критериите за допустимост, посочени в параграф 5.
2. МГЗ се прилага като част от единен дългов финансов инструмент на Съюза за растеж на предприятията от Съюза и научноизследовотелските и иновационни дейности, като се използва същият механизъм на прилагане като този на ориентирания към потребностите на МСП кредитен прозорец на дълговия механизъм за научноизследователски и иновационни дейности по Програма „Хоризонт 2020“ (ИПР II).
3. МГЗ включва:
а)
гаранции за дългово финансиране (включително чрез подчинени заеми и заеми с участие в печалбата, лизинг или банкови гаранции), което намалява особените трудности, пред които са изправени жизнеспособните МСП при достъпа до финансиране поради това, че са възприемани като високорискови, или поради факта, че не разполагат с достатъчно налично обезпечение;
б)
секюритизация на портфейлите с дългово финансиране на МСП, което осигурява допълнително дългово финансиране за МСП при подходящи механизми за поделяне на риска с целевите институции. Подкрепата за посочените операции за секюритизация зависи от поемането на ангажимент от институциите инициатори за използване на значителна част от получената ликвидност или от осигурения капитал за отпускане на нови заеми за МСП в разумен срок. Размерът на това ново дългово финансиране се изчислява спрямо размера на риска на гарантирания портфейл. Този размер и срокът се договарят поотделно с всяка институция инициатор.
4. МГЗ се управлява от Европейския инвестиционен фонд или от други образувания, на които е възложено прилагането на МГЗ от името на Комисията. Срокът на индивидуалните гаранции по МГЗ е до 10 години.
5. Допустимостта по МГЗ се определя за всеки посредник въз основа на неговата дейност и ефективността му при подпомагането на малките и средните дружества за получаване на достъп до финансиране за жизнеспособни проекти. МГЗ може да се използва от посредници, които подкрепят бизнеса, наред с другото, при финансиране на придобиването на материални и нематериални активи, за оборотен капитал, както и за прехвърлянето на предприятия. Критериите, свързани със секюритизацията на портфейлите с дългово финансиране на МСП, включват индивидуални операции и операции с много продавачи, както и операции с участието на много държави. Допустимостта се основава на добри пазарни практики, по-специално относно качеството на кредитите и диверсификацията на риска на секюритизирания портфейл.
6. С изключение на заемите в секюритизирания портфейл, МГЗ покрива заеми в размер до 150 000 EUR и с минимален матуритет от 12 месеца. МГЗ покрива и заеми над 150 000 EUR, в случаите когато МСП, които отговарят на критериите за допустимост по Програма COSME, не отговарят на критериите за допустимост на кредитния прозорец за МСП на дълговия механизъм по Програма „Хоризонт 2020“ и имат минимален матуритет от 12 месеца.
Над този праг финансовите посредници носят отговорността да докажат дали МСП отговорят на критериите за допустимост на кредитния прозорец за МСП на дълговия механизъм по Програма „Хоризонт 2020“.
7. МГЗ се разработва по такъв начин, че да е възможно докладването за получилите подкрепа МСП както по отношение на техния брой, така и на обема на заемите.
Член 20
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема подходящи мерки, за да гарантира, че при изпълнението на дейностите, финансирани по настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагане на мерки за предотвратяване на измами, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и при констатирани нередности - чрез възстановяване на недължимо платените суми, както и чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и имуществени санкции, когато е целесъобразно.
2. На Комисията или нейни представители и на Сметната палата се предоставят правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители и други трети лица, които са получили средства от Съюза по настоящия регламент.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да провежда разследвания, включително контрол и проверки на място в съответствие с разпоредбите и процедурите, установени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13) и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (14), за да се установят евентуални случаи на измама, корупция или всякакви други незаконни действия, засягащи финансовите интереси на Съюза, във връзка със споразумение за предоставяне на безвъзмездни средства или с решение или договор за финансиране по настоящия регламент.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, споразуменията за сътрудничество с трети държави и с международни организации, договорите, споразуменията и решенията за предоставяне на безвъзмездни средства, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, съдържат разпоредби, с които на Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се предоставят правомощия да провеждат такива одити и разследвания в рамките на тяхната съответна компетентност.
ГЛАВА V
Комитет и заключителни разпоредби
Член 21
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 22
Делегирани актове
1. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 23 във връзка с допълнения към показателите, посочени в приложението, когато тези показатели могат да улеснят измерването на напредъка към постигането на общите и специфични цели на Програма COSME.
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 23 във връзка с промени на някои конкретни подробности във връзка с финансовите инструменти. Тези подробности се отнасят до дела на инвестициите от КМР от всички инвестиции на Съюза във фондове за рисков капитал на ранна фаза от развитието им и до състава на секюритизираните дългови портфейли.
3. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 23 във връзка с измененията на посочените в член 5, параграф 3 индикативни суми, които биха довели до превишаване на тези суми с повече от 5 % от стойността на финансовия пакет във всеки отделен случай, ако се окаже необходимо да се превиши това ограничение.
Член 23
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове по член 22 се предоставя на Комисията за срок от седем години, считано от [23 декември 2013 г.]
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 22, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Решението поражда действие от деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 22, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 24
Отмяна и преходни разпоредби
1. Решение № 1639/2006/ЕО се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
2. Въпреки това действията, предприети съгласно Решение № 1639/2006/ЕО, и финансовите задължения, свързани с посочените действия, продължават да се уреждат от посоченото решение до тяхното приключване и погасяване.
3. Разпределените средства по член 5 могат да покриват и разходите за техническа и административна помощ, необходима за осигуряване на прехода между Програма COSME и мерките, приети съгласно Решение № 1639/2006/ЕО.
Член 25
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 1287/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta’ Diċembru 2013
li jistabbilixxi Programm għall-Kompetittività tal-Intrapriżi u l-intrapriżi ż-żgħar u ta' daqs medju (COSME) (2014 - 2020) u jħassar id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 173 u 195 ta’ dan,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Waqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja,
Billi:
(1)
Il-Kummissjoni adottat Komunikazzjoni bit-titolu “L-Ewropa 2020 - Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv” f’Marzu 2010 ("l-Istrateġija Ewropa 2020"). Il-Komunikazzjoni kienet approvata mill-Kunsill Ewropew ta’ Ġunju 2010. L-Istrateġija Ewropa 2020 twieġeb għall-kriżi ekonomika u hija maħsuba biex tħejji l-Unjoni għall-għaxar snin li ġejjin. Hija tiffissa ħames għanijiet ambizzjużi dwar il-klima u l-enerġija, l-impjiegi, l-innovazzjoni, l-edukazzjoni u l-inklużjoni soċjali li għandhom jintlaħqu sal-2020 u tidentifika l-ixpruni ewlenin għat-tkabbir, maħsuba li jagħmlu lill-Unjoni aktar dinamika u kompetittiva. Hija tenfasizza wkoll l-importanza li jkun rinfurzat it-tkabbir tal-ekonomija Ewropea filwaqt li tikseb livell għoli ta' impjiegi, ekonomija b'emissjonijiet baxxi ta' karbonju u effiċjenti fl-użu tar-riżorsi u l-enerġija kif ukoll koeżjoni soċjali. L-intrapriżi ż-żgħar u ta’ daqs medju (SMEs) għandhom jaqdu rwol kruċjali sabiex jintlaħqu l-għanijiet tal-Istrateġija Ewropa 2020. Ir-rwol tagħhom hu rifless fil-fatt li l-SMEs jissemmew f’sitta mis-seba’ inizjattivi ewlenin tal-Istrateġija Ewropa 2020.
(2)
Sabiex ikun żgurat li l-intrapriżi, b'mod partikolari l-SMEs, ikollhom rwol ċentrali fil-ksib tat-tkabbir ekonomiku fl-Unjoni, li huwa prijorità prinċipali, il-Kummissjoni adottat Komunikazzjoni bit-titolu "Politika industrijali integrata għal era tal-globalizzazzjoni fejn il-kompetittività u s-sostenibbiltà jkunu fix-xena prinċipali" f’Ottubru 2010, li ġiet approvata mill-Kunsill ta’ Diċembru 2010. Din hija inizjattiva ewlenija tal-Istrateġija Ewropa 2020. Il-Komunikazzjoni tistabbilixxi strateġija bil-għan li tagħti spinta lit-tkabbir u l-impjiegi billi żżomm u tappoġġa bażi industrijali qawwija, diversifikata u kompetittiva fl-Ewropa, b'mod partikolari bit-titjib tal-kundizzjonijiet qafas għall-intrapriżi u t-tisħiħ ta’ bosta aspetti tas-suq intern, inklużi servizzi relatati man-negozju.
(3)
F’Ġunju 2008 il-Kummissjoni adottat Komunikazzjoni bit-titolu “Aħseb l-Ewwel fiż-Żgħir” - “Att dwar in-Negozji ż-Żgħar għall-Ewropa”, li kienet milqugħa mill- Kunsill ta’ Diċembru 2008. L-Att dwar in-Negozji ż-Żgħar (SBA) jipprovdi qafas politiku komprensiv għall- SMEs, jippromwovi l-intraprenditorija u jistabbilixxi fis-sod il-prinċipju “Aħseb l-Ewwel fiż-Żgħir” fil-liġi u l-politika sabiex tissaħħaħ il-kompetittività tal-SMEs. L-SBA tistabbilixxi għaxar prinċipji u tiddeskrivi politika u azzjonijiet leġiżlattivi li jippromovu l-potenzjal tal-SMEs biex jikbru u joħolqu l-impjiegi. L-implimentazzjoni tal-SBA tikkontribwixxi lejn il-kisba tal-għanijiet tal-Istrateġija Ewropa 2020. Diversi azzjonijiet għall-SMEs diġà ġew stabbiliti fl-inizjattivi ewlenin.
(4)
Minn dak iż-żmien l-SBA kienet is-suġġett ta' reviżjoni, ippubblikata fi Frar 2011, li abbażi tagħha l-Kunsill tat-30 u 31 ta' Mejju 2011 adotta konklużjonijiet. Dik ir-reviżjoni tanalizza l-implimentazzjoni tal-SBA u tivvaluta l-bżonnijiet tal-SMEs li joperaw fl-ambjent ekonomiku attwali, fejn qed isibuha dejjem aktar diffiċli biex jiksbu aċċess għal finanzjament u għas-swieq. Hija tippreżenta ħarsa ġenerali lejn il-progress li sar fl-ewwel sentejn tal-SBA, tistabbilixxi azzjonijiet ġodda biex jindirizzaw l-isfidi li jirriżultaw mill-kriżi ekonomika rrappurtata mill-partijiet interessati, u tipproponi modi kif jistgħu jittejbu l-adozzjoni u l-implimentazzjoni tal-SBA bi rwol ċar għall-partijiet interessati u għall-organizzazzjonijiet tan-negozju fuq quddiem. L-għanijiet speċifiċi ta' programm għall-kompetittività tal-intrapriżi u l-SMEs għandhom jirriflettu l- prijoritajiet ippreżentati f'dik ir-reviżjoni. Huwa importanti li jkun żgurat li l-implimentazzjoni ta' tali programm tkun koordinata mal-implimentazzjoni tal-SBA.
