РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 19 ноември 2013 година
за изменение на Решение за изпълнение 2011/344/ЕС за предоставяне на финансова помощ за Португалия от страна на Съюза
(2013/703/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета от 11 май 2010 година за създаване на европейски механизъм за финансово стабилизиране (1), и по-специално член 3, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Съветът отпусна финансова помощ на Португалия по искане на последната на 17 май 2011 г. с Решение за изпълнение 2011/344/ЕС на Съвета (2). В подкрепа на една силна програма за икономически и финансови реформи („програмата“), чиято цел е възстановяване на доверието, връщане на икономиката към устойчив растеж и осигуряване на финансова стабилност в Португалия, еврозоната и Съюза.
(2)
В съответствие с член 3, параграф 10 от Решение за изпълнение 2011/344/ЕС Комисията с Международния валутен фонд (МВФ) и заедно с Европейската централна банка (ЕЦБ) извърши между 16 септември и 3 октомври 2013 г. осмия и деветия преглед на напредъка на португалското правителство по изпълнението на договорените мерки по програмата.
(3)
Растежът на реалния брутен вътрешен продукт (БВП) на тримесечна основа възстанови положителния си знак през второто тримесечие на текущата година, като краткосрочните показатели също свидетелстват за постепенно излизане от рецесията. Очаква се реалният БВП да се свие с 1,8 % тази година и да нарасне съответно с 0,8 % и 1,5 % през 2014 г. и 2015 г. Напрежението на пазара на труда се очаква да се смекчи донякъде. Предполага се обаче, че безработицата ще достигне своя връх от 17,7 % през следващата година, преди да започне да намалява постепенно. Несигурността по отношение на макроикономическата перспектива е висока, тъй като устойчивостта на прогнозираното възстановяване през 2014 г. и 2015 г. зависи от положителното развитие на търговията и на финансовите пазари, а то остава нестабилно.
(4)
До август 2013 г. е отчетено подобрение на касовия дефицит по държавния бюджет с 0,6 процентни пункта от БВП (след приспадане на необичайните фактори), в сравнение със същия период на предходната година. Стабилните данъчни приходи и строгите ограничения при изпълнение на повечето разходни позиции са в подкрепа на изпълнението на бюджета. Бяха обаче отбелязани някои отклонения от перспективите във фискалната област на седмия преглед на напредъка на португалското правителство по изпълнението на договорените мерки по програмата („седмия преглед“). Сред тях са недостиг на средства, свързан с промяна в програмите по фондовете на Съюза и отложената продажба на пристанищна концесия (еднократни) и други фактори, например по-високата от очакваното вноска в бюджета на Съюза, някои по-ниски неданъчни приходи, прехвърлянето към Гърция на лихвени плащания по гръцки държавни облигации от инвестиционния портфейл на централната банка на Португалия, по-ниските от очакваното социални вноски към публичната пенсионна схема и превишаването на разходите за заплати и междинното потребление. След използването на временните бюджетни кредити (0,3 % от БВП) се очаква нетният ефект от отклоненията да доведе до увеличаване на дефицита за 2013 г. с 0,5 % от БВП. Освен това капиталовата инжекция в BANIF - Banco Internacional do Funchal, SA, в размер на 0,4 % от БВП също увеличи бюджетния дефицит, въпреки че тази операция не следва да бъде отчетена за целите на програмата.
(5)
Понастоящем правителството предприема коригиращи мерки с цел да осигури постигане на целта по програмата за дефицит от 5,5 % от БВП, по-специално посредством намаляване на наличните средства за инвестиции и засилване на контрола върху междинното потребление на отрасловите министерства (0,1 % от БВП). Освен това правителството обяви еднократна схема за събиране на вземания от данъчни и социалноосигурителни вноски, по която се очаква да бъдат натрупани приходи от около 0,4 % от БВП. Схемата е съпътствана от по-тежки санкции за нарушителите на данъчното законодателство.
(6)
Актуализираните фискални прогнози сочат, че бюджетните мерки за 2013 г. възлизат на 0,5 % от БВП, измерени чрез подобряването на структурното салдо, което е малко под предвидените 0,6 % от БВП в седмия преглед. Прогнозираните незадоволителни резултати се обясняват основно със закъснения в изпълнението на първоначално планираните мерки за консолидация и частичната им замяна с еднократни мерки, докато резервите в бюджета намаляват поради непредвидени разходи. Закъсненията в изпълнението се дължат на няколко неблагоприятни фактора, включително политическата криза през юни и последващите промени в правителството; предизвикателството да бъде даден отговор на решението на Конституционния съд от 29 август, с което някои разпоредби от проектозакона за нова система за преквалификация са обявени за противоконституционни, техническите затруднения при изпълнението на някои мерки, по-специално преструктурираните над определено равнище социалноосигурителни вноски от обезщетения за безработица и при заболяване съгласно решението на Конституционния съд от 5 април.
(7)
Правителството потвърди отново ангажимента си да сведе дефицита до 4 % от БВП през 2014 г. В тази връзка то прие мерки за консолидация в размер на около 2,3 % от БВП, обхващащи частично и отклоненията в бюджета през 2013 г., които ще бъдат пренесени в 2014 г. Мерките за консолидация до голяма степен са включени в проектозакона за бюджета, макар и някои мерки да се изпълняват посредством специално законодателство. Мерките са основно от постоянен характер и почиват предимно на намаляване на разходите. Като цяло кумулативната стойност на мерките за консолидация, необходими за постигане на планираната фискална корекция, не е променена спрямо седмия преглед - приблизително 4,7 милиарда евро мерки за постоянни спестявания в периода 2013-2014 г., или 2,8 % от БВП. Въпреки това, част от фискалната консолидация е отложена за 2014 г., в резултат на споменатите по-горе закъснения в изпълнението през 2013 г.
(8)
По-голямата част от консолидацията през 2014 г., около 1,8 % от БВП, следва да се базира на прегледа на публичните разходи, проведен през последната година с цел повишаване на справедливостта и ефикасността при предоставянето на социални трансфери и обществени услуги. Основните мерки в рамките на прегледа на публичните разходи ще се концентрират в три основни области: 1) ограничаване на разходите за заплати в публичния сектор чрез намаляване на броя заети в публичния сектор и повишаване на дела на висококвалифицираните служители, уеднаквяване на правилата за работа в публичния и частния сектор и внасяне на по-голяма прозрачност в политиката за трудовите възнаграждения и определяне на последните въз основа на постиженията; 2) реформиране на пенсионната система; и 3) секторни съкращения на разходите в различните отраслови министерства и програми.
(9)
За да се компенсира отрицателният пренос от изпълнението на бюджета през 2013 г. и да се постигне целта за дефицит на БВП от 4 %, мерките в рамките на прегледа на публичните разходи трябва да бъдат допълнени от други мерки с постоянен характер, целящи ново подобряване на ефективността и равнопоставеността на сегашната структура на данъците и пенсиите (на стойност 0,4 % от БВП). Освен това ще бъдат приложени редица еднократни мерки в размер на 0,2 % от БВП, които ще компенсират в голяма степен разходите, произтичащи от еднократни авансови плащания, свързани с въвеждането на схема за напускане по взаимно съгласие в публичния сектор.
(10)
Очаква се съотношението на дълга към БВП да достигне най-високата си стойност от 127,8 % през 2013 г. и да започне да намалява след това. Това повишаване на дълга спрямо седмия преглед се обяснява с корекцията на данните за дълга за 2012 г., които сега са малко по-високи, и с неизпълнението на някои краткосрочни операции за намаляване на дълга. По-специално в момента се очаква Фондът за стабилизиране на социалната сигурност да увеличи по-постепенно притежаваните от него португалски държавни облигации, а плащанията на сектор „Държавно управление“ към Parpública ще бъдат по-големи от предвижданите довлизане в сила на новата ESA 2010 и до определяне на статута на дружеството. Освен това се очаква касовата наличност на Министерство на финансите в края на годината да бъде по-голяма от предвижданото по-рано (с около 4 милиарда евро).
