РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 23 април 2014 година
за изменение на Решение за изпълнение 2011/344/ЕС за предоставяне на финансова помощ за Португалия от страна на Съюза
(2014/234/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета от 11 май 2010 г. за създаване на Европейски механизъм за финансово стабилизиране (1), и по-специално член 3, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
На 17 май 2011 г. Съветът отпусна финансова помощ на Португалия по искане на последната с Решение за изпълнение 2011/344/ЕС (2). Тази финансова помощ бе отпусната в подкрепа на амбициозна програма за икономически и финансови реформи („програмата“), чиято цел е възстановяване на доверието, връщане на икономиката към устойчив растеж и запазване на финансова стабилност в Португалия, еврозоната и Съюза.
(2)
По технически причини, свързани с наличието на данни, които са независими от действията на португалските власти, дванадесетият и последен преглед по програмата не може да започне преди средата на април 2014 г. Същевременно срокът за предоставяне на финансовата помощ изтича на 18 май 2014 г. За да се даде възможност в рамките на последния преглед да се направи пълна надлежна оценка на спазването на програмата, което е условие за отпускането на последния транш, формално е необходимо срокът за предоставяне на финансовата помощ да се удължи технически с шест седмици.
(3)
В съответствие с член 3, параграф 10 от Решение за изпълнение 2011/344/ЕС Комисията съвместно с Международния валутен фонд (МВФ) и в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) извърши между 20 февруари и 28 февруари 2014 г. единадесетия преглед на напредъка на португалското правителство по изпълнението на договорените по програмата мерки.
(4)
През 2013 г. реалният брутен вътрешен продукт (БВП) отбеляза по-добри резултати от прогнозираното по време на десетия преглед на изпълнението на програмата и по текущи изчисления е намалял с 1,4 % (с 0,2 процентни пункта повече от разчетите). Това е резултат от силния положителен растеж през четвъртото тримесечие на 2013 г. и актуализацията на статистическите данни, при която резултатите за предходните тримесечия бяха завишени. Краткосрочните показатели сочат за по-нататъшно укрепване на икономическото възстановяване през текущата година. Очаква се през 2014 г. реалният БВП да се увеличи с 1,2 % на годишна основа, като същата тенденцията ще се запази и през 2015 г., когато реалният БВП ще нарасне с 1,5 %. Перспективите на пазара на труда също се подобриха, при все че безработицата продължава да бъде висока, като се очаква да намалее до 15,7 % през 2014 г., като тенденцията ще се запази и занапред. Рисковете от влошаване на икономическите перспективи остават, тъй като прогнозираното възстановяване зависи основно от положителното развитие на търговията и на финансовите пазари, които са обвързани с промените в общоевропейски план.
(5)
Според изчисленията бюджетният дефицит през 2013 г. е намалял до около 4,5 % от БВП съгласно данните от Европейската система от сметки (ESA- 95) (без банковата рекапитализация или около 4,9 % с разходите за рекапитализация), т.е. около 1 % от БВП под целта от 5,5 % от БВП. По-добрите резултати се обясняват главно с по-големите от очакваните държавни приходи от данъци (включително извънредната схема за възстановяване на данъчни и социални задължения) и по-ниските от очакваното разходи на сектор „Централно управление“ (напр. при придобиване на стоки и услуги и капиталови разходи). За разлика от това обаче събираемостта на неданъчните приходи не оправда очакванията. Общата фискална корекция, измерена чрез подобрението на структурното салдо, се оценява на 1 % от БВП.
(6)
Просрочените вътрешни задължения са намалели с около 1,2 млрд. EUR (0,7 % от БВП) на фона на различните програми за уреждане на задълженията (в здравеопазването, местните и регионалните сектори). Независимо от това, нови просрочени задължения продължават да се натрупват, макар и с по-бавни темпове.
(7)
Пренасянето на положителните резултати от изпълнението на бюджета за 2013 г. и подобряването на макроикономическата перспектива за 2014 г. се очаква да окажат положително въздействие (в размер на 0,7 % от БВП) върху основните фискални показатели през 2014 г. Очаква се положителният ефект от предходната година да доведе до подобрение на фискалната позиция с около 0,2 % от БВП, а другите 0,5 % от БВП се обясняват с увеличение на приходите и вноските за социално осигуряване, както и с по-ниски разходи за обезщетения за безработица поради завишаване на прогнозите за растежа и заетостта, както и на преразглеждането към понижение на равнището на безработицата.
(8)
Целевият дефицит от 4 % от БВП за 2014 г. е подкрепен от включени в бюджета за 2014 г. мерки за консолидация, възлизащи на 2,3 % от БВП и други съпътстващи законодателни мерки. Тези мерки са основно от постоянен характер и се основават предимно на намаляване на разходите. Вследствие на прегледа на публичните разходи бяха набелязани мерки на стойност около 1,8 % от БВП, които са допълнени от по-малки по мащаб мерки за повишаване на приходите, които са в размер на около 0,4 % от БВП, както и някои еднократни позиции от около 0,1 % от БВП. Мерките от прегледа на публичните разходи са по три основни направления: i) намаляване на заплатите в публичния сектор наред с други мерки, намаляване на прекомерната заетост в определени подсектори и преразглеждане на скалата на заплащане; ii) реформа на пенсионната система, по-специално чрез увеличаване на пенсионната възраст на 66 години и въвеждане на промени в условията за предоставяне на наследствени пенсии; и iii) специфични за сектора реформи, насочени основно към регулиране на разходите за персонал, междинното потребление и инвестициите в ресорните министерства. Други постоянни мерки за увеличаване на приходите включват повишаване на данъчната ставка за облагането на фирмените автомобили и на акцизите върху алкохола и тютюна. По-голямата част от законодателството, което е предпоставка за прилагането на постоянните мерки за консолидация, е в сила от 1 януари 2014 г.
(9)
Като се има предвид подобряването на макроикономическата перспектива и положителните ефекти, пренесени от 2013 г., рисковете за постигането на фискалните цели за 2014 г. са по-балансирани от преди, тъй като в предвидените мерки са взети предвид натискът върху бюджета и рисковете при прилагането. По-голяма несигурност може да възникне по-конкретно за някои видове приходи (напр. дохода от собственост), както и във връзка с междинното потребление и социалните трансфери. Освен това, с изключение на забавянето на някои постоянни мерки, свързаните с прилагането рискове са най-вече от правно естество: четири мерки, включени в закона за бюджета, са внесени в Конституционния съд (включително промяната на скалата на заплащане и промените в правата на наследствена пенсия), като съществува вероятност да бъдат оспорвани и други мерки, включени в последното допълнение на бюджета.
(10)
Съотношението между публичния дълг и БВП достигна 128,8 % през 2013 г. Очаква се от тази година дългът постепенно да намалее, като прогнозите са през 2014 г. дългът да бъде в размер на 126,7 % от БВП. Спадът през 2014 г. се очаква да бъде отчасти подкрепен от по-нататъшното използване на парични депозити, както и от текущото преструктуриране на социалноосигурителния портфейл от чуждестранни активи към държавни ценни книжа. Нетния дълг се очаква да остане под 120 % от БВП към края на 2014 г.
(11)
Процесът на бюджетна корекция е подкрепен от набор от фискални структурни мерки за засилване на контрола над държавните разходи и подобряване на събираемостта на приходите:
-
По отношение на управлението на публичните финанси: системата за контрол на поетите задължения започва да дава резултати, като ограничава натрупването на нови просрочени задължения, но прилагането ѝ трябва да бъде наблюдавано отблизо, за да се гарантира, че за поетите задължения е подсигурено необходимото финансиране и не се натрупват нови просрочени задължения. Натрупването на нови просрочени задължения се дължи най-вече на структурни дисбаланси в някои държавни болници, както и в железопътната компания Comboios de Portugal. В процес на оценка са стратегическите планове за укрепване на финансовата устойчивост на тези държавни предприятия и за предотвратяване на натрупването на нови просрочени задължения през 2014 г. Всеобхватната реформа на Закона за бюджетната рамка напредва. Като първа стъпка законът следва да се измени до края на месец март 2014 г. за осигуряване на пълното транспониране на транспониране на изискванията, предвидени в Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз и в пакета за икономическо управление, известен като „six-Pack“,
-
Въпреки постигнатия напредък при предоговарянето на публично-частните партньорства (ПЧП), то не може да бъде приключено до края на 2013 г. според плановете. Част от спестяванията беше постигната през 2013 г. Независимо от това, спестяванията, които не бяха реализирани през 2013 г., ще се натрупат тази година, което увеличава значителните спестявания, очаквани за 2014 г. и след това. Държавните предприятия постигнаха баланс между оперативните приходи и разходи средно за 2102 г. и 2013 г. и се предвиждат допълнителни реформи, за да се избегне ново влошаване на резултатите им. В областта на приватизацията бе постигнат добър напредък, като постъпленията превишават заложената в програмата цел,
-
Продължават реформите за изграждане на съвременен модел за управлението на риска в областта на съответствието при администрирането на приходите. Новото звено за управление на риска вече работи и насочва усилията си на първо място към подобряване на спазването на правилата от страна на определени групи от данъкоплатци, като самостоятелно заетите лица и нетно богатите физически лица. Борбата срещу данъчните измами и отклонението от данъчно облагане продължава с инициативи като наскоро стартираната лотария за ДДС.
-
В публичната администрация бяха стартирани реформи с оглед модернизиране и рационализиране на заетостта и структурите в публичния сектор. В основата на стратегията за консолидация за 2014 г. са заложени редица ключови реформи в публичната администрация, които са в подкрепа на прегледа на публичните разходи. Това включва: i) мерки за заетостта в публичния сектор, насочени към промяна на състава на работната сила в публичния сектор към високо квалифицирани и по-добре обучени държавни служители (напр. чрез договори за прекратяване по взаимно съгласие на трудовото правоотношение и схеми за преквалификация); ii) промяна на скалата за заплащане и разработване на единна скала за допълнителните плащания към основното възнаграждение (очаква се да влезе в сила съответно до края на месец декември и до края на месец юни 2014 г.); iii) структуриране на съществуващите правила за заетостта в публичния сектор подобно на структурата на трудовия кодекс в частния сектор чрез нов общ закон за трудовоправните отношения в публичния сектор; и iv) хармонизиране на пенсионната система на служителите в публичния сектор с общата пенсионна система. Други неотдавнашни реформи в публичната администрация включват прилагането на стратегията за съвместни услуги в областта на финансовите ресурси във всички структури, които ще бъдат обхванати от инициативата.
