РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1025/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 25 октомври 2012 година
относно европейската стандартизация, за изменение на директиви 89/686/ЕИО и 93/15/ЕИО на Съвета и на директиви 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/23/ЕО и 2009/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Решение 87/95/ЕИО на Съвета и на Решение № 1673/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Основната цел на стандартизацията е определянето на доброволни технически спецификации или спецификации за качеството, на които могат да отговарят настоящи или бъдещи продукти, производствени процеси или услуги. Стандартизацията може да обхваща различни аспекти, като стандартизация на различни класове или размери на даден продукт или технически спецификации в сферата на пазарите на продукти или услуги, на които техническата и оперативната съвместимост с други продукти или системи са от основно значение.
(2)
Европейската стандартизация е организирана от и за заинтересованите страни на базата на национално представителство (Европейският комитет за стандартизация (CEN) и Европейският комитет за стандартизация в електротехниката (Cenelec) и пряко участие (Европейският институт за стандарти в далекосъобщенията (ETSI) и се основава на принципите, признати от Световната търговска организация (СТО) в областта на стандартизацията, а именно съгласуваност, прозрачност, откритост, консенсус, доброволно прилагане, независимост от специални интереси и ефективност („основополагащите принципи“). В съответствие с тези основополагащи принципи е важно всички съответни заинтересовани лица, включително публичните органи и малките и средни предприятия (МСП) да участват по подходящ начин в националния и европейския процес на стандартизация. Националните органи за стандартизация следва също така да насърчават и улесняват участието на заинтересованите страни.
(3)
Европейската стандартизация също така допринася за повишаване на конкурентоспособността на предприятията, по-специално като улеснява свободното движение на стоки и услуги, оперативната съвместимост на мрежите, функционирането на средствата за комуникация, технологичното развитие и иновациите. Европейската стандартизация укрепва глобалната конкурентоспособност на европейската индустрия, по-специално когато се определя в координация с международните органи за стандартизация, а именно Международната организация за стандартизация (ISO), Международната електротехническа комисия (IEC) и Международния съюз по далекосъобщенията (ITU). Стандартите оказват значително положително икономическо въздействие, например като създават благоприятна среда за взаимното икономическо навлизане на вътрешния пазар и насърчават развитието на нови и усъвършенствани продукти или пазари и подобрени условия на доставки. По този начин стандартите по принцип увеличават конкуренцията и понижават производствените и търговските разходи, което е от полза за икономиките като цяло и потребителите в частност. Стандартите могат да поддържат и повишават качеството, предоставят информация и гарантират оперативната и техническата съвместимост като по този начин увеличават безопасността и стойността за потребителите.
(4)
Европейските стандарти се приемат от европейските организации за стандартизация, а именно CEN, Cenelec и ETSI.
(5)
Европейските стандарти играят много важна роля в рамките на вътрешния пазар, например посредством използването на хармонизирани стандарти при презумпцията за съответствие на продуктите, предоставяни на пазара, със съществените изисквания по отношение на тези продукти, установени в съответното законодателство на Съюза за хармонизация. Тези изисквания следва да бъдат определени точно, с цел да се избегне погрешно тълкуване от страна на европейските организации за стандартизация.
(6)
Стандартизацията играе все по-важна роля в международната търговия и отварянето на пазарите. Съюзът следва да се стреми да насърчава сътрудничеството между европейските организации за стандартизация и международните органи за стандартизация. Съюзът следва също така да насърчава двустранния подход с трети държави за координиране на усилията за стандартизация и популяризиране на европейските стандарти, например при воденето на преговори по споразумения или чрез командироването на експерти по стандартизацията в трети държави. Освен това Съюзът следва да насърчава контактите между европейските организации за стандартизация и частните форуми и консорциуми, като същевременно запазва водещата позиция на европейската стандартизация.
