РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1342/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за отмяна на антидъмпинговите мерки върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели с произход от Руската федерация след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (основния регламент), и по-специално член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1601/2001 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели (СВК) с произход от Руската федерация, Турция, Тайланд и Чешката република. По-долу тези мерки ще бъдат наричани „първоначалните мерки“, а разследването, довело до тях - „първоначалното разследване“.
(2)
През август 2001 г. Комисията прие предложението за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг от страна на един руски производител (JSC Severstal-Metiz). Това споразумение за поет ангажимент за спазване на минимален ценови праг бе отменено през октомври 2007 г. (3), тъй като спазването на минимален ценови праг бе счетено за неприложимо поради трудности при правилното класифициране на големия брой видове на продукта, изнасяни от дружеството.
(3)
След частично междинно преразглеждане и преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките с Регламент (ЕО) № 1279/2007 (4), Съветът запази първоначалните мерки спрямо Руската федерация в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Тези мерки по-долу ще бъдат наричани „действащите мерки“, а разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките ще бъде наричано „последното разследване“.С Регламент (ЕО) 1279/2007 бяха прекратени и мерките върху вноса на стоманени въжета с произход от Турция и Тайланд.
(4)
Понастоящем (5) са налице също така действащи мерки спрямо СВК от Украйна и Китайската народна република, чийто обхват е разширен и върху вноса на СВК, изпращани от Мароко, Молдова и Република Корея.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 27 октомври 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (известие за започване на процедурата) (6), започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на СВК с произход от Руската федерация съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(6)
Преразглеждането бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от Комитета за връзка на производителите на стоманени въжета в Европейския съюз (наричан по-долу „EWRIS“ или „заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи повече от 50 % от общото производство на Съюза на определени железни или стоманени въжета. Искането се основава на твърдението, че има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на дъмпинга и повторно възникване на вреда от него за промишлеността на Съюза (ПС).
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването на продължаването или повторното възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. (РПП). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП (разглеждания период).
3.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми производителите износители, производителите от Съюза, вносителите и ползвателите, които са ѝ известни, както и заявителя и органите на страната на износа. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(9)
Предвид потенциално големия брой производители износители от Руската федерация, включени в това разследване, в известието за започване на процедурата първоначално се предвиждаше да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и ако това е необходимо, да изготви извадката, производителите износители от Руската федерация бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на процедурата.
(10)
Като се има предвид, че само двама производители износители от Руската федерация предоставиха информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изразиха своята готовност да продължат да съдействат на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка за производителите износители.
(11)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по нея в рамките на срока, предвиден в известието за започване на процедурата. Временната извадка се състоеше от петима производители от Съюза, които бяха счетени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза.
(12)
При липсата на каквито и да е коментари, предложените дружества бяха избрани да бъдат включени в окончателната извадка, а заинтересованите страни бяха съответно информирани. Едно от окончателно избраните дружества обаче впоследствие се оттегли от извадката. Поради това Комисията реши извадката да бъде сведена до останалите четири дружества, които все още бяха смятани за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството (29,3 %) и продажбите (20,9 %) на сходния продукт в Съюза.
(13)
Въпреки че в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка на несвързани вносители, нито един ползвател или несвързан вносител не се отзоваха. Предвид това за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(14)
Бяха изпратени въпросници на четиримата включени в извадката производители от Съюза, на двамата производители износители от Руската федерация и на свързания вносител.
3.3. Отговори на въпросника
(15)
Бяха получени отговори на въпросниците от четиримата включени в извадката производители от Съюза, от свързания вносител и от един производител износител от Руската федерация.
(16)
Макар че двама производители износители от Руската федерация първоначално заявиха своя интерес, само един от тях предостави отговори на въпросника и е смятан за съдействащ при разследването. Съдействащият производител износител има дъщерно дружество, което е изцяло негова собственост, със седалище в Италия, което също произвежда СВК и осъществява внос на разглеждания продукт от Руската федерация. Другият производител износител представи писмено изложение по време на започване на разследването и въпреки че бе приканен да попълни въпросник, той не направи това. Поради това се счита, че вторият производител износител не е съдействал при разследването.
3.4. Проверки на място
(17)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и да прецени интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Германия,
-
BRIDON International Ltd., Обединеното кралство,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Австрия,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Португалия;
б)
производител износител от Руската федерация:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;
в)
свързан вносител:
-
REDAELLI Tecna SpA, Италия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е същият като в първоначалното разследване и в последното разследване, довели до налагането на действащите в момента мерки, т.е. железни и стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура (често наричани „СВК“ според терминологията на отрасъла), понастоящем класирани в кодове по КН ех73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98 (разглежданият продукт).
2. Сходен продукт
(19)
Настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките потвърди, че СВК, произведени в Руската федерация и изнасяни за Съюза, и СВК, произведени и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
(21)
Както беше обяснено по-горе в съображение 10, не се наложи изготвянето на извадка от производители износители в Руската федерация. Делът на оказалия съдействие производител износител представлява 99 % от износа на разглеждания продукт от Руската федерация за Съюза през РПП. Поради това бе направено заключението, че нивото на съдействие е високо.
(22)
Тъй като други двама известни производители в Руската федерация не оказаха съдействие в разследването, изложените по-долу констатации относно вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябваше да бъдат направени въз основа на най-добрите налични факти, включително данните от Евростат, официални статистически данни на Русия и ограничен обем данни, получени от втория производител.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
(23)
В искането за преразглеждане се твърди, че износът от Руската федерация в Съюза се е осъществявал при среден дъмпингов марж от 130,8 %. Както е посочено в известието за започване на процедурата (точка 4.1), заявителят е сравнил експортните цени от Руската федерация за Съюза (на равнище франко завод) с цените на вътрешния пазар в Руската федерация.
2.1. Нормална стойност
(24)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред беше извършена проверка на съдействащия производител износител дали продажбите му на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар в Руската федерация, към независими клиенти са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са били като цяло представителни.
(25)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от производителя износител, които са идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ към Съюза.
(26)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби са били в представителни количества, бе проверено след това дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(27)
Проверката дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта са били направени в достатъчно количество и при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(28)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяните видове на продукта, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалба въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2. Експортна цена
(29)
По отношение на експортните продажби на съдействащия руски производител износител за пазара на Съюза, които са били извършени пряко за независими клиенти, експортната цена беше установена въз основа на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(30)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за отчитане на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба, така че да може да се установи достоверна експортна цена. При липсата на информация от независими вносители за нивото на натрупаната печалба през РПП бе използван среден марж на печалба от 5 %.
2.3. Сравнение
(31)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на база франко завод и на едно и също равнище на търговия.
(32)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.4. Дъмпингов марж
(33)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Това сравнение показа наличието на дъмпинг, който възлиза на 4,7 % за производителя износител.
3. Развитие на вноса в случай на отменяне на мерките
3.1. Предварителни бележки
(34)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПП беше проучена и вероятността дъмпингът да продължи, в случай че мерките бъдат отменени. В това отношение бяха анализирани следните елементи: обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация, привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави, производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация.
3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация
(35)
По данни на Евростат вносът от Руската федерация през разглеждания период е нараснал от 2 005 тона през 2009 г. до 2 343 тона през РПП, което представлява около 1 % от потреблението на Съюза през РПП и през разглеждания период. Както бе посочено по-горе в съображение 33, вносът от съдействащия производител износител е бил осъществен на дъмпингови цени (4,7 %) въпреки действащото антидъмпингово мито.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(36)
Износът за Съюза представлява 3 % от общите продажби на съдействащия производител, докато по-голямата част от продажбите (85 %) са осъществени на вътрешния руски пазар. През разглеждания период (7) вътрешният пазар е нараснал с 38 % и може допълнително да нарасне, ако БВП на Руската федерация продължи да се увеличава, както се прогнозира в обществено достъпните източници, специализирани в областта на икономическите анализи. Освен това събраната по време на разследването информация разкри, че съдействащият производител не произвежда всички видове на разглеждания продукт и поради тази причина оказва в ограничена степен конкурентен натиск върху производителите от Съюза. Такъв вероятно е случаят и за другите двама производители предвид липсата на налична информация за инвестициите в нови машини, което например би позволило производството на разглеждания продукт с по-голям диаметър. Освен това ограниченият конкурентен натиск на производителите износители от Руската федерация изглежда се потвърждава и от наличието на производители от Съюза на руския пазар. Според официалните руски митнически статистически данни износът на производителите от Съюза на сходния продукт за Руската федерация представлява 30 % от целия внос на сходния продукт за руския пазар през РПП, т.е. производителите от Съюза са най-големият износител на руския пазар.
(37)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че прогнозираният ръст на БВП на Русия (от порядъка на 3 %) е доста умерен и няма да позволи по-нататъшното развитие на руския пазар на СВК. Следователно руският пазар може и да не е в състояние да поеме допълнителни обеми на сходния продукт. В това отношение следва да се отбележи, че през разглеждания период, т.е. от 2009 г. до края на РП, ръстът на БВП на Руската федерация е бил по-нисък от прогнозирания ръст за 2014 г., но независимо от това е дал възможност на руския пазар на СВК да нарасне с 38 %. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(38)
Същата страна изтъкна също така новите видове продукти, разработени наскоро от съдействащия производител износител (в сътрудничество с дъщерното му дружество със седалище в Съюза), и изтъкна, че те са свидетелство за инвестициите, направени от този производител, през разглеждания период. Тази факт обаче не противоречи на констатацията, че сътрудничещият производител не е в състояние да произвежда всички видове въжета (особено СВК за високия ценови клас на пазара). Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(39)
Привлекателността на пазара на Съюза следва също така да се разглежда в контекста на някои придобивания на производителите от Съюза от руски производители износители. В действителност двама руски производители понастоящем имат собствени дъщерни дружества със седалища в Съюза. При проверката на място в дъщерното дружество със седалище в ЕС на съдействащия износител беше установено, че неговите продажби са осъществени предимно на европейския пазар, както и че свързаните продажби между съдействащия производител и това дъщерно дружество са продължили да бъдат ограничени по размер през РПП.