(12)
Продължава напредъкът по прилагането на политиката и реформите в сектора на здравеопазването и вследствие на подобрената ефективност се реализират икономии. Наличието на съществени по размер просрочени задължения е тясно, но не и единствено, свързано с трайното недостатъчно финансиране на държавните болници във връзка с предоставяните от тях услуги. Португалските власти потвърдиха ангажимента си за осъществяване на действащата реформа в болниците и за продължаващото адаптиране на набора от мерки по отношение на лекарствените продукти, централизираната рамка за обществени поръчки и първичната медицинска помощ.
(13)
Допълнителен напредък е постигнат при изпълнението на структурните реформи, насърчаващи растежа и конкурентоспособността. Португалските власти приеха допълнителни мерки за намаляване на безработицата и за увеличаване на ефективността на пазара на труда. В процес на обсъждане са допълнителни подобрения на системата за договаряне на заплатите и продължаващи действия за намаляване на силната сегментация на пазара на труда. В парламента беше внесен проектозакон, с който да се промени определението за индивидуалните справедливи уволнения в Кодекса на труда, след като предходните изменения бяха отхвърлени от Конституционния съд. Системата за помощ при търсене на работа и активизиране отбеляза допълнителен напредък.
(14)
Вече бяха проведени съответните реформи в образователната система, като португалските власти са решени да извършват постоянна оценка на тези реформи и да следят за тяхното изпълнение. Португалия също така одобри постановление за създаване на съкратен курс на обучение; подготвя се и друго постановление за преразглеждане на правилата, регламентиращи образцовите професионални училища.
(15)
Португалското правителство въведе нов налог върху енергийните оператори, които трябва да се наблюдават отблизо, за да се избегне пренасянето му в цените за крайните потребители.. Правителството ще представи конкретни мерки за ограничаване на оставащите свръхпечалби и по-нататъшно намаляване на разходите за енергия спрямо икономиката.
(16)
Въпреки положителните тенденции през периода на прегледа напредъкът на реформите в областта на транспорта се провеждат по-бавно от очакваното. С набелязването на приоритетни инфраструктурни проекти се очаква ясна дългосрочна визия за транспортната система преди дванадесетия преглед. Междувременно, правната рамка на транспортния регулатор (AMT) беше одобрена през март 2014 г. Необходими са допълнителни политически реформи в пристанищния отрасъл, за да се засили конкурентоспособността на Португалия. По отношение на услугите в железопътния и градския транспорт португалските власти трябва да активизират усилията си за укрепване на тяхната финансова устойчивост, конкуренция и ефективност.
(17)
Продължава напредъкът, макар и с по-бавно темпо, при приемането на законодателни изменения за транспониране на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3). Допълнително забавяне имаше със законите в сектора на строителството, законът за изменение на правния режим на университетите и внасянето в парламента на изменените правилници на професионалните организации след приемането на хоризонталното рамково законодателство за обществените професионални сдружения. Беше отбелязан напредък при привеждането в пълно действие на единичното звено за контакт.
(18)
След пълното въвеждане на новата правна уредба в ход е реформата на отдаването под наем на сгради в градовете. Въпреки това въздействието на реформата трябва да се оценява непрекъснато.
(19)
След приемането на Рамковия закон, в който са определени основните принципи на функционирането на националните регулаторни органи, правилниците на националните регулаторни органи се променят съответно, като някои от тях вече бяхаодобрени.
(20)
Мерките за подобряване на лицензионния режим и намаляване на административната тежест напредват, като в момента се съставя списък на разпоредби, създаващи прекомерна административна тежест. Въпреки това се наблюдава забавяне в прилагането на правилото за въвеждане на нова разпоредба/отпадането на стара разпоредба при новите регулации, както и на мерките за екологичното и териториалното планиране и преразглеждането на лицензионните режими за геоложките проучвания и добив.
(21)
Капиталовият буфер на банките остава широко адекватен, също при прилагане на правилата за капиталовите изискванията, установени в Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (4) за оценка на собствения капитал на банките. Тези капиталови правила се прилагат от януари 2014 г., като прагът е определен на 7 % за съотношението на базовия собствен капитал от първи ред за всички банки, плюс 1 процентен пункт за четирите най-големи банки. За цялата финансова система съотношението на кредитите спрямо депозитите намаля до 117,0 % и е вероятно да намалее допълнително до края на 2014 г.
(22)
Все повече усилия се полагат за разнообразяване на източниците на финансиране на корпоративния сектор. Португалското правителство назначи експертния състав на комитета, който създава финансовата институция за развитие (DFI). Комитетът отговаря за разработването на основополагащите документи на финансовата институция за развитие, по-специално нейния правилник, както и за изготвянето на стратегическия бизнес план и структурата на новия орган. Целта на институцията е да рационализира и централизира прилагането на финансовите инструменти, чрез които се предоставя финансиране за предприятията и които се подкрепят от европейските структурни и инвестиционни фондове.
(23)
Португалските власти се договориха да изготвят в консултация с Banco de Portugal стратегически план, чиято цел е да се намали корпоративният дълг и да се подкрепи пренасочването на капитала към производствените сектори на икономиката, като същевременно се насърчи финансовата стабилност.
(24)
Бяха предприети мерки за подобряване на управлението, ефикасността и практиките за управление на риска в рамките на национална система за гарантиране, която управлява държавно финансирани кредитни линии. Понастоящем по отношение на гарантираните заеми се прилага нова методология за определяне на лихвените тавани.
(25)
С оглед на посочените промени Решение за изпълнение 2011/344/ЕС следва да бъде изменено,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Решение за изпълнение 2011/344/ЕС се изменя, както следва:
1.
В член 1 параграф 2 се заменя със следното:
„2. Финансовата помощ се предоставя за три години и шест седмици, считано от първия ден след влизане в сила на настоящото решение.“;
2.
В член 3 параграфи 8 и 9 се заменят със следното:
„8. В съответствие с посоченото в меморандума за разбирателство Португалия приема следните мерки през 2014 г.:
а)
дефицитът на консолидирания държавен бюджет не надхвърля 4 % от БВП през 2014 г. и натрупването на нови просрочени плащания се преустановява. При изчисляването на целта за дефицита не се вземат предвид евентуалните бюджетни разходи, свързани с мерки в подкрепа на банковия сектор в контекста на правителствената стратегия за финансовия сектор. За да постигне тази цел, Португалия приема мерки за консолидация в размер на 2,3 % от БВП, както е предвидено в закона за бюджета за 2014 г. и законодателството, прието в подкрепа на тази цел;
б)
правителството следи отблизо спазването на таваните на разходите по министерства чрез месечното отчитане пред Министерски съвет, за да контролира потенциалното надхвърляне на планираните разходи;
в)
Португалия бързо определя и въвежда предвидените промени в изискванията за получаване на наследствени пенсии и до края на месец март изготвя проект на нормативна уредба, уреждаща условията за продажба на лицензии за хазартни онлайн игри. Освен това Португалия предприема решителни стъпки за осъществяване на договорената продажба на някои пристанищни концесии;
г)
всеобхватната реформа на корпоративния подоходен данък се изпълнява в рамките на съществуващия бюджетен пакет, като се спазват целите на фискалната консолидация;
д)
остава в сила правилото за запазване на равнището на данъчните разходи на централно, регионално или местно ниво. Допълнително се засилват усилията за борба срещу данъчните измами и отклонението от данъчно облагане за различни видове данъци, наред с другото чрез контрол върху системата за електронно фактуриране. Преди дванадесетия преглед се извършва проучване на сивата икономика на пазара на недвижими имоти, за да бъдат потърсени начини за ограничаване на отклонението от данъчно облагане на пазара за наемане на жилища;
е)
при реализиране на някои от неблагоприятните рискове, свързани със законодателната рамка или изпълнението на бюджета, Португалия прилага висококачествени компенсационни мерки с оглед постигане на целевия дефицит;
ж)
правителството конкретизира мерките, необходими за постигане на целта за бюджетен дефицит от не повече от 2,5 % от БВП през 2015 г. Подробните планове трябва да бъдат отразени в документа за фискалната стратегия за 2014 г., който ще бъде публикуван до края на април 2014 г. и в който ще бъдат определени и подробни тавани на разходите на министерствата. С цел да бъдат изпълнени изискванията за бюджетната рамка на Съюза в този документ се посочват и подробности относно средносрочните бюджетни планове;
з)
консолидационната стратегия за 2015 г. ще бъде подкрепена наред с друго от следните мерки:
i)
през 2014 г. правителството ще разработи единна скала за заплащане с оглед въвеждането ѝ през 2015 г. и с цел рационализиране и последователност в политиката на възнагражденията за всички длъжности в публичния сектор;
ii)
цялостният ефект върху фискалната система от единната скала за допълнителните заплащания към възнагражденията, която се очаква да бъде приложена през 2014 г., ще се почувства през 2015 г.;
iii)