(7)
Европейската стандартизация се регулира от определена правна рамка, която включва три правни акта, а именно Директива 98/34/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 юни 1998 г., установяваща процедура за предоставянето на информация в сферата на техническите стандарти и регламенти и правила относно услугите на информационното общество (3), Решение № 1673/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 г. за финансиране на европейската стандартизация (4) и Решение 87/95/ЕИО на Съвета от 22 декември 1986 г. относно стандартизацията в сферата на информационните технологии и телекомуникациите (5). Действащата правна уредба обаче вече не е актуална, като се има предвид развитието на европейската стандартизация през последните десетилетия. Поради това настоящата правна рамка следва да бъде опростена и осъвременена, така че да обхване нови аспекти на стандартизацията и по този начин да отрази последните новости в развитието и бъдещите предизвикателства пред европейската стандартизация. Това е свързано по-специално с усиленото разработване на стандарти в сферата на услугите и развитието на стандартизационни документи, различни от официалните стандарти.
(8)
Резолюцията на Европейския парламент от 21 октомври 2010 г. относно бъдещето на европейската стандартизация (6), както и докладът на експертната комисия за преглед на европейската система на стандартизация (Express) от февруари 2010 г., озаглавен „Стандартизация за конкурентна и иновативна Европа: визия за 2020 г.“, излагат значителен брой стратегически препоръки относно прегледа на Европейската система за стандартизация.
(9)
За да се гарантира ефективността на стандартите и стандартизацията като инструменти на политиката на Съюза, е необходимо да има ефективна и ефикасна система за стандартизация, която да осигурява гъвкава и прозрачна основа за постигане на консенсус между всички участници и която да е финансово жизнеспособна.
(10)
С Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар (7) се установяват общи разпоредби, които улесняват упражняването на свободата на установяване на доставчици на услуги и свободното движение на услуги, като в същото време се запазва високо ниво на качеството на услугите. Тя задължава държавите членки да насърчават, в сътрудничество с Комисията, развитието на доброволни европейски стандарти с цел улесняване постигането на съвместимост между услугите, предоставяни от доставчици в различни държави членки, предоставянето на информация на получателите и качеството на предоставянето на услуги. Директива 98/34/ЕО обаче се прилага само за стандарти за продукти, докато стандартите за услуги не са изрично обхванати от нея. Освен това в реалните условия на вътрешния пазар значението на разграничението между услуги и стоки намалява. На практика не винаги е възможно ясно да се разграничат стандартите за продукти от стандартите за услуги. Голям брой стандарти за продукти включват компонент „услуги“, докато стандартите за услуги също често частично се отнасят до продукти. Поради това е необходимо настоящата правна рамка да се адаптира към тези нови обстоятелства посредством разширяване на нейния обхват, като в нея се включат и стандартите за услуги.
(11)
Както и другите стандарти, стандартите за услуги са доброволни и следва да се направляват от пазара, при което да имат предимство нуждите на икономическите оператори и заинтересованите страни, пряко или непряко засегнати от такива стандарти, и следва да отчитат обществения интерес и да се основават на основополагащите принципи, включително консенсуса. Тези стандарти следва да бъдат насочени главно към услуги, свързани с продукти и процеси.
(12)
Правната рамка, позволяваща на Комисията да изиска една или повече европейски организации за стандартизация да изготвят европейски стандарт или европейски стандартизационен документ за услуги, следва да се прилага при пълно зачитане на разпределението на компетентност между Съюза и държавите членки, установено в Договорите. Това се отнася по-специално за членове 14, 151, 152, 153, 165, 166 и 168 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Протокол (№ 26) относно услугите от общ интерес, приложен към Договора за Европейския съюз (ДЕС) и към ДФЕС, според които остава в изключителната компетентност на държавите членки да определят основополагащите принципи на своите системи за социална сигурност, професионално обучение и здравеопазване и да формират рамковите условия за управлението, финансирането, организацията и предоставянето на услуги, предвидени в тези системи, включително - без да се засягат член 168, параграф 4 от ДФЕС и Директива 2005/36/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 септември 2005 година относно признаването на професионалните квалификации (8)- определянето на изискванията и стандартите за качество и безопасност, приложими към тях. Чрез такова искане Комисията следва да не засяга правото на преговори, сключване и прилагане на колективни споразумения, както и правото за предприемане на стачни действия съгласно националното законодателство и националните практики, зачитащи правото на Съюза.