(11)
Процесът на бюджетна корекция е подкрепен от набор от фискални структурни мерки за засилване на контрола над бюджетните разходи и подобряване на събираемостта на приходите. По-специално, всеобхватна реформа привежда бюджетната рамка, включително на централните, регионалните и местните органи на управление, в съответствие с най-добрите практики в управлението на публичните финанси. Новата система за контрол на поетите задължения започва да показва резултати, но прилагането ѝ трябва да бъде наблюдавано отблизо, за да се гарантира, че за поетите задължения е подсигурено необходимото финансиране. Реформите в публичната администрация продължават с оглед модернизиране и рационализиране на заетостта в публичния сектор и публичните дружества. Напредъкът по програмата за реформи на приходната администрация допринася за подобряване на мониторинга и оптимизиране на събирането на данъците. Постигнат е задоволителен напредък по предоговарянето на публично-частните партньорства (ПЧП) и са предвидени значителни икономии за 2013 г. и по-нататък. Държавните предприятия постигнаха баланс между оперативните приходи и разходи средно до края на 2012 г. и се предвиждат допълнителни реформи, за да се избегне ново влошаване на резултатите. В сектора на здравеопазването се извършват реформи, които водят до значителни икономии, и изпълнението им продължава до голяма степен в съответствие с поставените цели.
(12)
Коефициентът на капиталова адекватност на банките се увеличи значително през изминалата година, което им позволи да постигнат изискваните от Европейския банков орган регулаторни капиталови буфери, както и програмната цел за съотношение на базовия капитал от първи ред в размер на 10 %. Този капиталов буфер остава адекватен на всички равнища при използване на правилата по новата Директива за капиталовите изисквания (ДКИ IV) за оценка на собствения капитал на банките. Новите капиталови изисквания ще се прилагат от януари 2014 г. В момента Централната банка на Португалия разработва преходен подход за въвеждане на ДКИ IV. Индикативната цел за постигане на съотношение на кредитите към депозитите от 120 % до 2014 г. вероятно ще бъде изпълнена, като някои банки са вече под този праг. Усилията за разнообразяване на източниците на финансиране на корпоративния сектор се засилват. Въз основа на последния външен одит на съществуващите държавно финансирани кредитни линии и на набор от препоръки по отношение на политиката властите представиха план с мерки, насочени към подобряване на резултатите и управлението на тези инструменти. В процес на финализиране е набор от инструменти за управление на кризи. Фондът за преструктуриране на банките функционира, предоставени са правомощия за ранна намеса и законът за рекапитализацията беше изменен, така че да отразява Съобщението на Комисията относно прилагането от 1 август 2013 г. на правилата за държавните помощи към мерките за подкрепа на банки в контекста на финансовата криза (3).
(13)
Допълнителен напредък е постигнат при изпълнението на структурните реформи, насърчаващи растежа и конкурентоспособността. На 1 октомври 2013 г. влезе в сила ново намаление на обезщетенията при безработица и бяха създадени два компенсационни фонда с цел частично финансиране на тези обезщетения. Бяха предприети допълнителни стъпки за засилване на активните политики на пазара на труда. Приети бяха и допълнителни мерки в областта на образованието, по които напредъкът е като цяло задоволителен.
(14)
Прилагането на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4), която цели намаляване на пречките пред навлизането на пазара и засилване на конкуренцията и икономическата активност, като улеснява достъпа на нови участници на пазара в различни икономически режими, напредва с добри темпове и нейното транспониране е почти приключило. Приет бе рамковият закон за подобряване на функционирането на регулираните професии, свързани с професионална организация, а следващата стъпка за завършване на тази реформа е преразглеждането на устава на осемнадесетте засегнати професии. Вече влезе в сила рамковият закон за определяне на основните принципи на функционирането на повечето важни национални регулаторни органи, включително предоставянето им на висока степен на независимост и автономност, а вътрешните правилници на отделните секторни регулатори ще бъдат приети скоро. Прилагането на мерките за намаляване на задълженията в енергийния сектор бе забавено, макар правителството наскоро да представи нов данък за частично справяне с този въпрос. Бяха приети някои правни разпоредби, насочени към облекчаване на процедурите за лицензиране и други административни тежести, като например предложението за нов рамков закон за почвите, териториалното устройство и градоустройството.
(15)
Необходим е допълнителен напредък, за да може транспортният сектор да стане по-устойчив и отворен за конкуренция. Известно подобрение бе отбелязано във финансовото състояние на дружеството, управляващо железопътната инфраструктура, но са необходими значителни допълнителни усилия за постигане на баланс между оперативните приходи и разходи до 2015 г. Реформите в пристанищния сектор трябва да бъдат ускорени.
(16)
Бяха приети някои допълнителни мерки за подобряване на ликвидността в стопанския сектор, по-специално на малките и средните предприятия (МСП).
(17)
Реформите на съдебната система са почти завършени. Постигнат е напредък към намаляване на неприключените дела, а ключовите реформи като географската реорганизация на съдебните райони и реформата на Гражданския процесуален кодекс са приключени или са почти приключени. При все това е необходимо непрекъснато подобряване на функционирането на съдебната система, която е от съществено значение за правилното и справедливо функциониране на икономиката, посредством: i) осигуряване на ефективно и своевременно прилагане на договорите и правилата за конкуренция; ii) увеличаване на ефективността чрез преструктуриране на съдебната система и приемане на нови модели за управление на съдилищата; iii) допълнително увеличаване на скоростта на съдилищата приразглеждане на съдебни дела (включително по данъчни въпроси).
(18)
С оглед на тези промени Решение за изпълнение 2011/344/ЕС следва да бъде изменено,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
В член 3 от Решение за изпълнение 2011/344/ЕС параграфи 7-9 се заменят със следното:
„7. В съответствие с посоченото в меморандума за разбирателство Португалия приема следните мерки през 2013 г.:
а)
дефицитът по консолидирания държавен бюджет не надвишава 5,5 % от БВП през 2013 г. При изчисляването на този дефицит не се вземат предвид евентуалните бюджетни разходи, свързани с мерки в подкрепа на банковия сектор в контекста на правителствената стратегия за финансовия сектор. Мерките за консолидация, включени в бюджета за 2013 г. и в допълнителния бюджет, се изпълняват стриктно през останалата част от годината. Освен това, в случай че възникнат допълнителни отклонения при изпълнението на бюджета, правителството прилага допълнителни корективни мерки;
б)
Португалия продължава да изпълнява приватизационната си програма;
в)
Португалия завършва изпълнението на стратегията за споделени услуги в публичната администрация;
г)
Португалия продължава реорганизацията и рационализацията на болничната мрежа чрез специализация, концентрация и намаляване на болничните услуги, съвместно управление и съвместна дейност на болниците и осигурява изпълнението на многогодишния план от мерки за реорганизация на болниците;
д)
след приемането на измененията към Закона за нов режим на наемането на градски имоти от юни 2006 г. и постановлението, което опростява административните процедури при ремонт, Португалия предприема цялостен преглед на функционирането на пазара на недвижими имоти;
е)
Португалия разработва система на национален имотен регистър, за да се осигури по-справедливо разпределение на ползите и разходите при изпълнението на градоустройствените планове;
ж)
като зачита решението на Конституционния съд от 26 септември 2013 г., Португалия планира и прилага алтернативни варианти за реформа на пазара на труда с подобен ефект на тези, които бяха обявени за противоконституционни с това решение;
з)
Португалия насърчава тенденциите в развитието на трудовите възнаграждения, които допринасят за създаването на работни места и повишават конкурентоспособността на дружествата с оглед отстраняване на макроикономическите дисбаланси. През периода на програмата равнището на минималните работни заплати се повишава единствено когато икономическото развитие и ситуацията на пазара на труда позволяват това;
и)
Португалия продължава да подобрява ефективността на активните си политики по заетостта в съответствие с резултатите от доклада за оценка и плана за действие за подобряване функционирането на обществените служби по заетостта;
й)
Португалия продължава да изпълнява мерките, заложени в нейните планове за действие, за подобряване на качеството на средното и професионалното образование и обучение, по-специално правителството представя планове за повишаване ефективността на рамката за финансиране на училищата и се създават образцови професионални училища;
к)
Португалия завършва приемането на все още негласуваните отраслови изменения, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5);
л)
Правителството внася в португалския парламент изменените устави на професионалните организации;
м)
Португалия одобрява съответните изменения на вътрешните правилници на националните регулаторни органи;
н)
Португалия публикува тримесечни доклади относно темповете на възстановяване; продължителността и разходите по делата за корпоративна несъстоятелност; продължителността и разходите по делата в данъчната област и относно съотношението между започнатите и приключените дела за съдебно правоприлагане;
о)
Португалия подобрява стопанската среда чрез провеждане на необходимите реформи за намаляване на административната тежест напълно оперативни пунктове за обслужване на едно гише, предвидени в Директива 2006/123/ЕО и неизискващи разрешение проекти и чрез допълнително опростяване на съществуващи процедури за лицензиране, регулаторни режими и други административни тежести в икономиката, които са основна пречка за развитието на икономическите дейности;
п)
Португалия завършва реформата на системата за управление на пристанищата, включително преразглеждането на концесиите за експлоатация на пристанища;
р)
Португалия прилага мерките за подобряване на функционирането на секторите на пощенските и телекомуникационните услуги;
с)
Португалия прилага мерките за подобряване на функционирането на транспортната система;
т)
Португалия прилага мерките за елиминиране на задълженията в енергийния сектор;
у)
Португалия гарантира, че новата правна и институционална рамка за публично-частните партньорства се прилага и че договорите за публично-частните партньорства в областта на пътната инфраструктура продължават да бъдат предоговаряни в съответствие със стратегическия план, представен от правителството и с преразгледаната регулаторна рамка, с цел да се получат значителни бюджетни приходи, по-специално през 2013 г.;
ф)
Португалия продължава да поставя в центъра на вниманието мерките за борба с данъчните измами и с отклонението от данъчно облагане и за спазване на данъчното законодателство от страна на данъкоплатците.
