ДИРЕКТИВА (ЕС) 2015/637 НА СЪВЕТА
от 20 април 2015 година
относно мерките за координация и сътрудничество за улесняване на консулската закрила на непредставени граждани на Съюза в трети държави и за отмяна на Решение 95/553/ЕО
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 23 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид становището на Европейския парламент (1),
в съответствие със специална законодателна процедура,
като има предвид, че:
(1)
Гражданството на Съюза е основният статут на гражданите на държавите членки. Едно от специфичните права, които Договорът за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) предоставя на гражданите на Съюза съгласно член 20, параграф 2, буква в), е правото да се ползват на територията на трета страна, в която държавата членка, на която те са граждани, няма представителство, от закрилата на дипломатическите и консулските власти на която и да е държава членка при същите условия, като гражданите на тази държава.
(2)
Договорът от Лисабон укрепи статута на гражданството на Съюза и засили произтичащите от него права. Член 23 от ДФЕС предвижда приемането на директиви за установяване на мерките за координиране и сътрудничество, необходими за улесняването на консулската закрила за непредставени граждани на Съюза.
(3)
Сред ценностите, на които се основава Съюзът, са солидарността, недискриминацията и зачитането на правата на човека; в отношенията си с останалия свят Съюзът следва да отстоява своите ценности и да допринася за закрилата на своите граждани. Залегналото в член 46 от Хартата на основните права на Европейския съюз („Хартата“) основно право на консулска закрила на непредставените граждани на Съюза при същите условия, които се прилагат за собствените граждани, е израз на европейската солидарност. То дава външно измерение на понятието „гражданство на Съюза“ и укрепва идентичността на Съюза в трети държави.
(4)
Целта на настоящата директива е да се определят мерките за сътрудничество и координация, необходими за по-нататъшното улесняване на консулската закрила за непредставените граждани на Съюза. Тези мерки следва да увеличат правната сигурност и ефективното сътрудничество и солидарността между консулските власти.
(5)
В съответствие с член 20, параграф 2, буква в) от ДФЕС и член 23 от ДФЕС държавите членки следва да предоставят консулска закрила на непредставените граждани при същите условия, които се прилагат за техните собствени граждани. Настоящата директива не засяга правомощията на държавите членки да определят обхвата на закрилата, която предоставят на своите собствени граждани.
(6)
Настоящата директива не засяга консулските отношения между държавите членки и трети държави, по-специално техните права и задълженията, произтичащи от международни обичаи и споразумения, по-специално Конвенцията от 24 април 1963 г. за консулските отношения (Виенската конвенция), които държавите членки прилагат в съответствие с правото на Съюза. По силата на член 8 от Виенската конвенция държавите членки могат да предоставят консулска закрила от името на друга държава членка след съответно уведомяване и освен ако засегнатата трета държава не се противопостави., Затруднения могат да възникнат по-специално във връзка със ситуации, включващи граждани, които едновременно са и граждани на приемащата държава. С помощта на местното консулско сътрудничество държавите членки следва да предприемат необходимите мерки във връзка трети държави с цел да се гарантира, че консулската закрила може да бъде предоставена от името на други държави членки във всеки един случай.
(7)
Когато непредставени граждани се нуждаят от закрила в трети държави, са необходими ефикасно сътрудничество и координация. Следва да има тясно сътрудничество между оказващата помощ държава членка, която е представена в трета държава и държавата членка, чийто гражданин е даденият гражданин. Консулското сътрудничество на местно равнище по отношение на непредставените граждани може да бъде особено сложно, тъй като за него се изисква координация с органи, които не са представени на място, включително, когато е целесъобразно, с компетентните посолства или консулства. С оглед да се запълни липсата на посолство или консулство на държавата членка на непредставения гражданин, следва да бъдат установени ясни и стабилни правила. Съществуващите мерки трябва също да бъдат изяснени, за да се гарантира ефективна закрила.
(8)
Гражданите на Съюза следва да бъдат считани за непредставени в трета държава, в която тяхната държава членка няма посолство, консулство или почетен консул. Гражданите следва също да се смятат за непредставени, ако посолството, консулството или почетният консул на място не може по някаква причина да предостави в даден случай закрилата, която заинтересованото лице би имало право да получи съгласно националното право или националната практика. Посолствата и консулствата следва да се информират взаимно за всички изключителни обстоятелства, които могат да засегнат временно способността им да осигуряват консулска закрила. Достъпността и близостта също следва да бъдат взети предвид. Например гражданин, който търси консулска закрила или помощ от посолство или консулство на друга държава членка, не следва да бъде пренасочен към посолството, консулството или почетния консул на своята собствена държава членка, когато поради местни обстоятелства или липса на ресурси за гражданина не е възможно безопасно да достигне или да бъде достигнат от посочените инстанции, така че да може да получи консулска закрила. Понятието за липса на представителство следва да се тълкува с оглед на гарантирането на ефективността на правото на непредставените граждани да получат закрила от посолството или консулството на друга държава членка по недискриминационен начин, като се вземат предвид обстоятелствата във всеки конкретен случай. Граждани, които притежават гражданство на повече от една държава членка, следва да бъдат считани за непредставени, ако нито една от техните държави членки не е представена в съответната трета държава.
(9)
С цел да се гарантира ефективността на правото, залегнало в член 20, параграф 2, буква в) от ДФЕС, и на правото на зачитане на личния и семейния живот, признато в член 7 от Хартата, и като се има предвид националното право и националната практика, оказващата помощ държава членка може да трябва да предостави закрила на гражданите на трети държави, които са членове на семейството на граждани на Съюза, в зависимост от конкретните обстоятелства на всеки отделен случай. Настоящата директива не препятства възможността по време на консултациите, които следва да се провеждат преди предоставянето на помощта, оказващата помощ държава членка и държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, да могат по целесъобразност да се споразумеят относно възможността за предоставяне на помощ и на гражданите на трети държави, които са членове на семейството на непредставения гражданин на Съюза, извън рамките на изискванията в правото на оказващата помощ държава членка или нейната практика, като отчитат във възможно най-голяма степен исканията на държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, и дотолкова, доколкото договореното отговаря на изискванията на правото на Съюза. Държавите членки може обаче да не са в състояние да предоставят някои видове консулска закрила на членовете на семейството от трети държави, като например издаването на временни документи за пътуване. По отношение на помощта за малолетни и непълнолетни лица, висшият интерес на детето следва да бъде от първостепенно значение в съответствие с член 24 от Хартата и както е предвидено в Конвенцията на ООН за правата на детето от 20 ноември 1989 г.
(10)
Непредставените гражданин следва да могат да потърсят консулска закрила от посолството или консулството на която и да е държава членка. Това обаче не следва да възпрепятства държавите членки да сключват практически договорености с цел споделяне на отговорностите за предоставяне на консулска закрила на непредставените граждани в съответствие с настоящата директива. Тези договорености са в полза на гражданите, тъй като те дават възможност за по-добра подготвеност за осигуряване на ефективна закрила. Държавите членки, която получават искане за закрила, следва да преценяват дали в конкретния случай е необходимо да се предостави консулска закрила или случаят може да бъде прехвърлен към посолството или консулството, посочено за компетентно в съответствие с действаща договореност. Държавите членки следва да нотифицират Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) за всяка такава договореност, която следва да бъде публикувана от Съюза и държавите членки с оглед на осигуряването на прозрачност по отношение на непредставените граждани.
(11)
Настоящата директива не следва да възпрепятства държава членка, която не е представена в трета държава, да предостави консулска закрила на един от своите граждани, например чрез предоставяне на онлайн консулски услуги, когато е целесъобразно. Държавата членка, чийто гражданин е непредставен гражданин, следва да може да поиска от държавата членка, от която гражданинът търси или получава консулска закрила, да ѝ прехвърли заявлението или случая, за да предостави самата тя консулска закрила. Подобно прехвърляне не следва да води до лишаване на непредставения гражданин от консулска закрила.
(12)
Въпреки различните традиции на държавите членки по отношение на компетенциите на почетните консули, почетните консули обикновено не предлагат същия кръг услуги като посолствата или консулствата. Като се има предвид, че почетните консули често изпълняват своята мисия на доброволна основа, следва да се даде възможност на всяка държава членка да реши дали настоящата директива следва да се прилага за нейните почетни консули. От почетните консули би могло да се изисква да предоставят консулска закрила на непредставени граждани в зависимост от обстоятелствата на всеки отделен случай.
(13)
Исканията за закрила следва да бъдат обработвани, ако заявителите представят валиден паспорт или лична карта на гражданин на Съюза. Възможно е обаче непредставените граждани, нуждаещи се от консулска закрила, вече да не притежават документ за самоличност. Основният статут на гражданство на Съюза се предоставя пряко от правото на Съюза, като документите за самоличност имат само декларативна стойност. Ако заявителите не са в състояние да предоставят документ за самоличност, те следва да могат да докажат своята самоличност с други средства. Ако е необходимо, самоличността на засегнатото лице може да бъде проверена при запитването до органите на държавата членка, на която заявителят твърди, че е гражданин. По отношение на придружаващ(и) заявителя член(ове) на семейството от трета държава органите на държавата членка, на която заявителят е гражданин, следва също така да бъдат в състояние да помогнат на оказващата помощ държава членка при проверката на самоличността и съществуването на семейна връзка със заявителя.
(14)
За да се определят необходимите мерки за координация и сътрудничество, следва да се уточни обхватът на консулска закрила по настоящата директива. Консулската закрила за непредставени граждани следва да включва оказване на помощ в редица типични ситуации, при които държавите членки предоставят консулска закрила на своите собствени граждани в зависимост от конкретните обстоятелства на всеки отделен случай, като например при арестуване или задържане, тежка злополука или тежко заболяване или смърт, както и по отношение на помощ и репатриране при бедствено положение или издаване на временни документи. Тъй като нужната закрила винаги зависи от конкретната ситуация, консулската закрила не следва да се ограничава до случаите, изрично посочени в настоящата директива.
(15)
Където е приложимо, следва да бъдат надлежно зачетени желанията на засегнатия гражданин, включително и по отношение на това дали следва да бъдат информирани членове на семейството или други близки лица и кои точно. Аналогично, в случай на смърт следва да бъдат надлежно взети под внимание желанията на близките членове на семейството по отношение на мерките, които да бъдат предприети по отношение на тленните останки на починалия гражданин. Държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, следва да отговаря за тези контакти.
(16)
Органите на държавите членки следва да си сътрудничат тясно и да се координират помежду си и със Съюза, по-специално с Комисията и ЕСВД, в дух на взаимно уважение и солидарност. С цел да се гарантира бързо и ефикасно сътрудничество държавите членки следва да осигурят и непрекъснато да актуализират информацията относно съответните звена за контакт в държавите членки посредством защитения уебсайт на ЕСВД (Consular OnLine).