(40)
Въз основа на данните, предоставени от съдействащия износител, трябва да се отбележи, че през РПП обемът на руския износ на разглеждания продукт за трети държави е бил четирикратно по-висок от обема на износа за Съюза. Експортните цени на съдействащия производител износител за трети държави са средно по-ниски от неговите продажни цени на вътрешния пазар в Руската федерация, но са средно на по-високи равнища от това на експортните цени за пазара на Съюза. Това позволява да се направи заключението, че експортните продажби на пазарите на трети държави са по-привлекателни от продажбите на пазара на Съюза. В този контекст е взето предвид и наличието на дългогодишни канали за търговия на пазарите на Общността на независимите държави (ОНД).
(41)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че експортните цени на руските производители за пазари на трети държави всъщност са по-ниски от експортните цени за Съюза. Беше посочено сравнение между средните експортни цени за Украйна и някои европейски страни, за което се твърдеше, че е въз основа на руските митнически статистически данни. Не бяха предоставени никакви оригинални данни във връзка със сравнението. В това отношение се отбелязва, че направеното при разследването сравнение на ценовата разлика между руските експортни цени за Съюза и за трети пазари е въз основа на проверени данни от въпросника на съдействащия производител износител. Това сравнение на цените беше направено на равнище франко завод, като са взети предвид различията между видовете продукти и равнището на търговия. Средните цени, предоставени от заявителя, не отразяват сложността на ценовите компоненти и съществуващата продуктова гама на пазара за СВК в резултат на значителния брой различни продукти и различните равнища на търговия. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(42)
Същата страна твърди, че нивото на обема на износа на промишлеността на Съюза за Руската федерация не е от значение в този случай, и насочиха вниманието по-скоро към увеличения внос от Китайската народна република за Руската федерация, както и необходимостта този внос да се вземе предвид при анализа, тъй като представлява конкурентна заплаха за наличието на руските производители на пазарите в Русия и ОНД. В това отношение фактът, че производителите от Съюза продължават да бъдат лидери по отношение на износа за руския пазар, е от значение, тъй като се потвърждава, inter alia, фактът, че руските производители не са в състояние да произвеждат всички видове СВК, за които има търсене на руския пазар. По отношение на китайския износ за Руската федерация се отбелязва, че той е нараснал едновременно с бързото увеличаване на търсенето на руския пазар. Не беше предоставена информация, например по отношение на експортните ценови равнища на Китай за Руската федерация или държави от ОНД или характеристиките на внасяния продукт, предмет на разследването, които да позволят по-нататъшен анализ. Накрая, отбелязва се, че според руските митнически статистически данни руските производители на разглеждания продукт са останали на водещи позиции на вътрешния пазар на СВК през РПП и общият внос на този пазар представлява само около 15 % от руския пазар на СВК. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
3.4. Наличен производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация
(43)
Според искането за преразглеждане производственият капацитет на всички руски производители износители е бил 115 000 тона. В хода на разследването заявителят направи нова оценка на руския производствен капацитет, а именно че е в границите между 220 000 и 250 000 тона, което обаче не беше подкрепено с доказателства. Въз основа на проверените данни, предоставени от съдействащия износител, данните от втория известен производител и тези, съдържащи се в искането на третия производител, производственият капацитет на всички руски производители на разглеждания продукт беше установен на равнище от около 158 000 тона. В тази връзка се отбелязва, че през разглеждания период производственият капацитет на съдействащия производител износител е претърпял структурни промени, довели до закриването на един производствен цех.
(44)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните твърдеше, че някои машини от закрития производствен цех са били прехвърлени в друг производствен обект на съдействащия производител. Доказателства в подкрепа на това твърдение обаче не бяха представени. В това отношение се потвърждава, че доказателствата, събрани в хода на разследването потвърждават, че през разглеждания период съдействащият производител е претърпял структурни промени, включващи бракуване на някои машини във всичките три производствени обекта, както и закриването на един производствен цех. В същото време не може да се изключи прехвърлянето на някои машини от закрития производствен цех към останалите цехове. Във всеки случай това не променя оценката на производствения капацитет на този производител и на Русия като цяло, която не бе оспорена от страната. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(45)
Що се отнася до използването на капацитета и свръхкапацитета, в допълнение към данните от двамата производители и при липса на точни данни за използването на капацитета от страна на третия производител, беше прието, че използването на капацитета е в диапазона на другите двама производители, т.е. 90 % през РПП. Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че общият свободен капацитет в Руската федерация е от порядъка на 17 000 тона. Това съответства на около 8 % от потреблението на Съюза през РПП.
3.5. Заключение
(46)
С оглед на констатациите, че износът от Руската федерация все още е на дъмпингови цени през РПП, съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако настоящите антидъмпингови мерки бъдат премахнати.
(47)
Следва да бъдат изтъкнати обаче следните аспекти. На първо място, в Руската федерация е налице ограничен свободен капацитет, който може да бъде усвоен от бързо нарастващото търсене на вътрешния пазар. Второ, руските производители не разполагат с капацитет да осигурят всички видове въжета и поради това конкурентният им натиск на пазара на Съюза е ограничен. На трето място, двама от тримата известни производители износители имат дъщерни дружества в Съюза, които са изцяло тяхна собственост, произвеждащи сходния продукт. Въз основа на информацията, получена от дъщерното дружество на съдействащия производител износител, е видно, че сходният продукт, произведен от дъщерното дружество, се продава основно на пазара на Съюза, а производителят износител произвежда и продава сходния продукт най-вече на руския пазар. Освен това руските производители износители поддържат тесни търговски връзки с пазарите на трети държави, по-специално пазарите на ОНД, които са по-привлекателни за руските износители, тъй като цените на тези пазари са средно по-високи от цените, прилагани в Съюза. Въз основа на това се стигна до заключението, че вносът на разглеждания продукт от Руската федерация е малко вероятно да нарасне значително при изтичане на срока на действие на мерките.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(48)
Над 30 производители от Съюза произвеждат СВК през РПП. Поради това се смята, че производството на тези производители (установено въз основа на информацията, получена от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от заявителя) представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(49)
Както бе обяснено в съображение 12 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени и размер на дъмпинга) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители и данните от Евростат, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните от заявителя,
-
анализът на микроикономическите елементи (т.е. складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, парични потоци, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация, която беше проверена.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(50)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 8 % - от 195 426 тона на 211 380 тона.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
195 426
206 940
213 350
211 380
Индекс
100
106
109
108
2. Настоящ внос от Руската федерация
2.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Руската федерация
(51)
По данни на Евростат в периода между 2009 г. и РПП обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация се е увеличил от 2 005 тона на 2 343 тона. Въпреки това увеличение тези обеми са по-ниски от вноса от Руската федерация през последното разследване, когато вносът е бил 2 908 тона за 2005 г. и съответно 3 323 тона за периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. (последния РПП). Освен това от края на РПП се наблюдава низходяща тенденция при вноса от Русия (спад с 20 %).
(52)
Пазарният дял на руския внос е бил 1,03 % през 2009 г. и 1,11 % през РПП.
(53)
Що се отнася до цените на вноса, те се увеличават стабилно с 12 % през разглеждания период.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Внос (в тонове)
2 005
2 197
2 549
2 343
Индекс
100
110
127
117
Пазарен дял
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Индекс
100
103
116
108
Цена на вноса
1 054
1 084
1 171
1 178
Индекс
100
103
111
112
2.2. Подбиване на цените
(54)
Подбиването на цените бе установено, като бяха използвани експортните цени на съдействащия руски производител, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че подбиването на цените варира от 54,7 % до 69,0 % в зависимост от вида на продукта, като среднопретегленият марж на подбиване е 63,4 %. Въпреки това предвид ниския обем на вноса от Руската федерация и многобройните различни видове СВК, които съществуват, подбиването на цените може да бъде установено само въз основа на много малък брой идентични видове продукти с малък обем (19,9 тона). Поради тази причина маржът на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
3. Внос от други държави
3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от други държави
(55)
Вносът от държави, различни от Руската федерация, се е увеличил с 10,6 % през разглеждания период, което е повече от ръста на потреблението на пазара на Съюза (+ 8 %). Въпреки че държави, различни от Руската федерация, са увеличили пазарния си дял в Съюза, съответните пазарни дялове могат да се считат за стабилни.
(56)
През РПП основните държави на износа са били Южна Корея с 16 % пазарен дял, следвана от КНР (1,78 %), Тайланд с около 1,65 % пазарен дял и Руската федерация (вж. по-горе, 1,11 % пазарен дял), а пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил почти 60 %.