8. В съответствие с посоченото в меморандума за разбирателство Португалия приема следните мерки през 2014 г.:
а)
дефицитът по консолидирания държавен бюджет не надвишава 4 % от БВП през 2014 г. При изчисляването на този дефицит не се вземат предвид евентуалните бюджетни разходи, свързани с мерки в подкрепа на банковия сектор в контекста на правителствената стратегия за финансовия сектор. За да постигне тази цел, Португалия приема мерки за консолидация в размер на 2,3 % от БВП, основно посредством Закона за бюджета за 2014 г. Мерките са главно от постоянен характер и с уклон към реализиране на икономии на разходите;
б)
мерките за консолидация се основават на мерките за ограничаване на разходите, които бяха изготвени в рамките на прегледа на публичните разходи. Общият размер на тези мерки възлиза на 1,8 % през 2014 г. и включва:
i)
ограничаване на разходите за заплати в публичния сектор чрез намаляване на броя заети в публичния сектор и повишаване на дела на висококвалифицираните служители, а именно чрез програма за преквалификация и схема за напускане на доброволни начала; допълнително уеднаквяване на правилата за работа в публичния и частния сектор (включително увеличаване на работното време и намаляване на почивните дни) и въвеждане на единна скала за възнагражденията и рационализиране на надбавките към заплатите. Вноските на бенефициерите в специалните здравноосигурителни схеми се увеличават, като така се допринася за повишаване на равнопоставеността и ефикасността на публичните разходи;
ii)
реформи на пенсионната система чрез увеличаване на законоустановената възраст за пенсиониране посредством промени в коефициента за устойчивост; приравняване на правилата за изчисляване на пенсиите на системата на държавните служители (CGA) към тези на общата система, като се закрилят пенсиите под минималното равнище; рационализиране както на пенсиите на държавните служители, така и на общите пенсии, в случаи на натрупване с други пенсии;
iii)
икономии в междинното потребление и програми за ограничаване на разходите на отрасловите министерства. Предвид политическите и правните рискове някои от мерките могат да бъдат частично или напълно заменени от други със същия размер и качество;
в)
мерките в рамките на прегледа на публичните разходи се изпълняват чрез други мерки с постоянен характер, целящи ново подобряване на ефективността и равнопоставеността на сегашната структура на данъците и пенсиите (на стойност 0,4 % от БВП). По-специално се увеличава данъчното облагане на разходите, свързани със служебни автомобили, а данъчното облагане в областта на околната среда и здравеопазването се подобрява чрез промяна на данъчното облагане на леките дизелови автомобили и чрез увеличаване на акцизите върху цигарите и алкохолните напитки. Намалява се освобождаването от данъци при облагането на недвижими имоти за пенсионни фондове и фондове за инвестиции в недвижими имоти. Отстраняват се таваните за социалноосигурителните вноски за членове на регулаторни органи. Въвежда се специален налог върху енергийния сектор с цел намаляване на свръхпечалбите в сектора. Част от приходите, генерирани от този налог, ще бъде използвана за намаляване на задлъжнялостта. Започва продажба на лицензи за хазартни онлайн игри с оглед регулиране на този пазар, като тази дейност се облага и с данък. Въвежда се специална такса върху медийния сектор и се увеличава налогът върху финансовите институции. Освен това се прилагат редица еднократни мерки, които ще компенсират в голяма степен разходите, произтичащи от еднократните авансови плащания, свързани с въвеждането на схема за напускане по взаимно съгласие в публичния сектор. Те включват прехвърлянето на здравния фонд CTT към сектора на държавното управление, продажбата на концесии за пристанища и силози, както и специални дивиденти при продажбата на излишните запаси от петрол на публичните дружества;
г)
Португалия представя доклад, в който са включени целите:
i)
да се установи дали не се препокриват услуги и юрисдикции и други източници на неефективност между централните и местните органи на управление; и
ii)
да се реорганизира мрежата на децентрализирани услуги на министерствата, основно чрез мрежата на „Lojas do Cidadão“ (пунктове за административно обслужване и обслужване в областта на комуналните услуги на едно гише) и други подходи, които обхващат по-ефективно определени географски райони и засилено използване на споделени услуги и цифрово управление;
д)
Португалия продължава реорганизацията и рационализацията на болничната мрежа чрез специализация, концентрация и намаляване на болничните услуги, съвместно управление и съвместна дейност на болниците и осигурява изпълнението на многогодишния план от мерки за реорганизация на болниците;
е)
Португалия изпълнява план за създаване на независимо дружество за логистично управление на доставки на природен газ и електроенергия;
ж)
Португалия прилага мерките за подобряване на функционирането на транспортната система;
з)
Португалия оценява въздействието от незадължителния режим на касова отчетност за ДДС;
и)
Португалия извършва класификация и анализ на разходите за разпоредби, които има вероятност да окажат по-голямо въздействие върху икономическата дейност.
9. С цел възстановяване на доверието във финансовия сектор Португалия се стреми да поддържа адекватно ниво на капитала в банковия си сектор и осигурява намаляване на използването на ливъридж в съответствие с крайните срокове, определени в меморандума за разбирателство. В тази връзка Португалия изпълнява стратегията за португалския банков сектор, договорена с Комисията, ЕЦБ и МВФ, с оглед запазване на финансовата стабилност. По-специално Португалия:
а)
наблюдава прехода на банките към новите капиталови изисквания, както е определено в Директивата за капиталовите изисквания (ДКИ IV), и гарантира, че капиталовите буфери продължават да бъдат съизмерими с изпълнените с предизвикателства условия на дейност;
б)
препоръчва на банките да увеличат по устойчив начин своите буфери на обезпечаване;
в)
се ангажира с балансираното и системно намаляване на използването на ливъридж в банковия сектор, което остава от изключително значение за трайното премахване на неравновесията във връзка с финансирането и намаляване на зависимостта от финансиране от Евросистемата в средносрочна перспектива. Плановете на банките за финансиране и плановете за осигуряването на необходимия капитал се преразглеждат на всеки три месеца;
г)
насърчава диверсификацията на алтернативите на финансиране в корпоративния сектор, и по-специално на малките и средните предприятия, чрез поредица от мерки, насочени към подобряване на техния достъп до капиталовите пазари;
д)
продължава да реформира групата държавни предприятия „CGD“;
е)
възлага на подизпълнители, избрани чрез тръжна процедура, управлението на кредитите на „BPN“, които в момента се управляват от Parvalorem, като им предоставя мандат постепенно да съберат активите по тях и осигурява своевременна продажба на дъщерните предприятия и на активите в другите две държавни дружества със специално предназначение;
ж)
въз основа на предложенията за насърчаване на диверсификацията на финансирането в корпоративния сектор, разработва и изпълнява решения, които осигуряват начини на финансиране, алтернативни на традиционните банкови кредити за корпоративния сектор и прави оценка на възможностите за подобряване на функционирането и управлението на съществуващите държавно финансирани кредитни линии въз основа на резултатите от последния външен одит и представената пътна карта;
з)
анализира плановете за възстановяване на банките и издава насоки към сектора по отношение на плановете за възстановяване и подготвя планове за преобразуване въз основа на докладите, представени от банките. Правителството представя на португалския парламент необходимите изменения в закона за рекапитализацията, които отразяват Съобщението на Комисията относно прилагането от 1 август 2013 г. на правилата за държавните помощи към мерките за подкрепа на банки в контекста на финансовата криза;
и)
прилага нормативната уредба, която ангажира финансовите институции да извършват извънсъдебни преструктурирания на задълженията на домакинствата, прави по-гладко преструктурирането на корпоративните дългове и прилага план за действие, повишаващ обществената осведоменост относно инструментите за преструктуриране;
й)
подготвя тримесечни доклади за прилагането на новите инструменти за преструктуриране. Въз основа на неотдавна проведеното проучване търси алтернативи за увеличаване на успешното възстановяване на дружества, участващи в PER (специалната процедура по оздравяване на дружества, изпитващи сериозни финансови затруднения) и в SIREVE (система за възстановяване на дружества чрез извънсъдебни споразумения за дружества в затруднено икономическо положение или предстояща или действителна несъстоятелност).