(17)
В трети държави Съюзът е представен чрез своите делегации, които, в тясно сътрудничество с дипломатическите и консулските мисии на държавите членки, допринасят за осъществяване на правото на гражданите на Съюза на консулска закрила, както е посочено в член 35 от Договора за Европейския съюз. Настоящата директива напълно отчита и увеличава още повече приноса, който ЕСВД и делегациите на Съюза вече оказват, по-конкретно по време на кризисни ситуации, в съответствие с Решение 2010/427/ЕС на Съвета (2), и по-специално член 5, параграф 10 от него.
(18)
Що се отнася до координацията на място, следва да бъдат изяснени компетенциите и съответните роли на отговорните лица и органи, за да се гарантира, че непредставените граждани получават помощта, на която имат право, в съответствие с принципа на недискриминация. Консулското сътрудничество на местно равнище следва да обръща надлежно внимание на непредставените граждани, например чрез събирането и редовното актуализиране на информацията за съответните звена за контакт и споделянето ѝ с местните посолства и консулства на държавите членки и с делегацията на Съюза.
(19)
Срещите на местното консулско сътрудничество, организирани в тясно сътрудничество с делегацията на Съюза, следва да включват редовен обмен на информация по въпроси, свързани с непредставените граждани, като например тяхната безопасност, условия в затвора, уведомяване и достъп до консулски услуги и сътрудничество при кризи. На тези срещи представените държави членки следва, когато е необходимо, да постигат споразумение по практическите договорености, за да се гарантира ефективната закрила на непредставените граждани., Подобно споразумение може да не е необходимо, ако например броят на непредставените граждани е малък.
(20)
Ясното разделение на отговорностите между представените и непредставените държави членки и делегацията на Съюза е от съществено значение, за да се осигури адекватна подготовка за реакция при кризи и управление на кризи. Следователно плановете за реакция при кризи следва да бъдат координирани и да вземат предвид в пълна степен непредставените граждани. За тази цел в рамките на готовността за реакция при кризи на местно равнище държавите членки, които нямат установени на местно равнище посолство или консулство, следва да предоставят цялата налична и подходяща информация по отношение на своите граждани на съответната територия. Тази информация следва да се актуализира по подходящ начин в случай на криза. Компетентните посолства и консулства, както и делегациите на Съюза следва да бъдат информирани и ако е необходимо следва да участват в мерките за готовност за действие при кризи. На непредставените граждани следва да се предоставя информация относно тези мерки. В случай на криза пилотната държава или държавата(ите) членка(и), координиращи помощта, следва да координират на недискриминационна основа помощта за непредставените граждани и използването на наличните капацитети за евакуация въз основа на съгласуваните планове и развитието на място.
(21)
Оперативната съвместимост между персонала на консулските служби и другите експерти по управление на кризи следва да се подобри, по-специално чрез участието им в мултидисциплинарни кризисни екипи, като например екипите в рамките на структурите на ЕСВД за реакция при кризи и оперативна координация и за управление на кризи, както и по линия на Механизма за гражданска защита на Съюза (3).
(22)
Следва да бъда възможно да се поиска при необходимост подкрепа по линия на Механизма за гражданска защита на Съюза за консулската закрила на непредставени граждани. Тази подкрепа може да бъде поискана например от пилотната държава или от държавата(ите) членка(и), координираща(и) помощта.
(23)
Терминът „пилотна държава“, използван в настоящата директива, се отнася до една или повече държави членки, представени в дадена трета държава, които отговарят за координацията и ръководят помощта за непредставените граждани по време на криза. Концепцията за пилотна държава, установена в съответните насоки на Съюза (4), може да бъде развита допълнително в съответствие с правото на Съюза и по-специално с настоящата директива.
(24)
Когато държава членка е уведомена или получи искане за консулска закрила от лице, което твърди, че е непредставен гражданин, освен в случай на изключителна спешност, държавата членка следва винаги и без отлагане да осъществи връзка с държавата членка, чийто гражданин е лицето, и да ѝ предостави цялата имаща отношение информация, преди да предостави каквато и да било помощ. Държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, следва от своя страна и без отлагане да предостави всякаква информация, която има отношение към случая. Тази консултация следва да даде възможност на държавата членка, чийто гражданин е лицето, да поиска заявлението или случая да ѝ бъде прехвърлено, за да предостави самата тя консулската закрила. Тази консултация следва също така да даде възможност на съответните държави членки да обменят имаща отношение информация с цел, например, да се гарантира, че непредставен гражданин не злоупотребява със своето право на консулска закрила съгласно член 20, параграф 2, буква в) от ДФЕС. Гражданите на Съюза не могат да се ползват от настоящата директива в случай на злоупотреба.
(25)
Взаимната солидарност и сътрудничеството засягат също и финансови въпроси. Държавите членки, които предоставят на своите граждани консулска закрила под формата на финансова помощ, правят това само в краен случай и единствено когато по изключение гражданите не могат да получат финансови средства по друг начини, например чрез паричен превод от членове на семейството, приятели или работодатели. Непредставените граждани следва да получат финансова помощ при същите условия като гражданите на държавата членка, оказваща помощта. От непредставения гражданин следва да се изисква да подпише гаранция, че ще възстанови на своята държавата членка, чийто гражданин е, направените разходи, при условие че граждани на оказващата помощ държава членка в същото положение биха били задължени да възстановят разходите на собствената си държава членка. Държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, може да изиска от него да възстанови тези разходи, включително всички приложими консулски такси.
(26)
С настоящата директива следва да се осигури споделяне на финансовата тежест и възстановяване на разходите. Когато консулската закрила, предоставена на непредставен гражданин, включва подписване на гаранция за възстановяване на разходите, държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, следва да възстанови разходите на оказващата помощ държава членка. Оказващата помощ държава членка следва да реши дали да иска възстановяване на направените разходи. Оказващата помощ държава членка и държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, следва да могат да договорят реда и условията на възстановяването в рамките на определен срок.
(27)
Консулската закрила, предоставена на непредставен гражданин в случай на арест или задържане, може да доведе до необичайно високи пътни разходи, разходи за настаняване или за превод за дипломатическите или консулските служби на оказващата помощ държава членка, в зависимост от обстоятелствата на всеки отделен случай. Държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, следва да бъде информирана за евентуални подобни разходи по време на консултациите, които се провеждат преди предоставянето на помощта. Оказващата помощ държава членка следва да има възможността да поиска възстановяване на такива необичайно високи разходи от държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин. Държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, следва да възстанови разходите на оказващата помощ държава членка. Оказващата помощ държава членка и държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, следва да могат да договорят реда и условията на възстановяването, в рамките на определен срок. Държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, съгласно принципа на недискриминация, не може да иска от своите граждани да възстановяват подобни разходи, които гражданите на оказващата помощ държава членка не биха били задължени да възстановят.
(28)
Финансовите процедури следва да бъдат опростени за кризисни ситуации. С оглед на особеностите на такива ситуации, като например необходимостта от бърза реакция по отношение на значителен брой граждани, не следва да бъде необходима никаква гаранция за възстановяване на разходите, така че оказващата помощ държава членка да поиска и да получи възстановяване на разходите от държавата членка или държавите членки, чиито граждани са непредставените граждани. Държавите членки, чиито граждани са непредставените граждани следва да възстановят на оказващите помощ държава членка или държави членки направените разходи. Оказващите помощ държава членка или държави членки следва да решат дали да искат възстановяване на направените разходи и под каква форма. Оказващата помощ държава членка и държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, следва да могат да договорят реда и условията на възстановяването, в рамките на определен срок. В случай на криза, която засяга или може да засегне значителен брой граждани на Съюза, и в случай на искане от оказващата помощ държава членка, държавите членки, чиито граждани са непредставените граждани, следва да възстановяват разходите на пропорционална основа, като направените разходи се разделят на броя на подпомогнатите граждани.
(29)
Настоящата директива следва да бъде преразгледана три години след срока за транспонирането ѝ. По-специално евентуалната необходимост от преразглеждане на финансовите процедури с оглед на адекватното споделяне на тежестта, следва да се прецени в светлината на информацията, която трябва да се предостави от държавите членки във връзка с изпълнението и практическото прилагане на директивата, включително всички имащи отношение статистически данни и случаи. Комисията следва да изготви доклад и да разгледа необходимостта от допълнителни мерки, включително, по целесъобразност, чрез предложения за изменение на настоящата директива, с цел да се улесни упражняването на правото консулска закрила на гражданите на Съюза.
(30)
С Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5) се урежда обработването на лични данни, извършвано от държавите членки в контекста на настоящата директива.
(31)
Настоящата директива не следва да засяга по-благоприятните национални разпоредби, доколкото те са съвместими с нея.
(32)
В съответствие със Съвместната политическа декларация на държавите членки и Комисията относно обяснителните документи от 28 септември 2011 г. (6) държавите членки са поели ангажимент в обосновани случаи да прилагат към съобщението за своите мерки за транспониране един или повече документи, обясняващи връзката между елементите на дадена директива и съответстващите им части от националните инструменти за транспониране. Във връзка с настоящата директива законодателят смята, че предоставянето на такива документи е обосновано.
(33)
Настоящата директива има за цел да насърчи консулската закрила, призната в Хартата. Тя зачита основните права и спазва принципите, признати по-специално в Хартата, по-специално принципа на недискриминация, правото на живот и неприкосновеност на личността, правото на зачитане на личния и семейния живот, правата на детето, правото на защита и правото на справедлив съдебен процес. Настоящата директива следва да се прилага в съответствие с тези права и принципи.
(34)
В съответствие със забраната за дискриминация, съдържаща се в Хартата, държавите членки следва да прилагат настоящата директива без дискриминация на лицата, към които тя е насочена, основана на пол, раса, цвят, етнически или социален произход, генетични характеристики, език, религия или вярвания, политически или други убеждения, принадлежност към етническо малцинство, собственост, рождение, увреждане, възраст или сексуална ориентация.
(35)
Решение 95/553/ЕО на представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета (7) следва да бъде отменено,
ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
ГЛАВА 1
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ И ОБХВАТ
Член 1
Предмет
1. С настоящата директива се определят мерките за координация и сътрудничество, необходими, за да могат гражданите на Съюза, намиращи се на територията на трета държава, в която няма представителство на тяхната държава членка, да упражняват по-лесно своето право на закрила, установено в член 20, параграф 2, буква в) от ДФЕС, от страна на дипломатическите или консулските служби на друга държава членка при същите условия, които се прилагат за собствените граждани на тази друга държава членка, като се вземе предвид и ролята на делегациите на Съюза да допринасят за упражняването на това право.
