РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 18 февруари 2014 година
за изменение на Решение за изпълнение 2011/344/ЕС за предоставяне на финансова помощ за Португалия от страна на Съюза
(2014/197/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета от 11 май 2010 г. за създаване на Европейски механизъм за финансово стабилизиране (1), и по-специално член 3, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
На 17 май 2011 г. Съветът отпусна финансова помощ на Португалия по нейно искане с Решение за изпълнение 2011/344/ЕС (2). Тази финансова помощ бе отпусната в подкрепа на амбициозна програма за икономически и финансови реформи (наричана по-долу „програмата“), чиято цел е възстановяване на доверието, връщане на икономиката към устойчив растеж и осигуряване на финансова стабилност в Португалия, еврозоната и Съюза.
(2)
В съответствие с член 3, параграф 10 от Решение за изпълнение 2011/344/ЕС Комисията, съвместно с Международния валутен фонд (МВФ) и в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ), между 4 декември и 16 декември 2013 г. извърши десетия преглед на напредъка на португалското правителство по изпълнението на договорените мерки по програмата.
(3)
Растежът на реалния брутен вътрешен продукт (БВП) на тримесечна основа остана положителен през третото тримесечие на 2013 г., а краткосрочните индикатори потвърждават прогнозираното възстановяване на икономиката. Все пак се очаква през 2013 г. реалният БВП да намалее според прогнозите с 1,6 % на годишна основа, но през 2014 и 2015 г. ще възстанови положителните си стойности, като растежът ще достигне съответно 0,8 и 1,5 %. Перспективите на пазара на труда също се подобриха, но безработицата продължава да бъде висока, като се очаква да достигне своя връх от 16,8 % през 2014 г. и след това постепенно да намалява. Рисковете от влошаване на икономическите перспективи остават, тъй като прогнозираното възстановяване зависи основно от положителното развитие на търговията и на финансовите пазари, които са обвързани с промените в общоевропейски план.
(4)
В резултат на по-високия ръст на приходите от този на разходите до ноември 2013 г. бе отчетено подобрение на касовия дефицит по държавния бюджет с 0,25 % от БВП (след приспадане на необичайните фактори) в сравнение със същия период на предходната година. Ускореният растеж на данъчните приходи отразява възстановяването на икономическата активност през последните месеци, както и по-високата ефикасност на данъчната администрация, особено в борбата с измамите. По отношение на разходната част изпълнението на бюджета следва като цяло поставените във второто допълнение към бюджета цели.
(5)
Целевият бюджетен дефицит от 5,5 % от БВП (след приспадане на средствата, изразходвани за рекапитализация на банките) през 2013 г. вероятно ще бъде постигнат, като реалната стойност може дори да бъде по-ниска от поставената цел. Това се дължи на положителните фактори, оказали въздействие през последните месеци на годината, когато повечето съществуващи рискове отпаднаха. По-специално се очаква събираемостта на данъците да надхвърли целите, заложени във второто допълнение към бюджета. Освен това приходите, реализирани от започналата в края на 2013 г. еднократна регулационна схема за събиране на дължими вземания по данъчни и социалноосигурителни вноски, бяха с около 0,3 % от БВП по-високи от предвидените. Също така се очаква усвояването на средства от фондовете на Съюза да бъде по-добро от предходните оценки. Освен това бяха смекчени неблагоприятните рискове, свързани с предоговарянето на публично-частните партньорства. Все пак продължават да съществуват някои неблагоприятни рискове, а именно приходите от данъци върху недвижимо имущество може да бъдат по-ниски от предвидените, а не може да бъде изключена и възможността от превишения по някои разходни позиции, по-специално разходи за персонал, междинно потребление и пенсии.
(6)
Държавният бюджет за 2014 г. и свързаното с него законодателство са в съответствие с целта за дефицит от 4 % от БВП през 2014 г. За да бъде постигната тази цел, се прилагат мерки за консолидация в размер на около 2,3 % от БВП, които също така обхващат факторите, оказващи натиск върху бюджета, и необходимостта от възстановяване на временните бюджетни кредити за 2014 г. Мерките са основно от постоянен характер и почиват предимно на намаляване на разходите.
(7)
По-голямата част от консолидацията през 2014 г., около 1,8 % от БВП, следва да се основава на прегледа на публичните разходи, проведен през последната година с цел повишаване на справедливостта и ефикасността при предоставянето на социални трансфери и обществени услуги. Основните мерки в рамките на прегледа на публичните разходи ще бъдат приложени в три основни области: 1) ограничаване на разходите за заплати в публичния сектор чрез намаляване на броя на заетите лица в публичния сектор и същевременно повишаване на дела на висококвалифицираните служители, по-специално чрез програма за преквалификация и схема за напускане на доброволна основа; допълнително сближаване на правилата за работа в публичния и частния сектор и преглед на скалата на възнагражденията и рационализиране на надбавките към заплатите; увеличение на вноските на бенефициерите в специалните публични здравноосигурителни схеми, като целта е постигане на самофинансиране на системите; 2) ограничаване на публичните разходи за пенсии предвид необходимостта от преоценка на устойчивостта на системата спрямо демографските промени, като същевременно бъдат защитени най-ниските пенсии чрез увеличаване на законоустановената възраст за пенсиониране посредством промени в коефициента за устойчивост; адаптиране на „извънредната солидарна вноска“ чрез намаляването на минималния праг за прилагане на прогресивната ставка, както и на праговите стойности за прилагане на по-високите ставки; рационализиране на режима на наследствените пенсии както за Caixa Geral de Aposentações (CGA), така и в рамките на общия пенсионен режим; намаляване на доживотните пенсии за политици; 3) икономии в междинното потребление и програми за ограничаване на разходите на отрасловите министерства.
(8)
С оглед постигане на целевия дефицит от 4 % от БВП властите следва да приемат допълнителни по-малко мащабни приходни мерки с постоянен характер на стойност 0,4 % от БВП, целящи допълнително подобряване на ефективността и справедливостта на сегашната структура на данъците и социалните плащания, както и допълване на мерките в рамките на прегледа на публичните разходи. Освен това следва да бъдат приложени редица еднократни мерки в размер на общо 0,2 % от БВП, които ще компенсират в голяма степен разходите, произтичащи от еднократните авансови плащания, свързани с въвеждането на схема за напускане на доброволна основа в публичния сектор.
(9)
Повечето от горепосочените мерки бяха приети чрез Закона за бюджета за 2014 г. или посредством промени на специалното законодателство. Все още не са напълно приети нормативни актове за приемането на някои от предвидените мерки за консолидация. Между тях са въвеждането на по-строги изисквания за получаване на наследствени пенсии (освен промяната на коефициентите на заместване при съчетаване с други пенсии); продажбата на лицензи за хазартни игри онлайн; прехвърлянето на здравния фонд на пощенските услуги (CTT) към сектора на държавното управление и продажбата на пристанищните концесии.
(10)
През декември 2013 г. парламентът одобри мащабна реформа на корпоративното подоходно облагане, целяща опростяване на процедурите, както и насърчаване на интернационализацията и конкурентоспособността на португалските дружества, която влезе в сила на 1 януари 2014 г. Ключов елемент на реформата е намаляването на стандартната ставка на корпоративния подоходен данък от 25 на 23 %, както и намалена ставка от 17 %, приложима по отношение на първите 15 000 EUR от облагаемия доход на малките и средните предприятия (МСП). Облагаемата печалба, която превишава 35 милиона евро, ще се облага както със съществуващите допълнителни данъци, така и с трети допълнителен държавен данък от 7 %. Други ключови разпоредби на реформата включват преразглеждане на данъчните стимули, промени в данъчното облагане на дивиденти и капиталови печалби, режима на данъчно облагане на групи от дружества и нематериални активи, въвеждане на режим на освобождаване на дяловите участия, удължаване на периода, през който загубите могат да бъдат пренесени към следващия отчетен период, и допълнително ограничаване на възможностите за приспадане на лихвените задължения.
(11)
Очаква се най-високата стойност на съотношението на дълга към БВП да бъде под 129,5 % през 2013 г. и след това да намалява. Въпреки че изпълнението на бюджета е по-добро от очакваното, показателите за дълга бяха повишени спрямо заложените в комбинирания осми и девети преглед, като това се дължи до голяма степен на същественото увеличение на касовата наличност на Министерство на финансите, както и на отлагането за 2014 г. на някои краткосрочни операции за намаляване на дълга на Фонда за стабилизиране на социалната сигурност. В съответствие с това се очаква най-високата стойност на нетния дълг, като се изключат паричните депозити на Instituto de Gestão do Crédito Público (IGCP), да достигне около 120 % от БВП, което е малко под заложеното в последния преглед ниво. Спадът в съотношението на държавния дълг към БВП, който се очаква да започне от 2014 г., ще бъде подкрепен от прогнозираното икономическо възстановяване, както и от спада в нивото на паричните депозити и осъществяването на краткосрочните операции за намаляване на дълга на социалноосигурителната система.
(12)
Процесът на бюджетна корекция е подкрепен от набор от фискални структурни мерки за засилване на контрола над бюджетните разходи и подобряване на събираемостта на приходите. Мащабната реформа на закона за бюджетната рамка отбелязва напредък в редица важни области. Въпреки това, като се има предвид обхватът на реформата и необходимостта от провеждане на широкообхватни консултации с всички съответни заинтересовани страни, се очаква процесът да протече на два етапа. Новата система за контрол на поетите задължения започва да показва резултати чрез избягване на нови просрочени задължения, но прилагането ѝ трябва да бъде наблюдавано отблизо, за да се гарантира, че е осигурено финансиране за поетите задължения. Ще бъде създадена работна група за оценка и подобряване на този процес. С оглед модернизиране и рационализиране на заетостта в публичния сектор и публичните дружества започнаха реформи в публичната администрация. Продължават реформите за изграждане на съвременен модел за управлението на риска в областта на съответствието при управлението на приходите. Неотдавна бе създаден нов отдел за оценка на риска, който в най-скоро време ще започне своята дейност, насочена най-вече към спазване на правилата от страна на определени групи от данъкоплатци, като самостоятелно заетите лица и богатите физически лица. При някои други реформи, като например намаляването на броя на местните данъчни служби, се наблюдава забавяне. Въпреки постигнатия напредък не бе възможно предоговарянето на публично-частните партньорства да приключи до края на 2013 г. Все пак през 2014 г. и след това се очакват значителни икономии. Държавните предприятия постигнаха баланс между оперативните приходи и разходи средно до края на 2012 г. и се предвиждат допълнителни реформи, за да се избегне ново влошаване на резултатите. В областта на приватизацията бе постигнат добър напредък, като постъпленията превишават заложената в програмата цел. В сектора на здравеопазването се извършват реформи, които генерират значителни икономии, и изпълнението им продължава до голяма степен да следва поставените цели.