B'mod partikolari, azzjonijiet b'għanijiet speċifiċi għandhom jikkontribwixxu għat-twettiq tal-għaxar prinċipji msemmijin hawn fuq u l-azzjonijiet ġodda identifikati fil-proċess tar-reviżjoni tal-SBA.
(5)
Ir-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (3) jistabbilixxi l-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin 2014-2020. Dak il-qafas finanzjarju pluriennali jiddeskrivi kif ser jintlaħqu l-għanijiet ta' politika ta’ żieda fit-tkabbir u l-ħolqien ta’ aktar impjiegi fl-Ewropa, u l-istabbiliment ta’ ekonomija b’karbonju baxx u aktar konxja mill-ambjent u Unjoni internazzjonalment prominenti.
(6)
Biex jikkontribwixxi lejn it-tisħiħ tal-kompetittività u s-sostenibbiltà tal-intrapriżi tal-Unjoni, b'mod partikolari l-SMEs, biex jappoġġa l-SMEs eżistenti, biex jinkoraġġixxi kultura intraprenditorjali u jippromwovi t-tkabbir tal-SMEs, l-avvanz tas-soċjetà tal-għarfien, u l-iżvilupp ibbażat fuq it-tkabbir ekonomiku bilanċjat, għandu jiġi stabbilit programm dwar il-kompetittività tal-intrapriżi u l-SMEs ("il-programm COSME").
(7)
Il-programm COSME għandu jagħti prijorità għolja lill-aġenda ta' simplifikazzjoni, f'konformità mal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-8 ta' Frar 2012 bit-titolu "Aġenda ta’ Simplifikazzjoni għall-Qafas Finanzjarju Pluriennali 2014-2020". L-infiq tal-fondi tal-Unjoni u tal-Istati Membri fuq il-promozzjoni tal-kompetittività tal-intrapriżi u l-SMEs għandu jkun koordinat aħjar biex jiżgura l-komplementarjetà, aktar effiċjenza u viżibilità, kif ukoll biex jinkisbu sinerġiji baġitarji akbar.
(8)
Il-Kummissjoni impenjat ruħha li tpoġġi fiċ-ċentru tal-programm tal-infiq tal-Unjoni l-azzjoni dwar il-klima u li tidderieġi ta’ mill-inqas 20 % tal-baġit tal-Unjoni għal għanijiet relatati mal-klima. Huwa importanti li jkun żgurat li l-mitigazzjoni u l-adattament tat-tibdil fil-klima kif ukoll il-prevenzjoni tar-riskju huma promossi fil-preparazzjoni, it-tfassil u l-implimentazzjoni tal-programm COSME. Il-miżuri koperti minn dan ir-Regolament għandhom jikkontribwixxu lejn il-promozzjoni tat-transizzjoni lejn ekonomija u soċjetà b'karbonju baxx u reżiljenti għat-tibdil fil-klima.
(9)
Isegwi mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE (4) li l-entitajiet l-korpi tal-pajjiżi u t-territorji lil hinn mill-baħar huma eliġibbli biex jipparteċipaw fil-programm COSME.
(10)
Il-politika dwar il-kompetittività tal-Unjoni hija maħsuba biex jiġu stabbiliti l-arranġamenti istituzzjonali u politiċi li joħolqu l-kundizzjonijiet għat-tkabbir sostenibbli tal-intrapriżi, b'mod partikolari l-SMEs. Il-ksib tal-kompetittività u s-sostenibbiltà jinvolvi l-kapaċità li jintlaħqu u jinżammu l-kompetittività ekonomika u t-tkabbir tal-intrapriżi f'konformità ma' objettivi għal żvilupp sostenibbli. It-titjib fil-produttività, inkluż il-produttività tar-riżorsi u l-enerġija, huwa s-sors primarju tat-tkabbir fid-dħul sostenibbli. Il-kompetittività tiddependi wkoll fuq l-abbiltà tal-kumpaniji sabiex jieħdu vantaġġ sħiħ mill-opportunitajiet bħalma hu s-suq intern. Dan huwa speċjalment importanti għall-SMEs, li jirrappreżentaw 99 % ta' intrapriżi fl-Unjoni, jipprovdu tnejn minn tliet impjiegi eżistenti fis-settur privat, u 80 % tal-impjiegi ġodda, u jikkontribwixxu għal iktar min-nofs tat-total tal-valur miżjud maħluq mill-intrapriżi fl-Unjoni. L-SMEs huma mutur ewlieni għat-tkabbir ekonomiku, l-impjiegi u l-integrazzjoni soċjali.
(11)
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-18 ta' April 2012 bit-titolu "Lejn irkupru li jwassal għall-ħolqien abbundanti ta’ impjiegi" stmat li l-politiki li jippromwovu tranżizzjoni għal ekonomija ekoloġika bħall-effiċjenza tar-riżorsi, l-effiċjenza tal-enerġija, u l-politiki dwar it-tibdil fil-klima jistgħu jiġġeneraw aktar minn ħames miljun impjieg sal-2020, u b'mod partikolari fis-settur tal-SMEs. B'kont meħud ta' dan, azzjonijiet speċifiċi fl-ambitu tal-programm COSME jistgħu jinkludu l-promozzjoni tal-iżvilupp ta' prodotti, servizzi, teknoloġiji u proċessi sostenibbli, kif ukoll effiċjenza tar-riżorsi u tal-enerġija u responsabbiltà soċjali korporattiva.
(12)
Il-kompetittività tpoġġiet taħt lenti fit-tfassil tal-politika tal-Unjoni fis-snin riċenti minħabba fallimenti istituzzjonali, politiċi u tas-suq li jimminaw il-kompetittività tal-intrapriżi tal-Unjoni, partikolarment l-SMEs.
(13)
Il-programm COSME għandu għalhekk jindirizza fallimenti tas-suq li jaffettwaw il-kompetittività fl-ekonomija tal-Unjoni fuq skala globali u li jimminaw l-kapaċità tal-intrapriżi, b'mod partikolari l-SMEs, li jikkompetu mal-kontropartijiet tagħhom f’partijiet oħra tad-dinja.
(14)
Il-programm COSME għandu b'mod partikolari jindirizza lill-SMEs, kif definiti fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE (5). Fl-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta l-partijiet kollha interessati, inkluż organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw lill-SMEs. Għandha tingħata attenzjoni partikolari lill-intrapriżi mikro, lill-intrapriżi impenjati f'attivitajiet artiġġjanali, lil dawk impjegati għal rashom, lill-professjonijiet liberali u lill-intrapriżi soċjali. Għandha tingħata attenzjoni wkoll lil imprendituri potenzjali ġodda, żgħażagħ u nisa, kif ukoll lil gruppi speċifiċi oħra fil-mira, bħall-anzjani, migranti u imprendituri li jappartjenu għal gruppi soċjalment żvantaġġati jew vulnerabbli bħal ma huma persuni b'diżabbiltà u lill-promozzjoni tat-trasferimenti ta' negozju, spin-offs, spin-outs u t-tieni opportunità għall-imprendituri.
(15)
Ħafna mill-problemi tal-kompetittività tal-Unjoni jinvolvu diffikultajiet tal-SMEs biex jiksbu l-aċċess għall-finanzi minħabba li jitħabtu biex juru l-valur tal-kreditu tagħhom u jkollhom diffikultajiet biex jiksbu aċċess għall-kapital ta' riskju. Dawk id-diffikultajiet għandhom effett negattiv fuq il-livell u l-kwalità tal-intrapriżi ġodda maħluqa u fuq it-tkabbir u r-rata ta' sopravivenza tal-intrapriżi, kif ukoll fuq ir-rieda ta' imprendituri ġodda li jidħlu responsabbli għal kumpanniji vijabbli fil-kuntest ta' trasferiment ta' negozju/suċċessjoni. L-istrumenti finanzjarji tal-Unjoni stabbiliti fl-ambitu tal-Programm Kwadru għall-Kompetittività u l-Innovazzjoni Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) huma ta' valur miżjud konfermat u taw kontribut pożittiv lil mill-inqas 200 000 SME. Il-valur miżjud imtejjeb għall-Unjoni tal-istrumenti finanzjarji proposti jinsab fost oħrajn fit-tisħiħ tas-suq intern għall-kapital ta' riskju u fl-iżvilupp pan-Ewropew tas-suq ta' finanzjament tal-SMEs kif ukoll fl-indirizzar tal-fallimenti tas-suq li ma jistgħux jiġu indirizzati mill-Istati Membri.L-azzjonijiet tal-Unjoni għandhom ikunu koerenti, konsistenti u komplementari għall-istrumenti finanzjarji għall-SMEs tal-Istati Membri, jipprovdu effett ta' lieva u jevitaw li joħolqu distorsjoni tas-suq, f'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7). L-entitajiet delegati bl-implimentazzjoni tal-azzjonijiet għandhom jiżguraw addizzjonalità u jevitaw finanzjament doppju permezz ta’ riżorsi tal-Unjoni.
(16)
Il-Kummissjoni għandha tieħu ħsieb il-viżibbiltà tal-finanzjament ipprovdut permezz tal-istrumenti finanzjarji ta' dan ir-Regolament biex tiżgura li d-disponibbiltà tal-appoġġ tal-Unjoni jkun magħruf u li l-appoġġ mogħti jkun rikonoxxut fis-suq. Għal dak il-għan, għandu jkun hemm ukoll obbligu sabiex l-intermedjarji finanzjarji jinnotifikaw espliċitament lir-riċevituri aħħarin li l-finanzjament sar possibbli bl-appoġġ tal-istrumenti finanzjarji fl-ambitu ta' dan ir-Regolament. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jieħdu miżuri adegwati, inkluż permezz ta' sistemi online li jitħaddmu faċilment, biex ixerrdu informazzjoni dwar l-istrumenti finanzjarji disponibbli fost SMEs u intermedjarji. Dawk is-sistemi, li jistgħu jinkludu portal waħdieni, ma għandhomx jidduplikaw sistemi eżistenti.