2. Настоящата директива не се отнася за консулските отношения между държавите членки и трети държави.
Член 2
Общ принцип
1. Посолствата или консулствата на държавите членки предоставят консулска закрила на непредставени граждани при същите условия, които се прилагат за техните собствени граждани.
2. Държавите членки могат да решат, че настоящата директива се прилага за консулската закрила, предоставяна от почетните консули в съответствие с член 23 от ДФЕС. Държавите членки гарантират, че непредставените гражданите са надлежно информирани за тези решения и степента, до която почетните консули са компетентни да предоставят закрила в даден случай.
Член 3
Консулска закрила от държавата членка, чийто гражданин е непредставен гражданин
Държавата членка, чийто гражданин е непредставен гражданин, може да поиска държавата членка, от която непредставеният гражданин търси или получава консулска закрила, да пренасочи заявлението или случая на въпросния гражданин към неговата собствена държавата членка, за да се предостави консулска закрила от държавата членка, чийто гражданин е лицето, в съответствие с националното право или националната практика. Замолената държава членка се отказва от случая веднага след като държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин потвърди, че предоставя консулска закрила на непредставения гражданин.
Член 4
Непредставени граждани в трети държави
За целите на настоящата директива „непредставен гражданин“ означава всеки гражданин, който притежава гражданство на държава членка, която не е представена в трета държава, както е посочено в член 6.
Член 5
Членове на семейството на непредставени граждани в трети държави
Консулска закрила се предоставя на членове на семейството, които не са граждани на Съюза и придружават непредставен гражданин в трета държава, в същата степен и при същите условия като закрилата, която би била предоставена на членовете на семейството на граждани на оказващата помощ държава членка, които не са граждани на Съюза, в съответствие с националното право или практика на тази държава членка.
Член 6
Липса на представителство
За целите на настоящата директива държава членка не е представена в трета държава, ако не разполага с посолство или консулство, установени постоянно в третата държава, или ако не разполага с посолство, консулство или почетен консул в тази държава, които действително да са в състояние да предоставят консулска закрила в даден случай.
Член 7
Достъп до консулска закрила и други договорености
1. Непредставените гражданин имат правото да потърсят закрила от посолството или консулството на която и да е държава членка.
2. Без да се засяга член 2, дадена държава членка може да представлява друга държава членка постоянно, като когато считат за необходимо, посолствата или консулствата на държавите членки могат да сключват практически договорености за споделяне на отговорностите за предоставянето на консулска закрила на непредставените граждани. Държавите членки нотифицират Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) за всяка такава договореност, която се публикува от Съюза и държавите членки с оглед на осигуряването на прозрачност по отношение на непредставените граждани.
3. В случаите, когато е сключена практическа договореност, предвидена в параграф 2, посолството или консулството, от което непредставеният гражданин търси консулска закрила и което не е посочено като компетентно по силата на конкретна действаща договореност, прави необходимото заявлението на гражданина да бъде пренасочено към съответното посолство или консулство освен ако това не би засегнало консулската закрила, по-специално ако спешността на въпроса изисква незабавни действия от замоленото посолство или консулство.
Член 8
Установяване на самоличността
1. Заявителят, който търси консулска закрила, трябва да докаже, че е гражданин на Съюза чрез представяне на паспорт или лична карта.
2. Ако гражданинът на Съюза не е в състояние да представи паспорт или лична карта, гражданството може да бъде доказано по друг начин, ако е необходимо след проверка при дипломатическите и консулските власти на държавата членка, за която заявителят твърди, че е неин гражданин.
3. По отношение на членовете на семейството, посочени в член 5, самоличността и наличието на семейни отношения могат да бъдат доказани по всякакъв начин, включително чрез проверка от оказващата помощ държава членка при дипломатическите и консулските служби на държавата членка, чийто гражданин е посоченият в параграф 1 гражданин.
Член 9
Видове помощ
Консулската закрила, посочена в член 2, може да включва помощ, inter alia, в следните ситуации:
а)
арестуване или задържане;
б)
жертва на престъпление;
в)
тежка злополука или тежко заболяване;
г)
смърт;
д)
помощ и репатриране при извънредна ситуация;
е)
нужда от временни документи за пътуване съгласно Решение 96/409/ОВППС (8).
ГЛАВА 2
МЕРКИ ЗА КООРДИНАЦИЯ И СЪТРУДНИЧЕСТВО
Член 10
Общи правила
1. Дипломатическите и консулските служби на държавите членки си сътрудничат тясно и осъществяват координацията помежду си и със Съюза, за да осигурят закрилата на непредставените граждани в съответствие с член 2.
2. Когато държава членка получи искане за консулска закрила от лице, което твърди, че е непредставен гражданин, или е уведомена за конкретна извънредна ситуация, в която се намира непредставен гражданин, като например посочените в член 9, тя се консултира незабавно с Министерството на външните работи на държавата членка, на която лицето твърди, че е гражданин, или ако е целесъобразно, с компетентното посолство или консулство на въпросната държава членка, като предоставя цялата имаща отношение информация, с която разполага, включително относно самоличността на засегнатото лице и възможните разходи за консулска закрила,, и относно членовете на семейството, на които може да бъде предоставена консулска закрила. Освен в изключително спешни случаи, консултацията се извършва, преди да се предостави помощта. Оказващата помощ държава членка също така улеснява обмена на информация между засегнатия гражданин и органите на държавата членка, чийто гражданин е въпросният гражданин.
3. При поискване държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, предоставя на Министерството на външните работи или компетентното посолство или консулство на оказващата помощ държава членка цялата необходима информация по разглеждания случай. Също така тя отговаря за всички необходими контакти с членове на семейството или други близки лица или органи.
4. Държавите членки съобщават на ЕСВД чрез нейния защитен интернет сайт съответното(ите) звено(а) за контакт в министерствата на външните работи.
Член 11
Роля на делегациите на Съюза
Делегациите на Съюза работят в тясно сътрудничество и координация с посолствата и консулствата на държавите членки с оглед да допринесат за сътрудничеството и координацията на местно равнище при кризи, по-специално като осигуряват логистична подкрепа, включително служебни и организационни помещения, като например временни жилища за персонала на консулските служби и екипите за намеса. Делегациите на Съюза и централата на ЕСВД също така улесняват обмена на информация между посолствата и консулствата на държавите членки и ако е целесъобразно, с местните органи. Делегациите на Съюза предоставят също така обща информация относно помощта, на която непредставените граждани биха могли да имат право, особено по отношение на практическите договорености, ако е приложимо.
Член 12
Сътрудничество на местно равнище
Срещите за сътрудничество на местно равнище включват редовен обмен на информация по въпроси от значение за непредставените граждани. По време на тези срещи държавите членки се споразумяват, когато е необходимо, относно практическите договорености, посочени в член 7, за да гарантират ефективната защита на непредставените граждани в съответната трета държава. Освен ако не е договорено друго от държавите членки, председателството се осигурява от представител на дадена държава членка в тясно сътрудничество с делегацията на Съюза.
Член 13
Готовност за реагиране и сътрудничество при кризи
1. Плановете за реагиране при извънредни обстоятелства на местно равнище вземат предвид непредставените граждани. Държавите членки, представени в трета държава, координират помежду си плановете за реагиране при извънредни обстоятелства, както и с делегацията на Съюза, за да се гарантира, че непредставените граждани получават пълна помощ в случай на криза. Компетентните посолства или консулства получават подходяща информация относно мерките за готовност за реагиране при кризи и ако е необходимо, участват в такива мерки.
2. В случай на криза Съюзът и държавите членки си сътрудничат тясно, за да гарантират, че на непредставените граждани се оказва ефективна помощ. Те се информират взаимно и своевременно за наличните капацитети за евакуация, когато това е възможно. По тяхно искане държавите членки могат да получат помощ от съществуващите екипи за намеса на равнището на Съюза, в които участват консулски експерти, по-специално от непредставените държави членки.
3. Пилотната държава или държавата(ите) членка(и), координираща(и) помощта, отговаря(т) за координирането на всякаква помощ, предоставена за непредставени граждани, с подкрепата на другите заинтересовани държави членки, делегацията на Съюза и централата на ЕСВД. Държавите членки предоставят на пилотната държава или държавата(ите) членка(и), координираща(и) помощта, цялата необходима информация по отношение на нейните/техните непредставени граждани, които се намират в ситуация на криза.
4. Пилотната държава или държавата(ите) членка(и), координираща(и) помощта за непредставени граждани, може/могат да поиска(т), при необходимост, подкрепа по линия на инструменти като структурите за управление на кризи на ЕСВД и Механизма на Съюза за гражданска защита.
ГЛАВА 3
ФИНАНСОВИ ПРОЦЕДУРИ
Член 14
Общи правила
1. Непредставените граждани се задължават да възстановят на държавите членки, чиито граждани са, разходите за консулска закрила при същите условия като гражданите на оказващата помощ държава членка посредством стандартния формуляр, поместен в приложение I. От непредставените граждани се изисква да поемат задължение да възстановят единствено онези разходи, които при същите условия би трябвало да бъдат поети от гражданите на оказващата помощ държава членка.
2. Оказващата помощ държава членка може да поиска възстановяване на разходите, посочени в параграф 1, от държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, посредством стандартния формуляр, поместен в приложение II. Държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, възстановява тези разходи в рамките на разумен срок, който не надвишава 12 месеца. Държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, може да поиска от непредставения гражданин да възстанови тези разходи.
3. Когато консулската закрила, предоставена на непредставен гражданин в случай на арест или задържане, включва необичайно високи, но необходими и оправдани разходи, свързани с пътуване, настаняване или превод, за дипломатическите или консулските служби, оказващата помощ държава членка може да поиска възстановяване на тези разходи от държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, която ги възстановява в разумен срок, който не надвишава 12 месеца.
Член 15
Улеснена процедура при кризисни ситуации
1. При кризисни ситуации оказващата помощ държава членка подава исканията за възстановяване на разходите за помощта, предоставена на непредставения гражданин, до Министерството на външните работи на държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин. Оказващата помощ държава членка може да поиска това възстановяване на разходите дори ако непредставеният гражданин не е подписал гаранция за възстановяване на разходите съгласно член 14, параграф 1. Това не представлява пречка за държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, да поиска от въпросния гражданин възстановяване на разходите въз основа на национални правила.
2. Оказващата помощ държава членка може да поиска от държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, да възстанови тези разходи на пропорционална основа, като общата стойност на направените разходи се раздели на броя на подпомогнатите граждани.