Член 2
Решението влиза в сила в деня на нотифицирането му.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Съставено в Брюксел на 19 ноември 2013 година.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tad-19 ta’ Novembru 2013
li temenda d-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE dwar l-għoti ta’ assistenza finanzjarja tal-Unjoni lill-Portugall
(2013/703/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta’ Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta’ stabbilizzazzjoni finanzjarja (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Il-Kunsill ta assistenza finanzjarja lill-Portugall, fuq talba ta’ dan tal-aħħar, fis-17 ta’ Mejju 2011, bid-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill 2011/344/UE (2). bħala appoġġ għal programm ekonomiku u finanzjarju b’saħħtu (“il-Programm”) li għandu l-għan li jirrestawra l-kunfidenza, jippermetti li l-ekonomija terġa’ tibda tikber b’mod sostenibbli, u jħares l-istabbiltà finanzjarja fil-Portugall, fiż-żona tal-euro u fl-UE.
(2)
F’konformità mal-Artikolu 3(10) tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE, il-Kummissjoni, flimkien mal-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI) u f’kooperazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE), bejn is-16 ta’ Settembru u t-3 ta’ Ottubru 2013, wettqet it-tmien u d-disa’ analiżijiet kombinati tal-progress tal-awtoritajiet Portugiżi fl-implimentazzjoni tal-miżuri mifthiema taħt il-Programm.
(3)
It-tkabbir reali tal-prodott domestiku gross (PDG) kull trimestru reġa’ kien qed juri valuri pożittivi fit-tieni kwart ta’ din is-sena u indikaturi ta’ terminu qasir juru wkoll tnaqqis b’mod progressiv tar-reċessjoni. Il-PGD reali huwa mistenni li jonqos bi 1,8 % din is-sena u li jikber bi 0,8 % u 1,5 % fl-2014 u fl-2015 rispettivament. It-tensjonijiet fis-suq tax-xogħol huma mistennija li jonqsu xi ftit. Madankollu, ir-rata tal-qgħad hija mistennija li tilħaq il-quċċata ta’ 17,7 % is-sena d-dieħla qabel tibda tonqos progressivament. L-inċertezzi fir-rigward tal-perspettiva makroekonomika huma għoljin minħabba li s-sostenibbiltà tal-irkupru projettat fl-2014 u l-2015 hija kontinġenti fuq l-iżviluppi pożittivi tal-kummerċ u s-suq finanzjarju, li għadhom fraġli.
(4)
Sa Awwissu 2013 id-defiċit fi flus tal-Gvern irreġistra żieda ta’ 0,6 punti perċentwali tal-PDG (nett ta’ fatturi straordinarji) meta mqabbel mal-istess perjodu tas-sena preċedenti. Il-prestazzjoni tad-dħul mit-taxxa solida u l-eżekuzzjoni stretta tal-maġġoranza tal-punti tan-nefqa qed jappoġġaw l-eżekuzzjoni baġitarja. Madankollu, ġew identifikati xi devjazzjonijiet fir-rigward tal-prospetti fiskali tas-seba’ analiżi tal-prograss tal-awtoritajiet Portugiżi fuq l-implimentazzjoni tal-miżuri miftiehma taħt il-Programm (“is-seba” reviżjoni). Dawn id-devjazzjonijiet jinkludu nuqqasijiet relatati mal-ipprogrammar mill-ġdid tal-fondi tal-UE u l-posponiment tal-bejgħ ta’ konċessjoni portwarja (ta’ darba) u fatturi oħra bħalma huma l-kontribuzzjoni ogħla milli mistennija għall-baġit tal-Unjoni, il-prestazzjoni baxxa ta’ xi dħul mhux mit-taxxi, it-trasferiment lill-Greċja ta’ dividendi mill-bonds Griegi fil-portafoll ta’ investiment tal-Banco de Portugal, il-kontribuzzjonijiet soċjali aktar baxxi milli previsti lill-iskema tal-pensjoni tal-impjegati pubbliċi u nfiq żejjed fl-ispiża tal-pagi u l-konsum intermedju. Wara l-użu tal-allokazzjonijiet baġitarji proviżorji (0,3 % tal-PDG), l-effett nett tad-devjazzjonijiet hu stmat li jżid id-defiċit tal-2013 bi 0,5 % tal-PDG. Barra minn hekk, injezzjoni ta’ kapital fil-BANIF - Banco Internacional do Funchal, SA li tammonta għal 0,4 % tal-PDG żdied ukoll id-diskrepanza fil-baġit għalkemm din l-operazzjoni m’għandiex titqies għall-iskopijiet tal-Programm.
(5)
Il-Gvern qed jieħu miżuri korrettivi sabiex jiġi żgurat li tintlaħaq l-mira tad-defiċit tal-programm ta’ 5,5 % tal-PDG, partikolarment permezz tat-tnaqqis tal-fondi disponibbli għall-investiment u kontroll aktar strett fuq il-konsum intermedju tal-ministeri kompetenti (0,1 % tal-PGD). Barra minn hekk, il-Gvern ħabbar skema ta’ darba għall-irkupru tad-dejn mill-kontribuzzjonijiet tat-taxxa u tas-sigurtà soċjali, li hija mistennija li tirkupra d-dħul ta’ madwar 0,4 % tal-PDG u hija akkumpanjata minn aktar sanzjonijiet għar-reati kriminali tat-taxxa.
(6)
Il-projezzjonijiet fiskali aġġornati juru li l-isforz fiskali għall-2013, ikkalkulat permezz tat-titjib fil-bilanċ strutturali, se jkun ta’ 0,5 % tal-PDG, kemxejn taħt iż-0,6 % tal-PDG previst fis-seba’ Analiżi. Il-prestazzjoni baxxa projettata hija prinċipalment spjegata mid-dewmien fl-implimentazzjoni tal-pakkett ta’ konsolidazzjoni ppjanata fil-bidu u s-sostituzzjoni parzjali tiegħu b’miżuri ta’ darba biss filwaqt li pressjoni mhux mistennija kienet ta’ piż fuq ir-riżervi tal-baġit. Id-dewmien fl-implimentazzjoni seħħ minħabba diversi limitazzjonijiet, inkluża l-kriżi politika f’Lulju u l-bidla sussegwenti fil-Gvern; l-isfida li ġġib magħha r-reazzjoni għas-sentenza tal-Qorti Kostituzzjonali tad-29 ta’ Awwissu li tqies li xi dispożizzjonijiet tal-abbozz tal-liġi għal sistema ta’ kwalifikazzjoni mill-ġdid mhumiex kostituzzjonali u d-diffikultajiet tekniċi fl-implimentazzjoni ta’ ċerti miżuri, partikolarment il-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali mfassla mill-ġdid mill-benefiċċji tal-qgħad u tal-mard ‘il fuq minn livell minimu, wara s-sentenza tal-Qorti Kostituzzjonali tal-5 ta’ April.