(17)
In-Netwerk Enterprise Europe ("in-Netwerk") wera li kien ta’ valur miżjud għall-SMEs Ewropej bħala “one-stop-shop” ta’ appoġġ għan-negozji billi għen lill-intrapriżi biex itejbu l-kompetittività tagħhom u jesploraw l-opportunitajiet kummerċjali fis-suq intern u lil hinn. It-tħaffif tal-metodoloġiji u l-metodi ta’ ħidma u l-provvediment ta’ dimensjoni Ewropea għal servizzi ta' appoġġ għan-negozju jistgħu jinkisbu biss fil-livell tal-Unjoni. B’mod partikolari, in-Netwerk għen lill-SMEs isibu kooperazzjoni jew sħab ta’ trasferiment tat-teknoloġija fis-suq intern u f'pajjiżi terzi, jiksbu pariri dwar sorsi ta’ finanzjament tal-Unjoni, dwar il-liġi tal-Unjoni u l-proprjetà intellettwali tal-Unjoni u dwar programmi tal-Unjoni li jinkoraġġixxu l-ekoinnovazzjoni u l-produzzjoni sostenibbli. Kiseb ukoll rispons dwar il-liġi u l-istandards tal-Unjoni. L-għarfien espert uniku tiegħu huwa partikolarment importanti sabiex jingħelbu l-ażimetriji fl-informazzjoni u jittaffew l-ispejjeż tat-tranżazzjoni assoċjati ma’ tranżazzjonijiet transkonfinali.
(18)
Jinħtieġ sforz kontinwu biex tkompli titjieb il-kwalità tas-servizzi u l-prestazzjoni tan-Netwerk, b'mod partikolari fir-rigward tal-għarfien tal-SMEs u t-teħid sussegwenti tas-servizzi proposti, permezz tal-integrazzjoni ulterjuri ta' servizzi ta' internazzjonalizzazzjoni u innovazzjoni, it-tisħiħ tal-kooperazzjoni bejn in-Netwerk u l-partijiet interessati reġjonali u lokali fil-qasam tal-SMEs, konsultazzjoni u involviment aħjar tal-organizzazzjonijiet ospitanti, tnaqqis tal-burokrazija, titjib tal-appoġġ bit-teknoloġija tal-informazzjoni u żieda fil-viżibilità tan-Netwerk u s-servizzi tiegħu fir-reġjuni ġeografiċi koperti minnu.
(19)
L-internazzjonalizzazzjoni limitata tal-SMEs kemm ġewwa u barra l-Ewropa taffettwa l-kompetittività. Skont xi stimi, attwalment 25 % tal-SMEs tal-Unjoni jesportaw jew esportaw f’xi punt matul l-aħħar tliet snin, filwaqt li 13 % biss tal-SMEs tal-Unjoni jesportaw barra mill-Unjoni fuq bażi regolari u 2 % biss investew barra minn pajjiżhom. Barra minn hekk, l-istħarriġ tal-Ewrobarometru tal-2012 juri l-potenzjal mhux użat għat-tkabbir tal-SMEs fis-swieq ekoloġiċi, fl-Unjoni u barra minnha, f'termini ta' internazzjonalizzazzjoni u aċċess għall-akkwist pubbliku. F'konformità mal-SBA, li appella lill-Unjoni u l-Istati Membri biex jappoġġjaw u jinkoraġġixxu lill-SMEs jibbenefikaw mit-tkabbir tas-swieq barra l-Unjoni, l-Unjoni tipprovdi għajnuna finanzjarja lil diversi inizjattivi bħaċ-Ċentru għall-Kooperazzjoni Industrijali UE- Ġappun u l-Helpdesk għall-SMEs dwar id-Drittijiet tal-Proprjetà Intellettwali fiċ-Ċina. Jinħoloq valur miżjud tal-Unjoni bil-promozzjoni tal-kooperazzjoni u billi jiġu offruti servizzi fil-livell Ewropew li jikkomplementaw iżda ma jidduplikawx is-servizzi ta' qofol għall-promozzjoni tan-negozju tal-Istati Membri u li jsaħħu l-isforzi konġunti tal-fornituri pubbliċi u privati ta' servizzi f'dan il-qasam. Dawn is-servizzi għandhom jinkludu tagħrif dwar drittijiet ta' proprjetà intellettwali, standards u regoli u opportunitajiet tal-akkwist pubbliku.Għandu jittieħed kont sħiħ tal-Parti II tal-Konklużjonijiet tal-Kunsill tas-6 ta' Diċembru 2011, bit-titolu "It-tisħiħ tal-implimentazzjoni tal-politika industrijali fl-UE", dwar il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni bit-titolu "Politika industrijali integrata għal era tal-globalizzazzjoni fejn il-kompetittività u s-sostenibbiltà jkunu fix-xena prinċipali",. F'dak ir-rigward, strateġija ta' ragruppament Ewropea ddefinita tajjeb għandha tikkomplementa l-isforzi nazzjonali u reġjonali li jħeġġu r-ragruppamenti lejn l-eċċellenza u l-kooperazzjoni internazzjonali, b'kont meħud tal-fatt li r-ragruppament tal-SMEs jista' jkun mezz ewlieni biex isaħħu l-kapaċita' tagħhom għall-innovazzjoni u biex jibdew joperaw fi swieq barra minn pajjiżhom.
(20)
Biex tittejjeb il-kompetittività tal-intrapriżi tal-Unjoni, b'mod partikolari l-SMEs, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom bżonn joħolqu ambjent kummerċjali favorevoli. L-interessi tal-SMEs u s-setturi li fihom huma l-iktar attivi jeħtieġu attenzjoni partikulari. Inizjattivi fil-livell tal-Unjoni huma meħtieġa wkoll biex ikunu skambjati informazzjoni u għarfien fuq skala Ewropea u s-servizzi diġitali jistgħu jkunu partikolarment kost-effettivi f'dan il-qasam. Tali azzjonijiet jistgħu jgħinu biex ikunu żviluppati opportunitajiet indaqs għall-SMEs.
(21)
Il-lakuni, il-frammentazzjoni u l-burokrazija żejda fis-suq intern jipprevjenu liċ-ċittadini, il-konsumaturi u l-intrapriżi, speċjalment l-SMEs, milli jaħsdu l-benefiċċji sħaħ minnu. Għalhekk hemm ħtieġa kbira ta' sforz flimkien min-naħa tal-Istati Membri, il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni, biex jindirizzaw l-implimentazzjoni u n-nuqqasijiet leġiżlattivi u ta' informazzjoni. F'konformità mal-prinċipji tas-sussidjarjetà u l-proporzjonalità, l-Istati Membri, il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni, għandhom jikkollaboraw ukoll biex inaqqsu u jevitaw piżijiet amministrattivi u regolatorji żejda fuq l-SMEs. L-azzjonijiet taħt dan il-programm COSME - li huwa l-uniku programm tal-Unjoni li jiffoka speċifikament fuq l-SMEs - għandhom jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni ta' dawk l-għanijiet, speċjalment billi jgħinu fit-titjib tal-qafas tal-kundizzjonijiet għall-intrapriżi. Kontrolli tal-idoneitá u valutazzjonijiet tal-impatt iffinanzjati taħt dan il-programm COSME għandu jkollhom rwol f'dan l-isforz.
(22)
Fattur ieħor li jaffettwa l-kompetittività huwa l-ispirtu intraprenditorjali relattivament dgħajjef fl-Unjoni. Huma biss 45 % taċ-ċittadini tal-Unjoni (u inqas minn 40 % tan-nisa) jixtiequ jkunu impjegati għal rashom meta mqabbla ma’ 55 % tal-popolazzjoni tal-Istati Uniti u 71 % fiċ-Ċina (skont l-istħarriġ tal-Ewrobarometru dwar l-imprenditura tal-2009). Skont l-SBA, għandha tingħata attenzjoni għas-sitwazzjonijiet kollha li jiffaċċjaw l-imprendituri, inkluż il-bidu, it-tkabbir, it-trasferiment u l-falliment (it-tieni opportunità). Il-promozzjoni tal-edukazzjoni intraprenditorjali, kif ukoll koerenza u konsistenza biex jissaħħu l-miżuri bħalma huma l-valutazzjoni komparattiva u l-iskambji ta' prattiki tajba jipprovdu valur miżjud għoli tal-Unjoni.
(23)
Il-Programm Erasmus għal Imprendituri Żgħażagħ ġie varat bil-ħsieb li jgħin imprendituri ġodda jew aspiranti jiksbu esperjenza ta' negozju fi Stat Membru li mhux tagħhom u b'hekk jippermettilhom isaħħu t-talenti imprenditorjali. B'rabta mal-objettiv tat-titjib tal-qafas tal-kundizzjonijiet għall-promozzjoni tal-imprenditura u l-kultura imprenditorjali, il-Kummissjoni għandha tkun tista' tieħu miżuri mfassla biex jgħinu lil imprendituri ġodda jtejbu l-abilità li jiżviluppaw il-kompetenzi, ħiliet u l-attitudni imprenditorjali tagħhom u li jtejbu l-kapaċità teknoloġika u l-ġestjoni tal-intrapriża.
(24)
Il-kompetizzjoni globali, bidliet demografiċi, limiti ta' riżorsi u xejriet soċjali emerġenti jiġġeneraw sfidi u opportunitajiet għal setturi differenti li jiffaċċjaw sfidi globali u karatterizzati minn proporzjon għoli ta' SMEs. Pereżempju, is-setturi bbażati fuq id-disinn jeħtiġilhom jadattaw biex jibbenefikaw mill-potenzjal mhux sfruttat ta' domanda għolja għal prodotti personalizzati, kreattivi, uinklużivi. Peress li dawn l-isfidi japplikaw għall-SMEs kollha fl-Unjoni f’dawn is-setturi, hemm bżonn ta’ sforz kollettiv fuq il-livell tal-Unjoni sabiex jinħoloq tkabbir addizzjonali permezz ta' inizjattivi li jaċċelleraw il-feġġ ta' prodotti u servizzi ġodda.
(25)
B'appoġġ għall-azzjoni meħuda fl-Istati Membri, il-programm COSME jista' jappoġġa inizjattivi f'oqsma kemm settorjali kif ukoll transettorjali b'potenzjal sinifikanti għat-tkabbir u l-attività imprenditorjali, speċjalment dawk bi proporzjon għoli ta' SMEs, li jaċċelleraw il-feġġ ta' industriji kompetittivi u sostenibbli, ibbażati fuq il-mudelli kummerċjali l-aktar kompetittivi, prodotti u proċessi mtejba, strutturi organizzattivi jew katini ta' valur modifikati. Kif deskritt fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-30 ta’ Ġunju 2010, bit-titolu “L-Ewropa, l-ewwel destinazzjoni turistika fid-dinja - qafas politiku ġdid għat-turiżmu Ewropew”, li ntlaqgħet mill-Kunsill f'Ottubru 2010, it-turiżmu huwa settur importanti tal-ekonomija tal-Unjoni. L-intrapriżi f'dan is-settur jikkontribwixxu direttament 5 % tal-prodott domestiku gross (PDG) tal-Unjoni. It-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE)jirrikonoxxi l-importanza tat-turiżmu u jiddeskrivi l-kompetenzi tal-Unjoni f’dan il-qasam. L-inizjattivi Ewropej tat-turiżmu jistgħu jikkomplementaw l-azzjonijiet tal-Istati Membri billi jinkoraġġixxu l-ħolqien ta' ambjent favorevoli u billi jippromwovu l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri, b'mod partikolari bl-iskambju ta' prattiki tajbin. L-azzjonijiet jistgħu jinkludu t-titjib tal-bażi ta' għarfien turistiku permezz tal-forniment ta' data u analiżi, u l-iżvilupp ta' proġetti ta' kooperazzjoni tranżnazzjonali f'kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri waqt li jiġu evitati rekwiżiti mandatorji għall-intrapriżi tal-Unjoni.