(13)
Продължава напредъкът по прилагането на политиката и реформите в сектора на здравеопазването, като се реализират икономии вследствие на подобрената ефективност. От 2010 г. насам консолидираният дефицит на сектора намаля в значителна степен. Съществуващите просрочени задължения, ограничените бюджетни средства и увеличените разходи за труд вследствие на връщането на 13-о и 14-о допълнително възнаграждение обаче принуждават властите да ускорят текущите реформи. Наличието на съществени по размер просрочени задължения е тясно (но не и единствено) свързано с трайното недостатъчно финансиране на държавните болници във връзка с предоставяните от тях услуги. Властите потвърдиха ангажимента си за прилагане на текущата реформа на болниците и на текущото адаптиране на набора от мерки по отношение на лекарствените продукти, централизираната рамка за обществени поръчки и първичната медицинска помощ.
(14)
Коефициентите на капиталова адекватност на банките продължиха без затруднения да покриват изискваните от Европейския банков орган (ЕБО) регулаторни капиталови буфери, както и програмната цел за съотношение на базовия капитал от първи ред в размер на 10 %. Този капиталов буфер остава адекватен на всички равнища при използване на правилата по новата Директива за капиталовите изисквания (ДКИ IV) за оценка на собствения капитал на банките. Тези нови капиталови изисквания се прилагат от януари 2014 г., като прагът, определен по отношение на базовия собствен капитал от първи ред, е 7 %. Съотношението на кредитите към депозитите за цялата финансова система е 120,7 % и вероятно ще продължи да намалява до края на 2014 г., като при някои банки то вече е под този праг. Усилията за разнообразяване на източниците на финансиране на корпоративния сектор се засилват постоянно. Въз основа на препоръките от проведения през 2013 г. външен одит на съществуващите държавно финансирани кредитни линии властите започнаха да прилагат мерките, насочени към подобряване на резултатите и управлението на тези инструменти, включително възможностите и практиките при управлението на риска. Въведена бе и вече действа правната рамка по отношение на новите инструменти за преструктуриране на задълженията на домакинствата, насочена към извънсъдебно уреждане на дългове. Аналогично се оценява въздействието на измененията в законодателството в областта на корпоративната несъстоятелност и събирането на данъци, тъй като новите механизми за преструктуриране и за възстановяване на задълженията вече функционират. Довършва се работата по набор от инструменти за управление на кризи. Фондът за преструктуриране на банките функционира, предоставени са правомощия за ранна намеса и законът за рекапитализацията беше изменен, така че да отразява Съобщението на Комисията относно прилагането от 1 август 2013 г. на правилата за държавните помощи към мерките за подкрепа на банки в контекста на финансовата криза (3). В процес на прилагане е пътна карта за подобряване на ефективността и контрола на националната гаранционна система, с която се цели по-успешно задоволяване на финансовите потребности на МСП.
(15)
Допълнителен напредък е постигнат при изпълнението на структурните реформи, насърчаващи растежа и конкурентоспособността. Властите приеха допълнителни мерки за намаляване на безработицата и за увеличаване на ефективността на пазара на труда, включително укрепване на политиките за активизиране и план за прилагане на гаранцията за младежта. Подготвят се поправки на определението за „справедливи уволнения“ в Кодекса на труда, след като предходните мерки бяха обявени за противоконституционни. Приети бяха и допълнителни мерки в областта на образованието, по които бе постигнат като цяло задоволителен напредък.
(16)
За 2014 г. правителството одобри нова такса върху енергийните оператори, чието прилагане трябва да се следи отблизо, за да се избегне появата на конфликти в системата. Необходими са допълнителни реформи във връзка с премахването на задълженията в енергийния сектор и гарантиране на устойчивостта на системата.
(17)
В сектора на далекосъобщенията и пощенските услуги бяха приложени мерки за привеждане в съответствие с правилата на Съюза и за постигане на програмните цели. Подборът на доставчици на универсална услуга и преразглеждането на съществуващия договор с досегашния партньор са стъпки в правилната посока към пълното прилагане на Директива 2002/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4). Публикуването на законодателството, определящо рамката на концесионния договор с националния доставчик на пощенски услуги, ще доведе до намаляване на действащия концесионен срок и по този начин - до увеличаване на конкуренцията. Властите потвърдиха ангажимента си за повишаване на устойчивостта и ефикасността в транспортния сектор.
(18)
Подготвя се специфично за сектора законодателство, което е в съответствие с Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5), като се наблюдават известни закъснения при приемането на регулаторната рамка за строителния сектор, изменените правилници на професионалните организации и вътрешните правила за приемане на хоризонтално рамково законодателство в областта на обществените професионални сдружения. Властите са ангажирани с допълнителното подобряване на функционирането на системата за обслужване на едно гише.
(19)
След пълното прилагане на новата правна рамка се подготвя оценка на реформата на наемите на градски имоти. Властите са си поставили за цел да увеличат усилията за борба с отклонението от данъчно облагане на пазара за наемане на жилища.
(20)
Изготвянето на нова рамка за националните регулаторни органи напредва, като съответните вътрешни правилници се изменят и се очаква скоро да бъдат приети. Отложено бе публикуването на новото изпълнително постановление за определяне на вноските на регулаторите за 2014 г.
(21)
Напредъкът при реформите на съдебната система продължава да следва планираните цели. Успехи бяха постигнати при прилагането на закон за съдебната организация, целящ рационализирането на съдебната система. Публикуван бе закон за засилване на правомощията на органите по изпълнение и синдиците и приключва изготвянето на нова извънсъдебна процедура, позволяваща досъдебно производство за набелязване и уреждане на съдебни дела. С приемането на правни разпоредби за рационализиране на лицензирането в областта на туризма, промишлеността и териториалното планиране бе отбелязан напредък по отношение на рационализирането на лицензионния режим и намаляването на административната тежест. Подготвя се законодателство относно търговското лицензиране, а правният режим по отношение на градоустройството и строителния сектор е в процес на преглед.
(22)
С оглед на посочените промени Решение за изпълнение 2011/344/ЕС следва да бъде изменено,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
В член 3 от Решение за изпълнение 2011/344/ЕС параграфи 8 и 9 се заменят със следното:
„8. В съответствие с посоченото в меморандума за разбирателство през 2014 г. Португалия трябва да приеме следните мерки:
а)
бюджетният дефицит не трябва да надвишава 4 % от БВП през 2014 г. При изчисляването на този дефицит не се вземат предвид евентуалните бюджетни разходи, свързани с мерки в подкрепа на банковия сектор в рамките на правителствената стратегия за финансовия сектор. За да постигне тази цел, Португалия приема мерки за консолидация в размер на 2,3 % от БВП, както е предвидено в Закона за бюджета за 2014 г. и свързаното с него законодателство, прието за тази цел;
б)
в допълнение към вече приетите мерки по отношение на пенсионната система до края на януари 2014 г. трябва да се измени съществуващото законодателство по отношение на пенсиите на държавните служители на CGA, за да се гарантира, че новите правила за коефициента за устойчивост и увеличената законоустановена възраст за пенсиониране се прилагат и за този режим; Португалия също така трябва да разработи нови мащабни мерки като част от текущата структурна реформа на пенсиите през 2014 г. с оглед осигуряване на тяхната устойчивост, като в същото време бъдат подсилени принципите на справедливостта;
в)
правителството трябва да следи отблизо спазването на таваните на разходите по министерства чрез месечното отчитане пред Министерския съвет, за да контролира възможното надхвърляне на планираните разходи;
г)
Португалия трябва бързо да определи и въведе предвидените промени в изискванията за получаване на наследствени пенсии, както и в условията за продажба на лицензи за хазартни игри онлайн. Освен това Португалия трябва да предприеме решителни стъпки за осъществяване на продажбата на пристанищните концесии;
д)
мащабната реформа на корпоративния подоходен данък трябва да се изпълнява в рамките на съществуващия бюджетен пакет, като се спазват целите на фискалната консолидация;
е)
запазва се правилото за поддържане на равнището на данъчните разходи на централно, регионално или местно ниво. Допълнително трябва да се засилят усилията за борба срещу данъчните измами и отклонението от данъчно облагане за различни видове данъци, наред с другото, чрез контрол върху новата система за електронно фактуриране. През първото тримесечие на 2014 г. трябва да се извърши проучване на сивата икономика на пазара на недвижими имоти, за да бъдат потърсени начини за ограничаване на отклонението от данъчно облагане на пазара за наемане на жилища;
ж)
при реализиране на някои от неблагоприятните рискове, свързани със законодателната рамка или изпълнението на бюджета, Португалия трябва да приложи висококачествени компенсационни мерки с оглед постигане на целевия дефицит;
з)