3. Когато оказващата помощ държава членка е получила финансова подкрепа по линия на Механизма на Съюза за гражданска защита, финансовото участие на държавата членка, чийто гражданин е непредставеният гражданин, се определя след приспадане на финансовото участие на Съюза.
ГЛАВА 4
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 16
По-благоприятно третиране
Държавите членки могат да въведат или да запазят по-благоприятни разпоредби от тези в настоящата директива, доколкото те са съвместими с нея.
Член 17
Транспониране
1. Държавите членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива, най-късно до 1 май 2018 г.
Когато държавите членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите членки.
2. Държавите членки съобщават на Комисията текста на основните разпоредби от националното право, които те приемат в областта, уредена с настоящата директива.
Член 18
Отмяна
Решение 95/553/ЕО се отменя, считано от 1 май 2018 г.
Член 19
Доклад, оценка и преглед
1. Държавите членки предоставят на Комисията цялата имаща отношение информация относно изпълнението и прилагането на настоящата директива. Въз основа на представената информация Комисията представя доклад пред Европейския парламент и Съвета относно изпълнението и прилагането на настоящата директива до 1 май 2021 г.
2. В посочения в параграф 1 доклад Комисията прави оценка на действието на настоящата директива и разглежда необходимостта от допълнителни мерки, включително, при необходимост, изменения с цел адаптиране на настоящата директива с оглед на допълнителното улесняване на упражняването на правото на гражданите на Съюза на консулска закрила.
Член 20
Влизане в сила
Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 21
Адресати
Адресати на настоящата директива са държавите членки.
Съставено в Люксембург на 20 април 2015 година.
DIRETTIVA TAL-KUNSILL (UE) 2015/637
tal-20 ta' April 2015
dwar il-miżuri ta' koordinazzjoni u kooperazzjoni biex tiġi ffaċilitata l-protezzjoni konsulari għal ċittadini mhux rappreżentati tal-Unjoni f'pajjiżi terzi u li tħassar id-Deċiżjoni 95/553/KE
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 23 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxi skont proċedura leġislattiva speċjali,
Billi:
(1)
Iċ-ċittadinanza tal-Unjoni hija l-istatus fundamentali taċ-ċittadini tal-Istati Membri. Id-dritt li jgawdu, fit-territorju ta' pajjiż terz fejn l-Istat Membru li tiegħu huma ċittadini ma jkunx rappreżentat, il-protezzjoni tal-awtoritajiet diplomatiċi u konsulari ta' Stat Membru ieħor bl-istess kondizzjonijiet bħaċ-ċittadini ta' dak l-Istat huwa wieħed mid-drittijiet speċifiċi li l-punt (c) tal-Artikolu 20(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jagħti liċ-ċittadini tal-Unjoni.
(2)
It-Trattat ta' Lisbona saħħaħ l-istatus taċ-ċittadinanza tal-Unjoni u saħħaħ id-drittijiet marbuta magħha. L-Artikolu 23 tat-TFUE jipprevedi l-adozzjoni ta' direttivi li jistabbilixxu l-miżuri ta' kooperazzjoni u koordinazzjoni meħtieġa biex tiġi ffaċilitata l-protezzjoni konsulari taċ-ċittadini mhux rappreżentati tal-Unjoni.
(3)
Il-valuri li fuqhom hija msejsal-Unjoni jinkludu s-solidarjetà, in-nondiskriminazzjoni u r-rispett għad-drittijiet tal-bniedem; fir-relazzjonijiet tagħha mal-bqija tad-dinja l-Unjoni għandha tiddefendi l-valuri tagħha u tikkontribwixxi għall-protezzjoni taċ-ċittadini tagħha. Id-dritt fundamentali għall-protezzjoni konsulari taċ-ċittadini mhux rappreżentati tal-Unjoni, bl-istess kondizzjonijiet bħal taċ-ċittadini, stabbilit fl-Artikolu 46 tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea (il-Karta), huwa espressjoni tas-solidarjetà Ewropea. Huwa jipprovdi dimensjoni esterna lill-kunċett taċ-ċittadinanza tal-Unjoni u jsaħħaħ l-identità tal-Unjoni f'pajjiżi terzi.
(4)
L-għan ta' din id-Direttiva huwa li tistabbilixxi l-miżuri ta' kooperazzjoni u koordinazzjoni meħtieġa biex tkompli tiġi ffaċilitata l-protezzjoni konsulari għaċ-ċittadin mhux rappreżentati tal-Unjoni. Dawk il-miżuri għandhom iżidu ċ-ċertezza legali kif ukoll il-kooperazzjoni u s-solidarjetà effiċjenti fost l-awtoritajiet konsulari.
(5)
F'konformità mal-punt (c) tal-Artikolu 20(2) tat-TFUE u l-Artikolu 23 tat-TFUE, l-Istati Membri għandhom jipprovdu protezzjoni konsulari lil ċittadini mhux rappreżentati bl-istess kondizzjonijiet bħal dawk taċ-ċittadini tagħhom. Din id-Direttiva ma taffettwax il-kompetenza tal-Istati Membri biex jiddeterminaw l-ambitu tal-protezzjoni li għandha tingħata liċ-ċittadini tagħhom stess.
(6)
Din id-Direttiva ma taffettwax ir-relazzjonijiet konsulari bejn l-Istati Membri u pajjiżi terzi, b'mod partikolari d-drittijiet u l-obbligi tagħhom li jirriżultaw minn użanzi u ftehimiet internazzjonali, partikolarment taħt il-Konvenzjoni tal-24 ta' April 1963 dwar ir-Relazzjonijiet Konsulari (il-Konvenzjoni ta' Vjenna), li l-Istati Membri japplikaw f'konformità mal-liġi tal-Unjoni. Taħt l-Artikolu 8 tal-Konvenzjoni ta' Vjenna, l-Istati Membri jistgħu jagħtu protezzjoni konsulari f'isem Stat Membru ieħor meta ssir notifika adatta u dment li l-pajjiż terz ikkonċernat ma joġġezzjonax. B'mod partikolari, jista' jkun hemm diffikultajiet b'rabta ma' sitwazzjonijiet li jinvolvu ċittadini li huma wkoll ċittadini tal-pajjiż ospitanti. L-Istati Membri, appoġġati mill-kooperazzjoni konsulari lokali, għandhom jieħdu l-miżuri neċessarji fir-rigward tal-pajjiżi terzi sabiex jassiguraw li fi kwalunkwe każ il-protezzjoni konsulari tkun tista' tingħata f'isem Stati Membri oħra.
(7)
Meta ċittadini mhux rappreżentati jkollhom bżonn protezzjoni f'pajjiżi terzi, huma meħtieġa kooperazzjoni u koordinazzjoni effiċjenti. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna, li jkollu preżenza f'pajjiż terz, u l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin għandhom jikkooperaw mill-qrib. Il-kooperazzjoni konsulari lokali tista' tkun partikolarment kumplessa għaċ-ċittadini mhux rappreżentati, minħabba li tirrikjedi koordinazzjoni ma' awtoritajiet li ma jkunux rappreżentati lokalment, inkluż fejn rilevanti koordinazzjoni ma' ambaxxati u konsulati kompetenti. Sabiex jimtela l-vojt ikkawżat min-nuqqas ta' ambaxxata jew konsulat tal-Istat Membru proprju taċ-ċittadin, għandu jiġi stabbilit sett ta' regoli stabbli u ċari. Jeħtieġ li jiġu ċċarati l-miżuri eżistenti sabiex tiġi żgurata protezzjoni effettiva.
(8)
Iċ-ċittadini tal-Unjoni għandhom ikunu meqjusa bħala mhux rappreżentati f'pajjiż terz jekk l-Istat Membru taċ-ċittadinanza tagħhom ma jkollux ambaxxata, konsulat jew konslu onorarju stabbilit hemmhekk. Iċ-ċittadini għandhom ukoll ikunu meqjusa bħala mhux rappreżentati jekk l-ambaxxata, il-konsulat jew il-konslu onorarju stabbilit lokalment ma jkunx jista', għal kwalunkwe raġuni, jipprovdi, f'każ partikolari, il-protezzjoni li l-persuna kkonċernata tkun, f'każijiet oħrajn, intitolata li tirċievi skont il-liġi jew il-prattika nazzjonali. L-ambaxxati u l-konsulati għandhom jinfurmaw lil xulxin dwar kwalunkwe ċirkostanza eċċezzjonali li tista' temporanjament taffettwa l-kapaċità tagħhom li jipprovdu protezzjoni konsulari. Għandhom jiġu kkunsidrati wkoll l-aċċessibbiltà u l-prossimità. Pereżempju, ċittadin li jfittex protezzjoni konsulari jew għajnuna mill-ambaxxata jew mill-konsulat ta' Stat Membru ieħor ma għandux jerġa' jintbagħat għand l-ambaxxata, il-konsulat jew il-konslu onorarju tal-Istat Membru taċ-ċittadinanza tiegħu meta ma jkunx possibbli, minħabba ċirkostanzi lokali jew nuqqas ta' riżorsi, għaċ-ċittadinanza biex jilħaq jew jintlaħaq b'mod sikur minn dawk l-entitajiet b'tali mod li jkun jista' jirċievi protezzjoni konsulari. Il-kunċett ta' nuqqas ta' rappreżentanza għandu jiġi interpretat bil-għan li tiġi żgurata l-effettività tad-dritt taċ-ċittadini mhux rappreżentati li għandhom jiġu protetti minn ambaxxata jew konsulat ta' Stat Membru ieħor b'mod nondiskriminatorju, b'kont meħud taċ-ċirkostanzi ta' kull każ partikolari. Iċ-ċittadini li għandhom iċ-ċittadinanza ta' iktar minn Stat Membru wieħed għandhom jitqiesu mhux rappreżentati jekk l-ebda wieħed mill-Istati Membri taċ-ċittadinanza tagħhom ma jkun rappreżentat fil-pajjiż terz ikkonċernat.