Държави/внос в тонове
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Южна Корея
32 027
23 926
28 906
34 798
Китай
5 797
4 067
5 174
3 765
Тайланд
3 673
3 815
5 348
3 499
Други държави
34 938
38 974
39 376
42 444
Междинен сбор
(с изключение на Руската федерация)
76 435
70 782
78 804
84 506
Русия
2 005
2 197
2 548
2 343
Общ внос
(включително Руската федерация
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Подбиване на цените
(57)
През разглеждания период средните цени на вноса на сходния продукт от други държави като цяло са останали стабилни и непроменени и са подбивали цените на промишлеността на Съюза средно с 57 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(58)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Предварителни бележки
(59)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена въз основа на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза (ПС) (макроикономическите елементи, определени в съображение 49), и въз основа на информацията, събрана на равнището на включените в извадката производители от Съюза (микроикономическите елементи, определени в съображение 49).
а) Производство
(60)
В периода между 2009 г. и РПП производството на ПС е намаляло с 6 %, т.е. от 214 475 тона на 228 368 тона. На фона на ръста на потреблението (+ 8 %), както бе споменато в съображение 52, промишлеността на Съюза е увеличила производствения си обем с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
214 475
223 385
224 559
228 368
Индекс
100
104
105
106
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(61)
Ръстът на потреблението на Съюза (+ 8 %) доведе също така до увеличение в производството на ПС с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Капацитет
348 852
371 187
366 976
369 134
Индекс
100
106
105
106
Използване на капацитета
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Индекс
100
98
100
101
в) Обем на продажбите
(62)
В периода между 2009 г. и РПП продажбите на ПС на пазара на Съюза са се увеличили със 7 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продажби на несвързани лица в Съюза (в тонове)
116 902
133 824
131 085
124 524
Индекс
100
114
112
107
г) Пазарен дял
(63)
През разглеждания период ПС успява да запази пазарния си дял сравнително стабилен, т.е. 60 % през 2009 г. и 59 % през РПП.
ПС
2009 г.
2010
2011
РПП
Пазарен дял
60 %
65 %
61 %
59 %
Индекс
100
108
102
98
д) Растеж
(64)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза е нараснало с 8 %, а обемът на продажбите на ПС - със 7 %. Може да се приеме, че пазарният дял на ПС е стабилен, макар и да е намалял малко, докато вносът от Руската федерация малко се е увеличил.
е) Заетост
(65)
Докато през разглеждания период се наблюдава ръст на заетостта от 5 % по отношение на включените в извадката производители от Съюза, направената от заявителя оценка на заетостта на равнището на цялата ПС е различна и показва отрицателна тенденция - спад с 6 % в периода между 2009 г. и РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заетост
3 763
3 776
3 688
3 544
Индекс
100
100
98
94
ж) Размер на дъмпинговия марж
(66)
Що се отнася до въздействието на размера на действителните маржове на дъмпинга (4,7 %) върху ПС, предвид ограничения обем на вноса като цяло от Руската федерация и сравнително ниския дъмпингов марж, това въздействие не може да бъде смятано за значително.
з) Складови наличности
(67)
В периода между 2009 г. и РПП обемът на складовите наличности е намалял.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
11 723
10 240
9 813
10 489
Индекс
100
87
84
89
и) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(68)
В периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на продажните цени на ПС с 8 %. Това развитие на цените е свързано с факта, че ПС е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи (с 8 %) върху ползвателите. То отразява също така постепенното преминаване на ПС към използване на СВК с по-голям диаметър, както и по-засиления интерес към въжета със специфично предназначение.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена (EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Индекс
100
101
105
108
й) Възнаграждения
(69)
В периода между 2009 г. и РПП средната заплата на еквивалент на пълна заетост (ЕПЗ) се е увеличила с 20 % през разглеждания период. След преструктурирането на някои включени в извадката дружества делът на административните служители спрямо работниците се е увеличил през разглеждания период, което е отразено в увеличените средни разходи за заплати на едно заето лице.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заплати/еквивалент на пълна заетост (в евро)
42 393
45 174
48 718
51 052
Индекс
100
107
115
120
к) Производителност
(70)
Производителността на работната сила на ПС, измерена в продукция на ЕПЗ на година, е променлива през разглеждания период - намалява през 2010 г., след което отново се увеличава през 2011 г. и през РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност
58
52
53
55
Индекс
100
88
90
94
л) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(71)
Инвестициите в СВК се увеличават с 271 % през разглеждания период, те са значителни по размер и възлизат на близо 16 милиона евро. Включените в извадката производители не са имали трудности в набирането на капитал през разглеждания период. Освен това голяма част от инвестициите е можела да бъде финансирана чрез собствените им парични потоци.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции (в хил. евро)
5 845
6 025
12 656
15 839
Индекс
100
103
217
271
м) Рентабилност на пазара на Съюза
(72)
Включените в извадката производители успяват да реализират печалба през разглеждания период. Рентабилността в периода между 2009 г. и РПП - независимо от спада в сравнение с 2009 г. - е над определените 5 % печалба, посочени в първоначалното разследване.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Индекс
100
68
72
72
н) Възвръщаемост на инвестициите
(73)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ), изразена като обща печалба, генерирана от свързаната със СВК дейност в процент от нетната счетоводна стойност на активите, които са пряко или непряко свързани с производството на СВК, като цяло следва гореспоменатите тенденции на рентабилността в рамките на целия разглеждан период. Въпреки спада този показател все още е доста висок.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Възвръщаемост на инвестициите
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Индекс
100
62
66
61
о) Парични потоци
(74)
Паричните потоци се задържат като цяло на много положителни нива, независимо от известно влошаване в периода между 2009 г. и РПП: те следват до известна степен същата тенденция като тази на рентабилността през целия разглеждан период.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Парични потоци (в хил. евро)
57 545
40 640
38 297
43 380
Индекс
100
71
67
75
п) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(75)
По-голямата част от показателите показват, че ПС е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобрението на икономическото и финансовото положение на ПС вследствие на налагането на антидъмпинговите мерки през 2001 г. доказва, че мерките са ефективни и че ПС се е възстановила от последиците на предходните дъмпингови практики.
4.2. Заключение
(76)
През разглеждания период ПС е успяла повече или по-малко да запази пазарния си дял, цените са нараснали с 8 %, складовите наличности са се задържали на приемливо ниво, докато производственият обем и потреблението са нараснали. ПС е била на печалба през целия разглеждан период, макар и печалбите да са на по-ниско равнище през РПП, отколкото през 2009 г. С оглед на гореизложеното може да се направи заключението, че ПС не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
(77)
Бе разгледано също така дали е вероятно повторно възникване на съществена вреда при изтичане на срока на действие на мерките. Бе преценено, че това е малко вероятно поради причините, посочени по-долу.
(78)
Както се подчертава в съображение 54, бе установено, че цените на вноса от Руската федерация подбиват цените на ЕС. Предвид ниските обеми на съответстващите видове на продукта обаче настоящият марж на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
(79)
Както е обяснено в съображение 51, обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация е бил 2 005 тона през 2009 г. и 2 343 тона през РПП, което представлява пазарен дял от съответно 1,03 % и 1,11 %.
(80)
Както е обяснено в съображения 43 и 45, общият капацитет в Русия се оценява на около 158 000 тона, докато при последното разследване той почти се е равнявал на нивото на общото потребление в ЕС, а именно 220 000 тона. Освен това понастоящем изглежда, че свободният капацитет е ограничен.
(81)
По време на последното разследване за руския пазар бе счетено, че не е в състояние да поеме обема на доставките. Понастоящем, както е обяснено в съображение 36, през разглеждания период е регистриран значителен ръст, а именно от 38 %, на вътрешното потребление на СВК в Русия. Освен това според икономическите прогнози от публично достъпни източници в Руската федерация се очаква висок ръст на БВП през следващите години. Поради тази причина, както бе посочено в съображение 45, свободният капацитет на Руската федерация вероятно ще бъде усвоен от разрастващия се руски пазар, тъй като цените на руския пазар са с около 11 % по-високи от експортните цени за ЕС. Освен това руските експортни цени за други пазари, особено държавите от ОНД, са средно с 5,6 % по-високи от експортните цени за ЕС. Поради това е малко вероятно значителни количества от свободния капацитет или от текущите продажби, реализирани понастоящем на по-изгодни пазари - руския вътрешен пазар и/или пазарите на държавите от ОНД, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза.
(82)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Руската федерация по всяка вероятност няма да доведе до повторно възникване на съществена вреда за ПС като цяло.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(83)
Предвид горепосоченото антидъмпинговите мерки, приложими върху вноса на СВК от Руската федерация, следва да се отменят, а настоящата процедура да се прекрати в съответствие с член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от основния регламент.
(84)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча прекратяване на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след оповестяването. Коментари бяха получени от една заинтересована страна, която също така поиска и ѝ бе предоставено изслушване в присъствието на служителя по изслушването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Антидъмпинговите мерки върху вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура, с произход от Руската федерация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, се отменят, а процедурата по отношение на този внос се прекратява.
Член 2
Прекратява се започнатата в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 процедура за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепени фитинги, понастоящем класирани в кодове по КН еx73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, с произход от Руската федерация.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1342/2013
tat-12 ta’ Diċembru 2013
li jirrevoka l-miżuri anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti ħbula jew kejbils tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw fil-Federazzjoni Russa wara reviżjoni ta’ skadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9(2) u 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1601/2001 (2) il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti ħbula u kejbils tal-ħadid jew tal-azzar (SWR) li joriġinaw fil-Federazzjoni Russa, it-Turkija, it-Tajlandja, u r-Repubblika Ċeka. Dawk il-miżuri minn hawn ‘il quddiem se jissejħu ‘l-miżuri orġinali’ u l-investigazzjoni li wasslet biex jidħlu dawk il-miżuri minn hawn ‘il quddiem se tissejjaħ ‘l-investigazzjoni oriġinali’.