след 2014 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Португалия не трябва да надвишава 2,5 % от БВП през 2015 г., като се прекратява натрупването на вътрешни просрочени задължения. Стратегията за постигането на тази цел се подкрепя от документа за държавната реформа, която е насочена към устойчивостта на системата за социално осигуряване, реформа на публичната администрация, повишаване на ефективността в системата на здравеопазването и образованието и на екологичните данъци. В ход са широкообхватни консултации с политическите и социалните партньори по отношение на напредъка и обхвата на реформите. Постигнатият в този процес напредък се анализира в рамките на единадесетия преглед, като избраните мерки се отразяват в документа за фискалната стратегия за 2014 г. С цел да бъдат изпълнени изискванията за бюджетната рамка на Съюза в този документ се посочват и данни относно средносрочните бюджетни планове;
и)
Португалия трябва да предприеме допълнителни мерки за укрепване на системата за управление на публичните финанси. Трябва да се намали разпокъсаността на бюджета чрез ограничаване броя на бюджетните субекти и преразглеждане на класификацията на собствените приходи. Продължава да се прилага стратегията за утвърждаване и уреждане на просрочените задължения, а законът за контрол на поетите задължения трябва да се спазва от всички публични субекти, за да се предотврати възникването на нови просрочени плащания. Португалия провежда преглед на Закона за бюджетната рамка (ЗБР), за да транспонира изцяло приложимото законодателство на Съюза. Освен това Португалия трябва да извърши по-подробен преглед на ЗБР с оглед рационализиране на структурата на бюджетните кредити, укрепване на отчетността и допълнително фиксиране на публичните финанси в средносрочен план. Португалия гарантира, че мерките, прилагани на равнище централно държавно управление по отношение на новата бюджетна рамка, намират приложение и на регионално и местно равнище;
й)
Португалия трябва да продължи програмата за реформи към модерно и по-ефикасно управление на приходите в съответствие с добрите международни практики. Португалия трябвя да намали броя на данъчните служби към общините с най-малко с 25 % през първото тримесечие на 2014 г. и с още 25 % до май 2014 г. Броят на ресурсите, заделяни за одита в данъчната администрация, трябва да се увеличи с най-малко 30 % от заделяните за цялата администрация. Като част от данъчната администрация се създава нова служба за обслужване на данъкоплатците, обединяваща различни услуги, предоставяни на данъкоплатците. Отделът по управление на риска трябва да започне да функционира пълноценно през първото тримесечие на 2014 г., като първоначално обръща внимание на целеви проекти за подобряване на спазването на правилата от страна на самостоятелно заетите лица и богатите физически лица. Спазването на данъчното законодателство трябва да подлежи на постоянен мониторинг;
к)
Португалия трябва да продължи да прилага реформи на публичната администрация. След всеобхватния преглед на равнищата на заплащане в публичната администрация, който ще се проведе в рамките на дванадесетия преглед, през първата половина на 2014 г. трябва бъде разработена и до края на 2014 г. -приключена работата по единна скала за заплащане, с която се цели повишаване на ефикасността и съгласуваността на политиката на възнаграждение за всички длъжности. Тази мярка замества преразглеждането на заплатите, включено в Закона за бюджета за 2014 г. Освен това, след като приключи проучването на паричните надбавки, Португалия трябва да изготви доклад за цялостна реформа на надбавките към заплатите. Проектът на законодателно предложение за единна скала за надбавките трябва да се представи преди дванадесетия преглед;
л)
Португалия трябва да завърши изпълнението на стратегията за споделени услуги в публичната администрация;
м)
Португалия трябва да приложи изцяло новата правна и институционална рамка за публично-частните партньорства. Осъществява се предоговаряне на публично-частните партньорства в различни сектори, за да бъде ограничено тяхното отражение върху бюджета. В резултат на новия рамков закон за държавните предприятия и в съответствие със засилената роля на Министерството на финансите като акционер се създава ново техническо звено за наблюдение на държавните предприятия. Правителството трябва да продължи цялостната си програма за преструктуриране на държавните предприятия с оглед постигането на устойчив баланс между оперативните приходи и разходи. Португалското правителство трябва да продължи работата по вече започнатите приватизационни проекти;
н)
Португалия представя доклад със следните цели:
i)
да се установят случаите на припокриване на услуги и правомощия и други източници на неефективност между централните и местните органи на управление; както и
ii)
да се реорганизира мрежата на децентрализирани услуги на министерствата основно чрез мрежата на „Lojas do Cidadão“ (пунктове за административно обслужване и обслужване в областта на комуналните услуги на едно гише) и други подходи, които обхващат по-ефективни географски райони и засилват използването на споделени услуги и цифрово управление;
о)
Португалия гарантира ефикасността и ефективността в системата на здравеопазването, като се продължи с рационалното използване на услуги и контрола на разходите, намаляването на публичните разходи за лекарствени продукти и окончателното уреждане на просрочените задължения;
п)
Португалия трябва да продължи реорганизацията и рационализацията на болничната мрежа чрез специализация, концентрация и намаляване на болничните услуги, съвместно управление и съвместна дейност на болниците и трябва да осигури изпълнението на многогодишния план от мерки за реорганизация на болниците;
р)
след приемането на измененията в Закон 6/2006 за нов режим на наемането на градски имоти и постановлението, което опростява административните процедури при ремонт, Португалия трябва да предприеме цялостен преглед на функционирането на пазара на недвижими имоти;
с)
като зачита решението на Конституционния съд от 20 септември 2013 г., Португалия трябва да планира и прилага други варианти за реформа на пазара на труда с подобен ефект;
т)
Португалия трябва да насърчава тенденциите в развитието на възнагражденията, които допринасят за създаването на работни места и повишават конкурентоспособността на дружествата с оглед отстраняване на макроикономическите дисбаланси. През програмния период равнището на минималните работни заплати може да се повишава единствено когато икономическото развитие и ситуацията на пазара на труда позволяват това;
у)
Португалия трябва да продължи да подобрява ефективността на активните си политики по заетостта в съответствие с резултатите от доклада за оценка и плана за действие за подобряване на работата на обществените служби по заетостта;
ф)
Португалия трябва да продължи изпълнението на мерките, заложени в нейните планове за действие за подобряване на качеството на средното и професионалното образование и обучение; по-специално правителството представя планове за повишаване ефективността на рамката за финансиране на училищата и се създават образцови професионални училища;
х)
Португалия трябва да завърши приемането на все още негласуваните отраслови изменения, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (*);
ц)
Португалия трябва да подобри стопанската среда чрез провеждане на необходимите реформи за намаляване на административната тежест (напълно оперативни пунктове за обслужване на едно гише, предвидени в Директива 2006/123/ЕО, и неизискващи разрешение проекти) чрез адаптиране на характеристиките на регулираните професии към приложимите директиви на Съюза и чрез допълнително опростяване на съществуващите процедури за лицензиране, регулаторните режими и другите административни тежести в икономиката, които са основна пречка за развитието на икономическите дейности;
ч)
Португалия трябва да завърши реформата на системата за управление на пристанищата, включително преразглеждане на концесиите за експлоатация на пристанищата;
ш)
Португалия трябва да приложи мерките за подобряване на функционирането на транспортната система;
щ)
Португалия трябва да продължи с транспонирането на пакетите за железопътния транспорт на Съюза;
аа)
Португалия трябва да изпълни плана за създаване на независимо дружество за логистично управление на доставки на природен газ и електроенергия;
аб)
Португалия трябва да приложи подходящи мерки за премахване на задълженията в енергийния сектор и за гарантиране на устойчивостта на националната електрическа система;
ав)
правителството трябва да представи на португалския парламент изменените устави на професионалните организации;
аг)
Португалия трябва да одобри съответните изменения на вътрешните правилници на националните регулаторни органи;
ад)
Португалия трябва да продължи да премахва пречките за навлизане на пазара, да либерализира съществуващите изисквания за издаване на лицензии и да намалява административната тежест в сектора на услугите;
ае)
Португалия публикува тримесечни доклади относно темповете на възстановяване, продължителността и разходите по делата за несъстоятелност на дружествата, продължителността и разходите по делата в данъчната област и относно съотношението между започнатите и приключените дела за съдебно изпълнение;
аж)
Португалия трябва да приеме строителните закони и другите поправки на секторното законодателство с оглед пълно прилагане на Директива 2006/123/ЕО;
аз)
Португалия трябва да оцени въздействието от незадължителния режим на касова отчетност за ДДС;
аи)
Португалия трябва да извърши класификация и анализ на разходите, свързани с разпоредби, които може да окажат по-голямо въздействие върху икономическата дейност.