(7)
Il-Gvern afferma mill-ġdid l-impenn tiegħu li jilħaq il-mira ta’ defiċit ta’ 4 % tal-PDG fl-2014. F’dan ir-rigward, il-Gvern adotta miżuri ta’ konsolidazzjoni li jammontaw għal madwar 2,3 % tal-PDG li jkopru wkoll parti mill-infiq żejjed fl-2013 li se jiġi trasferit fl-2014. Il-miżuri ta’ konsolidazzjoni huma fil-parti l-kbira inklużi fl-abbozz tal-Liġi Baġitarja, filwaqt li xi miżuri huma implimentati permezz ta’ leġiżlazzjoni speċifika. Il-miżuri huma primarjament ta’ natura permanenti u jistrieħu fil-biċċa l-kbira fuq l-iffrankar fl-infiq. B’mod ġenerali, il-valur kumulattiv tal-pakkett ta’ konsolidazzjoni meħtieġ biex jintlaħaq l-aġġustament fiskali mbassar ma nbidilx fir-rigward tas-seba’ analiżi - għal madwar EUR 4,7 biljun ta’ miżuri għall-iffrankar permanenti matul l-2013-2014, jew 2,8 % tal-PDG. Madankollu, parti tal-isforz għall-konsolidazzjoni issa huwa pospost għall-2014 minħabba l-imsemmi dewmien fl-implimentazzjoni fl-2013.
(8)
Il-biċċa l-kbira tal-konsolidazzjoni fl-2014, madwar 1,8 % tal-PDG għandu jittieħed mill-analiżi tal-infiq pubbliku, li twettqet matul is-sena li għaddiet bl-għan li jiżdiedu l-ekwità u l-effiċjenza fil-provvista ta’ trasferimenti soċjali u servizzi pubbliċi. Il-miżuri tal-analiżi tal-infiq pubbliku prinċipali se jkunu fuq tliet assi prinċipali: (1) limitazzjoni tan-nefqa minħabba l-ispejjeż tal-pagi tas-settur pubbliku, billi titnaqqas il-forza tax-xogħol tas-settur pubbliku filwaqt li l-kompożizzjoni tagħha ixxaqleb lejn impjegati b’ħiliet ogħla, l-allinjament tar-regoli dwar ix-xogħol tas-settur pubbliku ma’ dawk tas-settur privat u billi l-politika ta’ rimunerazzjoni ssir aktar trasparenti u msejsa fuq il-mertu; (2) riforma tal-pensjoni u (3) tnaqqis fin-nefqa settorjali fil-Ministeri kompetenti u l-programmi
(9)
Biex jiġi kkumpensat it-trasferiment negattiv mill-eżekuzzjoni baġitarja tal-2013 u jinkisbu l-4 % tal-mira tad-defiċit tal-PDG, il-pakkett tal-analiżi tal-infiq pubbliku għandu jkun komplementat minn miżuri permanenti oħra li għandhom l-għan li jkomplu t-titjib tal-effiċjenza u l-ekwità tal-istruttura attwali tat-taxxa u l-benefiċċji (b’valur ta’ 0,4 % tal-PDG). Barra minn hekk, għadd ta’ miżuri ta’ darba ta’ valur ta’ 0,2 % tal-PDG se jiġu implimentati, aktar milli jiġu bbilanċjati l-ispejjeż li jirriżultaw mill-pagamenti bil-quddiem ta’ darba marbuti mal-introduzzjoni ta’ skema ta’ sensji bi ftehim reċiproku fis-settur pubbliku.
(10)
Il-proporzjon bejn id-dejn u l-PDG huwa mistenni li jilħaq quċċata ta’ 127,8 % fl-2013 u minn hemm ‘il quddiem jonqos. Ir-reviżjoni ‘l fuq fir-rigward tas-seba’analiżi hija spjegata permezz tal-korrezzjoni tad-dejta dwar id-dejn tal-2012, li issa hija kemxejn ogħla, u n-nuqqas tat-twettiq ta’ xi operazzjonijiet li jnaqqsu d-dejn fuq perjodu ta’ żmien qasir. B’mod partikolari, il-Fond ta’ Stabbilizzazzjoni tas-Sigurtà Soċjali issa huwa mistenni li jżid il-pussessi tiegħu ta’ bonds tal-Gvern Portugiż b’mod aktar gradwali u l-pagamenti tal-Gvern Ġenerali lil Parpublica ser ikunu ogħla milli previst preċedentment sakemm tidħol fis-seħħ l-ESA 2010 il-ġdida u jiġi definit l-istatus tal-kumpanija. Barra minn hekk, il-bilanċ tal-flus tat-Teżor fl-aħħar tas-sena huwa stmat li jkun ogħla milli kien mistenni qabel (b’madwar EUR 4 biljuni).
(11)
Il-proċess ta’ aġġustament baġitarju huwa appoġġjat minn sensiela ta’ miżuri strutturali fiskali biex jitjieb il-kontroll fuq in-nefqa tal-Gvern u jitjieb il-ġbir tad-dħul. B’mod partikolari, riforma komprensiva qed iġġib il-qafas baġitarju, inkluż fil-livell tal-gvern ċentrali, reġjonali u lokali, konformi mal-aqwa prattiki fil-ġestjoni finanzjarja pubblika. Is-sistema ġdida ta’ kontroll tal-impenji qed turi riżultati iżda l-implimentazzjoni trid tiġi mmonitorjata mill-qrib biex jiġi żgurat li l-impenji huma koperti minn finanzjament disponibbli. Ir-riformi fl-amministrazzjoni pubblika jkomplu bl-għan li jimmodernizzaw u jirrazzjonalizzaw l-impjieg u l-entitajiet fis-settur pubbliku. Il-progress fl-aġenda tar-riforma tal-amministrazzjoni tad-dħul qed itejjeb il-monitoraġġ u t-tisħiħ tal-konformità tad-dħul. In-negozjar mill-ġdid ta’ sħubiji pubbliċi-privati (PPPs) avvanza mhux ħażin u huwa mbassar iffrankar sinifikanti għall-2013 u wara. L-impriżi tal-Istat (SOEs) laħqu bilanċ operazzjonali fuq medja sa tmiem l-2012 u huma previsti riformi addizzjonali biex jiġi evitat deterjorament mill-ġdid tar-riżultati tagħhom. Ir-riformi fis-settur tal-kura tas-saħħa qed jipproduċu ffrankar sinifikanti u l-implimentazzjoni qed tkompli tkun b’mod ġenerali konformi mal-miri.
(12)
Il-proporzjonijiet tal-kapital tal-banek żdiedu sostanzjalment matul is-sena li għaddiet u dan ippermettilhom li jilħqu l-bafers kapitali regolatorji tal-Awtorità Bankarja Ewropea kif ukoll il-mira tal-programm ta’ 10 % tal-kapital ewlieni tal-grad 1. Dan il-bafer tal-kapital jibqa’ xieraq fil-bord meta jintużaw ir-regoli l-ġodda tad-Direttiva dwar ir-Rekwiziti ta’ Kapital IV (Capital Requirements Directive - CRD) għall-evalwazzjoni tal-fondi proprji tal-banek. Dawn ir-regoli ġodda tal-kapital se japplikaw minn Jannar 2014 ‘il quddiem. Il-Banco de Portugal bħalissa qed jiżviluppa approċċ ta’ tranżizzjoni biex jintroduċi s-CRD IV. Il-mira indikattiva ta’ self għal depożitu ta’ 120 % sal-2014 x’aktarx se tintlaħaq u xi banek diġà qiegħdin taħt dan il-limitu. L-isforzi biex jiġu ddiversifikati s-sorsi ta’ finanzjament għas-settur korporattiv qegħdin jissaħħu. Filwaqt li jibnu fuq l-awditu estern riċenti tal-linji ta’ kreditu eżistenti sponsorjati mill-Gvern u fuq sett ta’ rakkomandazzjonijiet ta’ politika, l-awtoritajiet ippreżentaw pjan b’miżuri mmirati lejn it-titjib fil-prestazzjoni u l-governanza ta’ dawk l-istrumenti. Is-sett ta’ għodod għall-ġestjoni tal-kriżi qed jiġi ffinalizzat. Il-fond ta’ riżoluzzjoni bankarja qed jaħdem, setgħat ta’ intervent bikrija ġew introdotti u l-liġi dwar ir-rikapitalizzazzjoni qed tiġi emendata sabiex tirrifletti l-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni, mill-1 ta’ Awwissu 2013, tar-regoli dwar l-għajnuna mill-istat għal miżuri ta’ appoġġ favur il-banek fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja (3).