ще бъдат предприети всеобхватни мерки като част от провеждащата се пенсионна реформа, чиято цел е подобряване на дългосрочната устойчивост на пенсионната система. Назначеният неотдавна комитет за пенсионна реформа разработва конкретните детайли на реформата. Тя включва краткосрочни мерки, допълнително обвързване на пенсионните права с демографските и икономическите критерии, като същевременно се зачитат принципите на прогресивност в съответствие с решението на Конституционния съд във връзка с хармонизирането на пенсионната система за служителите в публичния сектор с общата пенсионна система. Конкретните елементи на тази реформа се представят преди дванадесетия преглед, като проектозаконът трябва да бъде внесен в парламента през първата половина на годината. Ще бъдат конкретизирани по-нататъшните стъпки към осигуряване на дългосрочната устойчивост на пенсионните системи. Освен това правителството ще следи за това, наскоро повишената пенсионна възраст да се прилага ефективно през 2014 г. и за служителите в публичния сектор;
iv)
преди средата на месец април ще бъдат набелязани други мерки за достигане на целеви дефицит от 2,5 % от БВП;
и)
средносрочната фискална стратегия се основава на допълнителни реформи, които наред с другото са залегнали в предложението за реформа на страната. Тези реформи следва да са насочени към подобряване на ефикасността на публичния сектор и качеството на неговите услуги. отбелязаният по тази програма напредък се обсъжда по време на дванадесетия преглед, като се вземат предвид резултатите от първия кръг от консултации със социалните партньори;
й)
Португалия публикува като част от бюджета за 2014 г. доклад за данъчните разходи, който обхваща централните, регионалните и местните администрации;
к)
Португалия създава счетоводно звено в министерство на финансите, за да подобри до края на месец юни 2014 г. уредбата за счетоводството и отчетността на публичния сектор. Задачите на звеното включват осигуряване на подходящо отчитане на приходите, разходите, активите и пасивите, свързани с правителствените банкови сметки, държавния дълг иПЧП;
л)
законът за контрол на поетите задължения се прилага в пълна степен във всички публични структури, за да предотврати натрупването на нови просрочени задължения;
м)
Португалия предприема допълнителни мерки за укрепване на системата за управление на публичните финанси. Португалия преразглежда закона за бюджетната рамка и до края на месец март транспонира напълно приложимото законодателство на Съюза. Освен това Португалия провежда по-задълбочен преглед на закона за бюджетната рамка, за да се намали разпокъсаността на бюджета чрез ограничаване броя на бюджетните организации и преразглеждане на класификацията на собствени приходи; рационализиране на структурата на бюджетните кредити; засилване на отчетността; допълнително фиксиране на публичните финанси в средносрочен план. Основните аспекти и структурата на новия закон се разработва от края на април 2014 г. Португалия гарантира, че мерките, прилагани на равнище централно държавно управление по отношение на новата бюджетна рамка, намират приложение също така на регионално и местно равнище;
н)
Португалия изпълнява изцяло новата правна и институционална рамка за ПЧП. Пристъпва се към предоговаряне на ПЧП в различни сектори, за да бъде ограничено тяхното отражение върху бюджета. Годишното докладване за ПЧП осигурява подробна оценка на фискалните рискове, произтичащи от публично-частните партньорства (ПЧП) и концесиите, която трябва да бъде готова преди оценката на фискалните рискове за бюджета. В резултат на новия рамков закон за държавните предприятия и в съответствие с по-активната акционерна роля на Министерство на финансите се осигурява допълнителен персонал за новото техническо звено за наблюдение на държавните предприятия. Правителството продължава цялостната си програма за преструктуриране на държавните предприятия с оглед поддържане и укрепване на устойчивия баланс между оперативните приходи и разходи. Правителството продължава да работи по вече започнатите приватизационни проекти;
о)
Португалия продължава програмата за реформи към модерно и по-ефикасно администриране на приходите в съответствие с добрите международни практики. До март 2014 г. Португалия обявява списък на 50 % от местните данъчни служби, които ще бъдат затворени до май 2014 г. До извършването на дванадесетия преглед броят на персонала, отговарящ за одита в данъчната администрация, се увеличава с най-малко 30 % от общия брой служители. Като част от данъчната администрация се създава нова служба за обслужване на данъкоплатците, обединяваща различни услуги, предоставяни на данъкоплатците Отделът по управление на риска започва да функционира пълноценно през първото тримесечие на 2014 г., като първоначално се акцентира върху целеви проекти за подобряване на спазването на правилата от страна на самостоятелно заетите лица и нетно богатите физически лица. Спазването на данъчното законодателство е обект на постоянен мониторинг; Правната и регулаторната уредба за борба с изпирането на пари следва да бъде засилена, за да се подобри борбата с изпирането на пари и неговите първоначални престъпления, включително данъчни престъпления;
п)
Португалия представя доклад, в който са включени следните цели:
i)
да се установят областите, в които има препокриване на услуги и правомощия, и други източници на неефективност между централните и местните органи на управление; както и
ii)
да се реорганизира мрежата на децентрализирани услуги на министерствата основно чрез мрежата на „Lojas do Cidadão“ (пунктове за административно обслужване и обслужване в областта на комуналните услуги на едно гише) и чрез други подходи, които по-ефективно обхващат определени географски райони и засилват използването на съвместни услуги и цифрово управление;
р)
Португалия продължава да прилага стратегия за съвместни услуги в публичната администрация, по-специално в областта на управлението на човешките ресурси и на информационните и комуникационните технологии;
с)
Португалия продължава да извършва реформи в управлението на човешките ресурси в публичната администрация. Въз основа на проучване и доклад за допълнителните заплащания към възнагражденията, преди дванадесетия преглед се представя проектозаконодателство за единна скала за допълнителните заплащания с оглед на нейното прилагане от юни 2014 г. До март 2014 г. парламентът приема новия общ Закон за трудовоправните отношения в публичната администрация, с който се опростяват и обобщават съществуващите правила за заетостта в публичния сектор, подобно на структурата на Кодекса на труда в частния сектор;
т)
Португалия гарантира ефикасността и ефективността в системата на здравеопазването, като продължава с рационалното използване на услугите и контрола на разходите, включително публичните разходи за лекарствени продукти и болнична грижа, както и с уреждането на просрочените задължения;
у)
Португалия продължава текущата реорганизация и рационализация на болничната мрежа чрез специализация, концентрация и преразпределяне на болничните услуги и осигурява изпълнението на многогодишния план от мерки за реорганизация на болниците;
ф)
Португалия провежда реформи за справяне с високите нива на сегментация на пазара на труда;
х)
Португалия насърчава тенденциите в развитието на трудовите възнаграждения, които допринасят за създаването на работни места и повишават конкурентоспособността на дружествата с оглед отстраняване на макроикономическите дисбаланси. През периода на програмата равнището на минималните работни заплати се повишава единствено когато икономическото развитие и ситуацията на пазара на труда позволяват това.
ц)
Португалия продължава да гарантира ефективността на активните си политики по заетостта в съответствие с резултатите от доклада за оценка и плана за действие, за да подобри функционирането на обществените служби по заетостта;
ч)
Португалия продължава изпълнението на мерките, заложени в нейните планове за действие за подобряване на качеството на средното и професионалното образование и обучение и засилване на участието на предприятията в професионалната и образователната система;
ш)
Португалия изпълнява план за създаване на независимо дружество за логистично управление на доставки на природен газ и електроенергия;
щ)
Португалия прилага подходящи мерки за елиминиране на задълженията в енергийния сектор и за гарантиране на устойчивостта на националната електроенергийна система;
aa)
Португалия прилага мерки за подобряване на функционирането на транспортната система; Стратегическият план за транспорт за периода 2011-2015 г. се прилага напълно, включително дългосрочни действия, които осигуряват ефективност и устойчивост;
бб)
Португалия продължава с транспонирането на пакетите на ЕС за железопътния транспорт;
вв)
Португалия продължава да подобрява системата за управление на пристанищата, нейната икономическа регулация и работа;
гг)
Португалия продължава да премахва пречките за навлизане на пазара, да либерализира съществуващите изисквания за издаване на лицензии и да намалява административната тежест в сектора на услугите;
дд)
Португалия завършва приемането на законите в областта на строителството и оставащите отраслови изменения, необходими за цялостното изпълнение на Директива 2006/123/ЕО, и при необходимост ги внася в парламента;
ее)
правителството внася в парламента изменените устави на професионалните организации;
жж)
Португалия подобрява стопанската среда, като провежда необходимите реформи за намаляване на административната тежест, по-специално привежда в оперативно състояние на единичното звено за контакт, за да осигури съответствие с Директива 2006/123/ЕО и с Директива 2005/36/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5), и като опростява допълнително съществуващите процедури за лицензиране, регулаторни режими и други административни тежести в икономиката, които представляват основна пречка пред развитието на икономическите дейности;
зз)
след приемането на измененията към Закона за нов режим на наемането на градски имоти от юни 2006 г. и постановлението, което опростява административните процедури при ремонт, Португалия прави цялостен преглед на функционирането на пазара на недвижими имоти;
ии)
правителството одобрява съответните изменения на правилниците на националните регулаторни органи и осигурява ефективното функциониране на модела за финансиране на органа по конкуренцията;
йй)
Португалия оценява въздействието от незадължителния режим на касова отчетност за ДДС;
кк)
Португалия продължава да прилага цялостна програма за справяне с прекомерните лицензионни процедури и с подзаконовите и другите административни тежести в икономиката.