9. С цел възстановяване на доверието във финансовия сектор Португалия трябва да се стреми да поддържа адекватно ниво на капитала в банковия си сектор и да осигури намаляване на използването на ливъридж в съответствие с крайните срокове, определени в меморандума за разбирателство. В тази връзка Португалия трябва да изпълнява стратегията за португалския банков сектор, договорена с Комисията, ЕЦБ и МВФ, с оглед запазване на финансовата стабилност. По-специално Португалия трябва да:
а)
наблюдава прехода на банките към новите капиталови изисквания, определени в Директивата за капиталовите изисквания (ДКИ IV), и да гарантира, че капиталовите буфери продължават да бъдат съизмерими с изпълнените с предизвикателства условия на дейност;
б)
препоръча на банките да увеличат по устойчив начин своите буфери на обезпечаване;
в)
потвърди ангажимента си за предоставяне на допълнителна подкрепа на банковата система, ако е необходимо, и да насърчава банките да търсят частни източници на финансиране, като същевременно ресурсите по инструмента в подкрепа на платежоспособността на банките остават на разположение в съответствие с наскоро изменените правила на Съюза за държавните помощи с оглед предоставяне на допълнителна подкрепа за жизнеспособните банки при спазване на строги условия;
г)
осигури балансираното и системно намаляване на използването на ливъридж в банковия сектор, което остава от изключително значение за трайното премахване на дисбалансите във връзка с финансирането и намаляването на зависимостта от финансиране от Евросистемата в средносрочна перспектива. Плановете на банките за финансиране и плановете за осигуряването на необходимия капитал подлежат на преглед на всеки три месеца;
д)
продължи да укрепва надзорното управление на Banco de Portugal (BdP), да оптимизира неговите надзорни процедури и да разработва и прилага нови надзорни методологии и инструменти. BdP трябва да преразгледа стандартите по отношение на необслужваните заеми, за да постигне сближаване с критериите, включени в съответните технически стандарт на ЕБО съгласно предвидения на равнището на Съюза график;
е)
продължи да наблюдава на тримесечна база потенциалните капиталови нужди на банките, като прилага далновиден подход, отчитащ евентуалното влошаване на пазарните условия, включително чрез въвеждането на нова рамка за провеждане на стрес-тестове „отгоре надолу“ в процеса по осигуряване на качеството, която дава възможност за преглед на стоящите в основата на резултатите фактори;
ж)
продължи усилията по рационализиране на държавната финансова група Caixa Geral de Depósitos (CGD);
з)
възложи на подизпълнители, избрани чрез тръжна процедура, управлението на кредитите на Banco Português de Negócios (BPN), които в момента се управляват от Parvalorem, като им възлага постепенно да съберат активите по тях, и да осигурява своевременна продажба на дъщерните предприятия и на активите в другите две държавни дружества със специално предназначение;
и)
анализира плановете за възстановяване на банките и да издава насоки към сектора по отношение на плановете за възстановяване, съгласувани с техническите (проекто-) стандарти на ЕБО и бъдещата директива на Съюза за възстановяване и преструктуриране на кредитни институции, както и подготвя планове за преструктуриране въз основа на докладите, представени от банките;
й)
въведе окончателно рамката, позволяваща на финансовите институции да извършват извънсъдебни преструктурирания на задълженията на домакинствата, и да облекчи преструктурирането на корпоративните дългове;
к)
подготвя тримесечни доклади за прилагането на новите инструменти за преструктуриране; въз основа на неотдавна проведеното проучване - да търси алтернативи за увеличаване на успешното възстановяване на дружества, участващи в специалната процедура по оздравяване на дружества, изпитващи сериозни финансови затруднения (PER), и в системата за възстановяване на дружества чрез извънсъдебни споразумения за дружества в затруднено икономическо положение или предстояща или действителна несъстоятелност (SIREVE);
л)
продължи да следи високата задлъжнялост на предприятията и домакинствата чрез тримесечни доклади, както и прилагането на новата рамка за преструктуриране на дълга, за да гарантира, че тя функционира по възможно най-ефективния начин;
м)
насърчава, въз основа на вече представените предложения, диверсификацията на финансирането в корпоративния сектор, да разработва и да изпълнява решения, които осигуряват форми на финансиране, алтернативни на традиционните банкови кредити за корпоративния сектор, чрез поредица от мерки, насочени към подобряване на техния достъп до капиталовите пазари;
н)
подобри функционирането и управлението на съществуващите държавно финансирани кредитни линии въз основа на резултатите от последния външен одит; да прилага наскоро преразгледаната пътна карта за подобряване на контрола на националната гаранционна система, като повишава нейната ефикасност и намалява рисковете за държавата;
о)
създаде финансова институция за развитие, чиято цел е да подобри и централизира управлението на подлежащата на възстановяване част от финансовите инструменти по структурните фондове на Съюза за програмния период 2014 - 2020 г. Институцията не може да приема депозити или други възстановими средства на населението, както и не участва в пряко отпускане на заеми.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня на неговото нотифициране.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Съставено в Брюксел на 18 февруари 2014 година.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tat-18 ta' Frar 2014
li temenda d-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE dwar l-għoti ta' assistenza finanzjarja tal-Unjoni lill-Portugall
(2014/197/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta' Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta' stabbilizzazzjoni finanzjarja (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu.
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Fis-17 ta' Mejju 2011, il-Kunsill ta assistenza finanzjarja lill-Portugall, fuq it-talba ta' dan tal-aħħar, permezz tad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE (2). Dik l-għajnuna finanzjarja ngħatat b'sostenn għal programm qawwi ta' riforma ekonomika u finanzjarja (“il-Programm”) bil-għan li terġa' tiġi stabbilita l-fiduċja, li l-ekonomija tkun tista' tirritorna għal tkabbir sostenibbli, u li tiġi ssalvagwardjata l-istabbiltà finanzjarja fil-Portugall, fiż-żona tal-euro u fl-Unjoni.
(2)
F'konformità mal-Artikolu 3(10) tad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE, il-Kummissjoni, flimkien mal-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI) u f'kooperazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE), bejn l-4 ta' Diċembru u s-16 ta' Diċembru 2013, wettqet l-għaxar rieżami tal-progress tal-awtoritajiet Portugiżi fl-implimentazzjoni tal-miżuri mifthiema skont il-Programm.
(3)
It-tkabbir reali trimestrali tal-prodott domestiku gross (PDG) kompla f'rati pożittivi fit-tielet kwart tal-2013 u l-indikaturi għal żmien qasir jindikaw l-irkupru ekonomiku previst. Fuq bażi annwali, it-tkabbir reali tal-PDG għadu mbassar li jonqos b'1,6 % fl-2013 iżda li jevolvi għall-pożittiv fl-2014 u fl-2015, bi tkabbir ta' 0,8 % u 1,5 %, rispettivament. Il-prospetti tas-suq tax-xogħol tjiebu wkoll iżda l-qgħad għadu għoli, u mistenni li jogħla sa 16,8 % fl-2014 u wara jonqos progressivament. Ir-riskji negattivi għall-prospettiva makroekonomika jibqgħu hemm, minħabba li l-irkupru mistenni jiddependi ħafna fuq żviluppi pożittivi kummerċjali u tas-suq finanzjarju, li jiddependu wkoll fuq il-prospettiva Ewropea usa'.
(4)
Sa Novembru 2013 id-defiċit fi flus tal-Gvern irreġistra titjib ta' 0,25 % tal-PDG (nett mill-fatturi straordinarji) meta mqabbel mal-istess perjodu tas-sena preċedenti, li rriżulta minn tkabbir fid-dħul li kien akbar mit-tkabbir fin-nefqa. L-aċċellerazzjoni tat-tkabbir tad-dħul mit-taxxa tirrifletti l-irkupru ta' attività ekonomika f'dawn l-aħħar xhur kif ukoll titjib fl-effiċjenza fl-amministrazzjoni tat-taxxa, speċjalment fil-ġlieda kontra l-frodi. Fuq in-naħa tal-infiq l-eżekuzzjoni tal-baġit hija kollox ma' kollox f'konformità mal-miri tat-tieni baġit supplimentari.
(5)
Il-mira għall-iżbilanċ pubbliku ta' 5,5 % tal-PDG (nett mir-rikapitalizzazzjonijiet tal-banek) fl-2013 x'aktarx li tintlaħaq u r-riżultat tad-defiċit jista' saħansitra jkun inqas mill-mira. Dan jirriżulta mill-konkretizzazzjoni ta' riskji pożittivi fl-aħħar xhur tas-sena filwaqt li l-biċċa l-kbira tar-riskji negattivi spiċċaw. B'mod partikolari, il-ġbir tat-taxxa huwa mistenni li jaqbeż il-miri impliċiti fit-tieni baġit supplimentari. Barra minn hekk, ir-rendiment tal-iskema ta' darba tar-regolarizzazzjoni tad-dejn għal taxxa u kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali pendenti mnedija fl-aħħar tal-2013 kien ta' madwar 0,3 % tal-PDG ogħla milli previst. L-assorbiment tal-fondi tal-Unjoni huwa mistenni wkoll li jkun aħjar minn kemm kien stmat qabel. Barra minn hekk, ir-riskji negattivi minn sħubijiet pubbliċi privati (PPPs, public-private partnerships) nnegozjati mill-ġdid ġew imnaqqsa. Madankollu għad fadal xi riskji negattivi, l-aktar dħul iktar baxx milli ppjanat minn taxxi fuq il-proprjetà filwaqt li l-eċċessività fuq partiti tan-nefqa speċifiċi, b'mod partikolari l-ispejjeż tal-persunal, il-konsum intermedju u l-benefiċċji tal-pensjonijiet ma jistgħux jiġu esklużi.
(6)
Il-baġit tal-Istat għall-2014 u leġiżlazzjoni oħra ta' sostenn huma konsistenti mal-mira ta' żbilanċ ta' 4 % tal-PDG fl-2014. Sabiex tintlaħaq il-mira qed jiġu implimentati miżuri ta' konsolidazzjoni li jammontaw għal madwar 2,3 % tal-PDG, li jkopru wkoll pressjonijiet baġitarji u l-ħtieġa li tinbena mill-ġdid l-allokazzjoni provviżorja tal-baġit għall-2014. Il-miżuri huma primarjament ta' natura permanenti u jistrieħu fil-biċċa l-kbira fuq l-iffrankar fl-infiq.
(7)
Il-biċċa l-kbira tal-konsolidazzjoni fl-2014 - madwar 1,8 % tal-PDG - għandha tittieħed mir-rieżami tal-infiq pubbliku, li twettaq matul is-sena li għaddiet bl-għan li jiżdiedu l-ekwità u l-effiċjenza fil-provvista ta' trasferimenti soċjali u servizzi pubbliċi. Ir-rieżami tal-miżuri ewlenin tal-infiq pubbliku se jiġi implimentat fuq tliet assijiet prinċipali: (1) jiġi limitat l-infiq fuq il-kont tal-pagi fis-settur pubbliku billi jonqsu l-ħaddiema fis-settur pubbliku filwaqt li ssir bidla fil-kompożizzjoni tiegħu lejn impjegati b'aktar ħiliet, partikolarment permezz ta' programm ta' kwalifikazzjoni mill-ġdid u skema ta' sensji volontarji; aktar konverġenza fir-regoli tax-xogħol bejn is-settur pubbliku u dak privat u r-reviżjoni tal-iskala salarjali kif ukoll is-simplifikazzjoni tas-supplimenti mal-paga; jiżdiedu l-kontribuzzjonijiet tal-benefiċjarji għall-iskemi speċjali tal-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika, li jimmiraw lejn awtofinanzjament ta' dawn is-sistemi; (2) tiġi limitata n-nefqa pubblika għall-pensjonijiet, minħabba l-ħtieġa li terġa' tiġi vvalutata s-sostenibbiltà tagħha fir-rigward ta' żviluppi demografiċi, filwaqt li fl-istess ħin jiġu protetti l-pensjonijiet l-aktar baxxi, billi togħla l-età statutorja tal-irtirar permezz ta' tibdil fil-fattur ta' sostenibbiltà; il-kalibrazzjoni mill-ġdid tal-“kontribuzzjoni ta' solidarjetà straordinarja”, billi jitnaqqas il-limitu minimu għall-applikazzjoni ta' rata progressiva kif ukoll il-livelli għall-applikazzjoni ta' rati ogħla; jiġu ssimplifikati l-pensjonijiet tas-superstiti kemm tal-Caixa Geral de Aposentações (CGA) kif ukoll tar-reġim ġenerali tal-pensjonijiet; jitnaqqsu l-pensjonijiet tul il-ħajja lill-politiċi; (3) iffrankar fil-konsum intermedju u fil-programmi ta' infiq fil-Ministeri kompetenti kollha.