(26)
Il-programm COSME jindika azzjonijiet għall-għanijiet, il-pakkett finanzjarju totali biex jintlaħqu dawk l-objettivi, pakkett finanzjarju minimu għall-istrumenti finanzjarji, tipi differenti ta’ miżuri ta’ implimentazzjoni, u l-arranġamenti trasparenti għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni u għall-ħarsien tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
(27)
Il-programm COSME jikkomplementa programmi oħra tal-Unjoni, filwaqt li jirrikonoxxi li kull strument għandu jaħdem skont il-proċeduri speċifiċi tiegħu stess. B'hekk, l-istess spejjeż eliġibbli ma għandhomx jirċievu finanzjament doppju. Bil-għan li jinkiseb il-valur miżjud u l-impatt sostanzjali tal-finanzjament tal-Unjoni, għandhom jiġu żviluppati sinerġiji mill-qrib bejn il-programm COSME, ir-Regolament (UE) Nru 1291/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8) ("Il-programm Orizzont 2020"), ir-Regolament (UE) Nru 1303/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9) ("il-Fondi Strutturali") u programmi oħrajn tal-Unjoni.
(28)
Il-prinċipji tat-trasparenza u tal-opportunità indaqs bejn is-sessi għandhom jiġu kkunsidrati fl-inizjattivi u l-azzjonijiet rilevanti kollha koperti mill-programm COSME. Ir-rispett għad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali għaċ-ċittadini kollha għandhom jiġu kkunsidrati wkoll f’dawk l-inizjattivi u l-azzjonijiet.
(29)
Għotjiet lill-SMEs għandhom ikunu preċeduti minn proċess trasparenti. L-għoti ta' għajnuna finanzjarja u l-ħlas tagħha għandhom ikunu trasparenti, mhux burokratiċi u skont regoli komuni.
(30)
Dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi pakkett fnanzjarju, għat-tul kollu tal-programm COSME, li għandu jikkostitwixxi l-ammont ta' referenza primarja, fis-sens tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja, dwar il-kooperazzjoni fi kwistjonijiet baġitarji u u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba (10), għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(31)
Biex ikun żgurat li l-finanzjament huwa limitat għall-indirizzar ta’ fallimenti tas-suq, ta’ politika u istituzzjonali, u bil-ħsieb li jiġu evitati distorsjonijiet tas-suq, il-finanzjament mill-programm COSME għandu jħares ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat tal-Unjoni.
(32)
Il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea u l-Protokolli tal-Ftehim ta’ Assoċjazzjoni jipprovdu għall-parteċipazzjoni tal-pajjiżi kkonċernati fi programmi tal-Unjoni. Il-parteċipazzjoni minn pajjiżi terzi oħra għandha tkun possibbli meta l-ftehimiet u l-proċeduri jindikaw hekk.
(33)
Huwa importanti li jiġu żgurati l-ġestjoni finanzjarja tajba tal-programm COSME u l-implimentazzjoni tiegħu bl-aktar mod effettiv u faċli għall-utent, filwaqt li għandhom ikunu wkoll żgurati għall-parteċipanti kollha ċ-ċertezza legali u l-aċċessibbiltà tal-programm COSME.
(34)
Il-programm COSME għandu jkun immonitorat u evalwat sabiex jingħata lok għal aġġustamenti. Għandu jsir rapport ta' kull sena dwar l-implimentazzjoni tiegħu, li jippreżenta l-progress miksub u l-attivitajiet ippjanati.
(35)
L-implimentazzjoni tal-programm COSME għandha tkun immonitorjata kull sena bl-għajnuna ta' indikaturi prinċipali għall-valutazzjoni tar-riżultati u l-impatti. Dawn l-indikaturi, inklużi l-linji ta' referenza rilevanti, għandhom jipprovdu l-bażi minima sabiex jiġi vvalutat sa liema punt ikunu ntlaħqu l-objettivi tal-programm COSME.
(36)
Ir-rapport interim dwar il-kisba tal-objettivi tal-azzjonijiet kollha appoġġati skont il-programm COSME imħejji mill-Kummissjoni għandu jinkludi wkoll evalwazzjoni dwar ir-rati baxxi ta' parteċipazzjoni tal-SMEs, meta dan ikun identifikat f'għadd sinifikanti ta' Stati Membri. Fejn xieraq, l-Istati Membri jkunu jistgħu jieħdu kont tar-riżultati tar-rapport interim fil-linji ta' politika rispettivi tagħhom.
(37)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jitħarsu permezz ta' miżuri proporzjonati fiċ-ċiklu kollu tal-infiq, inklużi l-prevenzjoni, il-kxif u l-investigazzjoni ta' irregolaritajiet, l-irkupru ta' fondi li jintilfu, jitħallsu ħażin jew jintużaw b'mod korrett u, fejn ikun xieraq, pieni amministrattivi u finanzjarji, skont ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966 /2012.
(38)
Sabiex ikunu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’dan ir-Regolament, għandhom jiġu konferiti setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni, biex tadotta programmi annwali ta’ ħidma għall-implimentazzjoni tal-programm COSME. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11). Uħud mill-azzjonijiet inklużi fil-programm annwali ta' ħidma jinvolvu l-koordinazzjoni ta' azzjonijiet fuq livell nazzjonali. F'dak ir-rigward, għandu japplika l-Artikolu 5(4) ta' dak ir-Regolament.
(39)
Is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti taħt l-Artikolu 290 TFUE għandha tingħata lill-Kummissjoni fir-rigward ta' żidiet mal-indikaturi, bidliet f'ċerti dettalji speċifiċi dwar l-istrumenti finanzjarji u modifiki fl-ammonti indikattivi li jkunu iżjed minn dawk l-ammonti b'aktar minn 5 % tal-valur tal-pakkett finanzjarju f'kull każ. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol tagħha ta' tħejjija, inkluż fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura t-trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill,
(40)
Għal raġunijiet ta’ ċertezza u ċarezza legali, id-Deċiżjoni 1639/2006/KE għandha titħassar,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
Suġġett
Artikolu 1
Stabbiliment
Programm għal azzjonijiet tal-Unjoni biex itejjbu l-kompetittività tal-intrapriżi, b’enfasi speċjali fuq l-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju (SMEs) ("il-programm COSME"), huwa b'dan stabbilit għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020.
Artikolu 2
Definizzjoni
Għall-fini ta' dan ir-Regolament, "SMEs" għandha tfisser intrapriżi mikro, żgħar u ta’ daqs medju, kif definit fir-Rakkomandazzjoni 2003/361/KE.
Artikolu 3
Objettivi ġenerali
1. Il-programm COSME għandu jikkontribwixxi għall-objettivi ġenerali li ġejjin, b'attenzjoni partikolari għall-ħtiġijiet speċifiċi tal-SMEs stabbiliti fl-Unjoni u tal-SMEs stabbiliti f'pajjiżi terzi parteċipanti fil-programm COSME skont l-Artikolu 6:
(a)
it-tisħiħ tal-kompetittività u s-sostenibbiltà tal-intrapriżi tal-Unjoni, b'mod partikolari l-SMEs;
(b)
l-inkoraġġiment ta' kultura imprenditorjali u l-promozzjoni tal-ħolqien u t-tkabbir tal-SMEs.
2. Il-kisba tal-objettivi msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jitkejlu bl-indikaturi li ġejjin:
(a)
il-prestazzjoni tal-SMEs fir-rigward tas-sostenibbiltà;
(b)
bidliet fil-piż amministrattiv u regolatorju mhux meħtieġ fuq SMEs kemm ġodda kif ukoll dawk eżistenti;
(c)
bidliet fil-proporzjon tal-SMEs li jesportaw ġewwa jew barra l-Unjoni;
(d)
bidliet fit-tkabbir tal-SMEs;
(e)
bidliet fil- proporzjon taċ-ċittadini tal-Unjoni li jixtiequ jkunu impjegati għal rashom.
3. Lista dettaljata ta' indikaturi u miri għall-programm COSME tinsab fl-Anness I.
4. Il-programm COSME għandu jappoġġa l-implimentazzjoni tal-Istrateġija Ewropa 2020 u għandu jikkontribwixxi biex jintlaħaq l-objettiv ta’ tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv. B'mod partikolari, il-programm COSME għandu jikkontribwixxi għall-mira ewlenija li tikkonċerna l-impjiegi.
KAPITOLU II
Objettivi speċifiċi u l-oqsma ta’ azzjoni
Artikolu 4
Objettivi speċifiċi
1. L-objettivi speċifiċi tal-programm COSME għandhom ikunu:
(a)
li jittejjeb l-aċċess għall-finanzi għall-SMEs fil-forma ta' ekwità u dejn;
(b)
li jittejjeb l-aċċess għas-swieq, b'mod partikolari fl-Unjoni iżda wkoll fil-livell globali;
(c)
li jittejbu l-kundizzjonijiet ta' qafas għall-kompetittività u s-sostenibbiltà tal-intrapriżi tal-Unjoni, b'mod partikolari l-SMEs, inkluż fis-settur tat-turiżmu;
(d)
li jiġu promossi l-intraprenditorija u l-kultura tal-intraprenditorjali.
2. Il-bżonn tal-intrapriżi li jaddattaw għal ekonomija b’emissjonijiet baxxi, reżiljenti għat-tibdil fil-klima, efficjenti fl-użu tar-riżorsi u fl-enerġija għandu jkun promoss fl-implimentazzjoni tal-programm COSME.
3. Sabiex jitkejjel l-impatt tal-programm COSME fil-kisba tal-objettivi speċifiċi msemmija fil-paragrafu 1, għandhom jintużaw l-indikaturi stipulati fl-Anness.
4. Il-programmi annwali ta' ħidma msemmija fl-Artikolu 13 għandhom jispeċifikaw fid-dettall l-azzjonijiet kollha li għandhom jiġu implimentati skont il-programm COSME.
Artikolu 5
Baġit
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-programm COSME huwa stabbilit għal EUR 2,302 biljun fil-prezzijiet attwali, li minnhom xejn anqas minn 60 % għandu jiġi allokat għall-istrumenti finanzjarji.