(13)
Sar aktar progress fl-implimentazzjoni tar-riformi strutturali għat-tisħiħ tat-tkabbir u l-kompetittività. Tnaqqis ġdid tal-ħlasijiet għat-tmiem tal-impjieg daħal fis-seħħ fl-1 ta’ Ottubru u 2013 ġew stabbiliti żewġ fondi ta’ kumpens bl-iskop ta’ finanzjament parzjali tal-ħlasijiet għat-tmiem tal-impjieg. Ittieħdu passi addizzjonali biex jissaħħu l-politiki attivi fis-suq tax-xogħol. Ġew adottati miżuri addizzjonali fil-qasam tal-edukazzjoni, fejn il-progress huwa sodisfaċenti b’mod ġenerali.
(14)
L-implimentazzjoni tad-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), li timmira biex tnaqqas l-ostakli għad-dħul u tagħti spinta lill-kompetizzjoni u l-attività ekonomika billi jiġi ffaċilitat l-aċċess għal parteċipanti ġodda fis-suq fir-reġimi ekonomiċi differenti, għaddejja b’ritmu tajjeb u t-traspożizzjoni tagħha daqt titlesta. Il-liġi qafas għat-titjib tal-funzjonament tal-professjonijiet regolati li jinvolvu korp professjonali ġiet adottata u r-reviżjoni tal-istatuti tat-tmintax-il professjoni kkonċernati hija l-pass li jmiss biex titlesta din ir-riforma. Il-liġi qafas sabiex jiġu stabbiliti l-prinċipji ewlenin tal-funzjonament tal-awtoritajiet regolatorji nazzjonali l-aktar importanti, inklużi billi jingħataw indipendenza u awtonomija b’saħħithom diġà daħħlet fis-seħħ u l-liġijiet amministrattivi tar-regolaturi settorjali varji għandhom jiġu adottati dalwaqt. L-implimentazzjoni tal-miżuri għat-tnaqqis tad-dejn tariffarju tal-elettriku ġiet ittardjata, għalkemm il-Gvern dan l-aħħar ippreżenta dazju ġdid li parzjalment tittratta din il-kwistjoni. Xi dispożizzjonijiet legali li għandhom il-mira li jissimplifikaw il-proċeduri għall-liċenzji u piżijiet amministrattivi oħra ġew adottati bħal pereżempju l-proposta tal-liġi bażi l-ġdida tal-ħamrija, l-ippjanar tal-ispazju u l-urbaniżmu.
(15)
Aktar progress għadu meħtieġ biex is-settur tat-trasport isir aktar sostenibbli u miftuħ għall-kompetizzjoni. Kien hemm xi titjib fil-pożizzjoni finanzjarja tal-maniġer tal-infrastruttura tal-ferrovija, iżda jeħtieġ sforz sinifikanti addizzjonali biex tilħaq bilanċ operazzjonali sal-2015. Ir-riformi fil-portijiet jeħtieġ li jkunu intensifikati.
(16)
Ġew adottati xi miżuri addizzjonali biex jittejbu l-kundizzjonijiet tal-likwidità tas-settur tan-negozju, partikolarment l-Impriżi Żgħar u ta’ daqs Medju (SMEs).
(17)
Ir-riformi tas-sistema ġudizzjarja huma qrib it-tlestija tagħhom. Sar aktar progress fit-tnaqqis ta’ kawżi pendenti u riformi importanti bħar-riorganizzazzjoni ġeografika tad-distretti tal-qrati u r-riforma tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili tlestew jew se jitlestew fil-futur qrib. Titjib kontinwu tal-funzjonament tas-sistema ġudizzjarja, li hija essenzjali għat-tħaddim xieraq u ġust tal-ekonomija, permezz ta’: (i) l-iżgurar tal-infurzar effettiv u fil-ħin tal-kuntratti u tar-regoli tal-kompetizzjoni; (ii) iż-żieda tal-effiċjenza permezz tar-ristrutturar tas-sistemi tal-qrati, u l-adozzjoni ta’ mudelli ta’ ġestjoni ġodda tal-qrati; (iii) it-tnaqqis ulterjuri tad-dewmien tas-sistema tal-kawżi fil-qrati (inklużi l-kawżi tal-qrati tat-taxxa) huwa madankollu meħtieġ,
(18)
Fid-dawl ta’ dawn l-iżviluppi, id-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE għandha tiġi emendata,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Fl-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE, il-paragrafi 7 sa 9 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“7. Il-Portugall għandu jadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2013, f’konformità mal-ispeċifikazzjonijiet fil-Memorandum ta’ Qbil:
(a)
Id-defiċit ġenerali tal-Gvern ma għandux jaqbeż il-5,5 % tal-PDG fl-2013. Għall-kalkolu ta’ dan id-defiċit, ma għandhomx jiġu kkunsidrati l-ispejjeż baġitarji possibbli tal-miżuri ta’ appoġġ tal-banek fil-kuntest tal-istrateġija tas-settur finanzjarju tal-Gvern. Il-miżuri ta’ konsolidazzjoni inklużi fil-baġit tal-2013 u l-baġit supplimentari għandhom jiġu implimentati bir-reqqa matul il-bqija tas-sena. Barra minn hekk, jekk jinqala’ aktar telf fl-eżekuzzjoni baġitarja, il-Gvern għandu jimplimenta miżuri korrettivi addizzjonali;
(b)
Il-Portugall għandu jkompli jimplimenta l-programm ta’ privatizzazzjoni tiegħu;
(c)
Il-Portugall għandu jlesti l-implimentazzjoni tal-istrateġija tas-servizzi kondiviżi fl-amministrazzjoni pubblika;
(d)
Il-Portugall għandu jkompli r-riorganizzazzjoni u r-razzjonalizzazzjoni tan-netwerk tal-isptarijiet permezz tal-ispeċjalizzazzjoni, il-konċentrazzjoni u t-tnaqqis ta’ servizzi tal-isptar, il-ġestjoni konġunta u t-tħaddim konġunt tal-isptarijiet. Il-Portugall għandu jiżgura l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni fuq għadd ta’ snin għar-riorganizzazzjoni tal-isptarijiet;
(e)
Wara l-adozzjoni tal-emendi għal-Liġi Nru 6/2006 dwar kirjiet urbani ġodda u d-digriet leġiżlattiv li jissimplifika l-proċedura amministrattiva għar-rinnovazzjoni, il-Portugall għandu jwettaq analiżi komprensiva tal-funzjonament tas-suq tad-djar;
(f)
Il-Portugall għandu jiżviluppa sistema mifruxa mal-pajjiż kollu ta’ reġistrazzjoni tal-artijiet li tippermetti distribuzzjoni aktar ekwa tal-benefiċċji u l-ispejjeż fl-eżekuzzjoni tal-ippjanar urban;
(g)
Filwaqt li jirrispetta s-sentenza tal-Qorti Kostituzzjonali tas-26 ta’ Settembru 2013, il-Portugall għandu joħloq u jimplimenta għażliet alternattivi ta’ riforma tas-suq tax-xogħol b’effetti simili għal dawk li kienu ddikjarati mhux kostituzzjonali f’dik is-sentenza;