9. С цел възстановяване на доверието във финансовия сектор Португалия се стреми да поддържа адекватно ниво на капитал в банковия си сектор и осигурява намаляване на използването на ливъридж в съответствие с крайните срокове, определени в меморандума за разбирателство. В тази връзка Португалия изпълнява стратегията за португалския банков сектор, договорена с Комисията, ЕЦБ и МВФ, с оглед запазване на финансовата стабилност. По-специално Португалия:
а)
гарантира, че капиталовите буфери на банките остават адекватни и следват новите капиталови изисквания, както е определено в Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламенти и на Съвета (6);
б)
препоръчва на банките да увеличат по устойчив начин своите буфери на обезпечаване;
в)
потвърждава ангажимента си за предоставяне при необходимост на допълнителна подкрепа на банковата система и насърчава банките да търсят частни източници на финансиране, като същевременно ресурсите по инструмента в подкрепа на платежоспособността на банките остават на разположение в съответствие с правилата на ЕС за държавните помощи с оглед предоставяне на допълнителна подкрепа за жизнеспособните банки при спазване на строги условия;
г)
се ангажира с балансираното и системно намаляване на използването на ливъридж в банковия сектор, което е от изключително значение за трайното премахване на неравновесията във връзка с финансирането и за намаляването на зависимостта от финансиране от Евросистемата в средносрочен план. Плановете на банките за финансиране и плановете за осигуряването на необходимия капитал се преразглеждат на всеки три месеца;
д)
продължава да укрепва надзорната организация на Banco de Portugal, да оптимизира надзорните си процедури и да разработва и прилага нови надзорни методологии и инструменти. Banco de Portugal преразглежда стандартите по отношение на необслужваните заеми, за да постигне сближаване с критериите, включени в съответния технически стандарт на Европейския банков орган, съгласно предвидения на равнището на Съюза график;
е)
продължава да наблюдава на тримесечна база потенциалните капиталови нужди на банките, като прилага далновиден подход, отчитащ евентуалното влошаване на пазарните условия, включително чрез интегриране на новата рамка на стрес тестове „от горе надолу“ в процеса по осигуряване на качеството, която дава възможност за преглед на факторите, които са определящи за постигането на резултати;
ж)
продължава да наблюдава отблизо прилагането на мерките, одобрени в рамките на плановете за преструктуриране н банкитеа, които са получили публична капиталова подкрепа;
з)
осигурява навременно разположение на дъщерните фирми и активи във всички три държавни дружества със специална инвестиционна цел, включително чрез двата избрани доставчика на услуги;
и)
анализира плановете за възстановяване на банките и издава насоки към сектора по отношение на плановете за възстановяване в съответствие със съответните технически стандарти на Европейския банков орган и приложимото законодателствона Съюза за възстановяване и преобразуване на кредитни институции, както и подготвя планове за преобразуване въз основа на докладите, представени от банките;
й)
подготвя тримесечни доклади за прилагането на новите инструменти за преструктуриране; продължава да наблюдава прилагането на нормативната уредба, която ангажира финансовите институции да извършват извънсъдебни преструктурирания на задълженията на домакинствата, и прави по-гладко прилагането на рамката за преструктуриране на корпоративния дълг. Изготвя, в консултация с Banco de Portugal, стратегически план, чиято цел е да се намали корпоративният дълг и да се подкрепи пренасочването на капитала към производствените сектори на икономиката, като същевременно се насърчава финансовата стабилност;
к)
продължава да следи високата задлъжнялост на предприятията и домакинствата чрез тримесечни доклади, както и прилагането на новата рамка за преструктуриране на дълга, за да гарантира, че тя функционира по възможно най-ефективния начин;
л)
въз основа на вече представените предложения насърчава диверсификацията на финансирането в корпоративния сектор, разработва и изпълнява решения, които осигуряват форми на финансиране, алтернативни на традиционните банкови кредити за корпоративния сектор, чрез поредица от мерки, насочени към подобряване на достъпа до капиталовите пазари;
м)
продължава да прави оценка на въздействието, което подобренията по държавно гарантираните кредитни инструменти оказва върху реалните лихвени проценти; готова е при необходимост да провежда алтернативни политики, за да гарантира, че цената на държавно гарантираните заеми ще бъде определена по конкурентен и прозрачен начин в полза на крайния получател; редовно докладва относно отбелязания напредък;
н)
създава финансова институция за развитие, чиято цел е да подобри и централизира прилагането на финансовите инструменти, подкрепяни по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове за програмния период 2014-2020 г. Институцията не приема депозити или други възстановими средства от населението, не извършва директно кредитиране, не инвестира в държавен дълг, нито предоставя заеми на правителството. Проектът за бизнес модел и правилникът на финансовата институция за развитие се изготвят така, че да се избегне създаването на допълнителна тежест или рискове за публичните финанси.
(5) Директива 2005/36/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 септември 2005 година относно признаването на професионалните квалификации (ОВ L 255, 30.9.2005, стр. 22)." 						
(6) Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (ОВ L 176, 27.6.2013, стр. 338).“" 						
Член 2
Настоящото решение поражда действие в деня на нотифицирането му.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Съставено в Брюксел на 23 април 2014 година.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tat-23 ta' April 2014
li temenda d-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE dwar l-għoti ta' assistenza finanzjarja tal-Unjoni lill-Portugall
(2014/234/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta' Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta' stabbilizzazzjoni finanzjarja (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Fis-17 ta' Mejju 2011, il-Kunsill ta assistenza finanzjarja lill-Portugall, fuq it-talba ta' dan tal-aħħar, permezz tad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE (2). Din l-għajnuna finanzjarja ngħatat b'sostenn għal programm qawwi ta' riforma ekonomika u finanzjarja (il-“Programm”) bil-għan li jerġa' jirrestawra l-fiduċja, jippermetti r-ritorn tal-ekonomija għal tkabbir sostenibbli, u jissalvagwardja l-istabbiltà finanzjarja fil-Portugall, fiż-żona tal-euro u fl-Unjoni.
(2)
Għal raġunijiet tekniċi ta' disponibilità ta' data, li huma indipendenti mill-azzjoni tal-awtoritajiet Portugiżi, it-tnax u l-aħħar rieżami fil-Programm ma jistax jibda qabel nofs April 2014. Fl-istess waqt, il-perjodu ta' disponibiltà tal-assistenza finanzjarja għandu jintemm fit-18 ta' Mejju 2014. Biex tippermetti valutazzjoni sħiħa ta' konformità mal-Programm skont ir-rieżami finali fid-diliġenza dovuta, li hija kundizzjoni għar-rilaxx tal-aħħar pagament, estenzjoni teknika qasira ta' sitt ġimgħat mill-perjodu ta' disponibbiltà tal-assistenza finanzjarja hija formalità meħtieġa.
(3)
F'konformità mal-Artikolu 3(10) tad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE, il-Kummissjoni, flimkien mal-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI) u f'kooperazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE), bejn l-20 ta' Frar u t-28 ta' Frar 2014, wettqet il-ħdax-il rieżami tal-progress tal-awtoritajiet Portugiżi fl-implimentazzjoni tal-miżuri mifthiema skont il-Programm.
(4)
Il-prodott domestiku gross reali (PDG) fl- 2013 mar aħjar milli mbassar fl-għaxar rieżami tal-Programm u issa huwa stmat li naqas b'1,4 % (żieda ta' 0,2 punti perċentwali). Dan huwa r-riżultat ta' tkabbir pożittiv b'saħħtu fir-raba' kwart tal-2013 u reviżjonijiet statistiċi 'l fuq għal kwarti preċedenti. Indikaturi fuq terminu qasir li jippuntaw lejn tisħiħ ulterjuri tal-irkupru ekonomiku fis-sena kurrenti. Fuq bażi annwali, il-PDG reali hu stmat li jiċċaqlaq lejn territorju pożittiv fl-2014 u li jibqa' hemm fl-2015 bi tkabbir ta' 1,2 % u 1,5 %, rispettivament. Il-prospetti tas-suq tax-xogħol tjiebu wkoll, iiżda l-qgħad għadu għoli, u mistenni li jinżel għal 15,7 % fl-2014 u jkompli jonqos minn hemm 'il quddiem. Ir-riskji negattivi għall-prospettiva makroekonomika jibqgħu hemm, minħabba li l-irkupru tiddependi ħafna fuq żviluppi pożittivi kummerċjali u tas-suq finanzjarju, li jiddependu wkoll fuq il-prospettiva usa' Ewropea.
(5)
Id-defiċit ġenerali tal-gvern huwa stmat li jkun naqas għal madwar 4,5 % tal-PDG f'termini ESA-95 fl-2013 (esklużi rikapitalizzazzjonijiet tal-bank, madwar 4,9 % bihom inklużi), jiġifieri madwar 1 % tal-PDG taħt il-mira ta' 5,5 % tal-PDG. Il-prestazzjoni żejda hija spjegata prinċipalment minħabba dħul fiskali tal-Istat iktar milli mistenni (inkluża taxxa ta' darba u skema ta' rkupru tad-dejn tas-sigurtà soċjali) u nefqa anqas milli kien mistenni fil-livell tal-gvern ċentrali (eż. fl-akkwiżizzjoni ta' merkanzija u servizzi u nefqa kapitali). B'kuntrast, id-dħul mhux fiskali qed ikun inqas mil-livell standard. L-isforz fiskali ġenerali, imkejjel bit-titjib fil-bilanċ strutturali, hu stmat għal 1 % tal-PDG.
(6)
L-istokk tal-arretrati domestiċi naqas b'madwar EUR 1,2 biljun (0,7 % tal-PDG) minħabba programmi differenti ta' saldu ta' dejn (għas-setturi tas-saħħa, dawk lokali u reġjonali). Madankollu, għadhom qegħdin jakkumulaw arretrati ġodda minkejja li b'pass aktar bati.
(7)
Ir-riport mill-eżekuzzjoni tal-baġit tal-2013 u l-prospettiva makroekonomika mtejba għall-2014 huma stmati li jkollhom impatt pożittiv ta' 0,7 % tal-PDG fuq l-kontijiet fiskali bażi fl-2014. Madwar 0,2 % tal-PDG huwa stmat li jirriżulta minn trasferiment tal-effett pożittiv tar-riport; u estimu ulterjuri ta' madwar 0,5 % tal-PDG huwa spjegat b'żidiet fid-dħul u l-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali kif ukoll inqas nefqa relatata mal-benefiċċju tal-qgħad minħabba r-reviżjoni 'l fuq tat-tkabbir u l-impjiegi, kif ukoll reviżjoni negattiva tar-rata tal-qgħad.
(8)
Il-mira tad-defiċit ta' 4 % tal-PDG għall-2014 hija mirfuda b'miżuri ta' konsolidazzjoni li jammontaw għal 2,3 % tal-PDG inklużi fil-baġit tal-2014 u leġislazzjoni oħra ta' appoġġ. Dawn il-miżuri huma primarjament ta' natura permanenti u jistrieħu fil-biċċa l-kbira fuq l-iffrankar fin-nefqa. Miżuri b'valur ta' madwar 1,8 % tal-PDG huma magħżula mir-rieżami tan-nefqa pubblika u huma kkumplimentati minn miżuri li jżidu d-dħul fuq skala iżgħar li b'valur ta' madwar 0,4 % tal-PDG kif ukoll xi elementi ta' darba ta' madwar 0,1 % tal-PDG. Il-miżuri tar-rieżami tan-nefqa pubblika jaħdmu tul tliet assi ewlenin: (i) tnaqqis tal-kont tal-pagi tas-settur pubbliku billi, fost miżuri oħra, jitnaqqas l-impjegar żejjed f'subsetturi speċifiċi u ssir reviżjoni tal-iskali tal-pagi; (ii) riforma tal-pensjonijiet, partikolarmenti biż-żieda tal-età tal-irtirar sa 66 sena u l-introduzzjoni ta' bidliet fil-kundizzjonijiet għall-għoti tal-pensjoni lis-superstiti; u (iii) riformi speċifiċi għas-settur immirati l-aktar biex jissimplifikaw il-kostijiet tal-persunal, il-konsum intermedju u l-investiment madwar il-ministeri kompetenti. Il-miżuri l-oħra permanenti li jżidu d-dħul jinkludu żidiet ta' taxxa fuq karozzi tal-kumpanija u d-dazji tas-sisa fuq l-alkoħol u t-tabakk. Il-biċċa l-kbira tal-leġiżlazzjoni li ssostni miżuri ta' konsolidazzjoni permanenti daħlet fis-seħħ mill-1 ta' Jannar 2014.