(13)
Законодателството в областта на конкуренцията се прилага за европейските организации за стандартизация, доколкото същите могат да се считат за предприятия или сдружения на предприятия по смисъла на членове 101 и 102 от ДФЕС.
(14)
В рамките на Съюза националните стандарти се приемат от националните органи за стандартизация, което би могло да доведе до противоречащи стандарти и технически пречки в условията на вътрешния пазар. Поради това за целите на вътрешния пазар и на ефективната стандартизация в рамките на Съюза е необходимо да се затвърди съществуващият редовен обмен на информация между националните органи за стандартизация, европейските организации за стандартизация и Комисията относно тяхната настояща и бъдеща дейност по стандартизация, както и принципът за спиране на действията, приложим за националните органи за стандартизация в рамките на европейските организации за стандартизация, който предвижда отмяна на националните стандарти след публикуването на нов европейски стандарт. Националните органи за стандартизация и европейските организации за стандартизация следва също така да спазват разпоредбите относно обмена на информация в приложение 3 към Споразумението за техническите пречки пред търговията (9).
(15)
Задължението на държавите членки да уведомяват Комисията относно техните национални органи за стандартизация не следва да налага приемането на специфично национално законодателство за целите на признаване на тези органи.
(16)
Редовният обмен на информация между националните органи за стандартизация, европейските организации за стандартизация и Комисията не следва да бъде пречка за спазването от страна на националните органи за стандартизация на други задължения и ангажименти, по-специално на приложение 3 към Споразумението за техническите пречки пред търговията.
(17)
Представляването на обществените интереси и на заинтересованите обществени групи в европейските дейности по стандартизация се отнася към дейностите на организациите и страните, които представляват интереси с по-голяма обществена значимост, например интересите, свързани с околната среда, интересите на потребителите или на служителите. Представляването на социалните интереси и на заинтересованите социални групи в европейските дейности по стандартизация се отнася обаче по-специално към дейностите на организациите и страните, представляващи основните права на служителите и работниците, например профсъюзите.
(18)
С цел ускоряване на процеса на вземане на решения националните органи за стандартизация и европейските организации за стандартизация следва да улесняват достъпа до информация относно техните дейности чрез насърчаване използването на информационни и комуникационни технологии (ИКТ) в съответните им системи за стандартизация, например чрез предоставяне на всички заинтересовани страни на лесен за ползване механизъм за онлайн консултации за представяне на коментари относно проекти на стандарти и чрез организиране на виртуални срещи на техническите комисии, включително чрез конферентна връзка в интернет или чрез видео конферентна връзка.
(19)
Стандартите могат да имат принос към подпомагане на политиката на Съюза за справяне със значимите предизвикателства пред обществото, каквито са изменението на климата, устойчивото използване на ресурсите, иновациите, застаряването на населението, интеграцията на хората с увреждания, защитата на потребителите и безопасността и условията на труд на работниците. Като насочи разработването на европейски или международни стандарти за стоки и технологии към разширяващите се пазари в тези области, Съюзът би могъл да създаде конкурентно предимство за своите предприятия и да улесни търговския обмен, по-специално за МСП, които представляват голяма част от европейските предприятия.
(20)
Стандартите са важни инструменти за конкурентоспособността на предприятията и особено за МСП, чието участие в процеса на стандартизация е важно за технологичния напредък в Съюза. Поради това е необходимо стандартизационната рамка да насърчава МСП да участват активно и да включват своите иновативни технологични решения в усилията за стандартизация. Това включва подобряване на тяхното участие на национално равнище, където те могат да бъдат по-ефективни поради по-ниските разходи и липсата на езикови бариери. Следователно с настоящия регламент следва да се подобри представителството и участието на МСП както в националните, така и в европейските технически комитети и следва да се улесни ефективния им достъп до стандартите и осведомеността им за тях.