(2)
Il-Kummissjoni kienet aċċettat f’Awwissu tal-2001 offerta ta’ impenn għall-prezz minn produttur Russu (JSC Severstal-Metiz). Dak il-ftehim ta’ impenn ġie rrevokat f’Ottubru tal-2007 (3) minħabba li kien meqjus bħala mhux fattibbli minħabba diffikultajiet fil-klassifikazzjoni dovuta tan-numru kbir ta’ tipi ta’ prodotti esportati mill-kumpanija.
(3)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1279/2007 (4) il-Kunsill, wara reviżjoni interim parzjali u tal-iskadenza, żamm il-miżuri oriġinali għall-Federazzjoni Russa taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. Minn hawn ‘il quddiem se ssir referenza għal dawn il-miżuri bħala “il-miżuri fis-seħħ” u l-investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza minn hawn ‘il quddiem se ssir referenza għaliha bħala ‘l-aħħar investigazzjoni’. Ir-Regolament (KE) Nru 1279/2007 ittermina l-miżuri li jirrigwardaw l-importazzjonijiet ta’ ħbula u kejbils tal-azzar li joriġinaw fit-Turkija u t-Tajlandja.
(4)
Bħalissa (5), hemm ukoll miżuri fis-seħħ kontra SWR mill-Ukraina u r-Repubblika Popolari taċ-Ċina, li ġew estiżi għal importazzjonijiet ta’ SWR konsenjati mill-Marokk, il-Moldova u r-Repubblika tal-Korea.
2. Talba għal reviżjoni
(5)
Fit-27 ta’ Ottubru 2012, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni ħabbret il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza (“notifika ta’ bidu”) (6) tal-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ SWR li joriġinaw mill-Federazzjoni Russa skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
(6)
Ir-reviżjoni nbdiet wara talba sostanzjata mressqa mill-Kumitat ta’ Kollegament tal-Industriji tal-Kejbils tal-Metall tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ l-“EWRIS” jew “ir-rikorrent”) f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw aktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti ħbula u kejbils tal-ħadid jew tal-azzar. It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri aktarx twassal biex ikun hemm kontinwazzjoni ta’ dumping kif ukoll rikorrenza ta’ ħsara għall-Industrija tal-Unjoni (“UI”).
3. L-investigazzjoni
3.1. Perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni u l-perjodu kkunsidrat
(7)
L-investigazzjoni tat-tkomplija jew ir-rikorrenza ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2011 sat-30 ta’ Settembru 2012 (il-“PIR”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni ta’ probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dannu kopra l-perjodu mill- 1 ta’ Jannar 2009 sa tmiem l-PIR (il-perjodu kkunsidrat).
3.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedimenti
(8)
Il-Kummissjoni uffiċjalment avżat lill-produtturi esportaturi, il-produtturi tal-Unjoni, l-importaturi u l-utenti li tagħaraf hi kif ukoll l-applikant u l-awtoritajiet tal-pajjiż esportatur. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jagħmlu l-fehmiet tagħhom magħrufa bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika tal-bidu.
(9)
Fid-dawl ta’ numru potenzjalmentkbir ta’ produtturi fil-Federazzjoni Russa involuti fl-investigazzjoni, fil-fidu kien previst teħid ta’ kampjuni fin-notifika ta’ bidu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni jkunx tassew meħtieġ u, jekk iva, tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi mill-Federazzjoni Russa intalbu jippreżentaw ruħhom fi żmien 15-il jum mill-bidu tal-proċediment u jipprovdu l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu lill-Kummissjoni.
(10)
Minħabba li kien hemm biss żewġ produtturi esportaturi fil-Federazzjoni Russa li pprovdew l-informazzjoni mitluba fl-avviż ta’ bidu u esprimew ir-rieda tagħhom li jikkooperaw aktar mal-Kummissjoni, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma jiġix applikat għall-produtturi esportaturi.
(11)
Il-Kummissjoni, fin-notifika ta’ bidu ħabbret li hi kienet provviżorjament għażlet kampjun ta’ produtturi mill-Unjoni u stiednet lill-partijiet interessati biex jikkummentaw dwaru sa skadenza prevista fin-notifika ta’ bidu. Il-kampjun provviżorju kien jikkonsisti minn ħames produtturi tal-Unjoni li nstabu li kienu jirrappreżentaw lill-industrija tal-Unjoni f’termini ta’ volum tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(12)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, ġew magħżula l-kumpaniji proposti biex ikunu inklużi fil-kampjun finali u l-partijiet interessati kienu għalhekk infurmati. Madanakollu, waħda mill-kumpaniji finalment magħżula, sussegwentement irtirat mill-kampjun. Il-Kummissjoni għalhekk iddeċidiet li tnaqqas il-kampjun għall-erba’ kumpaniji li kien baqa’, li nstab li xorta kienu jirrappreżentaw lill-industrija tal-Unjoni f’termini ta’ volum tal-produzzjoni (29,3 %) u l-bejgħ (20,9 %) tal-prodott simili fl-Unjoni.
(13)
Għalkemm it-teħid ta’ kampjuni kien previst fin-notifika ta’ bidu ta’ importaturi mhux relatati, ma ppreżentaw ruħhom la xi importaturi mhux relatati u lanqas xi utent. Għalhekk, it-teħid tal-kampjuni ma ġiex applikat għal importaturi mhux relatati.
(14)
Intbagħtu kwestjonarji lill-erba’ produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun, iż-żewġ produtturi esportaturi fil-Federazzjoni Russa, u l-importatur relatat.
3.3. Tweġibiet għall-kwestjonarju
(15)
It-tweġibiet għall-kwestjonarji waslu mingħand l-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, minn importatur relatat u minn produttur esportatur wieħed mill-Federazzjoni Russa.
(16)
Għalkemm oriġinarjament kienu ppreżentaw ruħhom żewġ produtturi esportaturi mill-Federazzjoni Russa, wieħed minnhom biss ipprovda tweġiba għall-kwestjonarju u hu meqjus li kkoopera fl-investigazzjoni. Il-produttur esportatur li kkoopera għandu kumpanija sussidjarja posseduta kollha bbażata fl-Italja, li tipproduċi wkoll l-SWR u timporta l-prodott ikkonċernat mill-Federazzjoni Russa. Il-produttur esportatur l-ieħor ipprovda sottomissjoni waqt il-bidu tal-investigazzjoni u għalkemm ġie mistieden jimla l-kwestjonarju, naqas milli jagħmel dan. Għalhekk huwa meqjus li t-tieni produttur esportatur ma kkooperax fl-investigazzjoni.
3.4. Żjarat ta’ verifika
(17)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset bħala meħtieġa għall-iskop li tiddetermina l-probabbiltà tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tad-dumping u l-ħsara li tirriżulta u tal-interess tal-Unjoni. Saru żjariet ta’ verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, il-Ġermanja,
-
BRIDON International Ltd. ir-Renju Unit,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, l-Awstrija,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., il-Portugal;
(b)
Produttur esportatur fil-Federazzjoni Russa:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;
(c)
Importatur relatat:
-
REDAELLI Tecna SpA, l-Italja.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(18)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal dak fl-investigazzjoni oriġinali u fl-aħħar investigazzjoni li wasslet għall-impożizzjoni ta’ miżuri attwalment fis-seħħ, jiġifieri ħbula u kejbils tal-azzar, li jinkludu l-ħbula koljaturi maqfulin, esklużi ħbula u kejbils tal-ħadid u l-azzar li ma jissaddadx, b’dimensjoni massima ta’ wisa’ li taqbeż it-3 mm, bil-fittings magħhom jew mingħajrhom (fit-terminoloġija tal-industrija dawn issir referenza għalihom bħala “SWR”), attwalment klassifikabbli taħt il-kodiċijiet NM ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 u ex 7312 10 98 (il-“prodott ikkonċernat”).
2. Il-prodott simili
(19)
L-investigazzjoni attwali tar-reviżjoni ta’ skadenza kkonfermat illi l-SWR maħduma fil-Federazzjoni Russa u esportata lejn l-Unjoni, u l-SWR maħduma u mibjugħa fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi u użu finali u għalhekk jitqiesu bħala prodotti simili fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TAD-DUMPING
1. Il-kummenti preliminari
(20)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk id-dumping kienx qed isseħħ fil-preżent u jekk l-iskadenza tal-miżuri kellhiex il-probabbiltà li twassal għall-kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping.
(21)
Kif spjegat hawn fuq fil-premessa (10), ma kienx hemm bżonn li jintgħażel kampjun ta’ produtturi esportaturi fil-Federazzjoni Russa. Il-produttur esportatur li kkoopera kien responsabbli għal 99 % tal-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Federazzjoni Russa lejn l-Unjoni matul il-PIR. Fuq din il-bażi, kien konkluż li l-kooperazzjoni kienet għolja.
(22)
Ladarba żewġ produtturi magħrufa oħra fil-Federazzjoni Russa ma kkooperawx fl-investigazzjoni, il-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ tkomplija jew rikorrenza ta’ dumping stabbiliti hawn taħt kellhom ikunu bbażati fuq l-aħjar fatti disponibbli inklużi d-dejta tal-Eurostat, l-istatistika uffiċjali Russa u d-dejta limitata miksuba mit-tieni produttur.
2. Dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
(23)
Skont it-talba għal reviżjoni, l-esportazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa lejn l-Unjoni kienu allegatament iddampjati f’marġni medju ta’ 130,8 %. Kif issemma fin-notifika ta’ bidu (paragrafu 4.1), l-applikant qabbel il-prezzijiet tal-esportazzjoni mill-Federazzjoni Russa lejn l-Unjoni (fil-livell ex-works) mal-prezzijiet domestiċi fil-Federazzjoni Russa.