(9)
Bil-għan li tiġi żgurata l-effettività tad-dritt stabbilit fil-punt (c) tal-Artikolu 20(2) tat-TFUE u tad-dritt għar-rispett tal-ħajja privata u tal-familja kif rikonoxxuti fl-Artikolu 7 tal-Karta, u filwaqt li jittieħed kont tal-liġi u l-prattika nazzjonali, Stat Membru li jagħti l-għajnuna jista' jkollu jagħti protezzjoni lill-membri tal-familji ta' ċittadini tal-Unjoni li jkunu ġejjin minn pajjiżi terzi, u dan jiddipendi miċ-ċirkustanzi individwali ta' kull każ. Din id-Direttiva ma tipprekludix li matul il-konsultazzjonijiet li għandhom isiru qabel tingħata l-għajnuna, l-Istat Membru li jagħti l-għajnuna u l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat, fejn xieraq, jaqblu dwar il-possibbiltà li tiġi estiża l-għajnuna lil membri tal-familja minn pajjiżi terzi ta' ċittadin tal-Unjoni mhux rappreżentat lil hinn minn dak li huwa meħtieġ mil-liġi tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jew minn dak li huwa ddettat mill-prattika tiegħu, b'kont meħud kemm jista' jkun tat-talbiet mingħand l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat, u sa fejn dak li jkun miftiehem ikun biżżejjed għal dak li huwa meħtieġ mid-dritt tal-Unjoni. L-Istati Membri jistgħu ma jkunux f'pożizzjoni li jagħtu ċerti tipi ta' protezzjoni konsulari, bħal dokumenti provviżorji tal-ivvjaġġar, lil membri tal-familja minn pajjiżi terzi. Fejn tkun involuta għajnuna għall-minuri, l-aħjar interessi tat-tfal għandhom ikunu konsiderazzjoni primarja, f'konformità mal-Artikolu 24 tal-Karta, u kif ipprovdut fil-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar id-Drittijiet tat-Tfal tal-20 ta' Novembru 1989.
(10)
Iċ-ċittadini mhux rappreżentati għandu jkollhom il-possibbiltà li jitolbu protezzjoni konsulari mill-ambaxxata jew mill-konsulat ta' kwalunkwe Stat Membru. Madankollu, dak m'għandux jimpedixxi lill-Istati Membri milli jidħlu f'arranġamenti prattiċi sabiex jaqsmu r-responsabbiltajiet biex jipprovdu protezzjoni konsulari liċ-ċittadini mhux rappreżentati f'konformità ma' din id-Direttiva. Arranġamenti bħal dawn huma ta' benefiċċju għaċ-ċittadini, għaliex permezz tagħhom ikunu jistgħu jsiru preparamenti aħjar sabiex tkun żgurata protezzjoni effettiva. L-Istati Membri li jirċievu talba għall-protezzjoni għandhom jevalwaw jekk, fil-każ speċifiku, huwiex meħtieġ li tingħata protezzjoni konsulari jew jekk il-każ jistax jiġi trasferit lejn l-ambaxxata jew il-konsulat li huwa magħżul bħala kompetenti skont kwalunkwe arranġament li jkun diġà fis-seħħ. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lis-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE) bi kwalunkwe arranġament bħal dan, li għandu jkun ppubbliċizzat mill-Unjoni u l-Istati Membri sabiex jassiguraw trasparenza għaċ-ċittadini mhux rappreżentati.
(11)
Din id-Direttiva m'għandhiex twaqqaf lill-Istat Membru li ma jkunx rappreżentat f'pajjiż terz milli jagħti protezzjoni konsulari lil wieħed miċ-ċittadini tiegħu, pereżempju billi jipprovdi servizzi konsulari online, fejn xieraq. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza ta' ċittadin mhux rappreżentat għandu jitħalla jitlob lill-Istat Membru li mingħandu dak iċ-ċittadin jitlob jew jirċievi protezzjoni konsulari biex jittrasferixxi l-applikazzjoni jew il-każ sabiex jagħti protezzjoni konsulari huwa stess. Tali trasferiment m'għandux iwassal biex iċ-ċittadin mhux rappreżentat jiġi mċaħħad minn protezzjoni konsulari.
(12)
Minkejja t-tradizzjonijiet differenti tal-Istati Membri fir-rigward tal-kompetenzi tal-konsli onorarji, dawn normalment ma joffrux l-istess firxa ta' servizzi bħall-ambaxxati jew il-konsulati. Meta jiġi kkunsidrat li konsli onorarji ta' spiss jaqdu l-missjoni tagħhom fuq bażi volontarja, għandu jitħalla f'idejn kull Stat Membru biex jiddeċiedi jekk din id-Direttiva għandhiex tapplika għal konsli onorarji tiegħu. Il-konsli onorarji jistgħu jintalbu jipprovdu protezzjoni konsulari liċ-ċittadini mhux rappreżentati, skont iċ-ċirkustanzi ta' kull każ.
(13)
It-talbiet għal protezzjoni għandhom jiġu pproċessati jekk l-applikanti jippreżentaw passaport jew karta tal-identità valida ta' ċittadin tal-Unjoni. Madankollu, jista' jkun li ċ-ċittadini mhux rappreżentati li jkunu jeħtieġu protezzjoni konsulari ma jkunux għadhom fil-pussess tad-dokumenti tal-identità tagħhom. L-istatus fundamentali taċ-ċittadinanza tal-Unjoni huwa mogħti direttament bid-dritt tal-Unjoni u d-dokumenti tal-identità huma ta' valur sempliċiment dikjaratorju. Jekk l-applikanti ma jkunux jistgħu jipprovdu dokumenti tal-identità validi, huma għandhom ikunu jistgħu konsegwentement jagħtu prova tal-identità tagħhom bi kwalunkwe mezz ieħor. Jekk ikun meħtieġ, l-identità tal-persuna kkonċernata tista' tiġi vverifikata meta jiġu kkonsultati l-awtoritajiet tal-Istat Membru li tiegħu l-applikant isostni li huwa ċittadin. Fir-rigward ta' membri tal-familja minn pajjiżi terzi li jakkumpanjaw lill-applikant, l-awtoritajiet tal-Istat Membru taċ-ċittadinanza tal-applikant għandhom ikunu jistgħu wkoll jgħinu biex l-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jivverifika l-identità u l-eżistenza ta' rabta familjari mal-applikant.
(14)
Sabiex jiġi stabbilit liema miżuri ta' koordinazzjoni u kooperazzjoni huma neċessarji, għandu jiġi speċifikat l-ambitu tal-protezzjoni konsulari taħt din id-Direttiva. Il-protezzjoni konsulari taċ-ċittadini mhux rappreżentati għandha tinkludi għajnuna f'għadd ta' sitwazzjonijiet tipiċi li fihom l-Istati Membri jipprovdu protezzjoni konsulari liċ-ċittadini tagħhom stess li tiddipendi miċ-ċirkostanzi individwali ta' kull każ, bħal fil-każijiet ta' arrest jew detenzjoni, inċident serju jew mard serju u mewt, kif ukoll fir-rigward ta' sokkors u ripatrijazzjoni f'każijiet ta' diffikultà jew fil-ħruġ ta' dokumenti provviżorji. Billi l-protezzjoni meħtieġa tiddipendi dejjem mis-sitwazzjoni fattwali, il-protezzjoni konsulari m'għandhiex tkun limitata għal dawk is-sitwazzjonijiet speċifikament imsemmija f'din id-Direttiva.
(15)
Fejn applikabbli, għandhom jiġu debitament rispettati x-xewqat taċ-ċittadin, fosthom dwar jekk il-membri tal-familja jew persuni oħra relatati għandhomx jiġu infurmati u jekk iva min. Bl-istess mod, fil-każ ta' mewt, għandhom jiġu kkunsidrati x-xewqat tal-eqreb persuna li tiġi mid-deċedut dwar l-arranġamenti li għandhom isiru fir-rigward tal-fdalijiet taċ-ċittadin deċedut. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat għandu jkun responsabbli għal dawn il-kuntatti.
(16)
L-awtoritajiet tal-Istati Membri għandhom jikkooperaw u jikkoordinaw mill-qrib bejniethom u mal-Unjoni, b'mod partikolari l-Kummissjoni u s-SEAE, fi spirtu ta' rispett reċiproku u solidarjetà. Sabiex ikun żgurat li jkun hemm kooperazzjoni rapida u effiċjenti, l-Istati Membri għandhom jipprovdu u jaġġornaw kontinwament l-informazzjoni dwar punti ta' kuntatt rilevanti fl-Istati Membri permezz tas-sit web sigur tas-SEAE (Consular OnLine).
(17)
Fil-pajjiżi terzi, l-Unjoni hija rappreżentata mid-delegazzjonijiet tal-Unjoni, li, f'kooperazzjoni mill-qrib mal-missjonijiet diplomatiċi u konsulari tal-Istati Membri, jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni tad-dritt taċ-ċittadini tal-Unjoni għall-protezzjoni konsulari kif speċifikata ulterjorment fl-Artikolu 35 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Din id-Direttiva tirrikonoxxi b'mod sħiħ, u tkompli ssaħħaħ, il-kontribut diġà pprovdut mis-SEAE u d-delegazzjonijiet tal-Unjoni, b'mod partikolari matul sitwazzjonijiet ta' kriżi, f'konformità mad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/427/UE (2), b'mod partikolari l-Artikolu 5(10) tagħha.
(18)
Fir-rigward tal-kooperazzjoni lokali, għandhom jiġu ċċarati l-kompetenzi u r-rwoli rispettivi tal-atturi rilevanti kollha sabiex ikun żgurat li ċ-ċittadini mhux rappreżentati jirċievu l-għajnuna li huma intitolati għaliha skont il-prinċipju tan-nondiskriminazzjoni. Il-kooperazzjoni konsulari lokali għandha tagħti attenzjoni xierqa lil ċittadini mhux rappreżentati, pereżempju billi tiġbor u taġġorna b'mod regolari l-informazzjoni dwar punti ta' kuntatt rilevanti u tikkondividiha mal-ambaxxati u l-konsulati lokali tal-Istati Membri u mad-delegazzjoni tal-Unjoni.
(19)
Laqgħat dwar kooperazzjoni konsulari lokali, organizzati f'kooperazzjoni mill-qrib mad-delegazzjoni tal-Unjoni, għandhom jinkludu skambju regolari ta' informazzjoni dwar materji rilevanti għal ċittadini mhux rappreżentati, bħas-sikurezza taċ-ċittadini, il-kondizzjonijiet fil-ħabs, in-notifika u l-aċċess konsulari u l-kooperazzjoni fil-kriżi. F'dawk il-laqgħat, l-Istati Membri rappreżentati għandhom, kull meta jkun meħtieġ, jiftiehmu dwar arranġamenti prattiċi biex ikun żgurat li ċ-ċittadini mhux rappreżentati jkunu protetti b'mod effettiv. Tali ftehimiet jistgħu ma jkunux meħtieġa, pereżempju, jekk in-numru ta' ċittadini mhux rappreżentati jkun żgħir.