(9)
Minħabba titjib fil-prospettiva makroekonomika u r-riport pożittiv mill-2013, ir-riskji dwar il-kisba tal-miri fiskali tal-2014 saru aktar ibbilanċjati minn qabel hek kif il-miżuri previsti jipprovdu għal pressjonijiet baġitarji u riskji ta' implimentazzjoni. Pressjonijiet ogħla jistgħu jinqalgħu speċjalment għal ċerti partiti tad-dħul, (eż. introjtu mill-proprjetà) kif ukoll fil-konsum intermedju u trasferimenti soċjali. Barra minn hekk, lil hinn minn ittardjar fuq xi miżuri permanenti, ir-riskji ta' implimentazzjoni huma l-ewwel u qabel kollox ta' natura legali: erba' miżuri inklużi fil-Liġi tal-Baġit intbagħtu lill-Qorti Kostituzzjonali (inkluża r-reviżjoni tal-iskala tal-pagi u t-tibdiliet fl-intitolamenti tal-pensjoni tas-superstiti) u hemm possibbiltà li miżuri oħra fil-Baġit Supplimentari riċenti se jiġu kkontestati wkoll.
(10)
Il-proporzjon tad-dejn pubbliku laħaq il-128,8 % fl-2013. Id-dejn huwa mbassar li jonqos gradwalment minn din is-sena bi proporzjon tad-dejn proġettat ta' 126,7 % tal-PDG fl-2014. It-tnaqqis fl-2014 huwa mistenni li jkun parzjalment sostnut minn użu ulterjuri ta' depożiti fi flus kontanti kif ukoll allokazzjoni mill-ġdid kontinwa tas-sigurtà soċjali minn portafoll ta' assi barranin għal titoli tal-gvern. Id-dejn nett huwa mistenni li jibqa' taħt 120 % tal-PDG sal-aħħar tal-2014.
(11)
Il-proċess ta' aġġustament baġitarju huwa appoġġjat minn sensiela ta' miżuri strutturali biex jitjieb il-kontroll fuq in-nefqa tal-gvern u jitjieb il-ġbir tad-dħul.
-
dwar il-ġestjoni tal-finanzi pubbliċi: is-sistema ta' kontroll tal-impenji qed turi riżultati billi tillimita l-akkumulu ta' arretrati ġodda iżda l-implimentazzjoni trid tiġi mmonitorjata mill-qrib biex jiġi żgurat li l-impenji jkunu koperti mil-finanzjament disponibbli u ma jiġi akkumulati l-ebda arretrati ġodda. L-akkumulazzjoni ta' arretrati ġodda hija partikolarment dovuta għal żbilanċi strutturali f'xi sptarijiet statali kif ukoll fil-kumpanija tal-ferroviji Comboios de Portugal. Pjanijiet strateġiċi biex jappoġġjaw is-sostenibbiltà finanzjarja ta' dawn l-impriżi tal-Istat u tiġi evitata l-akkumulazzjoni ta' arretrati ġodda fl-2014 qed jiġu vvalutati. Riforma komprensiva tal-Liġi Qafas Baġitarja miexja 'l quddiem. Bħala l-ewwel pass, il-Liġi Qafas Baġitarja għandha tiġi emendata sa tmiem Marzu tal-2014 biex tiġi żgurata t-traspożizzjoni sħiħa tar-rekwiżiti stipulati fit-Trattat dwar l-Istabbiltà, il-Koordinazzjoni u l-Governanza fl-Unjoni Ekonomika Monetarja u l-pakkett dwar il-governanza ekonomika magħruf bħala “s-six-pack”,
-
filwaqt li n-negozjar mill-ġdid tas-sħubiji pubbliċi-privati (PPPs) għamel progress, ma setax jiġi konkluż sal-aħħar tal-2013 kif ippjanat. Parti mill-iffrankar seħħ fl-2013, madankollu, l-iffrankar li ma seħħx fl-2013 se jakkumula għal din is-sena, li jżid mal-iffrankar sinifikanti mistenni għall-2014 u lil hinn. L-impriżi tal-Istat, fuq medja, laħqu bilanċ operazzjonali kemm għall-2012 kif ukoll għall-2013 u huma previsti riformi addizzjonali biex jiġi evitat deterjorament mill-ġdid tar-riżultati tagħhom. Il-privatizzazzjoni għamlet progress tajjeb u r-rikavat jaqbeż il-mira fil-Programm,
-
qed ikomplu r-riformi lejn mudell modern għall-ġestjoni tar-riskju tal-konformità tal-amministrazzjoni tad-dħul. L-Unità ta' Ġestjoni tar-Riskju ġdida issa saret operazzjonali u qed tiffoka l-ewwel fuq li ttejjeb il-konformità ta' ċerti gruppi ta' kontribwenti bħal dawk li jaħdmu għal rashom u individwi b'ġid nett għoli. Il-ġlieda kontra l-frodi tat-taxxa u l-evażjoni tkompli b'inizjattivi bħal-lotterija tat- taxxa fuq il-valur miżjud (VAT) li tnediet dan l-aħħar,
-
ir-riformi fl-amministrazzjoni pubblika qed jiġu implimentati bl-għan li jimmodernizzaw u jirrazzjonalizzaw l-impjieg u l-entitajiet fis-settur pubbliku. Għadd ta' riformi ewlenin fl-amministrazzjoni pubblika jappoġġjaw rieżami tan-nefqa pubblika u jirfdu l-istrateġija ta' konsolidazzjoni tal-2014. Dawn jinkludu: (i) miżuri biex jindirizzaw l-impjegar pubbliku u huma mmirati biex jibbilanċjaw mill-ġdid il-kompożizzjoni tal-forza tax-xogħol tas-settur pubbliku favur impjegati tas-servizz ċivili b'ħiliet aktar għoljin u mħarrġin aħjar (eż. permezz ta' terminazzjonijiet bi ftehim reċiproku u skema ta' rikwalifikazzjoni); (ii) reviżjoni tal-iskala tal-pagi u l-iżvilupp ta' skala unika tas-supplimenti tal-pagi (li mistennija tidħol fis-seħħ sa tmiem Diċembru u tmiem Ġunju tal-2014, rispettivament); (iii) il-Liġi l-ġdida tax-Xogħol tal-Amministrazzjoni Pubblika, li tiġbor ir-regoli eżistenti u tas-settur pubbliku skont l-istruttura tal-Kodiċi tax-Xogħol privati; u (iv) l-konverġenza tas-sistema tal-pensjonijet tal-impjegati tas-settur pubbliku (CGA) f'sistema ġenerali tal-pensjonijiet. Riformi riċenti oħrajn fl-amministrazzjoni pubblika jinkludu l-implimentazzjoni tal-istrateġija ta' servizzi komuni fil-qasam tar-riżorsi finanzjarji fl-istrutturi kollha li għandhom jiġu koperti mill-inizjattiva.
(12)
L-implimentazzjoni tal-politika u r-riformi fis-settur tas-saħħa qed ikomplu jagħmlu progress u jipproduċu ffrankar permezz ta' żidiet fl-effiċjenza. L-eżistenza ta' stokk importanti ta' arretrati hija ferm, iżda mhux biss relatata man-nuqqas konsistenti ta' finanzjament ta' sptarijiet SOEs fir-rigward tal-forniment ta' servizz tagħhom. L-awtoritajiet Portugiżi jibqgħu impenjati li jimplimentaw ir-riforma tal-isptarijiet li tinsab għaddejja u li jibqgħu jorqmu s-sett ta' miżuri relatati mal-farmaċewtiċi, l-akkwist ċentralizzat u l-kura primarja.
(13)
Sar aktar progress fl-implimentazzjoni tar-riformi strutturali għat-tisħiħ tat-tkabbir u l-kompetittività. L-awtoritajiet Portugiżi adottaw miżuri addizzjonali biex jitnaqqas il-qgħad u biex tingħata spinta l-effikkaċja tas-suq tax-xogħol. Titjib ulterjuri tas-sistema tan-negozjar tal-pagi u l-azzjonijiet kontinwi biex jitnaqqas il-livell għoli ta' segmentazzjoni fis-suq tax-xogħol qed jiġu mitħaddtha. Abbozz ta' liġi li tirrevedi d-definizzjoni ta' tkeċċijiet ġusti individwali fil-Kodiċi tax-Xogħol ġiet mibgħuta lill-Parlament wara l-emendi preċedenti kienu mħassra mill-Qorti Kostituzzjonali. Is-sistema ta' għajnuna u attivazzjoni għat-tiftix tax-xogħol esperjenzat aktar progress.
(14)
Ir-riformi rilevanti fis-sistema edukattiva ġew implimentati s'issa. L-awtoritajiet Portugiżi huma impenjati li jevalwawhom u jissupervizzawhom kontinwament. Il-Portugall approva wkoll liġi digriet li toħloq kors ta' taħriġ ta' ċiklu qasir u oħra qed titħejja biex toħloq ir-regoli li jirregolaw skejjel professjonali ta' referenza.
(15)
Il-Gvern Portugiż introduċa imposta ġdida fuq l-operaturi tal-enerġija li jridu jiġu monitorjati mill-qrib biex jiġi evitat li din tgħaddi fil-prezzijiet tal-utent aħħari. Il-gvern se jippreżenta miżuri konkreti biex jittratta l-kirjiet eċċessivi li fadal u jnaqqas aktar l-ispejjeż tal-enerġija għall-ekonomija.
(16)
Minkejja żviluppi pożittivi matul il-perjodu tar-rieżami, il-progress fir-riformi tat-trasport qed jevolvi b'pass iktar bil-mod milli mistenni. Wara l-preżentazzjoni tal-prijoritizzazzjoni tal-proġetti ta' infrastruttura hija mistennija viżjoni ċara u fit-tul tas-sistema tat-trasport tas-tnax-il rieżami. Sadanittant, il-qafas legali tar-regolatur tat-trasport (AMT) ġie approvat f'Marzu tal-2014. Riformi ulterjuri ta' politika fis-settur tal-portijiet huma meħtieġa, sabiex tingħata spinta lill-kompetittività tal-Portugall. Fir-rigward tal-ferroviji u s-servizzi tat-trasport urban, l-awtoritajiet Portugiżi jeħtieġu li jżidu l-isforzi biex tissaħħaħ is-sostenibbiltà finanzjarja, il-kompetizzjoni u l-effiċjenza tagħhom.