(8)
Bil-ħsieb li tinkiseb il-mira ta' defiċit ta' 4 % tal-PDG, l-awtoritajiet għandhom jadottaw aktar miżuri permanenti ta' dħul b'rendiment baxx li jammontaw għal 0,4 % tal-PDG, li jimmiraw biex tittejjeb aktar l-effiċjenza u l-ekwità tal-istruttura tat-taxxa u tal-benefiċċji attwali u biex jikkomplementaw il-pakkett tar-rieżami tan-nefqa pubblika. Barra minn hekk, għadd ta' miżuri ta' darba li jammontaw għal 0,2 % tal-PDG għandu jiġu implimentati, li aktar milli jpaċu l-ispejjeż li jirriżultaw mill-pagamenti bil-quddiem ta' darba marbuta mal-introduzzjoni ta' skema ta' sensji bi ftehim reċiproku fis-settur pubbliku.
(9)
Il-biċċa l-kbira tal-miżuri msemmija hawn fuq ġew adottati permezz tal-Liġi tal-Baġit tal-2014 jew b'bidliet fil-leġiżlazzjoni speċifika. Xi wħud mill-miżuri ta' konsolidazzjoni previsti s'issa għadhom ma ġewx leġiżlati għal kollox. Fosthom hemm l-issikkar tal-kundizzjonijiet tal-eliġibbiltà tal-pensjonijiet għas-superstiti (lil hinn mill-bidla tar-rati ta' sostituzzjoni fil-każ ta' akkumulazzjoni ma' pensjonijiet oħrajn); il-bejgħ ta' liċenzji għal-logħob tal-azzard onlajn; it-trasferiment tal-fond tas-saħħa tas-servizz postali (CTT) lill-gvern ġenerali u l-bejgħ ta' konċessjonijiet fil-portijiet.
(10)
Riforma komprensiva tat-taxxa fuq id-dħul korporattiva mmirata biex titmexxa 'l quddiem is-simplifikazzjoni kif ukoll tingħata spinta lill-internazzjonalizzazzjoni u l-kompetittività ta' kumpaniji Portugiżi ġiet approvata fil-Parlament f'Diċembru 2013 u daħlet fis-seħħ fl-1 ta' Jannar 2014. Karatteristika ewlenija tar-riforma huwa t-tnaqqis tar-rata standard tat-taxxa fuq l-introjtu korporattiv (CIT, Corporate Income Tax) minn 25 % għal 23 % u rata mnaqqsa applikabbli ta' 17 % għall-ewwel EUR 15 000 ta' dħul taxxabbli għall-impriżi żgħar u ta' daqs medju (SMEs). Minbarra s-soprataxxi eżistenti, se tapplika soprataxxa governattiva terza ta' 7 % fuq profitti taxxabbli li jaqbżu l-EUR 35 miljun. Dispożizzjonijiet ewlenin oħra tar-riforma jinkludu r-reviżjoni ta' inċentivi fiskali, bidliet għat-tassazzjoni fuq id-dividendi u l-qligħ kapitali, it-tassazzjoni tal-gruppi u r-reġim tal-assi intanġibbli, l-introduzzjoni ta' reġim għall-eżenzjoni mill-parteċipazzjoni, estensjoni tal-perjodu li matulu t-telf jista' jiġi riportat u limitazzjoni ulterjuri fuq it-tnaqqis tal-imgħax.
(11)
Il-proporzjon bejn id-dejn u l-PDG huwa mistenni li jilħaq l-ogħla livell tiegħu f'inqas minn 129,5 % fl-2013 u minn hemm 'il quddiem jonqos. Ir-reviżjoni 'l fuq tal-profil tad-dejn meta mqabbel ma' tat-Tmien u d-Disa' Rieżami kombinati, minkejja eżekuzzjoni tal-baġit aħjar milli mistenni, hija sa ċertu punt spjegata b'żieda sostanzjali fil-bilanċ tal-flus likwidi tat-Teżor kif ukoll id-diferiment għall-2014 ta' xi operazzjonijiet ta' tnaqqis fid-dejn fuq perjodu ta' żmien qasir min-naħa tal-Fond tas-Sigurtà Soċjali għall-Istabbilizzazzjoni Finanzjarja. Għaldaqstant, id-dejn nett - minbarra d-depożiti ta' flus likwidi tal-Instituto de Gestão do Crédito Público (IGCP)- huwa previst li jilħaq quċċata ta' madwar 120 % tal-PDG, kemxejn inqas mil-livell mistenni fl-aħħar rieżami. It-tnaqqis mistenni fil-proporzjon bejn id-dejn u l-PDG tal-gvern ġenerali mill-2014 se jkun sostnut mill-irkupru ekonomiku projettat kif ukoll minn tnaqqis f'depożiti fi flus kontanti u r-realizzazzjoni ta' operazzjonijiet għat-tnaqqis tad-dejn fuq żmien qasir tas-Sigurtà Soċjali.
(12)
Il-proċess ta' aġġustament baġitarju huwa appoġġat minn sensiela ta' miżuri strutturali biex jitjieb il-kontroll fuq in-nefqa tal-gvern u jitjieb il-ġbir tad-dħul. Ir-riforma komprensiva tal-Liġi Qafas Baġitarja qiegħda tagħmel progress f'għadd ta' oqsma importanti. Madankollu, minħabba l-ambitu tar-riforma u l-ħtieġa li jkun hemm konsultazzjoni wiesgħa mal-partijiet interessati rilevanti kollha l-proċess huwa mistenni li jseħħ f'żewġ fażijiet. Is-sistema ġdida ta' kontroll tal-impenji qed turi riżultati billi tillimita l-bini ta' arretrati ġodda iżda l-implimentazzjoni trid tiġi mmonitorjata mill-qrib biex jiġi żgurat li l-impenji jkunu koperti minn finanzjament disponibbli. Se tinħoloq task force sabiex tivvaluta u ttejjeb dan il-proċess. Ir-riformi fl-amministrazzjoni pubblika qed jiġu implimentati bl-għan li jimmodernizzaw u jirrazzjonalizzaw l-impjieg u l-entitajiet fis-settur pubbliku. Qed ikomplu r-riformi lejn mudell modern għall-ġestjoni tar-riskju tal-konformità tal-amministrazzjoni tad-dħul. Dan l-aħħar ġiet stabbilita Unità ta' Valutazzjoni tar-Riskju ġdida u se ssir operattiva dalwaqt, biex tiffoka l-ewwel fuq li tittejjeb il-konformità ta' ċerti gruppi ta' persuni li jħallsu t-taxxa bħal dawk li jaħdmu għal rashom u individwi sinjuri ħafna. Xi riformi oħra, bħalma huwa t-tnaqqis fl-uffiċċji lokali tat-taxxa, qegħdin tard. Filwaqt li n-negozjar mill-ġdid ta' PPPs għamel progress, ma setax jiġi konkluż sal-aħħar tal-2013. Madankollu, huwa mistenni li jsir iffrankar sinifikanti għall-2014 u wara. L-impriżi tal-Istat (SOEs) laħqu bilanċ operazzjonali fuq medja sa tmiem l-2012 u huma previsti riformi addizzjonali biex jiġi evitat deterjorament mill-ġdid tar-riżultati tagħhom. Il-privatizzazzjoni għamlet progress tajjeb u r-rikavat jaqbeż il-mira tal-programm. Ir-riformi fis-settur tal-kura tas-saħħa qed jipproduċu ffrankar sinifikanti u l-implimentazzjoni qed tkompli b'mod ġeneralment konformi mal-miri.
(13)
L-implimentazzjoni tal-politika u r-riformi fis-settur tas-saħħa qed ikomplu jagħmlu progress u jipproduċu ffrankar permezz ta' żidiet fl-effiċjenza. Id-defiċit konsolidat għas-settur tnaqqas b'mod sinifikanti mill-2010 'l hawn. Madankollu, il-bqija tal-istokk ta' arretrati, il-linja baġitarja stretta u żieda fil-kosti lavorattivi minħabba li reġgħu ġew introdotti t-13 u l-14-il ħlasijiet ta' bonus ġiegħlu lill-awtoritajiet jgħaġġlu r-riformi eżistenti. L-eżistenza ta' stokk ta' arretrati importanti hija ferm (iżda mhux biss) relatata man-nuqqas konsistenti ta' finanzjament ta' sptarijiet tal-Istat fir-rigward tal-forniment ta' servizz tagħhom. L-awtoritajiet jibqgħu impenjati li jimplimentaw ir-riforma tal-isptarijiet li tinsab għaddejja u li jibqgħu jorqmu s-sett ta' miżuri relatati mal-farmaċewtiċi, l-akkwist ċentralizzat u l-kura primarja.