(20)
Diviżjoni ċara ta' responsabbiltajiet bejn l-Istati Membri rappreżentati u dawk mhux rappreżentati u d-delegazzjoni tal-Unjoni hija essenzjali biex jiġi żgurat livell adegwat ta' tħejjija għall-kriżijiet u l-maniġġar ta' kriżijiet. Għalhekk l-ippjanar ta' kontinġenza għall-kriżijiet għandu jkun koordinat u jieħu kont b'mod sħiħ taċ-ċittadini mhux rappreżentati. Għal dan l-għan, fil-qafas tat-tħejjija għar-reazzjoni għall-kriżijiet lokali, l-Istati Membri li m'għandhomx ambaxxata jew konsulat stabbilit lokalment għandhom jipprovdu l-informazzjoni kollha disponibbli u rilevanti dwar iċ-ċittadini tagħhom fit-territorju. Tali informazzjoni għandha tiġi aġġornata kif xieraq f'każ ta' kriżi. L-ambaxxati u l-konsulati kompetenti, u d-delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom ikunu infurmati u, fejn ikun xieraq, involuti fl-arranġamenti ta' tħejjija għall-kriżijiet. L-informazzjoni dwar dawn l-arranġamenti għandha tkun disponibbli għal ċittadini mhux rappreżentati. F'każ ta' kriżi, l-Istat Mexxej jew l-Istat jew Stati Membri li jikkoordinaw l-għajnuna għandhom jikkoordinaw l-appoġġ ipprovdut liċ-ċittadini mhux rappreżentati u l-użu ta' kapaċitajiet ta' evakwazzjoni disponibbli fuq il-bażi tal-ippjanar miftiehem u l-iżviluppi lokali, fuq bażi nondiskriminatorja.
(21)
L-interoperabbiltà bejn il-persunal konsulari u esperti oħrajn dwar il-maniġġar tal-kriżijiet għandha tiżdied, b'mod partikolari permezz tal-parteċipazzjoni tagħhom fi gruppi multidixxiplinari ta' kriżijiet, bħal dawk taħt strutturi tas-SEAE ta' reazzjoni għall-kriżijiet u koordinazzjoni operazzjonali u maniġġar ta' kriżijiet u taħt il-Mekkaniżmu tal-Unjoni għall-Protezzjoni Ċivili (3).
(22)
Għandu jkun possibbli li jintalab l-appoġġ tal-Mekkaniżmu tal-Unjoni għall-Protezzjoni Ċivili jekk ikun meħtieġ għall-protezzjoni konsulari ta' ċittadini mhux rappreżentati. Dak l-appoġġ jista' jintalab pereżempju mill-Istat Mexxej jew l-Istat jew Stati Membri li jikkoordinaw l-għajnuna.
(23)
It-terminu “Stat Mexxej” użat f'din id-Direttiva jirriferi għal Stat Membru wieħed jew aktar rappreżentati f'pajjiż terz partikolari, u li jkunu responsabbli biex jikkoordinaw u jmexxu l-għajnuna lil ċittadini mhux rappreżentati matul kriżijiet. Il-kunċett ta' Stat Mexxej, kif stabbilit fil-linji gwida rilevanti tal-Unjoni (4), jista' jiġi żviluppat aktar f'konformità mad-dritt tal-Unjoni u, b'mod partikolari, ma' din id-Direttiva.
(24)
Meta Stat Membru jkun informat bi, jew jirċievi talba għal protezzjoni konsulari minn persuna li tiddikjara li hija ċittadin mhux rappreżentat, għandu, ħlief f'każijiet ta' urġenza estrema, dejjem jikkuntattja lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mingħajr dewmien u jagħtuh l-informazzjoni rilevanti kollha qabel ma jingħata kwalunkwe għajnuna. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza għandu, konsekuttivament, mingħajr dewmien, jipprovdi kwalunkwe informazzjoni rilevanti għall-każ. Dik il-konsultazzjoni għandha tippermetti lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza biex jitlob li l-applikazzjoni jew il-każ jiġi ttrasferit lilu sabiex jagħti protezzjoni konsulari huwa stess. Dik il-konsultazzjoni għandha tippermetti wkoll lill-Istati Membri kkonċernati biex jiskambjaw informazzjoni rilevanti bl-għan, pereżempju, li jiġi żgurat li ċittadin mhux rappreżentat ma jiħux vantaġġ b'mod abbużiv mid-dritt tiegħu għall-protezzjoni konsulari taħt il-punt (c) tal-Artikolu 20(2) tat-TFUE. Iċ-ċittadini tal-Unjoni ma jistgħux jirrikorru għal din id-Direttiva jekk ikun hemm abbuż.
(25)
Is-solidarjetà u l-kooperazzjoni reċiproċi jikkonċernaw ukoll kwistjonijiet finanzjarji. Dawk l-Istati Membri li jipprovdu protezzjoni konsulari f'forma ta' għajnuna finanzjarja liċ-ċittadini tagħhom stess jagħmlu dan bħala l-aħħar rimedju u f'każijiet eċċezzjonali biss fejn iċ-ċittadini ma jkunux jistgħu jiksbu l-mezzi finanzjarji b'metodi oħrajn, pereżempju permezz ta' trasferimenti minn membri tal-familja, ħbieb jew qraba. Iċ-ċittadini mhux rappreżentati għandhom jingħataw għajnuna finanzjarja bl-istess kondizzjonijiet bħaċ-ċittadini tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna. Iċ-ċittadin mhux rappreżentat għandu jintalab jiffirma dikjarazzjoni ta' impenn ta' rimborż tal-ispejjeż imġarrba lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza tiegħu, dment li ċ-ċittadini tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna fl-istess sitwazzjoni jkollhom iħallsu lura dawk l-ispejjeż lill-Istat Membru tagħhom. Iċ-ċittadin mhux rappreżentat jista' konsegwentement jintalab mill-Istat Membru taċ-ċittadinanza tiegħu jħallas lura dawk l-ispejjeż, inkluża kwalunkwe tariffa konsulari applikabbli.
(26)
Din id-Direttiva għandha tiżgura l-qsim tal-piżijiet finanzjarji u li jsiru rimborżi. Fejn il-protezzjoni konsulari mogħtija lil ċittadin mhux rappreżentat tinvolvi l-iffirmar ta' dikjarazzjoni ta' impenn ta' rimborż, l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat għandu jirrimborża lill-Istat Membru li jagħti l-għajnuna għall-ispejjeż imġarrba. Huwa xieraq li tkun deċiżjoni tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jekk jitlobx rimborż tal-ispejjeż imġarrba. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna u l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat jistgħu jiftiehmu dwar arranġamenti dettaljati għar-rimborż fi żmien ċerti skadenzi.
(27)
Il-protezzjoni konsulari mogħtija lil ċittadin mhux rappreżentat f'każ ta' arrest jew detenzjoni tista' tinvolvi spejjeż ogħla mis-soltu ta' vjaġġar, ta' akkomodazzjoni jew ta' traduzzjoni għall-awtoritajiet diplomatiċi jew konsulari tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna, skont iċ-ċirkostanzi ta' kull każ individwali. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat għandu jiġi infurmat dwar tali spejjeż possibbli matul il-konsultazzjonijiet li għandhom isiru qabel tingħata l-għajnuna. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna għandu jkun jista' jitlob rimborż ta' tali spejjeż ogħla mis-soltu mill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin għandu jirrimborża lill-Istat Membru li jagħti l-għajnuna għall-ispejjeż imġarrba. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna u l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat jistgħu jiftiehmu dwar arranġamenti dettaljati għar-rimborż fi żmien ċerti skadenzi. L-Istati Membri taċ-ċittadinanza ta' ċittadini mhux rappreżentati ma jistgħux, skont il-prinċipju tan-nondiskriminazzjoni, jitolbu li ċ-ċittadini tagħhom jirrimborżaw tali spejjeż li ċ-ċittadini tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna ma jkunux meħtieġa jirrimborżaw.
(28)
Il-proċeduri finanzjarji għandhom jiġu ssimplifikati għal sitwazzjonijiet ta' kriżi. Fid-dawl tal-partikolaritajiet ta' tali sitwazzjonijiet, bħall-ħtieġa ta' reazzjoni rapida fir-rigward ta' għadd konsiderevoli ta' ċittadini, m'għandha tkun meħtieġa l-ebda dikjarazzjoni ta' impenn ta' rimborż għall-Istat Membru li jagħti l-għajnuna biex jitlob u jirċievi rimborż mill-Istat jew Stati Membri taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat. L-Istati Membri taċ-ċittadinanza taċ-ċittadini mhux rappreżentati għandhom jirrimborżaw lill-Istat jew Stati Membri li jagħtu l-għajnuna għall-ispejjeż imġarrba. Għandu jkun f'idejn l-Istat jew Stati Membri li jagħtu l-għajnuna biex jiddeċiedu jekk għandhomx jitolbu r-rimborż tal-ispejjeż imġarrba u b'liema mod. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna u l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat għandhom ikunu jistgħu jiftiehmu dwar arranġamenti dettaljati għar-rimborż fi żmien ċerti skadenzi. F'każ ta' kriżi li għandha jew li seta' kellha impatt negattiv fuq għadd sinifikanti ta' ċittadini tal-Unjoni, u jekk jintalbu minn Stat Membru li jagħti l-għajnuna, l-Istati Membri taċ-ċittadinanza taċ-ċittadini mhux rappreżentati għandhom jirrimborżaw l-ispejjeż fuq bażi pro rata, billi l-ispejjeż imġarrba jiġu diviżi bin-numru ta' ċittadini megħjuna.
(29)
Din id-Direttiva għandha tiġi rieżaminata tliet snin wara l-iskadenza tat-traspożizzjoni tagħha. B'mod partikolari, il-ħtieġa possibbli li jiġu rieżaminati l-proċeduri finanzjarji biex tkun żgurata kondiviżjoni xierqa tal-piżijiet għandha tiġi evalwata fid-dawl tal-informazzjoni li għandha tiġi pprovduta mill-Istati Membri dwar l-implimentazzjoni u l-applikazzjoni prattika tad-Direttiva, inklużi kwalunkwe statistika u każijiet rilevanti. Il-Kummissjoni għandha tipprepara rapport u tikkunsidra l-ħtieġa għal miżuri addizzjonali anke, fejn ikun xieraq, billi tipproponi l-emendament ta' din id-Direttiva bil-ħsieb li jiġi ffaċilitat l-eżerċizzju tad-drittijiet taċ-ċittadini tal-Unjoni għall-protezzjoni konsulari.
(30)
Id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) tirregola l-ipproċessar ta' data personali li jsir mill-Istati Membri fil-kuntest ta' din id-Direttiva.
(31)
Din id-Direttiva m'għandhiex taffettwa dispożizzjonijiet nazzjonali iżjed favorevoli sa fejn dawn ikunu kompatibbli magħha.