2.1. Valur normali
(24)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, għal kull produttur esportatur Indjan fil-kampjun l-ewwel ġie stabbilit jekk il-bejgħ domestiku totali mill-produttur esportatur li kkoopera, lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku Russu kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ dan il-bejgħ kienx ugwali għal mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ korrispondenti għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Il-bejgħ domestiku tal-prodott simili mill-produttur esportatur li kkoopera nstab li kien rappreżentattiv b’mod ġenerali.
(25)
Sussegwentement, il-Kummissjoni identifikat dawk it-tipi tal-prodott simili mibjugħa domestikament mill-produttur esportatur li kienu identiċi jew komparabbli direttament mat-tipi mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(26)
Ġie eżaminat ukoll jekk il-bejgħ domestiku tal-produttur esportatur li qed jikkopera kienx rappreżentattiv għal kull tip ta’ prodott, jiġifieri jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull tip ta’ prodott kienx jikkostitwixxi mill-anqas 5 % tal-volum tal-bejgħ tal-istess tip ta’ prodott lill-Unjoni. Fil-każ tat-tipi ta’ prodotti mibjugħa fi kwantitajiet rappreżentattivi, imbagħad ġie eżaminat jekk dan il-bejgħ sarx fl-andament normali tal-kummerċ (“ANTK”), skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku.
(27)
L-eżami ta’ jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull tip ta’ prodott, mibjugħ domestikament fi kwantitajiet rappreżentattivi, jistax jitqies bħala li sar fl-ANTK, saret billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgħ profittabbli lil klijenti indipendenti tat-tip ikkonċernat. Fil-każijiet kollha fejn il-bejgħ domestiku tat-tip ta’ prodott partikolari sar fi kwantitajiet suffiċjenti u fl-ANTK, il-valur normali ġie bbażat fuq il-prezz domestiku effettiv, ikkalkulat bħala medja differenzjata tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dak it-tip li sar matul il-PIR.
(28)
Għat-tipi ta’ prodott li jifdal fejn il-bejgħ domestiku ma kienx rappreżentattiv jew ma nbiegħx fl-ANTK, il-valur normali nħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku. Il-valur normali nħadem biż-żieda mal-ispejjeż tal-manifatturazzjoni tat-tipi esportati, fejn hemm bżonn aġġustati, ta’ perċentwal raġonevoli għall-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi u marġni raġonevoli għall-qligħ, abbażi tad-dejta reali tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili fl-ANTK, skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku.
2.2. Prezz tal-esportazzjoni
(29)
Għall-bejgħ ta’ esportazzjoni tal-produttur esportatur Russu li qed jikkopera lejn is-suq tal-Unjoni li sar direttament lil klijenti indipendenti, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet imħallsa attwalment jew pagabbli għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(30)
Għat-tranżazzjoni tal-esportazzjoni fejn l-esportazzjoni lejn l-Unjoni saret permezz ta’ kumpanija tan-negozju, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-ewwel prezz tal-bejgħ mill-ġdid tan-negozjant relatat lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti biex jitqiesu l-kostijiet kollha mġarrba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, u għall-profitt, biex jiġi stabbilit prezz ta’ esportazzjoni afidabbli. Fl-assenza ta’ informazzjoni minn importaturi indipendenti dwar il-livell ta’ profitti akkumulati matul il-PIR, intuża marġini ta’ profit medju ta’ 5 %.
2.3. Tqabbil
(31)
Il-paragun bejn il-valur normali medju differenzjat u l-prezz medju differenzjat tal-esportazzjoni sar fuq il-bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika u fl-istess livell ta’ kummerċ.
(32)
Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, tqiesu differenzi fil-fatturi li kienu ppruvati li jaffetwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezzijiet. Għan dan l-għan, ingħatat konċessjoni xierqa f’forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, l-assigurazzjoni, l-immaniġġar, it-tagħbija u l-ispejjeż anċillari, l-ispejjeż finanzjarji, l-ispejjeż tal-ippakkjar, il-kummissjonijiet u r-rifużjonijiet fejn applikabbli u ġġustifikat.
2.4. Marġini ta’ dumping
(33)
Kif stipulat fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-valur normali medju differenzjat skont it-tip tqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni medju differenzjat tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat. Dan it-tqabbil wera l-eżistenza ta’ dumping li kien jammonta għal 4,7 % għall-produttur esportatur.
3. Żviluppi tal-importazzjonijiet jekk il-miżuri jiġu revokati
3.1. Il-kummenti preliminari
(34)
Minbarra l-analiżi tal-eżistenza tad-dumping matul il-PIR, ġiet investigata wkoll il-probabbiltà tal-issoktar tad-dumping f’każ li jiġu revokati l-miżuri. F’dan ir-rigward ġew analizzati l-elementi li ġejjin: il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet iddampjati mill-Federazzjoni Russa, l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni u swieq oħra ta’ pajjiżi terzi, kapaċità ta’ produzzjoni u kapaċità eċċessiva għal esportazzjonijiet fil-Federazzjoni Russa.
3.2. Il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet iddampjati mill-Federazzjoni Russa
(35)
Skont il-Eurostat, matul il-perjodu kkunsidrat, l-importazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa żdiedu minn 2 005 tunnellata fl-2009 għal 2 343 tunnellata fil-PIR li jirrappreżentaw madwar 1 % tal-konsum tal-Unjoni fil-PIR u fil-perjodu kkunsidrat. Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa (33), l-importazzjonijiet mill-produttur esportatur li kkoopera saru bi prezzijiet iddampjati (4,7 %) minkejja d-dazju anti-dumping fis-seħħ.
3.3. L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni u swieq ta’ pajjiżi terzi oħra
(36)
L-esportazzjonijiet tal-Unjoni ikkostitwixxew 3 % tal-bejgħ totali tal-produttur li kkoopera, filwaqt li l-maġġoranza tal-bejgħ (85 %) sar fis-suq domestiku Russu. Is-suq domestiku kiber bi 38 % fil-perjodu kkunsidrat (7) u jista’ jikber aktar jekk il-PGD tal-Federazzjoni Russa jkompli jikber, kif previst minn sorsi disponibbli pubblikament li jispeċjalizzaw fl-analiżi ekonomika. Barra minn hekk, l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni wriet li l-produttur li kkoopera ma jipproduċix it-tipi kollha tal-prodott ikkonċernat u għalhekk il-pressjoni kompetittiva tiegħu fuq il-produtturi tal-Unjoni hija limitata. Dan x’aktarx li jkun il-każ ukoll għaż-żewġ produtturi l-oħra fid-dawl tan-nuqqas ta’ tagħrif disponibbli dwar investimenti f’makkinarju ġdid, li jista’ pereżempju jippermetti l-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat ta’ dijametru akbar. Barra minn hekk, il-pressjoni kompetittiva limitata mill-produtturi esportaturi mill-Federazzjoni Russa tidher li hi kkonfermata wkoll mill-preżenza tal-produtturi tal-Unjoni fis-suq Russu. Skont l-istatistika uffiċjali tad-dwana Russal-esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni tal-prodott simili lill-Federazzjoni Russa tirrappreżentata 30 % tal-importazzjonijiet kollha tal-prodott ikkonċernat lejn is-suq Russu fil-PIR, li tagħmel il-produtturi tal-Unjoni l-akbar esportatur lejn is-suq Russu.
(37)
B’risposta għall-iżvelar finali l-applikant argumenta li t-tkabbir proġettat tal-PDG tar-Russja (fil-medda ta’ 3 %) huwa pjuttost moderat u mhux se jippermetti għal aktar żvilupp tas-suq Russu tal-SWR. Konsegwentement, is-suq Russu jista’ ma jkunx kapaċi jassorbi volumi addizzjonali tal-prodott simili. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li t-tkabbir tal-PDG tar-Russja matul il-perjodu kkunsidrat, jiġifieri bejn l-2009 u tmiem il-PI, kien iktar baxx mit-tkabbir imbassar għas-sena 2014 u minkejja kollox ippermetta għat-tkabbir tas-suq tal-SWR fir-Russja bi 38 %. Għalhekk, dan l-argument kien miċħud.
(38)
L-istess parti ġibdet l-attenzjoni għat-tipi ġodda ta’ prodotti li l-produttur esportatur li kkoopera reċentement żviluppa (f’kooperazzjoni mas-sussidjarja tiegħu bbażata fl-Unjoni) u stqarr li dan jikkonferma l-investimenti li saru minn dan il-produttur fil-perjodu kkunsidrat. Dan il-fatt madankollu ma jikkontradixxix il-konklużjoni dwar l-inabbiltà tal-produttur li kkoopera li jipproduċi kull tip ta’ ħbula (speċjalment ll-SWR fil-parti għolja tas-suq). Għalhekk, dan l-argument kien miċħud.
(39)
L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni għandha titqies ukoll fil-kuntest ta’ xi akkwisti ta’ produtturi tal-Unjoni mill-produtturi esportaturi Russi. Fil-fatt, żewġ produtturi Russi bħalissa għandhom kumpaniji sussidjarji bbażati fl-Unjoni. Iż-żjara ta’ verifika għand is-sussidjarja tal-esportatur li kkoopera bbażata fl-Ewropa wriet li l-bejgħ tagħha ġie konkluż l-aktar fis-suq Ewropew u li l-bejgħ relatat bejn il-produttur li kkoopera u din is-sussidjarja baqa’ limitat fil-PIR.