(17)
Progress dwar l-adozzjoni ta' emendi leġiżlattivi għat-traspożizzjoni tad-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) kompla għalkemm dan sar b'ritmu modest. Il-liġijiet ta' kostruzzjoni, il-liġi li temenda r-reġim legali tal-universitajiet, u s-sottomissjoni lill-Parlament tal-istatuti emendati tal-korpi professjonali wara l-adozzjoni tal-liġi tal-qafas orizzontali dwar l-assoċjazzjonijiet pubbliċi professjonali esperjenzaw dewmien ulterjuri. Ġie osservat progress biex il-Punt ta' Kuntatt Uniku jsir kompletament operazzjonali.
(18)
Wara l-implimentazzjoni sħiħa tal-qafas legali l-ġdid, għadha għaddejja r-riforma tal-lokazzjoni urbana. Madankollu, l-impatt tar-riforma jeħtieġ li jiġi vvalutat kontinwament.
(19)
Wara l-adozzjoni tal-liġi qafas li tistabbilixxi l-prinċipji ewlenin tal-funzjonament tal-awtoritajiet regolatorji nazzjonali, il-liġijiet lokali tal-awtoritajiet regolatorji nazzjonali qed jiġu emendati skont il-ħtieġa. Xi wħud minnhom diġà ġew approvati.
(20)
Il-miżuri għat-titjib tal-ambjent tal-liċenzjar u t-tnaqqis tal-piżijiet amministrattivi avvanzawu għaddej inventarju tar-regolamenti kumplessi. Madankollu, ir-regola one-in/one-out għal regolamenti ġodda, il-miżuri għall-ippjanar ambjentali u territorjali, u r-rieżami tal-esplorazzjoni ġeoloġika u r-reġimi tal-liċenzjar għat-tħaffir tal-minjieri ġew ittardjati.
(21)
Il-bafers kapitali tal-banek jibqgħu adegwati b'mod ġenerali, ukoll meta jintużaw ir-regoli dwar ir-rekwiziti ta' kapital stipulati fid-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) għall-evalwazzjoni tal-fondi proprji tal-banek. Dawn ir-regoli dwar il-kapital ġew applikati minn Jannar tal-2014 b'limitu stabbilit għal 7 % tal-proporzjon ta' Grad 1 ta' Ekwità Komuni għall-banek kollha u żieda ta' punt (1) perċentwali għall-akbar erba' banek. Ir-relazzjoni bejn self u depożiti madwar is-sistema kollha naqset għal 117,0 % u x'aktarx li tonqos aktar sa tmiem l-2014.
(22)
L-isforzi biex jiġu ddiversifikati s-sorsi ta' finanzjament għas-settur korporattiv qegħdin jissaħħu kontinwament. Il-gvern Portugiż ħatar l-esperti għall-Kumitat li jistabbilixxi Istituzzjoni ta' Żvilupp Finanzjarja (DFI). Il-Kumitat huwa responsabbli joħroġ bid-dokumenti tat-twaqqif tad-DFI, partikolarment l-ordinamenti, li jistabbilixxu l-pjan strateġiku tan-negozju u t-tfassil tal-istruttura tal-entità l-ġdida. L-għan tad-DFI hu li tissimplifika u tiċċentralizza l-implimentazzjoni ta' strumenti finanzjarji bis-sostenn tal-fondi strutturali u fondi ta' investiment Ewropej, li jirrelataw mal-forniment tal-finanzi għas-settur korporattiv.
(23)
L-awtoritajiet Portugiżi qablu li jħejju, f'konsultazzjoni mal-Banco de Portugal, pjan strateġiku li għandu l-għan li jindirizza dejn korporattiv eċċessiv u li jappoġġa r-riallokazzjoni kapitali lejn is-setturi produttivi tal-ekonomija, filwaqt li jippromwovi l-istabbilità finanzjarja.
(24)
Ġew implimentati miżuri biex itejbu l-governanza, l-effiċjenza u l-prattiki tal-ġestjoni tar-riskju fi ħdan is-Sistema Nazzjonali ta' Garanzija li timmaniġġja l-linji ta' kreditu sponsorjati mill-gvern. Metodoloġija ġdida biex tistabbilixxi l-limiti massimi tar-rati tal-imgħax bħalissa qed tiġi applikata għal self iggarantit.
(25)
Fid-dawl ta' dawn l-iżviluppi, id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE għandha tiġi emendata,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE hija b'dan emendata kif ġej:
(1)
fl-Artikolu 1, il-paragrafu 2 għandu jinbidel b'dan li ġej:
“2. L-assistenza finanzjarja tkun disponibbli għal tliet snin u sitt ġimgħat, li jibdew mill-ewwel jum wara d-dħul fis-seħħ ta' din id-Deċiżjoni.”;
(2)
fl-Artikolu 3, il-paragrafi 8 u 9 huma mibdula bit-test li ġej:
“8. Il-Portugall jadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2014, f'konformità mal-ispeċifikazzjonijiet fil-Memorandum ta' Qbil:
(a)
Id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika m'għandux jaqbeż l-4 % tal-PDG fl-2014 u l-akkumulazzjoni ta' arretrati ġodda għandha titwaqqaf. Għall-kalkolu tal-mira tad-defiċit, ma jiġux ikkunsidrati l-kostijiet baġitarji possibbli tal-miżuri ta' sostenn tal-banek fil-kuntest tal-istrateġija tas-settur finanzjarju tal-Gvern. Biex jintlaħaq dan l-għan il-Portugall jieħu miżuri ta' konsolidazzjoni li jammontaw għal 2,3 % tal-PDG kif definit fil-Liġi tal-Baġit tal-2014 u fil-leġiżlazzjoni ta' sostenn adottata b'dan l-għan;
(b)
biex ikun hemm kontroll fuq infiq żejjed potenzjali, il-Gvern għandu jimmonitorja mill-qrib ir-rispett tal-limiti ta' nefqa Ministerjali permezz ta' rappurtar ta' kull xahar lill-Kunsill tal-Ministri;
(c)
il-Portugall fi żmien qasir jiddefinixxi u jimplimenta l-bidliet previsti fil-kundizzjonijiet ta' eliġibbiltà tal-pensjonijiet tas-superstiti kif ukoll jabbozza l-liġi qafas li tirregola l-kundizzjonijiet tal-bejgħ ta' liċenzji tal-logħob tal-azzard onlajn sa tmiem Marzu. Barra minn hekk, il-Portugall għandu jieħu passi deċiżivi biex jimplimenta l-bejgħ ta' xi konċessjonijiet fil-portijiet;
(d)
ir-riforma komprensiva tat-taxxa fuq id-dħul korporattiva tiġi implimentata fil-pakkett baġitarju eżistenti biex tkun tirrispetta l-miri ta' konsolidazzjoni fiskali;
(e)
ir-regola ta' standstill rigward in-nefqia fuq it-taxxa fuq livell ċentrali, reġjonali jew lokali tinżamm. Sforzi kontra l-evażjoni tat-taxxa u l-frodi għal diversi tipi ta' taxxi jkomplu jissaħħu, fost l-oħrajn permezz tal-monitoraġġ tas-sistema tal-fatturar elettroniku. Sat-tnax-il rieżami għandu jsir studju dwar l-ekonomija klandestina fis-suq tad-djar bil-ħsieb li jfittex modi biex titnaqqaas l-evażjoni tat-taxxa mill-kiri;
(f)
jekk jimmaterjalizzaw riskji legali jew riskji ta' eżekuzzjoni baġitarja negattivi, il-Portugall jimplimenta miżuri kumpensatorji ta' kwalità għolja sabiex tintlaħaq il-mira tad-defiċit;
(g)
Il-gvern għandu jispeċifika l-miżuri neċessarji biex tintlaħaq il-mira tad-defiċit fiskali ta' mhux aktar minn 2,5 % tal-PDG fl-2015. Pjanijiet dettaljati għandhom jiġu riflessi fid-Dokument ta' Strateġija Fiskali tal-2014 li għandu jkun ippubblikat sal-aħħar ta' April 2014, li għandhom ukoll jispeċifikaw limiti massimi dettaljati tan-nefqa mill-ministeri rilevanti. Sabiex jikkonforma mar-rekwiżiti tal-qafas baġitarju tal-Unjoni, dak id-dokument ikun jipprovdi wkoll dettalji tal-pjani finanzjarji fit-terminu medju;
(h)
l-istrateġija ta' konsolidament tal-2015 għandha tintrifed fost l-oħrajn, mill-miri li ġejjin:
(i)
il-Gvern għandu jiviluppa skala unika tal-pagi matul l-2014 bil-ħsieb li jimplimentaha fl-2015 u tkun immirata lejn ir-razzjonalizzazzjoni u l-konsistenza tal-politika ta' rimunerazzjoni madwar il-karrieri kollha tas-settur pubbliku;
(ii)
l-iskala unika tas-supplimenti tal-pagi li hi mistenija li tiġi implimentata fl-2014, għandu jkollha l-ewwel impatt fiskali sħiħ fl-2015;
(iii)
għandhom isiru miżuri komprensivi ġodda bħala pari mir-riforma li għaddejja tal-pensjonijiet, bil-mira li ttejjeb is-sostenibbiltà fit-tul tas-sistema tal-pensjonijiet. Il-Kumitat dwar ir-riforma tal-pensjonijiet li nħatar reċentement għandu jiżviluppa dettalji speċifiċi tar-riforma. Ir-riforma għandha tinkludi aktar miżuri għal żmien qasir li torbot l-intitolamenti tal-pensjoni ma' kriterji demografiċi u ekonomiċi filwaqt li tirrispetta wkoll il-prinċipji ta' progressività, skont sentenza tal-qorti kostituzzjonali dwar il-konverġenza tas-sistema tal-pensjoni tal-ħaddiema tas-settur pubbliku (CGA) mas-sistema ġenerali tal-pensjonijiet. It-tfassil speċifiku ta' din ir-riforma għandu jiġi ppreżentat sat-tnax-il rieżami b'abbozz ta' liġi li għandha titressqa quddiem il-Parlament fl-ewwel nofs tas-sena. Aktar passi li jiżguraw is-sostenibbiltà fit-tul tas-sistemi tal-pensjoni għandhom ikunu speċifikati. Barra minn hekk, il-Gvern għandu jiżgura li l-età tal-irtirar li żdiedet dan l-aħħar tapplika effettivament għall-pensjonanti CGA matul l-2014; u
(iv)
miżuri oħra biex tintlaħaq il-mira ta' 2,5 % tal-PDG għandhom jiġu ddefiniti qabel nofs April;
(i)
l-istrateġija fiskali ta' terminu medju għandha tibni fuq riformi ulterjuri li huma, inter alia, deskritti fil-proposta għar-riforma tal-Istat. Dawn ir-riformi għandhom jimmiraw sabiex itejbu l-effiċjenza tas-settur pubbliku u l-kwalità tas-servizzi tiegħu. Billi jibni fuq l-ewwel ċiklu ta' konsultazzjonijiet mal-imsieħba soċjali, il-progress ta' din l-aġenda jiġi diskuss fit-tnax-il rieżami;
(j)
Il-Portugall għandu jippubblika r-rapport dwar in-nefqa fuq it-taxxa bħala parti mill-baġit tal-2014 li jkopri l-amministrazzjonijiet ċentrali, reġjonali u lokali;
(k)