(14)
Il-proporzjonijiet kapitali tal-banek komplew jissodifaw b'marġini wiesgħa r-riżervi kapitali regolatorji tal-Awtorità Bankarja Ewropea (ABE) kif ukoll il-mira tal-programm ta' 10 % tal-Kapital Ewlieni tal-Grad 1. Dik ir-riżerva tal-kapital tibqa' adegwata f'kollox meta jintużaw ir-regoli l-ġodda tad-Direttiva dwar ir-Rekwiziti ta' Kapital IV (Capital Requirements Directive - CRD) għall-evalwazzjoni tal-fondi proprji tal-banek. Dawn ir-regoli l-ġodda dwar il-kapital japplikaw minn Jannar 2014 'il quddiem b'limitu stabbilit għal 7 % tal-proporzjon ta' Grad 1 ta' Ekwità Komuni. Ir-relazzjoni bejn self u depożiti madwar is-sistema kollha hija ta' 120,7 % u x'aktarx li tkompli tonqos sal-aħħar tal-2014, b'xi ftit banek diġà taħt dan il-limitu. L-isforzi biex jiġu ddiversifikati s-sorsi ta' finanzjament għas-settur korporattiv qegħdin jissaħħu kontinwament. Abbażi tar-rakkomandazzjonijiet tar-rapport tal-awditjar estern għall-2013 tal-linji ta' kreditu attwali sponsorjati mill-gvern, l-awtoritajiet qed jimplimentaw il-miżuri li jimmiraw sabiex itejbu l-prestazzjoni u l-governanza ta' dawk l-istrumenti inklużi l-kapaċitajiet u l-prattiki tal-immaniġġar tar-riskju. Il-qafas legali tal għodod ġodda għar-ristrutturar tad-dejn immirat għall-unitajiet domestiċi u bil-għan li jinstabu soluzzjonijiet mhux kontenzjużi għall-ħlas tad-dejn huwa fis-seħħ u operattiv b'mod sħiħ. Bl-istess mod, l-impatt tal-bidliet fil-liġi ta' insolvenza korporattiva u ta' rkupru qed jiġi vvalutat minħabba li l-mekkaniżmi l-ġodda tar-ristrutturar tad-dejn u l-irkupru tad-dejn issa qed jiffunzjonaw. Is-sett ta' għodod għall-ġestjoni tal-kriżi qed jiġi ffinalizzat. Il-fond ta' riżoluzzjoni tal-banek qed jiffunzjona, il-poteri ta' intervent bikri ġew introdotti u l-liġi dwar ir-rikapitalizzazzjoni ġiet emendata biex tirrifletti l-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni, mill-1 ta' Awwissu 2013, tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat biex issostni miżuri favur il-banek fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja (3). Il-mappa direzzjonali għat-titjib fl-effikaċja u l-governanza tas-Sistema Nazzjonali ta' Garanzija qed tiġi implimentata biex jingħata servizz aħjar lill-ħtiġijiet ta' finanzjament tal-SMEs.
(15)
Sar aktar progress fl-implimentazzjoni tar-riformi strutturali għat-tisħiħ tat-tkabbir u l-kompetittività. L-awtoritajiet adottaw miżuri addizzjonali biex jitnaqqas il-qgħad u biex tingħata spinta lill-effettività tas-suq tax-xogħol, inklużi politiki ta' attivazzjoni msaħħa u pjan ta' implimentazzjoni ta' garanzija għaż-żgħażagħ. Reviżjonijiet li jaffettwaw id-definizzjoni ta' tkeċċijiet ġusti fil-Kodiċi tax-Xogħol qegħdin jiġu ppreparati wara li ġie ddikjarat li arranġamenti preċedenti ma kinux kostituzzjonali. Ġew adottati miżuri addizzjonali fil-qasam tal-edukazzjoni, fejn il-progress huwa sodisfaċenti b'mod ġenerali.
(16)
Il-gvern approva imposta ġdida fuq l-operaturi tal-enerġija għall-2014 li trid tiġi sorveljata mill-qrib biex jiġu evitati distorsjonijiet fis-sistema. Fir-rigward tal-eliminazzjoni tad-dejn tat-tariffa tal-enerġija u li tiġi żgurata s-sostenibbiltà tas-sistema, hemm bżonn ta' aktar riformi.
(17)
Fis-settur tat-telekomunikazzjoni u fis-settur postali ġew implimentati azzjonijiet biex jikkonformaw mar-regoli tal-Unjoni u jirfdu l-ilħiq tal-għanijiet tal-programm. L-għażla tal-fornituri tas-servizz universali u r-reviżjoni tal-kuntratt eżistenti mal-fornitur eżistenti huma żviluppi pożittivi lejn l-implimentazzjoni sħiħa tad-Direttiva 2002/22/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4). Il-pubblikazzjoni ta' leġiżlazzjoni li tistabbilixxi l-qafas tal-kuntratt ta' konċessjoni mal-fornitur nazzjonali tas-servizz postali se tnaqqas il-perjodu ta' konċessjoni attwali, u b'hekk tiżdied il-kompetizzjoni. L-awtoritajiet għadhom impenjati li jżidu s-sostenibbiltà u l-effiċjenza fis-settur tat-trasport.
(18)
Leġiżlazzjoni speċifika għas-settur bil-għan ta' allinjament mad-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) tinsab miexja 'l quddiem, b'xi dewmien fl-adozzjoni tal-qafas regolatorju għas-settur tal-kostruzzjoni, l-istatuti emendati tal-korpi professjonali u r-regoli interni għall-adozzjoni tal-liġi qafas orizzontali dwar l-assoċjazzjonijiet professjonali pubbliċi. l-awtoritajiet huma impenjati biex ikomplu jtejbu l-funzjonament tal-Punt ta' Kuntatt Uniku
(19)
Il-valutazzjoni tar-riforma tal-kera urbana tinsab għaddejja wara l-implimentazzjoni sħiħa tal-qafas legali l-ġdid. L-awtoritajiet għandhom l-għan li jżidu l-isforzi fil-ġlieda kontra l-evażjoni tat-taxxa fis-suq tal-kera.
(20)
Il-qafas il-ġdid tal-Awtoritajiet Regolatorji Nazzjonali (ARN) qiegħed javvanza u l-statuti rilevanti qed jiġu emendati u huma mistennija li dalwaqt jiġu adottati. Il-pubblikazzjoni ta' ordni eżekuttiva ġdida li tistabbilixxi l-kontribuzzjonijiet tar-regolaturi għall-2014 ġiet posposta.
(21)
Ir-riformi tas-sistema ġudizzjarja komplew jagħmlu progress kif ippjanat. Sar progress fl-implimentazzjoni tal-organizzazzjoni tal-Att dwar l-Organizzazzjoni Ġudizzjarja biex tiġi ssimplifikata s-sistema tal-qorti, ġiet pubblikata liġi għat-tisħiħ tal-korp tal aġenti tal-infurzar u amministraturi tal-insolvenza u qed tiġi finalizzata proċedura ġdida extraġudizzjarja fejn issir selezzjoni qabel il-proċess biex jiġu identifikati u solvuti każijiet barra mill-qorti. Miżuri għat-titjib tal-ambjent tal-liċenzjar u t-tnaqqis tal-piż amministrattiv imxew 'il quddiem bl-adozzjoni ta' dispożizzjonijiet legali li jissimplifikaw il-liċenzjar fil-qasam tat-turiżmu, l-industrija u l-ippjanar territorjali. Qed titħejja leġiżlazzjoni dwar il-liċenzjar kummerċjali u r-reġim legali għall-urbaniżmu u l-bini qed jiġi rieżaminat.
(22)
Fid-dawl ta' dawn l-iżviluppi, id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE għandha tiġi emendata,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Fl-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE, il-paragrafi 8 u 9 huma sostitwiti b'dan li ġej:
“8. Il-Portugall jadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2014, f'konformità mal-ispeċifikazzjonijiet fil-Memorandum ta' Qbil:
(a)
id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika ma għandux jaqbeż l-4 % tal-PDG fl-2014. Għall-kalkolu ta' dan id-defiċit, ma jiġux ikkunsidrati l-ispejjeż baġitarji possibbli tal-miżuri ta' sostenn tal-banek fil-kuntest tal-istrateġija tas-settur finanzjarju tal-Gvern. Biex jintlaħaq dan l-għan il-Portugall jieħu miżuri ta' konsolidazzjoni li jammontaw għal 2,3 % tal-PDG kif definit fil-Liġi tal-Baġit tal-2014 u li jappoġġaw il-leġiżlazzjoni adottata b'dan l-għan;
(b)
lil hinn mill-miżuri tal-pensjonijiet adottati attwalment, sal-aħħar ta' Jannar 2014 issir modifikazzjoni fil-leġiżlazzjoni tal-pensjonijiet eżistenti rigward ir-reġim tal-pensjonijiet tal-impjegati taċ-ċivil (CGA) biex ikun żgurat li r-regoli l-ġodda dwar il-fattur ta' sostenibbiltà u għalhekk iż-żieda fl-età tal-irtirar effettivament japplikaw ukoll għal dan ir-reġim; Il-Portugall jiżviluppa wkoll miżuri komprensivi ġodda bħala parti mir-riforma strutturali li tinsab għaddejja tal-pensjonijiet matul l-2014 bil-għan li tiġi żgurata s-sostenibbiltà tagħhom filwaqt li jissaħħu l-prinċipji tal-ekwità;
(c)