(40)
Fuq il-bażi tad-dejta tal-esportatur li kkoopera, għandu jiġi nnutat li l-volum tal-esportazzjoni Russu tal-prodott ikkonċernat lejn pajjiżi terzi kien aktar minn erba’ darbiet il-volum tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni fil-PIR. Il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produttur esportatur li kkoopera lejn pajjiżi terzi nstabu li bħala medja kienu inqas mill-prezz tal-bejgħ domestiku fil-Federazzjoni Russa, iżda bħala medja f’livelli ogħla mill-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn is-suq tal-Unjoni. Dan jippermetti konklużjoni li l-bejgħ tal-esportazzjoni lejn swieq ta’ pajjiżi terzi huma aktar attraenti mill-bejgħ lejn is-suq tal-Unjoni. F’dan il-kuntest, hija nnutata wkoll l-eżistenza ta’ kanali ta’ bejgħ li ilhom stabbiliti mas-swieq tal-Commonwealth ta’ Stati Indipendenti (CIS).
(41)
B’risposta għall-iżvelar finali l-applikant argumenta li l-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produtturi Russi lejn swieq terzi huma fil-fatt irħas mill-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Paragun bejn il-medja tal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Ukraina u xi pajjiżi Ewropej allegatament ibbażati fuq l-istatistika tad-dwana Russa kien evokat. Ma ġiet ippreżentata l-ebda dejta oriġinali sottostanti għall-paragun. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li t-tqabbil tad-differenza fil-prezz bejn il-prezzijiet Russi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni u fi swieq terzi mwettqa fl-investigazzjoni kienet ibbażata fuq dejta mill-kwestjonarji vverifikati ta’ dak tal-produttur esportatur li kkoopera. Dan it-tqabbil fil-prezzijiet sar fil-livell ex-works li kkunsidra d-differenzi bejn it-tipi ta’ prodotti u l-livell tal-kummerċ. Il-prezzijiet medji imressqa mill-applikant ma jirriflettux il-kumplessità tal-komponenti tal-prezz u l-firxiet li jeżistu fis-suq tal-SWR u li jirriżultaw minn għadd sinifikanti ta’ prodotti differenti u livelli differenti tal-kummerċ. Għalhekk, dan l-argument kien miċħud.
(42)
L-istess parti argumentat li l-livell tal-volum tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni lejn il-Federazzjoni Russa huwa irrilevanti f’dan il-każ u pjuttost saħqet fuq l-importazzjonijiet li żdiedu mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina lejn il-Federazzjoni Russa u l-ħtieġa li dawn jiġu kkunsidrati fl-analiżi minħabba li dawn jikkostitwixxu theddida kompetittiva għall-preżenza ta’ produtturi Russi oħrajn fuq is-swieq Russi u tas-CIS. F’dan ir-rigward, il-fatt li l-produtturi tal-Unjoni jibqgħu fuq quddiem nett fl-esportazzjoni fis-suq Russu huwa rilevanti peress li jikkonferma l-fatt li l-produtturi Russi ma jkunux jistgħu jipproduċu t-tipi kollha tal-SWR li għalihom id-domanda teżisti fis-suq Russu. Rigward l-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn il-Federazzjoni Russa, huwa nnutat li kibru b’mod parallel mat-tkabbir rapidu tad-domanda tas-suq Russu. Ma kienet ipprovduta l-ebda informazzjoni pereżempju fir-rigward tal-livelli tal-prezz tal-esportazzjoni Ċiniża lejn il-Federazzjoni Russa jew il-Pajjiżi tal-KSI jew il-karatteristiċi tal-prodott taħt l-investigazzjoni li jippermettu analiżi ulterjuri. Fl-aħħar nett, huwa nnotat li skont l-istatistika tad-dwana Russa il-produtturi Russi tal-prodott ikkonċernat baqgħu fuq quddiem nett fis-suq domestiku tagħhom tal-SWR matul il-PIR u l-importazzjonijiet totali lejn dan is-suq jammontaw għal madwar 15 % biss tas-suq Russu tal-SWR. Għalhekk, dan l-argument kien miċħud.
3.4. Il-kapaċità ta’ produzzjoni u l-kapaċità eċċessiva disponibbli għall-esportazzjonijiet fil-Federazzjoni Russa
(43)
Skont it-talba għal reviżjoni, il-kapaċità ta’ produzzjoni tal-produtturi esportaturi Russi kienet ta’ 115 000 tunnellata. Matul l-investigazzjoni l-applikant ivvaluta mill-ġdid il-kapaċità tal-produzzjoni Russa u sabli kienet f’medda ta’ bejn 220 000 u 250 000 tunnellata, li madankollu ma kinetx appoġġjata b’xi evidenza. Fuq il-bażi tad-dejta vverifikata tal-esportatur li kkoopera, id-dejta sottomessa mit-tieni produttur magħruf u d-dejta li tinsab fit-talba dwar it-tielet produttur, il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi kollha Russi tal-prodott ikkonċernat ġiet stabbilita fil-livell ta’ madwar 158 000 tunnellata. F’dan il-kuntest, huwa nnutat li l-kapaċità ta’ produzzjoni tal-produttur li kkoopera għaddiet minn aġġustamenti strutturali fil-perjodu kkunsidrat, li ħallew ir-riżultat li ingħalaq ħanut tal-produzzjoni.
(44)
B’risposta għall-iżvelar finali parti waħda argumentat li xi makkinarju tal-ħanut tal-produzzjoni li ngħalaq ġie ittrasferit għal sit ieħor ta’ produzzjoni tal-produttur li kkoopera. Madankollu ma ngħatat l-ebda evidenza biex issostni din l-allegazzjoni. F’dan ir-rigward huwa kkonfermat li l-evidenza miġbura matul l-investigazzjoni tikkonferma li l-produttur li kkopera fil-perjodu kkunsidrat għadda minn aġġustamenti strutturali, li inkludiet l-iskreppjar ta’ xi makkinarju fit-tliet siti ta’ produzzjoni u l-għeluq ta’ ħanut tal-produzzjoni. Fl-istess ħin ma jistax jiġi eskluż li ċertu makkinarju mill-ħanut tal-produzzjoni li ngħalaq ġie trasferit għal dawk li kien baqa’. Fi kwalunkwe każ, dan ma jbiddilx l-istima tal-kapaċità tal-produzzjoni ta’ dan il-produttur u tar-Russja b’kollox, li l-parti ma kkontestax. Għalhekk, dan l-argument kien miċħud.
(45)
Fir-rigward tal-kwistjoni tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità u l-kapaċità eċċessiva, wara d-dejta taż-żewġ produtturi, fin-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni preċiża dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tat-tielet produttur ġie preżunt li l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tiegħu kienet fl-istess ilma taż-żewġ produtturi l-oħra jiġifieri 90 % fil-PIR. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li l-kapaċità żejda totali fil-Federazzjoni Russa hija fil-medda ta’ 17 000 tunnellata. Dan jikkorrispondi għal madwar 8 % tal-konsum tal-Unjoni fil-PIR.
3.5. Konklużjoni
(46)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li l-esportazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa għadhom qed jiġu ddampjati matul il-PIR, hemm probabbiltà ta’ tkomplija ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni fil-każ li jitneħħew il-miżuri anti-dumping li hemm issa.
(47)
Madankollu, għandhom jiġu enfasizzati dawn il-punti. L-ewwel nett, hemm il-kapaċità żejda limitata disponibbli fil-Federazzjoni Russa, li tista’ tiġi assorbita minn domanda li qed tikber malajr fis-suq domestiku. It-tieni, il-produtturi Russi ma għandhomx kapaċitajiet li jipproduċu t-tipi kollha ta’ ħbula u għalhekk il-pressjoni kompetittiva tagħhom fis-suq tal-Unjoni hija limitata. It-tielet, tnejn mit-tliet produtturi esportaturi magħrufa għandhom is-sussidjarji kollha kemm huma proprjetà tagħhom fl-Unjoni li jipproduċu l-prodott simili. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li waslet mill-kumpanija sussidjarja tal-produttur esportatur li kkoopera, wieħed jista’ jara li l-prodott simili manifatturat mis-sussidjarja jinbiegħ primarjament fis-suq tal-Unjoni filwaqt li l-produttur esportatur tjipproduċi u jbigħ il-prodott simili l-aktar għas-suq Russu. Barra minn hekk, il-produtturi Russi li jesportaw għandhom rabtiet kummerċjali b’saħħithom b’mod partikolari mas-swieq ta’ pajjiżi terzi, b’mod partikolari swieq tas-CIS, li huma aktar attraenti għall-esportaturi Russi minħabba li bħala medja l-prezzijiet imposti f’dawk is-swieq huma ogħla mill-prezzijiet imposti fl-Unjoni. Fuq din il-bażi ġie konkluż li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat minn Federazzjoni Russa huwa improbabbli li jikbru b’mod sostanzjali jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
D. ID-DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(48)
Matul il-PIR, l-SWR huma mmanifatturati minn aktar minn 30 produtturi tal-Unjoni. Għaldaqstant l-output ta’ dawk il-produtturi (stabbilit abbażi tal-informazzjoni miġbura mill-produtturi li kkooperaw u għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni mid-dejta tal-applikant) jitqies għalhekk li jikkostitwixxi l-produzzjoi tal-Unjoni fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(49)
Kif spjegat fil-premessa (12), minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi tal-Unjoni, intgħażel kampjun. Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti fiż-żewġ livelli li ġejjin:
-
l-elementi makroekonomiċi (il-produzzjoni, il-kapaċità, il-volum ta’ bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, il-prezzijiet medji tal-unità, id-daqs tad-dumping) ġew ivvalutati fil-livell tal-produzzjoni tal-Unjoni kollha kemm hi, u dan abbażi tat-tagħrif miġbur mill-produtturi li kkooperaw u għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni ntużat stima bbażata fuq id-dejta tal-applikant;
-
l-analiżi tal-elementi mikroekonomiċi (jiġifieri stokkijiet, pagi, profittabbiltà, dħul mill-investimenti, fluss tal-likwidità, l-abbiltà li żżid il-kapital u l-investimenti) saret għall-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun abbażi tal-informazzjoni li kienet ivverifikata.
E IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-konsum tal-Unjoni
(50)
Il-konsum tal-Unjoni żdied bi 8 % minn 195 426 tunnellata għal 211 380 tunnellata bejn l-2009 u l-PIR.
2009
2010
2011
PIR
Konsum tal-Unjoni (f’tunnellati)
195 426
206 940
213 350
211 380
Indiċi
100
106
109
108
2. Importazzjonijiet attwali mill-Federazzjoni Russa
2.1. Il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa
(51)
Skont id-dejta tal-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-Federazzjoni Russa żdied minn 2 005 tunnellata għal 2 343 tunnellata beween l-2009 u l-PIR. Minkejja din iż-żieda, dawn il-volumi huma inqas mill-importazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa matul l-aħħar investigazzjoni, fejn l-importazzjonijiet kienu 2 908 tunnellata għall-2005 u 3 323 tunnellata għall-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2005 sat-30 ta’ Ġunju 2006 (l-aħħar PIR). Barra minn hekk, sa mit-tmiem il-PIR, l-importazzjonijiet mir-Russja juru xejra li qed tonqos (tnaqqis ta’ 20 %).
(52)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-Russja kien ta’ 1,03 % fl-2009 u 1,11 % fil-PIR.
(53)
Safejn huma kkonċernati l-prezzijiet tal-importazzjoni, dawn żdiedu b’mod stabbli b’12 % matul il-perjodu kkunsidrat.
2009
2010
2011
PIR
Importazzjoni (f’tunnellati)
2 005
2 197
2 549
2 343
indiċi
100
110
127
117
Sehem mis-suq
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
indiċi
100
103
116
108
Prezz tal-importazzjoni
1 054
1 084
1 171
1 178
indiċi
100
103
111
112
2.2. Twaqqigħ tal-prezz
(54)
It-twaqqigħ tal-prezz ġie stabbilit bl-użu tal-prezzijiet tal-esportazzjoni li produttur Russu li kkoopera, mingħajr id-dazju anti-dumping, u nstab li kien ivarja bejn 54,7 % sa 69,0 % jiddependi fuq tip ta’ prodott b’marġni ta’ twaqqigħ b’medja peżata ta’ 63,4 %. Madankollu, minħabba n-nuqqas ta’ volumi ta’ importazzjoni mill-Federazzjoni Russa u bosta tipi differenti ta’ SWR li jeżistu, it-twaqqigħ tal-prezz seta’ jiġi stabbilit biss fuq il-bażi ta’ ftit tipi ta’ prodotti identiċi b’volumi baxxi (19,9 tunnellata). Għalhekk, il-marġni tat-twaqqigħ jista’ jiġi kkunsidrat biss bħala indikattiv.
3. Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
3.1. Volum, sehem tas-suq u prezzijiet tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(55)
L-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra minbarra l-Federazzjoni Russa żdiedu b’10,6 % matul il-perjodu kkunsidrat, li hija ċifra aktar għolja miż-żieda fil-konsum fis-suq tal-Unjoni (+ 8 %). Minkejja l-qligħ tas-sehem mis-suq tal-Unjoni minn pajjiżi oħra għajr l-Federazzjoni Russa, l-ishma tas-suq rispettivi jistgħu jiġu kkunsidrati bħala stabbli.
(56)
Il-pajjiżi esportaturi ewlenin matul il-PIR kienu l-Korea t’isfel b’16 % tas-sehem mis-suq segwiti minn mir-RPĊ (1,78 %), it-Tajlandja b’madwar 1,65 % tas-sehem mis-suq, u l-Federazzjoni Russa (ara hawn fuq, b’1,11 % tas-sehem mis-suq) filwaqt li s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kien qrib is-60 %.
Pajjiżi/Importazzjonijiet f’tunnellati
2009
2010
2011
PIR
Il-Korea t’Isfel
32 027
23 926
28 906
34 798
Iċ-Ċina
5 797
4 067
5 174
3 765
It-Tajlandja
3 673
3 815
5 348
3 499
Pajjiżi Oħra
34 938
38 974
39 376
42 444
Subtotal
(eskluża l-Federazzjoni Russa)
76 435
70 782
78 804
84 506
Ir-Russja
2 005
2 197
2 548
2 343
Importazzjonijiet totali
(inkluża l-Federazzjoni Russa)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Twaqqigħ tal-prezz
(57)
Il-prezzijiet medji ġenerali tal-importazzjonijiet tal-prodott simili minn pajjiżi oħra baqgħu stabbli u ma nbidlux matul il-perjodu kkunsidrat u waqqgħu il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’medja ta’ 57 %.
4. Is-sitwazzjoni tal-Industrija tal-Unjoni
(58)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
4.1. Il-kummenti preliminari
(59)
Fid-dawl tal-fatt li t-teħid ta’ kampjuni ntuża fir-rigward tal-industrija tal-Unjoni, il-ħsara ġiet evalwata fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fuq il-livell tal-industrija tal-Unjoni kollha (“IU”) (elementi makroekonomiċi kif stabbilit fil-premessa (49)) u fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun (elementi mikroekonomiċi kif definit fil-premessa (49)).
(a) Il-produzzjoni
(60)
Il-produzzjoni tal-IU żdiedet b’6 % bejn l-2009 u l-PIR, jiġifieri minn 214 475 tunnellata għal 228 368 tunnellata. F’kuntest ta’ żieda fil-konsum (+ 8 %), kif imsemmi fil-premessa (52), l-industrija tal-Unjoni naqqset il-volum tal-produzzjoni b’ 6 %.
UI
2009
2010
2011
PIR
Volum tal-produzzjoni (f’tunnellati)
214 475
223 385
224 559
228 368
indiċi
100
104
105
106
(b) Kapaċità u rati tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(61)
Iż-żieda f’Konsum tal-Unjoni (+ 8 %) pprovokat żieda fil-produzzjoni mill-industrija tal-Unjoni b’ 6 %.
UI
2009
2010
2011
PIR
Il-Kapaċità
348 852
371 187
366 976
369 134
indiċi
100
106
105
106
Użu tal-kapaċità
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
indiċi
100
98
100
101
(c) Il-volum tal-bejgħ
(62)
Il-bejgħ mill-IU fis-suq tal-Unjoni zdied b’7 % bejn l-2009 u l-PIR.
UI
2009
2010
2011
PIR
Bejgħ lil partijiet mhux relatati fl-Unjoni (f’tunnellati)
116 902
133 824
131 085
124 524
indiċi
100
114
112
107
(d) Sehem mis-suq
(63)
l-IU irnexxielha żżomm is-sehem tagħha mis-suq relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, jiġifieri 60 % fl-2009 u 59 % matul il-PIR.
UI
2009
2010
2011
PIR
Sehem mis-suq
60 %
65 %
61 %
59 %
indiċi
100
108
102
98
(e) It-tkabbir
(64)
Bejn l-2009 u l-PIR, meta l-konsum tal-Unjoni żdied b’8 %, il-volum tal-bejgħ tal-IU żdied ukoll b’7 %. Is-sehem mis-suq tal-IU għalhekk jista’ jkun ikkunsidrat bħala stabbli, minkejja li tilfet kemxejn is-sehem mis-suq, filwaqt li l-importazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa żdiedu bi ftit.
(f) Impjiegi
(65)
Filwaqt li produtturi tal-Unjoni fil-kampjun urew żieda ta’ 5 % matul il-perjodu kkunsidrat, l-istima mill-applikant tal-livell tal-impjiegi tal-IU kollha huwa differenti u turi xejra negattiva, peress li hemm tnaqqis ta’ 6 % bejn l-2009 u l-PIR.
UI
2009
2010
2011
PIR
Impjiegi
3 763
3 776
3 688
3 544
indiċi
100
100
98
94
(g) Daqs tal-marġni tad-dumping
(66)
F’dak li jirrigwarda l-impatt fiq il-UI tal-kobor tal-marġini attwali ta’ dumping li nstab (4,7 %), meta wieħed iqis il-volum relattivament baxx tal-importazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa u l-marġini ta’ dumping relattivament baxx, dan l-impatt ma jistax jiġi kkunsidrat bħala sinjifikanti.