(h)
Il-Portugall għandu jippromwovi żviluppi fil-pagi li jkunu konsistenti mal-għanijiet ta’ trawwim tal-ħolqien tal-impjiegi u titjib fil-kompetittività tal-kumpaniji bil-għan li jiġu kkoreġuti l-iżbilanċi makroekonomiċi. Matul il-perjodu tal-Programm, kwalunkwe żieda fil-pagi minimi għandha ssir biss jekk din tkun ġustifikata mill-iżviluppi ekonomiċi u tas-suq tax-xogħol;
(i)
Il-Portugall għandu jkompli jtejjeb l-effettività tal-politiki attivi tiegħu għas-suq tax-xogħol f’konformità mar-riżultati tar-rapport ta’ valutazzjoni u tal-pjan ta’ azzjoni biex jittejjeb il-funzjonament tas-servizzi tal-impjiegi pubbliċi;
(j)
Il-Portugall għandu jkompli jimplimenta l-miżuri stabbiliti fil-pjanijiet ta’ azzjoni tiegħu biex titjieb il-kwalità tal-edukazzjoni sekondarja u vokazzjonali u t-taħriġ, b’mod partikolari l-Gvern għandu jippreżenta pjanijiet biex il-qafas ta’ finanzjament tal-iskejjel ikun aktar effettiv u l-iskejjel professjonali ta’ referenza għandhom ikunu stabbiliti;
(k)
Il-Portugall għandu jlesti l-adozzjoni tal-emendi settorjali pendenti meħtieġa sabiex jimplimenta bis-sħiħ id-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*);
(l)
Il-Gvern għandu jissottometti lill-Parlament Portugiż l-istatuti emendati tal-korpi professjonali;
(m)
Il-Portugall għandu japprova l-emendi korrispondenti għal-liġijiet amministrattivi tal-Awtoritajiet Regolatorji Nazzjonali;
(n)
Il-Portugall għandu jippubblika rapporti kull tliet xhur dwar ir-rati ta’ rkupru; it-tul ta’ żmien u l-ispejjeż għall-kawżi korporattivi ta’ insolvenza; it-tul ta’ żmien u l-ispejjeż għall-kawżi dwar it-taxxa u dwar ir-rata tal-ikklirjar tal-kawżi tal-qorti tal-infurzar;
(o)
Il-Portugall għandu jtejjeb l-ambjent kummerċjali billi jlesti r-riformi pendenti dwar it-tnaqqis tal-piż amministrattiv il-proġetti ta’ Punt ta’ Kuntatt Uniku previsti fid-Direttiva 2006/123/KE u ta’ ‘Bla Ħtieġa ta’ Awtorizzazzjoni’ operazzjonali b’mod sħiħ u billi jwettaq simplifikazzjoni ulterjuri ta’ proċeduri, regolamenti u piżijiet ammnistrattivi oħra eżistenti ta’ ħruġ ta’ liċenzji fl-ekonomija li huma ostaklu kbir għall-iżvilupp ta’ attivitajiet ekonomiċi;
(p)
Il-Portugall għandu jlesti r-riforma tas-sistema ta’ governanza tal-portijiet, inkluża r-reviżjoni totali tal-konċessjonijiet tal-operat portwali;
(q)
Il-Portugall għandu jimplimenta l-miżuri li jtejbu l-funzjonament tas-setturi tal-posta u tat-telekomunikazzjoni;
(r)
Il-Portugall għandu jimplimenta l-miżuri li jtejbu l-funzjonament tas-sistema tat-trasport;
(s)
Il-Portugall għandu jimplimenta l-miżuri li jeliminaw id-dejn tariffarju tal-enerġija;
(t)
Il-Portugall għandu jiżgura li l-qafas PPP legali u istituzzjonali l-ġdid huwa applikat u li l-kuntratti PPP tat-toroq ikomplu jiġu negozjati mill-ġdid bi qbil mal-pjan strateġiku ippreżentat mill-Gvern u mar-reviżjoni tal-qafas regolatorju, sabiex jinkisbu gwadanji fiskali sostanzjali, partikolarment fl-2013;
(u)
Il-Portugall għandu jkompli jiffoka fuq miżuri biex jiġu miġġielda l-frodi u l-evażjoni tat-taxxa u biex tissaħħaħ il-konformità tal-kontribwenti.
8. Il-Portugall għandu jadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2014, f’konformità mal-ispeċifikazzjonijiet fil-Memorandum ta’ Qbil:
(a)
Id-defiċit ġenerali tal-Gvern ma għandux jaqbeż l-4 % tal-PDG fl-2014. Għall-kalkolu ta’ dan id-defiċit, ma għandhomx jiġu kkunsidrati l-ispejjeż baġitarji possibbli tal-miżuri ta’ appoġġ tal-banek fil-kuntest tal-istrateġija tas-settur finanzjarju tal-Gvern. Biex jintlaħaq dan l-objettiv il-Portugall għandu jwettaq miżuri ta’ konsolidazzjoni tal-valur ta’ 2,3 % tal-PDG, primarjament permezz tal-Liġi Baġitarja tal-2014. Il-miżuri għandhom ikunu prinċipalment ta’ natura permanenti u jxaqilbu lejn l-iffrankar mill-infiq;
(b)
Il-pakkett ta’ konsolidazzjoni għandu jibni fuq il-miżuri li jnaqqsu l-infiq li kienu tħejjew fil-qafas tal-analiżi tal-infiq pubbliku (PER). B’mod globali, l-ammont ta’ dawn il-miżuri għandu jammonta għal 1,8 % tal-PDG fl-2014 u għandu jinkludi:
(i)
limitazzjoni tan-nefqa minħabba l-ispejjeż tal-pagi tas-settur pubbliku, billi titnaqqas il-forza tax-xogħol tas-settur pubbliku filwaqt li l-kompożizzjoni tagħha tinbidel għal waħda b’impjegati b’ħiliet ogħla, notevolment permezz ta’ programm ta’ rikwalifikazzjoni u skema ta’ sensji volontarji; konverġenza ulterjuri tar-regoli tax-xogħol tas-settur pubbliku u dak privat (inkluża ż-żieda fis-sigħat tax-xogħol u t-tnaqqis tal-vaganzi) u l-introduzzjoni ta’ skala unika tal-pagi kif ukoll is-semplifikazzjoni tas-supplimenti tal-paga. Il-kontribuzzjonijiet tal-benefiċjarji għall-iskemi speċjali tal-assigurazzjoni tal-ħajja għandhom jiżdiedu u għalhekk jikkontribwixxu għat-titjib tal-ekwità u l-effiċjenza tal-infiq pubbliku;
(ii)
riformi tas-sistema tal-pensjoni b’żieda fl-età statutorja tal-irtirar permezz ta’ tibdil fil-fattur tas-sostenibbiltà; allinjament tar-regoli għall-kalkoli tal-benefiċċji tal-pensjoni bejn ir-reġim tal-pensjoni taċ-ċivil (CGA) u s-sistema ġenerali tal-pensjoni, filwaqt li jiġu mħarsal-benefiċċji taħt il-livelli minimi; u s-semplifikazzjoni tal-pensjonijiet tas-superstiti kemm tas-CGA kif ukoll tar-reġim ġenerali tal-pensjoni, f’każijiet fejn dawn jakkumulaw ma’ pensjonijiet oħra;
(iii)
tfaddil fil-konsum intermedju u fil-programmi ta’ infiq fil-Ministeri kompetenti kollha. Minħabba r-riskji politiċi u legali, uħud mill-miżuri jistgħu jkunu parzjalment jew totalment sostitwiti minn oħrajn ta’ daqs u kwalità ekwivalenti.