Il-Portugall għandu jistabbilixxi funzjoni ta' kontabilità fil-Ministeru tal-Finanzi biex ittejjeb il-Kontabilità għas-Settur Pubbliku u l-qafas tar-rappurtar sal-aħħar ta' Ġunju 2014. Bħala parti mill-kompiti tagħha, hija għandha tiżgura l-kontabilità xierqa għal dħul, spejjeż, assi u obbligazzjonijiet relatati mal-kontijiet bankarji, id-dejn u PPPs;
(l)
il-Liġi dwar il-Kontroll tal-Impenji għandha tiġi nfurzata bis-sħiħ fl-entitajiet pubbliċi kollha biex jipprevjenu l-ħolqien ta' arretrati ġodda;
(m)
il-Portugall jieħu miżuri addizzjonali sabiex ikompli jsaħħaħ is-sistema tiegħu ta' ġestjoni finanzjarja pubblika. Il-Portugall jagħmel rieżami tal-Liġi Qafas tal-Baġit biex jittrasponi b'mod sħiħ il-leġiżlazzjoni rilevanti tal-Unjoni sal-aħħar ta' Marzu. Barra minn hekk, il-Portugall għandu jwettaq reviżjoni aktar komprensiva tal-Liġi Qafas tal-Baġit biex inaqqas il-frammentazzjoni baġitarja billi jillimita n-numru ta' entitajiet tal-baġit u jirrevedi l-klassifikazzjoni ta' d-dħul proprju; jissimplifika l-istruttura tal-approprjazzjoni tal-baġit; Isaħħaħ l-akkontabilità; u jankra ulterjorment il-finanzi pubbliċi f'qafas għat-terminu medju ta' żmien. L-aspetti ewlenin u l-istruttura tal-liġi ġdida għandhom jiġu żviluppati sal-aħħar ta' April tal-2014. Il-Portugall jiżgura li l-miżuri biex jimplimentaw il-qafas baġitarju l-ġdid fil-livell tal-gvern ċentrali jiġu applikati wkoll fil-livell reġjonali u dak lokali;
(n)
il-Portugall jimplimenta bis-sħiħ il-qafas ġuridiku u istituzzjonali l-ġdid tal-PPPs. Negozjati mill-ġdid tal-PPPs jipproċedu f'diversi setturi sabiex ikunu jinkludu l-impatt baġitarju tagħhom. Ir-rappurtar annwali dwar il-PPPs għandu jipprovdi valutazzjoni komprensiva tar-riskji fiskali li ġejjin mill-PPPs u l-konċessjonijiet fiż-żmein għal valutazzjoni ta' riskji fiskali tal-baġit. Wara l-Liġi Qafas il-ġdida tal-SOEs u skont ir-rwol imsaħħaħ ta' azzjonist tal-Ministeru tal-Finanzi, Unità Teknika għall-monitoraġġ tal-SOEs għandha tingaġġa aktar persunal. Il-Gvern ikompli l-programm komprensiv tiegħu ta' ristrutturar tal-SOEs, bil-għan li jżomm u jsaħħaħ bilanċ operazzjonali sostenibbli. Il-Gvern ikompli bil-privatizzazzjonijiet li diġà qed jitħejjew;
(o)
il-Portugall ikompli bl-aġenda ta' riforma lejn amministrazzjoni fiskali moderna u aktar effiċjenti f'konformità mal-aħjar prattiki. Sa Marzu tal-2014 il-Portugall għandu jħabbar il-lista ta' 50 % tal-uffiċċji lokali tat-taxxa li għandhim jingħalqu sa Mejju 2014. In-numru ta' riżorsi ddedikati għall-awditjar fl-amministrazzjoni tat-taxxa jiżdied b'mill-inqas 30 % tal-persunal totali sat-tnax-il rieżami. Għandu jinħoloq Dipartiment ġdid tas-Servizzi tal-Kontribwenti, fi ħdan l-amministrazzjoni tat-taxxa. L-Unità tal-Ġestjoni tar-Riskju tkun kompletament operazzjonali fl-ewwel kwart tal-2014, u inizjalment tiffoka fuq proġetti mmirati biex titjieb il-konformità ta' professjonisti li jaħdmu għal rashom u individwi b'ġid nett għoli. Is-sitwazzjoni rigward il-konformità mat-taxxa tiġi mmonitorjata kontinwament; Il-qafas ġuridiku u regolatorju kontra l-ħasil tal-flus għandu jissaħħaħ biex jindirizza b'mod aktar effettiv il-ħasil tal-flus u r-reati relatati, inklużi reati ta' taxxa;
(p)
il-Portugall jippreżenta rapport bl-għanijiet li ġejjin:
(i)
jidentifika l-irduppjar tas-servizzi u l-ġuriżdizzjonijiet u sorsi oħra ta' ineffiċjenzi bejn il-livelli ċentrali u dawk lokali tal-Gvern; u
(ii)
jirriorganizza mill-ġdid in-netwerk ta' servizzi deċentralizzati tal-Ministeri prinċipalment permezz tan-netwerk Lojas do Cidadão (punti singoli ta' kuntatt tal-amministrazzjoni u l-utilitajiet) u approċċi oħra, li tinkludi żoni ġeografiċi aktar effiċjenti u tintensifika l-użu tas-serivizzi kondiviżi u l-gvern diġitali;
(q)
Il-Portugall għandu jkompli jimplimenta l-strateġija ta' servizzi komuni fl-amministrazzjoni pubblika, b'mod partikolari dwar il-ġesjoni tar-riżorsi umani u dwar teknoloġiji tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni;
(r)
Il-Portugall għandu jkompli jimplimenta riformi fil-ġestjoni tar-riżorsi umani fl-amministrazzjoni pubblika. Fuq il-bażi ta' stħarriġ u rapport dwar supplimenti mal-paga, għandu jiġi ppreżentat abbozz ta' leġiżlazzjoni għal skala unika tas-supplimenti tal-pagi sat-tnax-il rieżami bil-għan li jiġi implimentat sa Ġunju 2014. Il-Liġi l-ġdida tax-Xogħol tal-Amministrazzjoni Pubblika, li tissimplifika u tiġbor ir-regoli eżistenti u tas-settur pubbliku skont l-istruttura tal-Kodiċi tax-Xogħol privati, għandha tkun approvata mill-Parlament sa Marzu tal-2014;
(s)
il-Portugall jiżgura effiċjenza u effikaċja fis-sistema tal-kura tas-saħħa billi jkompli jagħmel użu razzjonali tas-servizzi u jikkontrolla l-infiq, inkluż l-infiq pubbliku fuq il-farmaċewtiċi u l-kura fl-isptarijiet u jelimina l-arretrati;
(t)
il-Portugall ikompli bir-riorganizzazzjoni kontinwa u r-razzjonalizzazzjoni tan-netwerk tal-isptarijiet permezz tal-ispeċjalizzazzjoni, il-konċentrazzjoni u ridistribuzzjoni tas-servizzi tal-isptar, u jiżgura l-implimentazzjoni tal-pjan ta' azzjoni fuq għadd ta' snin għar-riorganizzazzjoni tal-isptarijiet;
(u)
il-Portugall għandu jkompli jwettaq riformi biex jiġu indirizzati l-livelli għolja tas-segmentazzjoni fis-suq tax-xogħol;
(v)
il-Portugall jippromwovi żviluppi fil-pagi li jkunu konsistenti mal-għanijiet ta' trawwim tal-ħolqien tal-impjiegi u titjib fil-kompetittività tal-kumpaniji bil-għan li jiġu kkoreġuti l-iżbilanċi makroekonomiċi. Matul il-perjodu tal-Programm, kwalunkwe żieda fil-pagi minimi għandha ssir biss jekk din tkun ġustifikata mill-iżviluppi ekonomiċi u tas-suq tax-xogħol;
(w)
il-Portugall għandu jkompli jiżgura l-effikaċja tal-politiki attivi tiegħu għas-suq tax-xogħol f'konformità mar-riżultati tar-rapport ta' valutazzjoni u tal-pjan ta' azzjoni biex jittejjeb il-funzjonament tas-servizzi tal-impjiegi pubbliċi;
(x)
il-Portugall ikompli jimplimenta l-miżuri stabbiliti fil-pjani ta' azzjoni tiegħu biex titjieb il-kwalità tal-edukazzjoni u t-taħriġ sekondarji u vokazzjonali u jżid l-involviment tan-negozju fis-sistema tat-taħriġ vokazzjonali u edukattiv;
(y)
il-Portugall jimplimenta pjan biex tinħoloq kumpanija operatriċi indipendenti tal-loġistika tal-gass u tal-elettriku;
(z)
il-Portugall jimplimenta miżuri adegwati biex jelimina d-dejn tat-tariffa tal-enerġija u biex jiżgura s-sostenibbiltà tas-sistema nazzjonali tal-elettriku;
(aa)
il-Portugall jadotta l-miżuri li jtejbu l-funzjonament tas-sistema tat-trasport; il-pjan strateġiku għat-trasport għall-2011-2015 se jiġi implimentat b'mod sħiħ, inklużi azzjonijiet ta' terminu twil li jiżguraw l-effiċjenza u s-sostenibbiltà;
(bb)
il-Portugall ikompli jimplimenta t-traspożizzjoni tal-Pakketti Ferrovjarji tal-UE;
(cc)
Il-Portgal ikompli bit-titjib tas-sistema ta' governanza għall-portijiet, ir-regolamentazzjoni u l-operazzjoni ekonomika tagħha;
(dd)
Il-Portugall ikompli jelimina l-ostakoli għad-dħul, itaffi r-rekwiżiti tal-awtorizzazzjoni eżistenti u jnaqqas il-piż amministrattiv fis-settur tas-servizzi;
(ee)
il-Portugall għandu jlesti l-adozzjoni tal-liġijiet dwar il-kostruzzjoni u l-emendi settorjali l-oħra pendenti meħtieġa sabiex jimplimenta bis-sħiħ id-Direttiva 2006/123/KE u jibgħathom il-Parlament fejn meħtieġ;
(ff)
il-Gvern jissottometti lill-Parlament l-istatuti emendati tal-korpi professjonali;
(gg)
il-Portugall għandu jtejjeb l-ambjent kummerċjali billi jlesti ir-riformi pendenti dwar it-tnaqqis tal-piż amministrattiv, b'mod partikolari billi jagħmel il-Punti ta' Kuntatt Uniċi kompletament operazzjoanli biex jiżgura l-konformità mad-Direttiva 2006/123/KE u mad-Direttiva 2005/36/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*) u billi jwettaq simplifikazzjoni ulterjuri ta' proċeduri, regolamenti u piżijiet ammnistrattivi oħra eżistenti ta' ħruġ ta' liċenzji fl-ekonomija li huma ostaklu kbir għall-iżvilupp ta' attivitajiet ekonomiċi;
(hh)
wara l-adozzjoni tal-emendi għal-Liġi Nru 6/2006 dwar lokazzjonijiet urbani ġodda u d-digriet leġiżlattiv li jissimplifika l-proċedura amministrattiva għar-rinnovazzjoni, il-Portugall iwettaq analiżi komprensiva tal-funzjonament tas-suq tad-djar;
(ii)
il-gvern għandu japprova l-emendi korrispondenti tal-liġi amministrattiva mill-awtoritajiet regolatorji nazzjonali u għandu jiżgura l-funzjonament effettiv tal-mudell ta' finanzjament tal-Awtorità tal-Kompetizzjoni;
(jj)
il-Portugall jivvaluta l-impatt tar-reġim fakultattiv tal-kontabbiltà tal-VAT bbażat fuq il-kontijiet tal-karta bilanċjali;
(kk)
Il-Portugall għandu jkompli jimplimenta l-programm komprensiv li jittratta l-proċeduri ta' liċenzjar eċċessiv, ir-regolamenti u piżijiet amministrattivi oħra fl-ekonomija.