(32)
F'konformità mad-Dikjarazzjoni Politika Konġunta tal-Istati Membri u l-Kummissjoni tat-28 ta' Settembru 2011 dwar id-dokumenti ta' spjegazzjoni (6), l-Istati Membri impenjaw ruħhom li n-notifika tal-miżuri ta' traspożizzjoni tagħhom tkun akkumpanjata, f'każijiet ġustifikati, minn dokument wieħed jew aktar li jispjegaw ir-relazzjoni bejn il-komponenti ta' direttiva u l-partijiet korrispondenti tal-istrumenti nazzjonali ta' traspożizzjoni. Fir-rigward ta' din id-Direttiva, il-leġislatur iqis it-trasmissjoni ta' dan it-tip ta' dokumenti bħala ġustifikata.
(33)
Din id-Direttiva għandha l-għan li tippromwovi protezzjoni konsulari kif rikonoxxuta fil-Karta. Hija tirrispetta d-drittijiet fundamentali u tosserva l-prinċipji rikonoxxuti b'mod partikolari mill-Karta, partikolarment il-prinċipju tan-nondiskriminazzjoni, id-dritt għall-ħajja u l-integrità tal-persuna, id-dritt għall-ħajja privata u tal-familja, id-drittijiet tat-tfal, id-dritt għad-difiża u d-dritt għal proċess imparzjali. Din id-Direttiva għandha tiġi implimentata skont dawk id-drittijiet u l-prinċipji.
(34)
F'konformità mal-projbizzjoni tad-diskriminazzjoni li tinsab fil-Karta, l-Istati Membri għandhom jimplimentaw din id-Direttiva mingħajr diskriminazzjoni bejn il-benefiċjarji ta' din id-Direttiva abbażi tas-sess, ir-razza, il-kulur, l-oriġini etnika jew soċjali, il-karatteristiċi ġenetiċi, il-lingwa, ir-reliġjon jew it-twemmin, l-opinjoni politika jew kwalunkwe opinjoni oħra, l-appartenenza għal minoranza nazzjonali, il-proprjetà, it-twelid, id-diżabilità, l-età jew l-orjentazzjoni sesswali.
(35)
Id-Deċiżjoni 95/553/KE tar-Rappreżentanti tal-Gvernijiet tal-Istati Membri mlaqqgħin fi ħdan il-Kunsill (7) għandha titħassar,
ADOTTA DIN ID-DIRETTIVA:
KAPITOLU 1
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI U KAMP TA' APPLIKAZZJONI
Artikolu 1
Suġġett
1. Din id-Direttiva tistabbilixxi l-miżuri ta' kooperazzjoni u koordinazzjoni meħtieġa biex jiġi ffaċilitat l-eżerċitar tad-dritt taċ-ċittadini tal-Unjoni li jgawdu l-protezzjoni mill-awtoritajiet diplomatiċi jew konsulari ta' kwalunkwe Stat Membru bl-istess kondizzjonijiet bħal taċ-ċittadini ta' dak l-Istat Membru, kif stabbilit fil-punt (c) tal-Artikolu 20(2) tat-TFUE, fit-territorju ta' pajjiż terz li fih l-Istat Membru li tiegħu jkunu ċittadini ma jkunx rappreżentat, b'kont meħud ukoll tar-rwol tad-delegazzjonijiet tal-Unjoni fil-kontribut għall-implimentazzjoni ta' dak id-dritt.
2. Din id-Direttiva ma tikkonċernax ir-relazzjonijiet konsulari bejn l-Istati Membri u l-pajjiżi terzi.
Artikolu 2
Prinċipju ġenerali
1. L-ambaxxati jew il-konsulati tal-Istati Membri għandhom jipprovdu protezzjoni konsulari lil ċittadini mhux rappreżentati bl-istess kondizzjonijiet bħal taċ-ċittadini tagħhom stess.
2. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li din id-Direttiva għandha tapplika għall-protezzjoni konsulari pprovduta minn konsli onorarji f'konformità mal-Artikolu 23 tat-TFUE. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li ċ-ċittadini mhux rappreżentati jkunu debitament infurmati dwar dawn id-deċiżjonijiet u dwar kemm il-konsli onorarji huma kompetenti biex jipprovdu protezzjoni f'każ partikolari.
Artikolu 3
Protezzjoni konsulari mill-Istat Membru taċ-ċittadinanza
L-Istat Membru taċ-ċittadinanza ta' ċittadin mhux rappreżentat jista' jitlob lill-Istat Membru li mingħandu ċ-ċittadin mhux rappreżentat jitlob jew jirċievi protezzjoni konsulari biex jittrasferixxi l-applikazzjoni jew il-każ taċ-ċittadin mhux rappreżentat lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza tiegħu stess sabiex dak l-Istat Membru taċ-ċittadinanza jipprovdi protezzjoni konsulari skont il-liġi jew il-prattika nazzjonali tiegħu. L-Istat Membru li tkun saritlu t-talba għandu jirrinunzja l-każ hekk kif l-Istat Membru taċ-ċittadinanza jikkonferma li qed jipprovdi protezzjoni konsulari liċ-ċittadin mhux rappreżentat.
Artikolu 4
Ċittadini mhux rappreżentati f'pajjiżi terzi
Għall-finijiet ta' din id-Direttiva, “ċittadini mhux rappreżentati” għandha tfisser kull ċittadin li jkollu ċ-ċittadinanza ta' Stat Membru li ma jkunx rappreżentat f'pajjiż terz kif deskritt fl-Artikolu 6.
Artikolu 5
Membri tal-familja ta' ċittadini mhux rappreżentati f'pajjiżi terzi
Lill-membri tal-familja li huma stess ma jkunux ċittadini tal-Unjoni u li jakkumpanjaw iċ-ċittadini mhux rappreżentati f'pajjiż terz għandu jiġi pprovdut l-istess livell ta' protezzjoni konsulari u skont l-istess kondizzjonijiet, kif jingħata lill-membri tal-familja, li huma stess ma jkunux ċittadini tal-Unjoni, taċ-ċittadini tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna, f'konformità mal-liġi jew il-prattika nazzjonali tiegħu.
Artikolu 6
Nuqqas ta' rappreżentanza
Għall-finijiet ta' din id-Direttiva, Stat Membru ma jkunx rappreżentat f'pajjiż terz jekk huwa ma jkollux ambaxxata jew konsulat stabbilit fuq bażi permanenti jew jekk huwa ma jkollux ambaxxata, konsulat jew konslu onorarju hemmhekk li jkunux effettivament f'pożizzjoni li jagħtu protezzjoni konsulari f'każ partikolari.
Artikolu 7
Aċċess għall-protezzjoni konsulari u arranġamenti oħra
1. Iċ-ċittadini mhux rappreżentati għandu jkollhom id-dritt li jitolbu protezzjoni mill-ambaxxata jew mill-konsulat ta' kwalunkwe Stat Membru.
2. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 2, Stat Membru jista' jirrappreżenta Stat Membru ieħor fuq bażi permanenti u l-ambaxxati jew il-konsulati tal-Istati Membri jistgħu, kull fejn ikun possibbli, jiftiehmu dwar arranġamenti prattiċi dwar it-tqassim tar-responsabbiltajiet għall-għoti ta' protezzjoni konsulari lil ċittadini mhux rappreżentati. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lis-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE) dwar tali arranġamenti, li għandhom ikunu ppubbliċizzati mill-Unjoni u l-Istati Membri sabiex jiżguraw trasparenza għaċ-ċittadini mhux rappreżentati.
3. F'każijiet fejn ikun ġie miftiehem arranġament prattiku, kif previst fil-paragrafu 2, ambaxxata jew konsulat li mingħandhom iċ-ċittadin mhux rappreżentat jitlob protezzjoni konsulari, u li ma jkunux ġew indikati bħala kompetenti skont l-arranġament speċifiku fis-seħħ, għandhom jiżguraw li l-applikazzjoni taċ-ċittadin terġa' tintbagħat lill-ambaxxata jew il-konsulat rilevanti, sakemm il-protezzjoni konsulari ma tkunx b'dan ippreġudikata, b'mod partikolari jekk l-urġenza tal-każ tirrikjedi azzjoni immedjata mill-ambaxxata mitluba jew il-konsulat mitlub.
Artikolu 8
Identifikazzjoni
1. L-applikanti li jitolbu l-protezzjoni konsulari għandhom jistabbilixxu li huma jkunu ċittadini tal-Unjoni billi jippreżentaw passaporti jew karti tal-identità tagħhom.
2. Jekk iċ-ċittadin tal-Unjoni ma jkunx jista' jippreżenta passaport jew karta tal-identità valida, tista' tingħata prova taċ-ċittadinanza bi kwalunkwe mezz ieħor, jekk ikun meħtieġ ukoll bil-verifika mal-awtoritajiet diplomatiċi jew konsulari tal-Istat Membru li tiegħu l-applikant isostni li huwa ċittadin.
3. Fir-rigward tal-membri tal-familja msemmija fl-Artikolu 5, tista' tingħata prova tal-identità u l-eżistenza tar-rabta familjari bi kwalunkwe mezz, inkluża l-verifika mill-Istat Membru li jagħti l-għajnuna mal-awtoritajiet diplomatiċi jew konsulari tal-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadini imsemmijin fil-paragrafu 1.
Artikolu 9
Tipi ta' għajnuna
Il-protezzjoni konsulari msemmija fil-paragrafu 2 tista' tinkludi għajnuna, fost l-oħrajn, fis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
arrest jew detenzjoni;
(b)
meta wieħed jisfa vittma ta' reat kriminali;
(c)
inċident serju jew mard serju;
(d)
mewt;
(e)
sokkors u ripatrijazzjoni f'każ ta' emerġenza;
(f)
ħtieġa ta' dokumenti provviżorji tal-ivvjaġġar kif previst fid-Deċiżjoni 96/409/PESK (8).
KAPITOLU 2
MIŻURI TA' KOORDINAZZJONI U KOOPERAZZJONI
Artikolu 10
Regoli ġenerali
1. L-awtoritajiet diplomatiċi u konsulari tal-Istati Membri għandhom jikkooperaw mill-qrib u jikkoordinaw bejniethom u mal-Unjoni sabiex tiġi żgurata l-protezzjoni ta' ċittadini mhux rappreżentati f'konformità mal-Artikolu 2.