L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju multiannwali.
2. Il-pakkett finanzjarju stabbilit skont dan ir-Regolament jista' jkopri wkoll l-ispejjeż tal-attivitajiet preparatorji, ta' monitoraġġ, ta' kontroll, ta' verifika u ta' evalwazzjoni li huma meħtieġa għall-ġestjoni tal-programm COSME u l-kisba tal-objettivi tiegħu. B’mod partikolari huwa għandu ikopri, b'mod kost-effettiv, l-studji, il-laqgħat tal-esperti, l-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta' komunikazzjoni, inkluża l-komunikazzjoni korporattiva tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni safejn ikunu relatati mal-objettivi ġenerali tal-programm COSME, l-ispejjeż konnessi man-netwerks tal-IT li jiffukaw fuq l-ipproċessar u l-iskambju tal-informazzjoni, flimkien mal-ispejjez l-oħra kollha ta’ assistenza teknika u amministrattiva mġarrba mill-Kummissjoni fil-ġestjoni tal-programm COSME.
Dawk l-ispejjeż m'għandhomx jaqbżu 5 % tal-valur tal-pakkett finanzjarju.
3. Il-pakkett finanzjarju għall-programm COSME għandu jalloka l-ammonti indikattivi ta' 21,5 % tal-valur tal-pakkett finanzjarju għall-għan speċifiku msemmi fl-Artikolu 4(1)(b), 11 % għall-għan speċifiku msemmi flArtikolu 4(1)(c) u 2,5 % għall-għan speċifiku msemmi fl-Artikolu 4(1)(d). Il-Kummissjoni tista' tiddevja minn dawn l-ammonti indikattivi iżda mhux b'aktar minn 5 % tal-valur tal-pakkett finanzjarju f'kull każ. Jekk ikun neċessarju li jinqabeż dak il-limitu, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 23 biex jiġu mmodifikati dawk l-ammonti indikattivi.
4. L-allokazzjoni finanzjarja tista' tkopri wkoll l-ispejjeż ta’ assistenza teknika u amministrattiva meħtieġa biex tiġi żgurata t-transizzjoni bejn il-programm COSME u l-miżuri adottati skont id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE. Jekk ikun meħtieġ, l-approprjazzjonijiet jistgħu jiddaħħlu fil-baġit lil hinn mill-2020 biex jiġu koperti spejjeż simili, sabiex jippermettu l-ġestjoni ta' azzjonijiet li jkunu għadhom mhux mitmuma sal-31 ta’ Diċembru 2020.
Artikolu 6
Parteċipazzjoni ta’ pajjiżi terzi
1. Il-programm COSME għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni ta':
(a)
il-pajjiżi tal-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles (EFTA) li huma membri taż-Żona Ekonomika Ewropea (ŻEE), skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Ftehim ŻEE, u pajjiżi Ewropej oħra meta l-ftehim u l-proċeduri jippermettu dan;
(b)
il-pajjiżi li qed jaderixxu, il-pajjiżi kandidati u l-kandidati potenzjali skont il-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta’ dawk il-pajjiżi fi programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-Ftehimiet ta’ Qafas u fid-Deċiżjonijiet tal-Kunsill tal-Assoċjazzjoni rispettivi, jew arranġamenti simili;
(c)
il-pajjiżi li jaqgħu fl-ambitu tal-politiki Ewropej tal-viċinat, meta l-ftehimiet u l-proċeduri jippermettu hekk u skont il-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta’ dawk il-pajjiżi fi programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-Ftehimiet ta’ Qafas rispettivi, il-Protokolli tal-Ftehimiet ta’ Assoċjazzjoni u d-Deċiżjonijiet tal-Kunsill tal-Assoċjazzjoni.
2. Entità stabbilita f'pajjiż imsemmi fil-paragrafu 1 tista' tipparteċipa f'partijiet tal-programm COSME fejn dak il-pajjiż jipparteċipa skont il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-ftehimiet rispettivi deskritti fil-paragrafu 1.
Artikolu 7
Parteċipazzjoni tal-entitajiet ta' pajjiżi mhux parteċipanti
1. F'partijiet tal-programm COSME li fihom pajjiż terz imsemmi fl-Artikolu 5 ma jipparteċipax, jistgħu jipparteċipaw entitajiet stabbiliti f'dak il-pajjiż. Entitajiet stabbiliti f'pajjiżi terzi oħra jistgħu wkoll jipparteċipaw f'azzjonijiet skont il-programm COSME.
2. L-entitajiet imsemmija fil-paragrafu 1 ma għandhomx ikunu intitolati li jirċievu kontribuzzjonijiet finanzjarji tal-Unjoni, minbarra meta jkun essenzjali għall-programm COSME, b’mod partikolari f’termini ta’ kompetittività u aċċess għas-swieq għall-intrapriżi tal-Unjoni. Dik l-eċċezzjoni ma għandhiex tapplika għal entitajiet li għandhom skop ta' qligħ.
Artikolu 8
Azzjonijiet li jtejbu l-aċċess għall-finanzi għall-SMEs
1. Il-Kummissjoni għandha tappoġġa azzjonijiet li għandhom l-għan li jiffaċilitaw u jtejbu l-aċċess tal-SMEs għall-finanzjament fil-fażijiet tagħhom tal-bidu, it-tkabbir u t-trasferiment filwaqt li jikkumplimentaw l-użu tal-istrumenti finanzjarji mill-Istati Membri għall-SMEs fil-livell nazzjonali u reġjonali. Sabiex tkun żgurata l-kumplimentarjetà, tali azzjonijiet għandhom ikunu kkoordinati mill-qrib ma' dawk li jitwettqu fil-qafas tal-politika ta' koeżjoni, l-programm Orizzont 2020 u fil-livell nazzjonali jew reġjonali. Tali azzjonijiet għandhu jkollhom l-għan li jistimolaw l-adozzjoni u l-provvista tal-finanzjament kemm tal-ekwità kif ukoll tad-dejn, li jistgħu jinkludu finanzjament tal-avvjament (seed funding), finanzjament informali (angel funding) u finanzjament ta’ ekwità jew kważi-ekwità soġġetti għad-domanda tas-suq, iżda li jeskludi l-iżmembrament tal-assi (asset stripping).
2. Minbarra l-azzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1, l-appoġġ tal-Unjoni jista' jingħata wkoll lil azzjonijiet, biex jittejjeb il-finanzjament transkonfinali u multinazzjonali, soġġett għad-domanda tas-suq biex jassisti lill-SMEs fl-internazzjonalizzazzjoni tal-attivitajiet tagħhom f’konformità mal-liġi tal-Unjoni.
Il-Kummissjoni tista' teżamina wkoll il-possibilità ta' żvilupp ta' mekkaniżmi finanzjarji innovattivi, bħal crowdfunding, soġġett għal domanda tas-suq.
3. Id-dettalji tal-azzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 huma stabbiliti fl-Artikolu 17.
Artikolu 9
Azzjonijiet li jtejbu l-aċċess għas-swieq
1. Biex tkompli ttejjeb il-kompetittività u l-aċċess għas-swieq tal-intrapriżi tal-Unjoni, il-Kummissjoni tista’ tappoġġa azzjonijiet biex jittejjeb l-aċċess tal-SMEs għas-suq intern, bħall-forniment ta’ informazzjoni (inkluż permezz tas-servizzi diġitali) u s-sensibilizzazzjoni fir-rigward, fost l-oħrajn, il-programmi, il-liġi u l-istandards tal-Unjoni.
2. Miżuri speċifiċi għandhom l-għan li jiffaċilitaw l-aċċess tal-SME għas-swieq barra mill-Unjoni. Tali miżuri jistgħu jinkludu l-għoti ta' informazzjoni dwar l-ostakli eżistenti għad-dħul fis-suq u opportunitajiet kummerċjali, akkwist pubbliku u proċeduri doganali, u titjib tas-servizzi ta' appoġġ fis-sens ta' standards u drittijiet tal-proprjetà intellettwali fil-pajjiżi terzi ta' prijorità. Dawk il-miżuri għandhom jikkomplementaw iżda mhux jidduplikaw l-attivitajiet ċentrali għall-promozzjoni tal-kummerċ tal-Istati Membri.
3. L-azzjonijiet skont il-programm COSME jistgħu jimmiraw li jrawmu kooperazzjoni internazzjonali, inklużi djalogi industrijali u regolatorji ma’ pajjiżi terzi. Il-miżuri speċifiċi jistgħu jimmiraw li jnaqqsu d-differenzi bejn l-Unjoni u pajjiżi oħra fis-sens tal-oqfsa regolatorji għal prodotti, sabiex jikkontribwixxu għall-iżvilupp tal-politika industrijali u tal-intrapriża u sabiex jikkontribwixxu għat-titjib tal-ambjent tan-negozju.
Artikolu 10
In-Netwerk Ewropew għall-Intrapriżi
1. Il-Kummissjoni għandha tappoġġa n-Netwerk Ewropew għall-Intrapriżi (“in-Netwerk”) biex tipprovdi servizzi integrati ta' appoġġ għan-negozju lill-SMEs tal-Unjoni li jfittxu li jesploraw opportunitajiet fis-suq intern u f'pajjiżi terzi. L-azzjonijiet meħuda permezz tan-Network jistgħu jinkludu dan li ġej:
(a)
għoti ta' informazzjoni u servizzi ta' konsulenza dwar inizjattivi u liġital-Unjoni; l-appoġġ għat-tisħiħ tal-kapaċitajiet ta' ġestjoni biex tiżdied il-kompetittività tal-SMEs; l-appoġġ bl-għan li jttejjeb l-għarfien finanzjarju tal-SMEs, inkluż informazzjoni u servizzi ta' pariri dwar opportunitajiet ta' finanzjament, l-aċċess għall-finanzi u skemi relatati ta' taħriġ u mentoring; miżuri biex jiżdied l-aċċess tal-SME għall-effiċjenza enerġetika, il-klima u għarfien espert ambjentali; u l-promozzjoni ta' programmi ta' finanzjament tal-Unjoni u strumenti finanzjarji (inklużi il-programm Orizzont 2020 f'kooperazzjoni mal-punti ta' kuntatt nazzjonali u l-Fondi Strutturali);
(b)
faċilitazzjoni ta' kooperazzjoni transkonfinali tan-negozju, R&Ż, trasferiment ta' teknoloġija u għarfien u sħubiji fit-teknoloġija u l-innovazzjoni;
(c)
forniment ta’ kanal ta’ komunikazzjoni bejn l-SMEs u l-Kummissjoni.