'9. Bil-għan li tiġi restawrata l-fiduċja fis-settur finanzjarju, il-Portugall għandu jimmira li jżomm livell adegwat ta' kapital fis-settur bankarju tiegħu u jiżgura proċess ta' diżingranaġġ b'mod ordinat f'konformità mal-iskadenzi stabbiliti fil-Memorandum ta' Qbil. F'dak ir-rigward, il-Portugall jimplimenta l-istrateġija għas-settur bankarju Portugiż kif miftiehem mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI biex tiġi mħarsal-istabbiltà finanzjarja. B'mod partikolari, il-Portugall għandu:
(a)
jiżgura li l-bafers kapitali tal-banek jibqgħu adegwati u jsegwu r-regoli ġodda dwar il-kapital kif stabbilit fid-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (**);
(b)
jagħti pariri lill-banek tiegħu biex issaħħu l-bafers kollaterali tagħhom fuq bażi sostenibbli;
(c)
jibqa' impenjat li jipprovdi aktar appoġġ għas-sistema bankarja, jekk meħtieġ, bl-inkoraġġiment tal-banek biex ifittxu soluzzjonijiet privati filwaqt li r-riżorsi mill-Faċilità ta' Appoġġ għas-Solvenza tal-Banek ikunu disponibbli skont ir-regoli tal-UE dwar l-għajnuna mill-Istat biex jagħtu aktar appoġġ lil banek li huma vijabbli, soġġett għal kundizzjonalità stretta;
(d)
jiżgura diżingranaġġ ibbilanċjat u ordinat tas-settur bankarju, li hu importanti fl-eliminazzjoni b'mod permanenti tal-iżbilanċi ta' finanzjament, u li jnaqqas id-dipendenza fuq il-finanzjament mill-Eurosistema fuq terminu medju. Il-finanzjament tal-banek u tal-kapital jiġu rieżaminati kull tliet xhur;
(e)
ikompli jsaħħaħ l-organizzazzjoni superviżorja tal-Banco de Portugal, jottimizza l-proċessi superviżorji tiegħu u jiżviluppa u jimplimenta metodoloġiji u għodod superviżorji ġodda. Il-Banco de Portugal se jirrevedi l-istandards fuq self li ma jrendix sabiex tinkiseb konverġenza mal-kriterji inklużi fl-istandard tekniku rilevanti tal-Awtorità Bankarja Ewropea f'konformità mal-qafas ta' żmien stabbilit fil-livell tal-Unjoni;
(f)
ikompli jimmonitorja fuq bażi trimestrali l-ħtiġijiet potenzjali ta' kapital tal-banek b'approċċ li jħares 'il quddiem f'kundizzjonijiet ta' stress inkluż permezz tal-integrazzjoni tal-qafas ta' ttestjar tal-istress minn fuq għal isfel fil-proċess ta' assigurazzjoni tal-kwalità, li jippermetti għal rieżami tal-muturi ewlenin tar-riżultati;
(g)
ikompli jimmonitorja mill-qrib l-implimentazzjoni tal-miżuri miftiehma fil-pjanijiet ta' ristrutturar tal-banek li rċevew appoġġ kapitali pubbliku;
(h)
jiżgura d-disponiment f'waqtu tas-sussidjarji u l-assi fit-tliet vejikoli bi skop speċjali kollha proprjetà tal-Istat inkluż permezz taż-żewġ fornituri tas-servizzi magħżula;
(i)
janalizza l-pjani ta' rkupru tal-banek u joħroġ linji gwida għas-sistema fuq il-pjani ta' rkupru f'konformità mal-istandards tekniċi rilevanti tal-Awtorità Bankarja Ewropea u l-leġislazzjoni rilevanti tal-Unjoni dwar l-irkupru u r-riżoluzzjoni ta' istituzzjonijiet ta' kreditu, u jħejji pjani ta' riżoluzzjoni fuq il-bażi tar-rapporti sottomessi mill-banek;
(j)
jipprepara rapporti trimestrali dwar l-implimentazzjoni tal-għodod ġodda tar-ristrutturar; ikompli jimmonitorja l-implimentazzjoni tal-qafas biex l-istituzzjonijiet finanzjarji jimpenjaw ruħhom f'ristrutturar tad-dejn tal-unitajiet domestiċi barra mill-qorti u jiffaċilita l-applikazzjoni tal-qafas għar-ristrutturar tad-dejn korporattiv. Jipprepara, f'konsultazzjoni mal-Banco de Portugal, pjan strateġiku li għandu l-għan li jindirizza dejn korporattiv eċċessiv uli jappoġġa r-riallokazzjoni kapitali għas-setturi produttivi tal-ekonomija, filwaqt li jippromwovi l-istabbilità finanzjarja;
(k)
ikompli l-monitoraġġ ta' dejn għoli fis-setturi korporattivi u domestiċi permezz ta' rapporti trimestrali tal-implimentazzjoni tal-qafas il-ġdid għar-ristrutturar tad-dejn sabiex jiżgura li qed jaħdem bl-aktar mod effettiv possibbli;
(l)
jinkoraġġixxi, fuq il-bażi tal-proposti li saru diġà, id-diversifikazzjoni ta' alternattivi ta' finanzjament ippreżentati lis-settur korporattiv, jiżviluppa u jimplimenta soluzzjonijiet li jipprovdu alternattivi ta' finanzjament għall-kreditu bankarju tradizzjonali permezz ta' firxa ta' miżuri li għandhom l-għan li jtejbu l-aċċess tagħhom għas-swieq kapitali;
(m)
ikompli jevalwa l-impatt tat-titjib tal-istrumenti ta' kreditu ggarantiti mill-gvern fuq ir-rati reali tal-imgħax; ikun lest biex isegwi alternattivi ta' politika jekk ikun hemm bżonn, sabiex jiġi żgurat li s-self iggarantit mill-gvern ikun pprezzat b'mod kompetittiv u trasparenti favur l-utenti finali. jirrapporta regolarment dwar il-progress;
(n)
jistabbilixxi istituzzjoni finanzjarja għall-iżvilupp (DFI) bl-għan li tiġi ssimplifikata u ċċentralizzata l-implimentazzjoni tal-istrumenti finanzjarji appoġġjati mill-fondi strutturali u ta' investiment Ewropej għall-perjodu ta' programmazzjoni 2014-2020. Id-DFI ma għandhiex taċċetta depożiti jew fondi oħra li jitħallsu lura mingħand il-pubbliku, la tkun involuta f'self dirett, u lanqas ma tista' tinvesti fid-dejn tal-gvern jew tagħti self lill-Gvern. L-abbozz ta' mudell ta' negozju tad-DFI u ordinamenti għandhom jiġu mfassla biex jiġi evitat kwalunkwe piż addizzjonali fuq il-finanzi pubbliċi jew riski għalihom.
(*) Id-Direttiva 2005/36/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta' Settembru 2005 dwar ir-Rikonoxximent ta' Kwalifiki Professjonali (ĠU L 255, 30.9.2005, p. 22)." 						
(**) Id-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta' Ġunju 2013 dwar l-aċċess għall-attività tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u s-superviżjoni prudenzjali tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u tad-ditti tal-investiment, li temenda d-Direttiva 2002/87/KE u li tħassar id-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE (ĠU L 176, 27.6.2013, p. 338).”." 						
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha ssir effettiva fil-jum tan-notifika tagħha.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Portugiża.
Magħmul fi Brussell, it-23 ta' April 2014.