(c)
Ir-reviżjoni tan-nefqa pubblika għandha tiġi kkumplimentata minn miżuri permanenti oħra dwar id-dħul bil-għan li jkomplu t-titjib tal-effiċjenza u l-ekwità tal-istruttura attwali tat-taxxa u l-benefiċċji (b’valur ta’ 0,4 % tal-PDG). B’mod partikolari, t-tassazzjoni fuq spejjeż relatati mal-karozzi tal-kumpanija għandha tiżdied u t-tassazzjoni ambjentali u dik relatata mas-saħħa għandha tiġi mtejba billi tinbidel it-tassazzjoni tal-karozzi diżil tal-passiġġieri u billi tiżdied is-sisa fuq it-tabakk u fuq ix-xorb alkoħoliku. L-eżenzjonijiet tat-taxxa fit-tassazzjoni tal-proprjetà għall-fondi tal-pensjoni u l-fondi tal-proprjetà immobbli għandhom jitnaqqsu. Il-limiti massimi għall-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali tal-membri ta’ korpi statutorji għandhom jitneħħew. Għandha tintalab imposta speċjali fis-settur tal-enerġija u b’hekk jitrażżnu l-kirjiet eċċessivi mis-settur tal-enerġija. Parti mill-introjtu ġġenerat minn din l-imposta għandha tintuża biex jitnaqqas id-dejn tariffarju. Il-liċenzji tal-logħob tal-azzard onlajn għandhom jinbigħu bil-ħsieb li dan is-suq jiġi regolarizzat u din l-attività għandha tkun intaxxata wkoll. Miżata speċjali fuq l-ispettru tal-midja għandha tiġi introdotta u l-imposta fuq l-istituzzjonijiet finanzjarji għandha tiżdied. Barra minn hekk, għadd ta’ miżuri ta’ darba għandhom jiġu implimentati, aktar milli jiġu bbilanċjati l-ispejjeż li jirriżultaw mill-pagamenti bil-quddiem ta’ darba marbuti mal-introduzzjoni tal-iskema ta’ sensji bi ftehim reċiproku fis-settur pubbliku. Dawn jinkludu t-trasferiment tal-fond tas-saħħa CTT fis-settur pubbliku, il-bejgħ ta’ konċessjoni ta’ port u sajlos kif ukoll dividendi speċjali mill-bejgħ ta’ riservi taż-żejt eċċessiv minn kumpanija pubblika;
(d)
Il-Portugall għandu jippreżenta rapport bl-għanijiet li ġejjin:
(i)
li jidentifika rduppjar tas-servizzi u l-ġurisdizzjonijiet u sorsi oħra ta’ ineffiċjenzi bejn il-livelli ċentrali u dawk lokali tal-Gvern; u
(ii)
biex jorganizza mill-ġdid in-netwerk ta’ servizzi deċentralizzati tal-Ministeri prinċipalment permezz tan-netwerk ‘Lojas do Cidadão’ (punti singoli ta’ kuntatt tal-amministrazzjoni u l-utilitajiet) u approċċi oħra, filwaqt li jinkludi żoni ġeografiċi aktar effiċjenti u jintensifika l-użu tas-serivizzi kondiviżi u l-gvern diġitali;
(e)
Il-Portugall għandu jkompli r-riorganizzazzjoni u r-razzjonalizzazzjoni tan-netwerk tal-isptarijiet permezz tal-ispeċjalizzazzjoni, il-konċentrazzjoni u t-tnaqqis ta’ servizzi tal-isptar, il-ġestjoni konġunta u t-tħaddim konġunt tal-isptarijiet u għandu jiżgura l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni fuq għadd ta’ snin għar-riorganizzazzjoni tal-isptarijiet;
(f)
Il-Portugall għandu jimplimenta l-pjan biex jinħoloq kumpanija operatriċi indipendenti tal-loġistika tal-gass u tal-elettriku;
(g)
Il-Portugall għandu jimplimenta l-miżuri li jtejbu l-funzjonament tas-sistema tat-trasport;
(h)
Il-Portugall għandu jivvaluta l-impatt tar-reġim fakultattiv tal-kontabbiltà bbażata fuq il-ħlasijiet tal-VAT.
(i)
Il-Portugall għandu jwettaq inventarju u analiżi tal-ispejjeż tar-regolamenti li x’aktarx ikollhom impatt ogħla fuq l-attività ekonomika.
9. Bl-għan li tiġi restawrata l-fiduċja fis-settur finanzjarju, il-Portugall għandu jimmira biex iżomm livell adegwat ta’ kapital fis-settur bankarju tiegħu u jiżgura proċess ta’ diżingranaġġ b’mod ordinat f’konformità mal-iskadenzi stabbiliti fil-Memorandum ta’ Qbil. F’dak ir-rigward, il-Portugall għandu jimplimenta l-istrateġija għas-settur bankarju Portugiż kif miftiehem mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI biex tiġi mħarsal-istabbiltà finanzjarja. B’mod partikolari, il-Portugall għandu:
(a)
jimmonitorja t-tranżizzjoni tal-banek għar-regoli ġodda dwar il-kapital kif stabbiliti fil-pakkett tad-Direttiva dwar ir-Rekwiziti ta’ Kapital IV (CRD IV) u jiżgura li l-bafers kapitali jibqgħu proporzjonali mal-ambjent operazzjonali diffiċli;
(b)
jagħti pariri lill-banek biex jissaħħu l-bafers kollaterali tagħhom fuq bażi sostenibbli;
(c)
jiżgura diżingranaġġ ibbilanċjat u ordnat tas-settur bankarju, li jibqa’ importanti fl-eliminazzjoni b’mod permanenti tal-iżbilanċi ta’ finanzjament, u li jnaqqas id-dipendenza fuq il-finanzjament mill-Eurosistema fuq terminu medju. Il-pjanijiet tal-banek għall-finanzjament u l-kapital għandhom jiġu riveduti kull tliet xhur;
(d)
jinkoraġġixxi d-diversifikazzjoni ta’ alternattivi ta’ finanzjament għas-settur korporattiv u b’mod partikolari l-SMEs permezz ta’ sensiela ta’ miżuri li għandhom l-għan li jtejbu l-aċċess tagħhom għas-swieq kapitali;
(e)
ikompli jissemplifika l-grupp CGD tal-Istat;
(f)
jesternalizza l-ġestjoni tal-krediti tal-BPN attwalment miżmuma minn Parvalorem lid-ditti magħżula permezz tal-proċess tal-offerti b’mandat biex gradwalment jirkupra l-assi; u jiżgura d-disponiment f’waqtu tas-sussidjarji ta’, u l-assi fi, iż-żewġ vetturi l-oħra bi skop speċjali tal-Istat;
(g)
fuq il-bażi tal-proposti għat-tħeġġiġ tad-diversifikazzjoni tal-alternattivi ta’ finanzjament ippreżentati lis-settur korporattiv, jiżviluppa u jimplimenta soluzzjonijiet li jipprovdu alternattivi ta’ finanzjament għal kreditu bankarju tradizzjonali għas-settur korporattiv; u jevalwa l-lok għat-titjib tal-prestazzjoni u l-governanza tal-linji ta’ kreditu eżistenti sponsorjati mill-Gvern filwaqt li jkompli jibni fuq ir-riżultati tal-awditu estern riċenti u l-pjan direzzjonali ppreżentat;
(h)
janalizza l-pjanijiet ta’ rkupru tal-banek u joħroġ linji gwida dwar is-sistema tal-pjanijiet ta’ rkupru u jipprepara pjanijiet ta’ riżoluzzjoni fuq il-bażi tar-rapporti ppreżentati mill-banek. Il-Gvern għandu jippreżenta lill-Parlament Portugiż l-emendi meħtieġa għal-liġi dwar ir-rikapitalizzazzjoni li jirriflettu l-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni Ewropea dwar l-applikazzjoni, mill-1 ta’ Awwissu 2013, tar-regoli dwar l-Għajnuna mill-Istat għal miżuri ta’ appoġġ favur il-banek fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja;
(i)
jimplimenta l-qafas għall-istituzzjonijiet finanzjarji biex jibdew ristrutturar tad-dejn barra l-qorti għall-unitajiet domestiċi, jiffaċilta l-applikazzjoni għar-ristrutturar tad-dejn korporattiv u jimplimenta pjan ta’ azzjoni għas-sensibilizzazzjoni dwar l-għodod tar-ristrutturar;
(j)
jipprepara rapporti kull tliet xhur dwar l-implimentazzjoni tal-għodod ġodda tar-ristrutturar; fuq il-bażi tal-istħarriġ imwettaq riċentement, jesplora alternattivi biex iżid l-irkupru b’suċċess tal-kumpaniji li jkunu aderenti mal-PER (il-Proċedura Speċjali ta’ Rivitalizzazzjoni għall-kumpaniji f’taqlib finanzjarju serju) u SIREVE (is-Sistema ta’ Rkupru tal-Kumpaniji permezz ta’ Ftehimiet Extraġudizzjarji għall-kumpaniji f’qagħda ekonomika diffiċli jew insolvenza imminenti jew attwali).
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tieħu effett fil-jum tan-notifika tagħha.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Portugiża.
Magħmul fi Brussell, id-19 ta’ Novembru 2013.