2. In-Netwerk Ewropew jista' jintuża wkoll biex jagħti servizzi f'isem programmi oħra tal-Unjoni bħal l-programm Orizzont 2020, inklużi servizzi ta' konsulenza dedikati li jinkoraġġixxu l-parteċipazzjoni tal-SMEs fi programmi oħra tal-Unjoni. Il-Kummissjoni għandha tassigura li r-riżorsi finanzjarji diversi għan-Netwerk ikunu kkoordinati b'mod effiċjenti u li s-servizzi mogħtija min-Netwerk f'isem programmi oħra tal-Unjoni jkunu ffinanzjati minn dawk il-programmi.
3. L-implimentazzjoni tan-Netwerk għandha tkun ikkoordinata mill-qrib mal-Istati Membri sabiex tiġi evitata d-duplikazzjoni tal-attivitajiet skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà.
Il-Kummissjoni għandha tivvaluta n-Netwerk f'termini ta' governanza effettiva tagħha u dispożizzjonijiet ta' servizzi ta' kwalità għolja madwar l-Unjoni.
Artikolu 11
L-azzjonijiet biex itejbu l-kundizzjonijiet qafas għall-kompetittività u s-sostenibilità tal-intrapriżi tal-Unjoni partikolarment l-SMEs
1. Il-Kummissjoni għandha tappoġġa azzjonijiet biex jitjiebu l-kundizzjonijiet qafas għall-kompetittività u s-sostenibbiltà tal-intrapriżi tal-Unjoni, partikolarment l-SMEs, sabiex tittejjeb l-effettività, il-koerenza, il-koordinazzjoni u l-konsistenza tal-politiki nazzjonali u reġjonali għall-promozzjoni tal-kompetittività, is-sostenibbilità u t-tkabbir tal-intrapriżi tal-Unjoni.
2. Il-Kummissjoni tista' tappoġġa azzjonijiet speċifiċi biex itejbu l-kondizzjonijiet ta' qafas għall-intrapriżi, partikolarment SMEs, permezz ta' tnaqqis fi u evitar ta' piżijiet amministrattivi u piżijiet regolatorji mhux meħtieġa. Tali azzjonijiiet jistgħu jinkludu kejl fuq bażi regolari tal-impatt tal-liġi rilevanti tal-Unjoni fuq l-SMEs, fejn xieraq permezz ta' tabella ta' valutazzjoni, l-appoġġ għall-gruppi ta' esperti indipendenti u l-iskambju ta' informazzjoni u ta' prattiki tajba, inkluż dwar l-applikazzjoni sistematika tat-test tal-SMEs fil-livell tal-Unjoni u tal-Istati Membri.
3. Il-Kummissjoni tista' tappoġġa l-azzjonijiet maħsuba biex jiżviluppaw strateġiji ġodda ta' kompetittività u ta' żvilupp ta' negozju. Tali azzjonijiet jistgħu jinkludu dan li ġej:
(a)
miżuri li jtejbu d-disinn, l-implimentazzjoni u l-evalwazzjoni tal-politiki li jaffettwaw il-kompetittività u s-sostenibbilità tal-intrapriżi, inkluż permezz tal-kondiviżjoni ta' prattiki tajba dwar kondizzjonijiet ta' qafas u dwar il-ġestjoni ta' gruppi ta' klassi dinjija u netwerks kummerċjali; u permezz tal-promozzjoni tal-kollaborazzjoni transnazzjonali bejn gruppi u netwerks kummerċjali, l-iżvilupp ta' prodotti sostenibbli, is-servizzi, teknoloġiji u proċessi, kif ukoll effiċjenza tar-riżorsi u l-enerġija u r-responsabbiltà soċjali korporattiva;
(b)
miżuri biex jiġu indirizzati l-aspetti internazzjonali tal-politiki tal-kompetittività, li jiffukaw b'mod partikolari fuq il-kooperazzjoni fil-politika bejn l-Istati Membri, pajjiżi oħrajn li jipparteċipaw fil-programm COSME u s-sħab globali kummerċjali tal-Unjoni;
(c)
miżuri għat-titjib tal-iżvilupp tal-politika tal-SMEs, il-kooperazzjoni bejn dawk li jfasslu l-politika, reviżjonijiet minn pari u l-iskambju ta' prattiki tajbin fost l-Istati Membri, b'kont meħud, fejn adatt, tal-evidenza disponibbli u l-fehmiet tal-partijiet interessati u partikolarment bil-ħsieb li jkun aktar faċli għall-SMEs li jkollhom aċċess għall-programmi u miżuri tal-Unjoni, f'konformità mal-Pjan ta' Azzjoni tal-SBA.
4. Il-Kummissjoni tista', permezz tal-promozzjoni tal-koordinazzjoni, tappoġġa azzjonijiet meħuda mill-Istati Membru bil-ħsieb li jiġi aċċellerat il-ħolqien ta' industriji kompetittivi b'potenzjal fis-suq. Tali appoġġ jista' jinkludi azzjonijiet li jippromwovu l-iskambju ta' prattiki tajbin u l-identifikazzjoni ta' ħiliet u r-rekwiżiti għat-taħriġ mill-industriji, speċjalment l-SMEs, partikolarment il-ħiliet diġitali. Huwa jista' jinkludi wkoll azzjonijiet li jinkoraġġixxu l-adozzjoni ta' mudelli kummerċjali ġodda u l-kooperazzjoni tal-SMEs fi ktajjen ta’ valur ġodda kif ukoll l-użu kummerċjali ta' ideat rilevanti għal prodotti u servizzi ġodda.
5. Il-Kummissjoni tista' tikkomplementa l-azzjonijiet tal-Istati Membri biex itejbu l-kompetittività u s-sostenibbiltà tal-SMEs tal-Unjoni f'oqsma kkaratterizzati minn potenzjal sinifikanti ta' tkabbir, speċjalment dawk bi proporzjon għoli ta' SMEs, bħas-settur tat-turiżmu. Tali attivitajiet jistgħu jinkludu promozzjoni tal-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri, b'mod partikolari permezz tal-iskambju ta' prattiki tajbin.
Artikolu 12
Azzjonijiet li jippromwovu l-intraprenditorija
1. Il-Kummissjoni għandha tikkontribwixxi għall-promozzjoni tal-intraprenditorija u l-kultura intraprenditorjali billi ttejjeb il-kondizzjonijiet ta' qafas li jaffettwaw l-iżvilupp tal-intraprenditorija, inkluż billi tnaqqas l-ostakoli għall-istabbiliment ta' intrapriżi. Il-Kummissjoni għandha tappoġġa ambjent tan-negozju u kultura favorevoli għall-intrapriżi sostenibbli, start-ups, it-tkabbir, it-trasferiment tan-negozju, it-tieni ċans (re-start), kif ukoll spin-offs u spin-outs.
2. Għandha tingħata attenzjoni partikolari lill-imprendituri potenzjali, ġodda, żgħażagħ, u nisa, kif ukoll lil gruppi speċifiċi oħra ta’ mira;
3. Il-Kummissjoni tista' tieħu azzjonijiet bħal programmi ta' mobilità għall-imprendituri ġodda biex itejbu l-abilità' tagħhom li jiżviluppaw għarfien, ħiliet u attitudnijiet intraprenditorjali u biex itejbu l-kapaċità teknoloġika tagħhom u l-ġestjoni tal-intrapriżi.
4. Il-Kummissjoni tista' tappoġġa miżuri tal-Istati Membri li jiżviluppaw u jiffaċilitaw edukazzjoni, taħriġ, ħiliet u attitudnijiet intraprenditorjali, b' mod partikolari fost imprendituri potenzjali u ġodda.
KAPITOLU III
Implimentazzjoni tal-programm COSME
Artikolu 13
Programmi annwali ta' ħidma
1. Sabiex ikun implimentat il-programm COSME, il-Kummissjoni għandha tadotta programmi annwali ta’ ħidma f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 21(2). Kull programm ta' annwali ħidma għandu jimplimenta l-objettivi stipulati f'dan ir-Regolament u għandu jistabbilixxi fid-dettall:
(a)
deskrizzjoni tal-azzjonijiet li għandhom jiġu ffinanzjati, l-objettivi segwiti għal kull azzjoni, li għandhom ikunu skont l-objettivi ġenerali u speċifiċi stabbiliti fl-Artikoli 3 u 4, ir-riżultati mistennija, il-metodu ta' implimentazzjoni, indikazzjoni tal-ammont allokat għal kull azzjoni, ammont totali għall-azzjonijiet kollha u skeda indikattiva ta 'implimentazzjoni u l-profil tal-ħlas;
(b)
indikaturi kwalitattivi u kwantitattivi xierqa għal kull azzjoni, għall-fini ta' analiżi u l-monitoraġġ tal-effikaċja fit-twettiq tal-eżiti u l-ksib ta' objettivi tal-azzjoni kkonċernata;
(c)
għall-għotjiet u l-miżuri relatati, il-kriterji essenzjali ta' evalwazzjoni, li għandhom jiġu stabbiliti sabiex jintlaħqu bl-aħjar mod l-objettivi segwiti mill-programm COSME, u r-rata massima ta' kofinanzjament;
(d)
kapitolu separat u dettaljat dwar l-istrumenti finanzjarji, li għandha, f'konformità mal-Artikolu 17 ta' dan ir-Regolament, jirriflettu l-obbligi ta' informazzjoni taħt Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, inkluż it-tqassim mistenni tal-pakkett finanzjarju bejn il-Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir u l-Faċilità ta’ Garanzija ta' Self imsemmija fl-Artikoli 18 u 19 ta' dan ir-Regolament rispettivament u l-informazzjoni bħal-livell ta' garanzija u r-relazzjoni mal-programm l-Orizzont 2020.
2. Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-programm COSME f’konformità mar- Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
3. Il-programm COSME għandu jiġi implimentat b'mod li jiġi żgurat li l-azzjonijiet appoġġati jieħdu kont tal-iżviluppi u l-ħtiġijiet futuri, b’mod partikolari wara l-evalwazzjoni interim, imsemmija fl-Artikolu 15(3), u li dawn huma rilevanti għal swieq li qed jevolvu, l-ekonomija u l-bidliet fis-soċjetà.