2. Meta Stat Membru jirċievi talba għal protezzjoni konsulari minn persuna li tiddikjara li hija ċittadin mhux rappreżentat, jew jiġi informat dwar sitwazzjoni ta' emerġenza individwali ta' ċittadin mhux rappreżentat, bħal dawk elenkati fl-Artikolu 9, huwa għandu jikkonsulta mingħajr dewmien lill-Ministeru għall-Affarijiet Barranin tal-Istat Membru li tiegħu l-persuna tiddikjara li hija ċittadin jew, fejn xieraq, l-ambaxxata jew il-konsulat kompetenti ta' dak l-Istat Membru, u jipprovdilu l-informazzjoni rilevanti kollha għad-dispożizzjoni tiegħu, inkluża dik li tirrigwarda l-identità tal-persuna kkonċernata, l-ispejjeż possibbli tal-protezzjoni konsulari, u li tirrigwarda kwalunkwe membru tal-familja li lilu wkoll jista' jkun meħtieġ li jingħata protezzjoni konsulari. Ħlief f'każijiet ta' urġenza estrema, din il-konsultazzjoni għandha ssir qabel tingħata l-għajnuna. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna għandu jiffaċilita wkoll l-iskambju ta' informazzjoni bejn iċ-ċittadin ikkonċernat u l-awtoritajiet tal-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin.
3. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin għandu, jekk jintalab jagħmel dan, jipprovdi lill-Ministeru għall-Affarijiet Barranin jew l-ambaxxata jew il-konsulat kompetenti tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna bl-informazzjoni rilevanti kollha fil-każ ikkonċernat. Huwa għandu jkun ukoll responsabbli għal kwalunkwe kuntatt meħtieġ ma' membri tal-familja jew persuni jew awtoritajiet rilevanti oħrajn.
4. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lis-SEAE permezz tas-sit web sikur tiegħu dwar il-punt jew punti ta' kuntatt rilevanti fil-Ministeri għall-Affarijiet Barranin.
Artikolu 11
Ir-rwol tad-delegazzjonijiet tal-UE
Id-delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jikkooperaw mill-qrib u jikkoordinaw mal-ambaxxati u l-konsulati tal-Istati Membri biex jikkontribwixxu għall-koperazzjoni u l-koordinazzjoni lokali u f'każ ta' kriżi, partikolarment billi jipprovdu appoġġ loġistiku disponibbli, inklużi spazju għal uffiċċji u faċilitajiet organizzattivi, bħal akkomodazzjoni temporanja għal persunal konsulari u għal gruppi ta' intervent. Id-delegazzjonijiet tal-Unjoni u l-kwartieri ġenerali tas-SEAE għandhom ukoll jiffaċilitaw l-iskambju ta' informazzjoni bejn l-ambaxxati u l-konsulati tal-Istati Membri u, jekk ikun xieraq, mal-awtoritajiet lokali. Id-delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom ukoll jagħmlu disponibbli informazzjoni ġenerali dwar l-għajnuna li ċ-ċittadini mhux rappreżentati jistgħu jkunu intitolati għaliha, b'mod partikolari dwar l-arranġamenti prattiċi miftiehma, jekk applikabbli.
Artikolu 12
Kooperazzjoni lokali
Il-laqgħat ta' kooperazzjoni lokali għandhom jinkludu skambju regolari ta' informazzjoni dwar materji rilevanti għal ċittadini mhux rappreżentati. F'dawk il-laqgħat, l-Istati Membri għandhom jaqblu, kull fejn ikun meħtieġ, dwar l-arranġamenti prattiċi kif imsemmija fl-Artikolu 7 sabiex ikun żgurat li ċ-ċittadini mhux rappreżentati jkunu protetti b'mod effikaċi fil-pajjiż terz ikkonċernat. Sakemm ma jkunx miftiehem mod ieħor mill-Istati Membri, il-President għandu jkun rappreżentant ta' Stat Membru, f'kooperazzjoni mill-qrib mad-delegazzjoni tal-Unjoni.
Artikolu 13
Tħejjija għall-kriżijiet u kooperazzjoni
1. L-ippjanar ta' kontinġenza lokali għandu jieħu kont taċ-ċittadini mhux rappreżentati. L-Istati Membri rappreżentati f'pajjiż terz għandhom jikkoordinaw pjanijiet ta' kontinġenza bejniethom kif ukoll mad-delegazzjoni tal-Unjoni sabiex ikun żgurat li ċ-ċittadini mhux rappreżentati jkunu megħjuna kompletament f'każ ta' kriżi. L-ambaxxati jew il-konsulati kompetenti għandhom ikunu informati b'mod adegwat dwar l-arranġamenti għat-tħejjija għall-kriżijiet u, fejn xieraq, għandhom ikunu involuti fihom.
2. F'każ ta' kriżi, l-Unjoni u l-Istati Membri għandhom jikkooperaw mill-qrib sabiex jiżguraw għajnuna effiċjenti liċ-ċittadini mhux rappreżentati. Huma għandhom, fejn possibbli, jinfurmaw lil xulxin dwar kapaċitajiet ta' evakwazzjoni disponibbli f'ħin opportun. Fuq talba, l-Istati Membri jistgħu jiġu appoġġati minn gruppi ta' intervent eżistenti fil-livell tal-Unjoni, fosthom esperti konsulari, b'mod partikolari mill-Istati Membri mhux rappreżentati.
3. L-Istat Mexxej jew l-Istat jew Stati Membri li jikkoordinaw l-għajnuna għandhom ikollhom il-kontroll tal-koordinazzjoni ta' kwalunkwe appoġġ ipprovdut liċ-ċittadini mhux rappreżentati, bl-appoġġ tal-Istati Membri l-oħra kkonċernati, id-delegazzjoni tal-Unjoni u l-kwartieri ġenerali tas-SEAE. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Istat Mexxej jew lill-Istat jew Stati Membri li jikkoordinaw l-għajnuna bl-informazzjoni kollha rilevanti dwar iċ-ċittadini mhux rappreżentati tagħhom li jkunu jinsabu f'sitwazzjoni ta' kriżi.
4. L-Istat Mexxej jew l-Istat jew Stati Membri li jikkoordinaw l-għajnuna għaċ-ċittadini mhux rappreżentati jistgħu jfittxu, jekk ikun xieraq, appoġġ minn strumenti bħall-istrutturi għall-maniġġar tal-kriżijiet tas-SEAE u tal-Mekkaniżmu tal-Unjoni għall-Protezzjoni Ċivili.
KAPITOLU 3
PROĊEDURI FINANZJARJI
Artikolu 14
Regoli ġenerali
1. Iċ-ċittadini mhux rappreżentati għandhom jintrabtu li jirrimborżaw lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza tagħhom l-ispejjeż tal-protezzjoni konsulari, bl-istess kondizzjonijiet taċ-ċittadini tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna, bl-użu tal-formola standard li tinsab fl-Anness I. Iċ-ċittadini mhux rappreżentati għandhom ikunu meħtieġa li jimpenjaw irwieħhom li jirrimborżaw biss dawk l-ispejjeż li f'każ simili jkollhom jassumu ċ-ċittadini tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna, bl-istess kondizzjonijiet.
2. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jista' jitlob ir-rimborż tal-ispejjeż imsemmijin fil-paragrafu 1 mill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat, bl-użu tal-formola standard li tinsab fl-Anness II. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat għandu jirrimborża dawn l-ispejjeż f'perijodu raġonevoli ta' żmien li ma jkunx aktar minn tnax-il xahar. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat jista' jitlob liċ-ċittadin ikkonċernat jirrimborża dawn l-ispejjeż.
3. Meta l-protezzjoni konsulari pprovduta lil ċittadin mhux rappreżentat fil-każ ta' arrest jew detenzjoni tinvolvi spejjeż li jkunu ogħla mis-soltu iżda essenzjali u ġustifikati relatati mal-ivvjaġġar, l-akkomodazzjoni jew it-traduzzjoni għall-awtoritajiet diplomatiċi jew konsulari, l-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jista' jitlob ir-rimborż ta' dawn l-ispejjeż mill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat, li għandu jirrimborżahom f'perijodu ta' żmien raġonevoli, li ma jaqbiżx it-tnax-il xahar.
Artikolu 15
Proċedura ffaċilitata f'sitwazzjonijiet ta' kriżi
1. F'sitwazzjonijiet ta' kriżi, l-Istat Membru li jagħti l-għajnuna għandu jippreżenta kwalunkwe talba għal rimborż tal-ispejjeż ta' tali appoġġ ipprovdut lil ċittadin mhux rappreżentat lill-Ministeru għall-Affarijiet Barranin tal-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jista' jitlob tali rimborż anki jekk iċ-ċittadin mhux rappreżentat ma jkunx iffirma dikjarazzjoni ta' rimborż skont l-Artikolu 14(1). Dan m'għandux iwaqqaf lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat milli jitlob rimborż miċ-ċittadin ikkonċernat fuq il-bażi tar-regoli nazzjonali.
2. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jista' jitlob lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat biex jirrimborża dawn l-ispejjeż fuq bażi pro-rata, billi jiġi diviż il-valur sħiħ tal-ispejjeż proprji mġarrba bin-numru ta' ċittadini megħjuna.
3. Meta l-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jkun ġie appoġġat finanzjarjament permezz ta' għajnuna mill-Mekkaniżmu tal-Unjoni għall-Protezzjoni Ċivili, kwalunkwe kontribuzzjoni mill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat għandha tiġi determinata wara li titnaqqas il-kontribuzzjoni tal-Unjoni.
KAPITOLU 4
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 16
Trattament iżjed favorevoli
L-Istati Membri jistgħu jdaħħlu jew iżommu dispożizzjonijiet aktar favorevoli minn dawk ta' din id-Direttiva sa fejn ikunu kompatibbli magħha.
Artikolu 17
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex jikkonformaw ma' din id-Direttiva sal-1 ta' Mejju 2018.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawn il-miżuri, dawn għandhom jinkludu referenza għal din id-Direttiva jew tali referenza għandha takkumpanjahom meta jiġu pubblikati uffiċjalment. L-Istati Membri għandhom jiddeċiedu kif għandha ssir tali referenza.
2. L-Istati Membri għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 18
Tħassir
Id-Deċiżjoni 95/553/KE hija b'dan imħassra b'effett mill-1 ta' Mejju 2018.
Artikolu 19
Rappurtar, evalwazzjoni u reviżjoni
1. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni l-informazzjoni kollha rilevanti dwar l-implimentazzjoni u l-applikazzjoni ta' din id-Direttiva. Fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni u l-applikazzjoni ta' din id-Direttiva sal-1 ta' Mejju 2021.
2. Fir-rapport imsemmi fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-mod li bih operat din id-Direttiva u tqis il-ħtieġa ta' miżuri addizzjonali, inklużi, fejn xieraq, emendi biex tadatta din id-Direttiva bil-għan li jiġi ffaċilitat aktar l-eżerċizzju tad-dritt taċ-ċittadini tal-Unjoni għall-protezzjoni konsulari.
Artikolu 20
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 21
Indirizzati
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fil-Lussemburgu, l-20 ta' April 2015.