biex ikun hemm kontroll fuq infiq żejjed potenzjali, il-gvern għandu jissorvelja mill-qrib ir-rispett tal-limiti ta' nfiq Ministerjali permezz ta' rappurtar ta' kull xahar lill-Kunsill tal-Ministri;
(d)
il-Portugall fi żmien qasir jiddefinixxi u jimplimenta l-bidliet previsti fil-kundizzjonijiet ta' eliġibbiltà tal-pensjonijiet tas-superstiti kif ukoll il-kundizzjonijiet tal-bejgħ ta' liċenzji dwar il-logħob tal-azzard onlajn. Barra minn hekk, il-Portugall jagħmel passi deċiżivi biex jimplimenta l-bejgħ tal-konċessjonijiet fil-portijiet;
(e)
ir-riforma komprensiva tat-taxxa fuq id-dħul korporattiva tiġi implimentata fil-pakkett baġitarju eżistenti biex tkun tirrispetta l-miri ta' konsolidazzjoni fiskali;
(f)
ir-regola ta' standstill rigward nefqiet fiskali fuq livell ċentrali, reġjonali jew lokali tinżamm. Sforzi kontra l-evażjoni tat-taxxa u l-frodi għal diversi tipi ta' taxxi jkomplu jissaħħu, inter alia permezz tal-monitoraġġ tas-sistema l-ġdida tal-fatturar elettroniku. Fl-ewwel kwart tal-2014 isir studju dwar l-ekonomija klandestina fis-suq tad-djar bil-ħsieb li jfittex modi biex titnaqqaas l-evażjoni tat-taxxa mill-kiri;
(g)
jekk jimmaterjalizzaw riskji legali jew riskji ta' eżekuzzjoni baġitarja negattivi, il-Portugall jimplimenta miżuri kumpensatorji ta' kwalità għolja sabiex tintlaħaq il-mira tad-defiċit;
(h)
wara l-2014, il-Portugall jilħaq żbilanċ ġenerali tal-gvern ta' mhux aktar minn 2,5 % tal-PDG fl-2015 u jrażżan l-akkumulazzjoni tal-arretrati domestiċi. L-istrateġija biex tintlaħaq il-mira tkun mirfuda mid-dokument rigward ir-Riforma tal-Istat li jiffoka fuq is-sostenibbiltà tas-sigurtà soċjali, ir-riforma fl-amministrazzjoni pubblika, effiċjenza akbar fil-qasam tas-saħħa u l-edukazzjoni u taxxi ambjentali. Jinsabu għaddejjin konsultazzjonijiet wiesgħa mal-imsieħba politiċi u soċjali biex imexxu 'l quddiem u jiddefinixxu r-riformi. Il-progress f'dan il-proċess jiġi analizzat fuq il-ħdax-il rieżami u l-miżuri identifikati jiġu riflessi fid-Dokument ta' Strateġija Fiskali tal-2014. Sabiex jikkonforma mar-rekwiżiti tal-qafas baġitarju tal-Unjoni, dak id-dokument ikun jipprovdi wkoll dettalji tal-pjani finanzjarji fit-terminu medju;
(i)
il-Portugall jieħu miżuri addizzjonali sabiex ikompli jsaħħaħ is-sistema tiegħu ta' Ġestjoni Finanzjarja Pubblika. Il-frammentazzjoni tal-baġit titnaqqas billi jiġi limitat l-għadd ta' entitajiet baġitarji u jsir rieżami tal-klassifikazzjoni tar-riżorsi proprji. L-istrateġija għall-validazzjoni u s-saldu tal-arretrati tkompli tiġi applikata u l-liġi tal-kontroll tal-impenji tiġi infurzata bis-sħiħ fl-entitajiet pubbliċi kollha biex ma jinħolqux arretrati ġodda. Il-Portugall jagħmel rieżami tal-Liġi Qafas tal-Baġit (LQB) biex jittrasponi b'mod sħiħ il-leġiżlazzjoni rilevanti tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-Portugall iwettaq rieżami aktar komprensiv tal-LQB biex jissimplifika l-istruttura tal-approprjazzjoni tal-baġit, biex isaħħaħ ir-responsabilità u jankra aktar il-finanzi pubbliċi f'qafas ta' terminu medju. Il-Portugall jiżgura li l-miżuri li jimplimentaw il-qafas baġitarju l-ġdid fil-livell tal-gvern ċentrali jiġi applikat ukoll fil-livell reġjonali u lokali;
(j)
il-Portugall ikompli bl-aġenda ta' riforma lejn l-amministrazzjoni fiskali moderna u aktar effiċjenti biex tkun konformi mal-aħjar prattiki. Il-Portugall inaqqas l-għadd ta' uffiċċji muniċipali tat-taxxa b'mill-inqas 25 % fl-ewwel kwart tal-2014 u b'25 % oħra sa Mejju 2014. In-numru ta' riżorsi ddedikati għall-verifika fl-amministrazzjoni tat-taxxa jiżdied b'mill-inqas 30 % tal-persunal totali. Fl-amministrazzjoni tat-taxxa jinħoloq Dipartiment ġdid ta' Servizzi għall-Kontribwenti, li jgħaqqad servizzi varji għall-kontribwenti. L-Unità tal-Ġestjoni tar-Riskju tkun kompletament operattiva fl-ewwel kwart tal-2014, u inizjalment tiffoka fuq proġetti mmirati biex titjieb il-konformità ta' professjonisti li jaħdmu għal rashom u individwi b'ġid nett għoli. Is-sitwazzjoni rigward il-konformità mat-taxxa tiġi mmonitorjata kontinwament;
(k)
il-Portugall ikompli jimplimenta r-riformi tal-amministrazzjoni pubblika. Wara r-rieżami komprensiv tal-iskali tal-paga fl-amministrazzjoni pubblika sat-tnax-il rieżami, fl-ewwel nofs tal-2014 tiġi żviluppata skala ta' salarji unika mmirata lejn ir-razzjonalizzazzjoni u l-konsistenza tal-politika ta' rimunerazzjoni madwar il-karrieri kollha u titlesta sal-aħħar tal-2014. Din tieħu post ir-reviżjoni tal-pagi inkluża fil-Liġi tal-Baġit tal-2014. Barra minn hekk, wara stħarriġ dwar is-supplimenti ta' flus kontanti, il-Portugall iħejji rapport dwar ir-riforma komprensiva tas-supplimenti tal-pagi. Abbozz ta' leġiżlazzjoni għal skala unika tas-supplimenti tiġi ppreżentat sat-tnax-il rieżami;
(l)
il-Portugall ilesti l-implimentazzjoni tal-istrateġija tas-servizzi kondiviżi fl-amministrazzjoni pubblika;
(m)
il-Portugall jimplimenta bis-sħiħ il-qafas legali u istituzzjonali l-ġdid tal-PPPs. Negozjati mill-ġdid tal-PPPs jipproċedu f'diversi setturi sabiex ikunu jinkludu l-impatt baġitarju tagħhom. Wara l-liġi kwadru ġdida tal-SOEs u skont ir-rwol imsaħħaħ ta' azzjonist tal-Ministeru tal-Finanzi, tinħoloq Unità Teknika għall-monitoraġġ tal-SOEs. Il-gvern ikompli l-programm komprensiv ta' ristrutturar tal-SOEs, bil-għan li jintlaħaq bilanċ operazzjonali sostenibbli. Il-Gvern Portugiż ikompli bil-privatizzazzjonijiet li diġà qed jitħejjew;
(n)
il-Portugall jippreżenta rapport bl-għanijiet li ġejjin:
(i)
jidentifika r-rduppjar tas-servizzi u l-ġuriżdizzjonijiet u sorsi oħra ta' ineffiċjenzi bejn il-livell ċentrali u dak lokali tal-Gvern; kif ukoll
(ii)
jorganizza mill-ġdid in-netwerk ta' servizzi deċentralizzati tal-Ministeri prinċipalment permezz tan-netwerk ‘Lojas do Cidadão’ (punti singoli ta' kuntatt tal-amministrazzjoni u l-utilitajiet) u approċċi oħra, filwaqt li jinkludi żoni ġeografiċi aktar effiċjenti u jintensifika l-użu tas-serivizzi kondiviżi u l-gvern diġitali;
(o)
il-Portugall jiżgura l-effiċjenza u l-effikaċja fis-sistema tal-kura tas-saħħa billi jkompli jagħmel użu razzjonali tas-servizzi u jikkontrolla l-infiq, inaqqas l-infiq pubbliku fuq il-farmaċewtiċi u jelimina l-arretrati;
(p)
il-Portugall ikompli bir-riorganizzazzjoni u r-razzjonalizzazzjoni tan-netwerk tal-isptarijiet permezz tal-ispeċjalizzazzjoni, il-konċentrazzjoni u t-tnaqqis ta' servizzi tal-isptar, il-ġestjoni konġunta u t-tħaddim konġunt tal-isptarijiet u jiżgura l-implimentazzjoni tal-pjan ta' azzjoni fuq għadd ta' snin għar-riorganizzazzjoni tal-isptarijiet;
(q)
wara l-adozzjoni tal-emendi għal-Liġi Nru 6/2006 dwar kirjiet urbani ġodda u d-digriet leġiżlattiv li jissimplifika l-proċedura amministrattiva għar-rinnovazzjoni, il-Portugall iwettaq analiżi komprensiva tal-funzjonament tas-suq tad-djar;
(r)
filwaqt li jirrispetta d-deċiżjoni tal-Qorti Kostituzzjonali tal-20 ta' Settembru 2013, il-Portugall joħloq u jimplimenta għażliet alternattivi għal riforma tas-suq tax-xogħol b'effetti simili;
(s)
il-Portugall jippromwovi żviluppi fil-pagi li jkunu konsistenti mal-għanijiet ta' trawwim tal-ħolqien tal-impjiegi u titjib fil-kompetittività tal-kumpaniji bil-għan li jiġu kkoreġuti l-iżbilanċi makroekonomiċi. Matul il-perjodu tal-Programm, kwalunkwe żieda fil-pagi minimi għandha ssir biss jekk din tkun ġustifikata mill-iżviluppi ekonomiċi u tas-suq tax-xogħol.