(h) L-istokkijiet
(67)
Il-livell tal-ħażniet tal-għeluq tal-IU naqas bejn l-2009 u l-PIR.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
Ħażna tal-għeluq (f’tunnellati)
11 723
10 240
9 813
10 489
indiċi
100
87
84
89
(i) Prezzijiet tal-bejgħ u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet domestiċi
(68)
Il-prezzijiet tal-bejgħ għal kull unità tal-IU żdiedu bi 8 % bejn l-2009 u l-PIR. Dan l-iżvilupp fil-prezzijiet huwa marbut mal-fatt li l-IU kienet kapaċi tgħaddi ż-żieda fl-ispiża tal-produzzjoni (bi 8 %) għal fuq l-utenti. Huwa relatat ukoll mal-migrazzjoni progressiva tal-IU lejn dijametru akbar tal-SWR u aktar attenzjoni lejn il-kejbils għal użu speċifiku.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
Il-prezz tal-bejgħ medju għal kull unità fl-UE (EUR/tunnellata)
3 625
3 658
3 809
3 911
Indiċi
100
101
105
108
(j) Pagi
(69)
Bejn l-2009 u l-PIR, is-salarju medju għal kull ekwivalenti għal full-time (FTE) żdied b’20 % matul il-perjodu kkunsidrat. Wara r-ristrutturar ta’ xi kumpaniji fil-kampjun, il-proporzjon tal-impjegati tal-moħħ versu l-impjegati tal-id żdied matul il-perjodu kkunsidrat, li hu rifless fiż-żieda fil-paga medja tal-ispiża għal kull impjegat.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
Pagi għal kull FTE (EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
indiċi
100
107
115
120
(k) Il-produttività
(70)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-IU, imkejla bħala l-output għal FTE impjegati kull sena, kienet volatili matul il-perjodu kkunsidrat hekk kif naqset fl-2010 qabel ma reġgħet żdiedet fl-2011 u fil-PIR.
UI
2009
2010
2011
PIR
Il-produttività
58
52
53
55
indiċi
100
88
90
94
(l) Investimenti u abbiltà li jinkiseb il-kapital
(71)
L-investimenti fl-SWR zdiedu b’271 % matul il-perjodu kkunsidrat, kienu sinifikanti u kienu jammontaw għal madwar minn EUR 16 miljun. Il-produtturi fil-kampjun ma kellhom l-ebda diffikultà biex iżidu l-kapital matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, proporzjon kbir ta’ investimenti setgħu jiġu ffinanzjati minn flussi ta’ flus iġġenerati minnhom stess.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
Investimenti (1 000 EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
indiċi
100
103
217
271
(m) Profitabbiltà fis-suq tal-Unjoni
(72)
Il-produtturi fil-kampjun irnexxielhom jiksbu profitti matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Il-profitti miksuba mill-2009 sal-PIR - minkejja l-waqgħa meta mqabbel mal-2009 - kienu ‘l fuq sew mill-profitt fil-mira ta’ 5 % stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
Profitabbiltà fis-suq tal-Unjoni
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
indiċi
100
68
72
72
(n) Redditu mill-investimenti
(73)
Ir-redditu fuq l-investimenti (ROI), espress bħala l-profitt totali ġġenerat mill-attività tal-SWR f’perċentwal tal-valur nett skont il-kotba tal-assi direttament u indirettament relatati mal-produzzjoni tal-SWR, segwit mix-xejriet ta’ profitabbiltà ta’ hawn fuq matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Minkejja l-waqgħa, dan l-indikatur għadu pjuttost għoli.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
ROI
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
indiċi
100
62
66
61
(o) Fluss tal-flus
(74)
Is-sitwazzjoni tal-flussi ta’ flus b’mod ġenerali tibqa’ pożittiva ferm, minkejja li marret ftit lura bejn l-2009 u l-PIR: dan isegwi sa ċertu punt ix-xejriet ta’ profittabbiltà matul il-perjodu kollu kkunsidrat.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
Fluss tal-flus (EUR 1 000 )
57 545
40 640
38 297
43 380
indiċi
100
71
67
75
(p) Irkupru mill-effetti tad-dumping fl-imgħoddi
(75)
Il-maġġoranza tal-indikaturi turi li l-IU adattat it-tagħmir tal-produzzjoni tagħha biex tiffaċċja aħjar l-ambjent ekonomiku ġdid u tkun kapaċi taħtaf l-opportunitajiet fis-swieq tal-Unjoni u dawk li mhumiex tal-Unjoni, f’segmenti fejn jistgħu jinltaħqu marġini għoljin. It-titjib fis-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-IU, flimkien mal-impożizzjoni tal-miżuri anti-dumping fl-2001, juru li l-miżuri huma effettivi u li l-IU irkuprat mill-effetti tal-prattiki tad-dumping tal-passat.
4.2. Konklużjoni
(76)
Matul il-perjodu meqjus l-IU irnexxiela bejnwieħed u ieħor li żżomm is-sehem mis-suq tagħha, il-prezzijiet żdiedu bi 8 %, il-ħażniet baqgħu f’livell raġonevoli filwaqt li l-volum tal-produzzjoni u l-konsum żdied. l-IU għamlet profitt matul il-perjodu kkunsidrat, minkejja li l-profitti kienu f’livell iktar baxx fil-PIR milli fl-2009. Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li l-IU ma ġarrbitx ħsara materjali matul il-perjodu kkunsidrat.
F. IL-PROBABILITÀ TA’ RIKORRENZA TAD-DANNI
(77)
Ġie eżaminat ukoll jekk ir-rikorrenza tal-ħsara materjali tkunx probabbli jekk il-miżuri jitħallew jiskadu. Huwa vvalutat li aktarx dan ma jiġrix minħabba r-raġunijiet imfissra hawn taħt.
(78)
Kif ġie enfasizzat fil-premessa (54), il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa nstab li kienu baxxi u inqas mill-prezzijiet tal-UE. Madankollu, minħabba l-volumi baxxi ta’ tqabbil tipi ta’ prodotti, il-marġini tat-twaqqigħ preenti jista’ jitqies biss bħala indikattiv.
(79)
Kif spjegat fil-premessa (51), il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fil-Federazzjoni Russa kien ta’ 2 005 tunnellata fl-2009 u 2 343 tunnellata matul il-PIR, li jirrappreżentaw sehem mis-suq ta’ 1,03 % u 1,11 % rispettivament.
(80)
Kif spjegat fil-premessi (43) u (45), it-total tal-kapaċità Russa huwa stmat li hu madwar 158 000 tunnellata, filwaqt li, matul l-aħħar investigazzjoni dan kien stmat li hu fil-livell tal-konsum totali tal-UE, jiġifieri 220 000 tunnellata. Barra minn hekk, bħalissal-kapaċitajiet żejda jidhru li huma limitati.
(81)
Matul l-aħħar investigazzjoni, is-suq Russu kien ivvalutat bħala mhux kapaċi jassorbi l-livell tal-provvista. Bħalissa, kif spjegat fil-premessa (36), il-konsum domestiku tal-SWR fir-Russja għadda minn tkabbir konsiderevoli bi 38 % tul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, it-tbassir ekonomiku disponibbli pubblikament jistma tkabbir b’saħħtu tal-PDG fil-Federazzjoni Russa fis-snin li ġejjin. Il-kapaċità żejda Russa, kif imsemmi fil-premessa (45), huwa għalhekk probabbli li jiġi assorbit mis-suq Russu li qed jikber hekk kif il-prezzijiet fir-Russja huma madwar 11 % ogħla mill-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-UE. Barra minn hekk, il-prezzijiet tal-esportazzjoni Russi lejn swieq oħra, notevolment lejn il-pajjiżi tal-KSI huma bħala medja 5,6 % ogħla mill-prezzijiet ta’ esportazzjoni lejn l-UE. Għalhekk huwa probabbli li kwantitajiet sostanzjali jew tal-kapaċità żejda jew tal-bejgħ attwali tagħhom fis-suq domestiku li hu ta’benefiċċju akbar u/jew is-swieq tal-pajjiżi tal-CIS sej jkun dirett mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni.
(82)
Fid-dawl ta’dan ta’hawnfuq, huwa konkluż li r-revoka tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Federazzjoni Russl fil-probabbiltà kollha ma jirriżultawx fir-rikorrenza ta’ ħsara għall-IU fl-intier tagħha.
G. MIŻURI ANTI-DUMPING
(83)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet tal-SWR mill-Federazzjoni Russa għandhom jiġu revokati u l-proċediment attwali tterminat skont l-Artikolu 9(2) u l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
(84)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien previst li jiġi rakkomandat li l-miżuri eżistenti jiġu tterminati fir-rigward tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Federazzjoni Russa. Ingħataw ukoll perjodu biex jagħmlu r-rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar. Waslu kummenti minn parti interessata waħda li wkoll talbet u ngħatat seduta fil-preżenza tal-Uffiċjal tas-Seduta,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Il-miżuri antidumpung li jikkonċernaw l-importazzjonijiet ta’ ħbula u kejbils tal-azzar inklużi l-ħbula koljaturi maqfula, esklużi ħbula u kejbils tal-azzar li ma jissaddadx, b’dimensjoni massima ta’ wisa’ li taqbeż it-3 mm, bil-fittings magħhom jew mingħajrhom li joriġinaw mill-Federazzjoni Russa u attwalment klassifikabbli taħt il-kodiċijiet NM ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 u ex 7312 10 98 huma b’dan revokati u l-proċediment li jikkonċerna dawn l-importazzjonijiet huwa terminat.
Artikolu 2
Il-proċedura tar-reviżjoni ta’ skadenza tal-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ ħbula u kejbils tal-azzar inklużi l-ħbula koljaturi maqfula, esklużi ħbula u kejbils tal-azzar li ma jissaddadx, b’dimensjoni massima ta’ wisa’ li taqbeż it-3 mm, bil-fittings magħhom jew mingħajrhom, attwalment klassifikabbli taħt il-kodiċijiet NM ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 u ex 7312 10 98 u li joriġinaw mill-Federazzjoni Russa, mibdija taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, hija b’dan terminata.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Diċembru 2013.