Artikolu 14
Miżuri ta' appoġġ
1. Flimkien mal-miżuri koperti mill-programmi annwali ta’ ħidma msemmija fl-Artikolu 13, il-Kummissjoni għandha twettaq b’mod regolari miżuri ta’ sostenn, inklużi dawn li ġejjin:
(a)
it-titjib tal-analiżi u l-monitoraġġ ta’ kwistjonijiet tal-kompetittività settorjali u transsettorjali;
(b)
l-identifikazzjoni u t-tixrid ta’ prattiċi tajbin u approċċi ta' politika, u l-iżvilupp ulterjuri tagħhom;
(c)
kontrolli ta' idoneità tal-liġi eżistenti u evalwazzjonijiet tal-impatt ta' miżuri ġodda tal-Unjoni li huma ta’ rilevanza partikolari għall-kompetittività tal-intrapriżi, bil-ħsieb li jiġu identifikati oqsma tal-liġi eżistenti li jeħtieġ li jiġu simplifikati u li jiġi żgurat li l-piżijiet fuq l-SMEs jiġu mminimizzati fl-oqsma fejn miżuri leġislattivi ġodda qed jiġu proposti;
(d)
l-evalwazzjoni tal-leġislazzjoni li taffettwa l-intrapriżi, partikolarment l-SMEs, il-politika industrijali u l-miżuri relatati mal-kompetittività;
(e)
il-promozzjoni ta' sistemi online integrati u faċli biex jitħaddmu li jipprovdu informazzjoni dwar programmi rilevanti għall-SMEs, filwaqt li jiġi żgurat li huma ma jidduplikawx il-portali eżistenti.
2. L-ispiża totali ta' dawn il-miżuri ta' appoġġ ma għandhiex teċċedi 2,5 % tal-pakkett finanzjarju tal-programm COSME.
Artikolu 15
Monitoraġġ u evalwazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-implimentazzjoni u l-ġestjoni tal-programm COSME.
2. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport annwali ta’ monitoraġġ li jeżamina l-effiċjenza u l-effettività tal-attivitajiet appoġġati f'termini tal-implimentazzjoni finanzjarja, ir-riżulati, l-ispejjeż u, fejn possibbli, l-impatt. Ir-rapport għandu jinkludi informazzjoni dwar il-benefiċjarji, meta possibbli, għal kull sejħa għall-proposti, informazzjoni dwar l-ammont ta’ nfiq relatat mal-klima u l-impatt tal-appoġġ għall-objettivi tat-tibdil fil-klima, data rilevanti rigward is-self ipprovdut mill-Faċilità ta' Garanzija ta' Self iktar u inqas minn EUR 150 000 sakemm il-ġbir ta' tali informazzjoni ma joħloqx piż amministrattiv mhux ġustifikat għall-intrapriżi, speċjalment l-SMEs. Ir-rapport ta’ monitoraġġ għandu jinkludi r-rapport annwali dwar kull strument finanzjarju kif stipulat bl-Artikolu 140(8) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
3. Sa mhux iktar tard mill-2018, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi rapport ta' evalwazzjoni interim dwar ir-realizzazzjoni tal-objettivi tal-azzjonijiet kollha appoġġati skont il-programm COSME fil-livell ta' riżultati u impatti, l-effiċjenza tal-użu tar-riżorsi u l-valur miżjud Ewropew ta' dan, bi ħsieb ta' deċiżjoni dwar it-tiġdid, il-modifika jew is-sospensjoni tal-miżuri. Ir-rapport ta' evalwazzjoni interim għandu jindirizza wkoll l-ambitu għas-simplifikazzjoni, il-koerenza interna u esterna tagħha, ir-rilevanza kontinwa tal-objettivi kollha, kif ukoll il-kontribuzzjoni tal-miżuri għall-prijoritajiet tal-Unjoni ta' tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv. Dan għandu jieħu kont tar-riżultati tal-evalwazzjoni fuq l-impatt fit-tul tal-miżuri preċedenti u għandu jikkontribwixxi għal deċiżjoni dwar tiġdid, modifika jew sospensjoni possibbli ta' miżura sussegwenti.
4. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi rapport ta' evalwazzjoni finali dwar l-impatti fit-tul u sostenibbiltà tal-effetti tal-miżuri.
5. Il-benefiċjarji kollha tal-għotjiet u partijiet oħrajn involuti li rċevew fondi tal-Unjoni skont dan ir-Regolament għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni bid-data adatta u l-informazzjoni meħtieġa biex tippermetti l-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-miżuri kkonċernati.
6. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta r-rapporti msemmija fil-paragrafi 2, 3 u 4 lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill u tagħmilhom pubbliċi.
KAPITOLU IV
Dispożizzjonijiet finanzjarji u forom ta’ assistenza finanzjarja
Artikolu 16
Forom ta’ assistenza finanzjarja
L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni skont il-programm COSMEtista’ tiġi implimentata indirettament billi jkunu ddelegati l-kompiti ta’ implimentazzjoni baġitarji lill-entitajiet elenkati fl-Artikolu 58(1)(c) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Artikolu 17
Strumenti finanzjarji
1. Strumenti finanzjarji skont il-programm COSME, stabbiliti skont it-Titolu VIII tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 għandhom jitħaddmu bl-għan li jiffaċilitaw l-aċċess għal finanzjament tal-SMEs, fil-fażijiet tagħhom tal-bidu, it-tkabbir u t-trasferiment. L-istrumenti finanzjarji għandhom jinkludu faċilità ta’ ekwità u faċilità ta' garanzija fuq is-self. L-allokazzjoni tal-fondi lil dawk il-faċilitajiet għandha tieħu kont tad-domanda minn intermedjarji finanzjarji.
2. L-istrumenti finanzjarji għall-SMEs jistgħu, fejn xieraq, jiġu kkombinati ma' u jikkomplementaw:
(a)
strumenti finanzjarji oħra stabbiliti mill-Istati Membri u l-awtoritajiet amministrattivi tagħhom iffinanzjati minn fondi nazzjonali jew reġjonali jew iffinanzjati fil-kuntest tal-operazzjonijiet tal-Fondi Strutturali, skont l-[Artikolu 33(1)(a)] tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013];
(b)
strumenti finanzjarji oħra stabbiliti mill-Istati Membri u l-awtoritajiet amministrattivi tagħhom ffinanzjati mill-programmi nazzjonali jew reġjonali barra mill-operazzjonijiet tal-Fondi Strutturali;
(c)
għotjiet iffinanzjati mill-Unjoni, inkluż taħt dan ir-Regolament.
3. Il-Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir u l-Faċilità ta’ Garanzija ta' Self imsemmija fl-Artikoli 18 u 19 rispettivament jistgħu jikkomplementaw l-użu mill-Istati Membri tal-istrumenti finanzjarji għall-SMEs fil-qafas ta’ politika ta’ koeżjoni tal-Unjoni.
4. Il-Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir u l-Faċilità ta’ Garanzija ta' Self jistgħu, fejn adatt, jippermettu l-ġbir flimkien ta’ riżorsi finanzjarji bl-Istati Membri u/jew reġjuni li jkunu lesti jikkontribwixxu parti mill-Fondi Strutturali allokati lilhom skont l-[Artikolu 38(1)(a)] tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013].
5. L-istrumenti finanzjarji jistgħu jiġġeneraw dħul aċċettabbli biex jintlaħqu l-objettivi tas-sħab l-oħrajn jew l-investituri. Il-Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir tista' topera fuq bażi subordinata iżda għandha timmira li tippreserva l-valur tal-assi provduti mill-baġit tal-Unjoni.
6. Il-faċilitajiet ta' garanzija tal-ekwità u ta’ self għandhom jiġu implimentati skont it-Titolu VIII tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u r-Regolament ta’ Delega tal-Kummissjoni (UE, Euratom) Nru 1268/2012 (12).
7. L-istrumenti finanzjarji taħt il-programm COSME għandhom jiġu żviluppati u implimentati b'komplementarjetà u koerenza ma' dawk stabbiliti għall-SMEs taħt il-programm l-Orizzont 2020.
8. Skont l-Artikolu 60 (1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, l-entitajiet fdati bl-implimentazzjoni tal-istrumenti finanzjarji għandhom jiżguraw viżibilità tal-azzjoni tal-Unjoni meta jamministraw fondi tal-Unjoni. Għal din il-fini, l-entità fdata għandha tiżgura li l-intermedjarji finanzjarji jinformaw espliċitament lir-riċevituri aħħarin li l-finanzjament sar possibbli bl-appoġġ tal-istrumenti finanzjarji taħt il-programm COSME. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-pubblikazzjoni ex post tal-informazzjoni dwar benefiċjarji skont l-Artikolu 60(2)(e) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 hija faċilment aċċessibbli għal benefiċjarji finali potenzjali.
9. Ħlasijiet lura ġġenerati mit-tieni parti tal-Faċilità għall-SMEs Innovattivi u b'Rata Għolja ta' Tkabbir stabbilita taħt id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE u rċevuti wara l-31 Diċembru 2013 għandhom jiġu assenjati, skont l-Artikolu 21 (4) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, għall-Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir stabbilita taħt l-Artikolu 18 ta' dan ir-Regolament.
10. L-istrumenti finanzjarji għandhom jiġu implimentati b’konformità mar-regoli rilevanti tal-Unjoni dwar l-għajnuna mill-Istat.
Artikolu 18
Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir
1. Il-Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir (EFG) għandha tiġi implimentata bħala parti minn strument finanzjarju waħdieni tal-Ekwità tal-Unjoni li tappoġġa t-tkabbir tal-intrapriżi tal-Unjoni u r-riċerka u l-innovazzjoni (R&I) mill-istadju bikri, inkluż il-kapital tal-avvjament, sal-istadju tat-tkabbir. L-istrument finanzjarju waħdieni tal-Ekwità tal-Unjoni għandu jkun appoġġat finanzjarjament mill-programm l-Orizzont 2020 u l-programm COSME.
2. L-EFG għandu jiffoka fuq fondi li jipprovdu: kapital ta’ riskju u finanzjament intermedju, bħal self subordinat u parteċipanti, għall-intrapriżi ta’ espansjoni u dawk li qegħdin fi stadju ta’ tkabbir, partikolarment dawk li joperaw transkonfinalment, filwaqt li jkollu l-possibbiltà li jagħmel investimenti f'fondi li qegħdin fi stadju bikri flimkien mal-Faċilità tal-Ekwità għar-R&I skont l-programm l-Orizzont 2020 u jipprovdi faċilitajiet ta' koinvestiment għal investituri informali (business angels). Fil-każ ta' investimenti fi stadju bikri, l-investiment mill-EFG m’għandux jaqbeż l-20 % tal-investiment totali tal-Unjoni ħlief f'każijiet ta' fondi f'diversi stadji u fondi ta' fondi, fejn il-finanzjament mill-EFG u l-Faċilità tal-Ekwità għar-R&I skont il-programm l-Orizzont 2020 għandu jkun ipprovdut fuq bażi pro rata, abbażi tal-politika ta’ investiment tal-fondi. Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li temenda l-limitu massimu ta’ 20 % fid-dawl tal-kundizzjonijiet tas-suq li jinbidlu. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 21(2).
3. L-EFG u l-faċilità tal-ekwità għar-R&I taħt il-programm l-Orizzont 2020 għandhom jużaw l-istess mekkaniżmu tat-twassil.