(t)
il-Portugall għandu jkompli jtejjeb l-effettività tal-politiki attivi tiegħu għas-suq tax-xogħol f'konformità mar-riżultati tar-rapport ta' valutazzjoni u tal-pjan ta' azzjoni biex jittejjeb il-funzjonament tas-servizzi tal-impjiegi pubbliċi;
(u)
il-Portugall ikompli jimplimenta l-miżuri stabbiliti fil-pjani ta' azzjoni tiegħu biex titjieb il-kwalità tal-edukazzjoni u t-taħriġ sekondarji u vokazzjonali; b'mod partikolari l-gvern jippreżenta pjani biex jagħmel il-qafas ta' finanzjament tal-iskejjel aktar effikaċi u jiġu stabbiliti skejjel professjonali ta' referenza;
(v)
il-Portugall jiffinalizza l-adozzjoni tal-emendi settorjali pendenti meħtieġa sabiex jimplimenta bis-sħiħ id-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*);
(w)
il-Portugall itejjeb l-ambjent kummerċjali billi jiffinalizza r-riformi pendenti dwar it-tnaqqis tal-piż amministrattiv (Punti ta' Kuntatt Uniku kompletament operattivi previsti fid-Direttiva 2006/123/KE u proġetti ta' ‘Awtorizzazzjoni Żero’) u billi jallinja l-karatteristiċi tal-professjonijiet regolati mad-direttivi rilevanti tal-Unjoni u jkompli jissimplifika l-proċeduri ta' ħruġ ta' liċenzji, ir-regolamenti u piżijiet amministrattivi oħra eżistenti fl-ekonomija li huma ostaklu kbir għall-iżvilupp ta' attivitajiet ekonomiċi;
(x)
il-Portugall ilesti r-riforma tal-leġiżlazzjoni tax-xogħol portwali u s-sistema ta' governanza tal-portijiet, inkluża r-reviżjoni totali tal-konċessjonijiet tal-operat portwali;
(y)
il-Portugall jimplimenta l-miżuri li jtejbu l-funzjonament tas-sistema tat-trasport;
(z)
il-Portugall ikompli jimplimenta t-traspożizzjoni tal-Pakketti Ferrovjarji tal-UE;
(aa)
il-Portugall jimplimenta l-pjan biex tinħoloq kumpanija operatriċi indipendenti tal-loġistika tal-gass u tal-elettriku;
(ab)
il-Portugall jimplimenta miżuri adegwati biex jelimina d-dejn tat-tariffa tal-enerġija u biex jiżgura s-sostenibbiltà tas-sistema nazzjonali tal-elettriku;
(ac)
il-Gvern jissottometti lill-Parlament Portugiż l-istatuti emendati tal-korpi professjonali;
(ad)
il-Portugall japprova l-emendi korrispondenti għal-liġijiet amministrattivi tal-Awtoritajiet Regolatorji Nazzjonali;
(ae)
il-Portugall ikompli jelimina l-ostakoli għad-dħul, itaffi r-rekwiżiti tal-awtorizzazzjoni eżistenti u jnaqqas il-piż amministrattiv fis-settur tas-servizzi;
(af)
il-Portugall jippubblika rapporti kull tliet xhur dwar ir-rati ta' rkupru; it-tul ta' żmien u l-ispejjeż għall-kawżi korporattivi ta' insolvenza; it-tul ta' żmien u l-ispejjeż għall-kawżi dwar it-taxxa u dwar ir-rata tal-ikklerjar tal-kawżi tal-qorti tal-infurzar;
(ag)
il-Portugall jadotta l-Liġijiet tal-Kostruzzjoni u l-emendi settorjali l-oħra biex jimplimenta bis-sħiħ id-Direttiva 2006/123/KE;
(ah)
il-Portugall jivvaluta l-impatt tar-reġim fakultattiv tal-kontabbiltà bbażata fuq il-ħlasijiet tal-VAT.
(ai)
il-Portugall jagħmel inventarju u analiżi tal-ispejjeż tar-regolamenti li x'aktarx ikollhom impatt ogħla fuq l-attività ekonomika.
9. Bil-għan li tiġi restawrata l-fiduċja fis-settur finanzjarju, il-Portugall għandu jimmira biex iżomm livell adegwat ta' kapital fis-settur bankarju tiegħu u jiżgura proċess ta' diżingranaġġ b'mod ordinat f'konformità mal-iskadenzi stabbiliti fil-Memorandum ta' Qbil. F'dak ir-rigward, il-Portugall jimplimenta l-istrateġija għas-settur bankarju Portugiż kif miftiehem mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI biex tiġi mħarsal-istabbiltà finanzjarja. B'mod partikolari, il-Portugall:
(a)
jimmonitorja t-tranżizzjoni tal-banek għar-regoli ġodda dwar il-kapital kif stabbiliti fil-pakkett tad-Direttiva dwar ir-Rekwiżiti ta' Kapital IV (CRD IV) u jiżgura li l-bafers kapitali jibqgħu proporzjonali mal-ambjent operazzjonali diffiċli;
(b)
jagħti pariri lill-banek biex jissaħħu l-bafers kollaterali tagħhom fuq bażi sostenibbli;
(c)
jibqa' impenjat li jipprovdi aktar appoġġ għas-sistema bankarja, jekk meħtieġ, l-inkoraġġiment tal-banek biex ifittxu soluzzjonijiet privati filwaqt li r-riżorsi mill-Faċilità ta' Appoġġ għas-Solvenza tal-Banek (BSSF) ikunu disponibbli skont ir-regoli tal-Unjoni li ġew emendati dan l-aħħar dwar l-għajnuna mill-Istat biex jagħtu aktar appoġġ lil banek li huma vijabbli, soġġett għal kundizzjonalità stretta;
(d)
jiżgura diżingranaġġ ibbilanċjat u ordinat tas-settur bankarju, li jibqa' importanti fl-eliminazzjoni b'mod permanenti tal-iżbilanċi ta' finanzjament, u li jnaqqas id-dipendenza fuq il-finanzjament mill-Eurosistema fuq terminu medju. Il-finanzjament tal-banek u tal-kapital jiġu rieżaminati kull tliet xhur;
(e)
ikompli jsaħħaħ l-organizzazzjoni ta' sorveljanza tal-Banco de Portugal (BdP), jottimizza l-proċessi ta' sorveljanza tiegħu u jiżviluppa u jimplimenta metodoloġiji u għodod superviżorji ġodda. Il-BdP jirrevedi l-istandards fuq self li ma jrendix sabiex tinkiseb konverġenza mal-kriterji inklużi fl-standard tekniku rilevanti tal-ABE f'konformità mal-qafas ta' żmien stabbilit fil-livell tal-Unjoni;
(f)
ikompli jissorvelja fuq bażi trimestrali l-ħtiġijiet potenzjali ta' kapital tal-banek b'approċċ li jħares 'il quddiem f'kundizzjonijiet ta' stress ukoll permezz tal-integrazzjoni tal-qafas ta' ttestjar tal-istress minn fuq għal isfel fil-proċess ta' assigurazzjoni tal-kwalità, li jippermetti għal rieżami tal-muturi ewlenin tar-riżultati;
(g)
ikompli jissimplifika l-grupp Caixa Geral de Depósitos (CGD) li huwa proprjetà tal-Istat;
(h)
jesternalizza l-ġestjoni tal-krediti tal-Banco Português de Negócios (BPN) attwalment miżmuma minn Parvalorem lid-ditti magħżula permezz tal-proċess tal-offerti b'mandat biex gradwalment jirkupraw l-assi; u jiżgura d-disponiment f'waqtu tas-sussidjarji taż-żewġ veikoli l-oħra tal-Istat bi skop speċjali, u l-assi fihom;
(i)
janalizza l-pjani ta' rkupru tal-banek u joħroġ linji gwida għas-sistema fuq il-pjani ta' rkupru skont (l-abbozz ta') l-istandards tekniċi rilevanti tal-ABE u d-Direttiva tal-Unjoni li jmiss dwar l-irkupru u r-riżoluzzjoni ta' istituzzjonijiet ta' kreditu, u jħejji pjani ta' riżoluzzjoni fuq il-bażi tar-rapporti sottomessi mill-banek;
(j)
jiffinalizza l-implimentazzjoni tal-qafas biex l-istituzzjonijiet finanzjarji jimpenjaw ruħhom f'ristrutturar tad-dejn tal-unitajiet domestiċi barra mill-qorti u jiffaċilita l-applikazzjoni tal-qafas għal ristrutturar tad-dejn korporattiv;
(k)
jipprepara rapporti trimestrali dwar l-implimentazzjoni tal-għodod ġodda tar-ristrutturar; fuq il-bażi tal-istħarriġ imwettaq riċentement, jesplora alternattivi biex iżid l-irkupru b'suċċess tal-kumpaniji li jkunu aderenti mal-Proċedura Speċjali ta' Rivitalizzazzjoni għall-kumpaniji f'inkwiet finanzjarju serju (PER) u s-Sistema ta' Rkupru tal-Kumpaniji permezz ta' Ftehimiet Extraġudizzjarji għall-kumpaniji f'qagħda ekonomika diffiċli jew f'insolvenza imminenti jew attwali (SIREVE);
(l)
ikompli l-monitoraġġ ta' dejn għoli fis-setturi korporattivi u domestiċi permezz ta' rapporti trimestrali u wkoll l-implimentazzjonital-qafas il-ġdid għar-ristrutturar tad-dejn sabiex jiżgura li qed jaħdem bl-aktar mod effettiv possibbli;
(m)
jinkoraġġixxi, fuq il-bażi tal-proposti li diġà saru, id-diversifikazzjoni tal-alternattivi ta' finanzjament ippreżentati lis-settur korporattiv, jiżviluppa u jimplimenta soluzzjonijiet li jipprovdu alternattivi ta' finanzjament għall-kreditu bankarju tradizzjonali permezz ta' firxa ta' miżuri li għandhom l-għan li jtejbu l-aċċess tagħhom għas-swieq kapitali;
(n)
itejjeb il-prestazzjoni u l-governanza ta' linji ta' kreditu eżistenti sponsorjati mill-gvern billi jibni fuq ir-riżultati tal-awditu estern reċenti. Jimplimenta l-mappa direzzjonali li ġiet riveduta dan l-aħħar u jtejjeb il-governanza tas-Sistema Nazzjonali ta' Garanzija (NGS) u jagħmel dawn l-iskemi iktar effiċjenti filwaqt li jnaqqas ir-riskji għall-Istat;
(o)
jistabbilixxi istituzzjoni finanzjarja għall-iżvilupp (DFI) bl-għan li tiġi ssimplifikata u ċċentralizzata l-ġestjoni tal-parti rimborżabbli tal-istrumenti finanzjarji tal-fondi strutturali tal-Unjoni għall-perjodu ta' programmazzjoni 2014-2020. L-istituzzjoni la għandha taċċetta depożiti jew fondi ripagabbli oħra mill-pubbliku u lanqas ma għandha tinvolvi ruħha f'self dirett.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha ssir effettiva fil-jum tan-notifika tagħha.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Portugall.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta' Frar 2014.