4. L-appoġġ mill-EFG għandu jingħata fil-forma ta' wieħed mill-investimenti li ġejjin:
(a)
direttament mill-Fond Ewropew tal-Investiment jew entitajiet oħrajn fdati bl-implimentazzjoni tal-EFG f'isem il-Kummissjoni; jew
(b)
minn fondi ta’ fondi jew vetturi tal-investiment li jinvestu b’mod transkonfinali stabbiliti mill-Fond Ewropew tal-Investiment jew entitajiet oħrajn (inklużi amministraturi tas-settur privat jew pubbliku) fdati bl-implimentazzjoni tal-EFG f’isem il-Kummissjoni flimkien ma’ investituri minn istituzzjonijiet finanzjarji privati u/jew pubbliċi nazzjonali.
5. L-EFG għandu jinvesti f'fondi intermedjarji ta' kapital ta' riskju inklużi fondi ta’ fondi, li jipprovdu investimenti għall-impriżi żgħar u medji tipikament fl-espansjoni u fl-istadju ta' tkabbir tagħhom. L-investimenti taħt l-EFG għandhom ikunu fit-tul, jiġifieri normalment jieħdu pożizzjonijiet bejn 5 snin u 15-il sena f'fondi ta' kapital ta' riskju. Fi kwalunkwe każ, it-tul ta' ħajja tal-investimenti taħt l-EFG ma għandux jaqbeż 20 sena miż-żmien tal-firma tal-ftehim bejn il-Kummissjoni u l-entità fdata bl-implimentazzjoni tiegħu.
Artikolu 19
Il-Faċilità ta’ Garanzija ta' Self
1. Il-Faċilità ta’ Garanzija ta' Self (LGF) għandha tipprovdi:
(a)
kontrogaranziji u arranġamenti oħrajn li jikkondividu r-riskju għal skemi ta' garanzija, inkluż kogaranziji, fejn adatt;
(b)
garanziji diretti u arranġamenti oħrajn li jikkondividu r-riskju għal kwalunkwe intermedjarju finanzjarju ieħor li jissodisfa l-kriterji ta’ eliġibbiltà msemmija fil-paragrafu 5.
2. L-LGF għandha tiġi implimentata bħala parti minn strumenti finanzjarju waħdieni tad-dejn tal-Unjoni għat-tkabbir u r-riċerka u l-innovazzjoni tal-intrapriżi tal-Unjoni, bl-użu tal-istess mekkaniżmu tat-twassil bħal dik il-parti tal-SME mmexxija mid-domanda tal-Faċilità tad-Dejn għar-R&I skont il-programm l-Orizzont 2020 (RSI II).
3. L-LGF għandu jikkonsisti fi:
(a)
garanziji għal finanzjament tad-dejn (inkluż permezz ta' self subordinat u parteċipanti, kirja jew garanziji bankarji), li għandha tnaqqas id-diffikultajiet partikolari li jiffaċċjaw l-SMEs vijabbli biex ikollhom aċċess għall-finanzi, jew minħabba r-riskju għoli pperċepit tagħhom jew minħabba n-nuqqas ta' kollateral disponibbli suffiċjenti tagħhom;
(b)
it-titolizzazzjoni tal-portafolli ta' finanzjament tad-dejn tal-SME, li għandha timmobilizza l-finanzjament addizzjonali tad-dejn għall-SMEs skont arranġamenti adatti ta' kondiviżjoni tar-riskju mal-istituzzjonijiet identifikati. Is-sostenn għal dawn it-tranżazzjonijiet ta' titolizzazzjoni għandu jiddependi mill-impenn tal-istituzzjonijiet minn fejn joriġina li jużaw parti sinifikanti mil-likwidità li tirriżulta jew il-kapital mobilizzat għal self ġdid lil SMEs f' perijodu ta' żmien raġonevoli. L-ammont ta' dan il-finanzjament ġdid permezz ta' dejn għandu jiġi kkalkulat b'rabta mal-ammont tar-riskju tal-portafoll iggarantit. Dan l-ammont u l-perijodu ta' żmien għandhom jiġu nnegozjati individwalment ma' kull istituzzjoni minn fejn joriġinaw.
4. L-LGF għandha titħaddem mill- Fond Ewropew tal-Investiment jew minn entitajiet oħrajn inkarigati bl-implimentazzjoni tal-LGF f'isem il-Kummissjoni. Il-garanziji individwali skont l-LGF jistgħu jkollhom maturità sa 10 snin.
5. L-eliġibbiltà skont l-LGF għandhom jiġu ddeterminati għal kul intermedjarju abbażi tal-attivitajiet tagħhom u kemm huma effettivi fl-għajnuna għall-SMEs biex ikollhom aċċess għall-finanzjament għall-proġetti vijabbli. L-LGF tista' tintuża min-negozji ta' appoġġ intermedjarji biex jiffinanzjaw fost l-oħrajn l-akkwist ta' assi tanġibbli u mhux tanġibbli, kapital li jiċċirkola u għal trasferimenti ta' negozju. Il-kriterji marbuta mat-titolizzazzjoni ta' portafolli tal-finanzjament tad-dejn tal-SMEs, għandhom jinkludu tranżazzjonijiet individwali u dawk bejn diversi bejjiegħa kif ukoll tranżazzjonijiet bejn diversi pajjiżi. L-eliġibbiltà għandha tkun ibbażata fuq il-prattika tajba tas-suq, partikolarment fir-rigward tal-kwalità tal-kreditu u d-diversifikazzjoni tar-riskju tal-portafoll titolizzat.
6. L-LGF għandha tkopri self sa EUR 150 000 u b’maturità minima ta’ 12-il xahar, minbarra s-self fil-portafoll titolizzat. L-LGF għandha wkoll tkopri self ogħla minn EUR 150 000 f'każijiet fejn l-SMEs li jissodisfaw il-kriterji biex ikunu eliġibbli skont il-programm COSME ma jissodisfawx il-kriterji biex ikunu eliġibbli skont il-parti tal-SME fil-Faċilità tad-Dejn tal-programm l-Orizzont 2020, b'maturità minima ta' 12-il xahar.
'Il fuq minn dan il-limitu, għandha tkun ir-responsabbiltà tal-intermedjarji finanzjarji li juru jekk l-SME huwiex eliġibbli jew le skont il-parti tal-SME fil-Faċilità tad-Dejn tal-programm l-Orizzont 2020.
7. L-LGF għandha tkun imfassla b'tali mod li tagħmilha possibbli li wieħed jirrapporta dwar l-SMEs appoġġati, kemm f’termini tal-għadd kif ukoll f'dak li hu volum ta' self.
Artikolu 20
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu miżuri xierqa sabiex tiżgura li, meta jiġu implimentati azzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu protetti bl-applikazzjoni ta' miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, b'verifiki effikaċi u, jekk jiġu skoperti irregolaritajiet, bl-irkupru tal-ammonti li jkunu tħallsu bi żball u, fejn xieraq, b'penalitajiet amministrattivi u finanzjarji effikaċi, proporzjonali u dissważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandhom ikollhom is-setgħa ta’ verifika, abbażi ta' dokumenti u verifiki fuq il-post, fuq il-benefiċjarji, il-kuntratturi, is-sottokuntratturi u partijiet terzi oħrajn kollha li rċevew fondi tal-Unjoni skont dan ir-Regolament.
3. L-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) jista' jwettaq investigazzjonijiet, inkluż verifiki u spezzjonijiet fuq il-post, skont id-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13) u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (14) bil-għan li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'rabta ma' ftehim ta' għotjajew deċiżjoni ta' għotja jew kuntratt iffinanzjat taħt dan ir-Regolament.
4. Bla ħsara għall-paragrafi1, 2 u 3, il-ftehimiet ta' kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi u ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali, kuntratti, ftehimiet ta’ għotja u deċiżjonijiet ta' għotjali jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament għandhom b'mod espliċitu jkun fihom dispożizzjonijiet li jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF biex iwettqu tali verifiki u investigazzjonijiet, skont il-kompetenzi rispettivi tagħhom.
KAPITOLU V
Kumitat u dispożizzjonijiet finali
Artikolu 21
Il-proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011. Meta l-Kumitat ma jagħtix opinjoni, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-abbozz tal-att ta' implimentazzjoni u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 22
Atti ddelegati
1. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li taddotta atti ddelegati f'konformità mal-Artikolu 23 li jikkonċerna l-addizzjonijiet għall-indikaturi stipulati fl-Anness fejn dawk l-indikaturi jistgħu jgħinu biex ikejlu l-progress biex jintlaħqu l-għanijiet ġenerali u speċifiċi tal-programm COSME.
2. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li taddotta atti ddelegati f’konformità mal-Artikolu 23 li jikkonċerna xi bidliet f'xi dettalji tal-azzjonijiet speċifiċi fir-rigward tal-istrumenti finanzjarji. Dawk id-dettalji huma s-sehem ta' investiment mill-FEG tal-investiment totali tal-Unjoni fl-istadju bikri tal-fondi tal-kapital ta’ riskju u l-kompożizzjoni tal-portafolli tas-self titolizzati.
3. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 23 dwar il-modifiki għal-ammonti indikattivi speċifikati fl-Artikolu 4(2a) li jkunu jeċċedu dawk l-ammonti b'aktar minn 5 % tal-valur tal-pakkett finanzjarju f'kull każ, jekk ikun neċessarju li jinqabeż dak il-limitu.
Artikolu 23
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa għall-adozzjoni ta' atti ddelegati tingħata lill-Kummissjoni soġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa biex jiġu adottati atti ddelegati msemmija fl-Artikolu 22 għandha tiġi mogħtija lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ seba’ snin minn 23 Diċembru 2013
3. Id-delega ta’ setgħa msemmija fl-Artikolu 17 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni għal revoka għandha ttemm id-delega ta' setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data aktar tard speċifikata hemmhekk. Hija ma għandhiex taffettwa l-validità ta' atti ddelegati li huma diġà fis-seħħ.
4. Malli tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah fl-istess ħin lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 17 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk l-ebda oġġezzjoni ma tkun ġiet espressa jew min-naħa tal-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill f’perijodu ta’ xahrejn wara n-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel tmiem dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill it-tnejn ikunu informaw lill-Kummissjoni li ma kinux sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew il-Kunsill.
Artikolu 24
Revoka u dispożizzjonijiet transitorji
1. Id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE titħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
2. Madankollu, azzjonijiet mibdija taħt id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE u obbligi finanzjarji relatati ma’ dawk l-azzjonijiet għandhom ikomplu jiġu amministrati minn dik id-Deċiżjoni sakemm jitlestew.
3. L-allokazzjoni finanzjarja msemmija fl-Artikolu 5 tista’ tkopri wkoll l-ispejjeż tal-assistenza teknika u amministrattiva meħtieġa biex tkun żgurata t-transizzjoni bejn il-programm COSME u l-miżuri adottati skont id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE.
Artikolu 25
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-11 ta’ Diċembru 2013.