(21)
Европейските стандарти са от жизненоважно значение за конкурентоспособността на МСП, които обаче в някои случаи не са достатъчно добре представени в европейските дейности по стандартизация. По тази причина настоящият регламент следва да насърчава и улеснява подходящо представителство и участие на МСП в процеса на европейска стандартизация чрез образувание, което е в ефективен контакт със и представлява по надлежен начин МСП и организации, представляващи МСП на национално равнище.
(22)
Стандартите могат да имат разностранно въздействие върху обществото, и по-специално върху безопасността и благосъстоянието на гражданите, ефикасността на мрежите, опазването на околната среда, безопасността и условията на труд на работниците, достъпността и други сфери на публичната политика. Поради това е необходимо да се гарантира укрепването на ролята и приноса на заинтересованите обществени групи при разработването на стандарти чрез засилена подкрепа за организациите, представляващи потребителите и екологични и социални интереси.
(23)
Задължението на европейските организации за стандартизация да насърчават и улесняват представителството и ефективното участие на всички съответни заинтересовани страни не включва право на глас за тези заинтересовани страни, освен ако такова право на глас е предвидено от вътрешните процедурни правилници на европейските организации за стандартизация.
(24)
Европейската система за стандартизация следва също така да отчита изцяло Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания (10). Поради това е важно организациите, представляващи интересите на потребителите, да представляват и включват интересите на хората с увреждания в достатъчна степен. В допълнение участието на хората с увреждания в процеса на стандартизация следва да бъде улеснено чрез всички налични средства.
(25)
Поради важността на стандартизацията като инструмент за подкрепа на законодателството и политиките на Съюза и с цел да се избегнат последващи възражения срещу хармонизираните стандарти и промени в тях, е важно публичните органи да участват в стандартизацията на всички етапи от разработването на тези стандарти, на които те могат да бъдат включени, и по-специално в областите, обхванати от законодателството на Съюза за хармонизация относно продукти.
(26)
Стандартите следва да отчитат въздействието върху околната среда през целия жизнен цикъл на продуктите и услугите. Важни и публично достъпни инструменти за оценяване на подобно въздействие през целия жизнен цикъл са разработени от Съвместния изследователски център на Комисията (JRC). Ето защо настоящият регламент следва да гарантира, че JRC може да изпълнява активна роля в европейската система за стандартизация.
(27)
Жизнеспособността на сътрудничеството между Комисията и системата за европейска стандартизация зависи от внимателното планиране на бъдещи искания за разработване на стандарти. Това планиране би могло да се подобри, по-специално благодарение на приноса на заинтересованите лица, включително националните органи за надзор на пазара, чрез въвеждане на механизми за събиране на мнения и улесняване на обмена на информация между всички заинтересовани лица. Предвид това че в Директива 98/34/ЕО вече е заложена възможност за отправяне на искане към европейските организации за стандартизация за разработването на европейски стандарти, е целесъобразно да се въведе по-добро и по-прозрачно планиране в рамките на годишна работна програма, която следва да съдържа общо описание на всички искания за стандарти, които Комисията възнамерява да отправи към европейските организации за стандартизация. Необходимо е да се гарантира високо равнище на сътрудничество между европейските организации за стандартизация и европейските организации на заинтересованите страни, които получават финансиране от Съюза в съответствие с настоящия регламент, и Комисията при определянето на годишната работна програма на Съюза за стандартизация и подготовката на исканията за стандарти, с цел да се анализира пазарната значимост на предложената тема и целите на политиката, определени от законодателя, и да се даде възможност на европейските организации за стандартизация да реагират по-бързо на изискваните дейности по стандартизация.
(28)
Преди поставянето на въпрос относно искания за европейски стандарти или европейски стандартизационни документи или относно възражения срещу хармонизиран стандарт пред комитета, създадена съгласно настоящия регламент, Комисията следва да се консултира с експерти от държавите членки, например чрез участие на комисиите, създадени съгласно съответното законодателството на Съюза, или чрез други форми на консултиране с експерти от сектора, в случай че такива комитети не съществуват.
(29)
В няколко директиви, с които се хармонизират условията за предлагане на пазара на продукти, се посочва, че Комисията може да поиска от европейските организации за стандартизация да приемат хармонизирани стандарти, въз основа на които да се предполага наличието на съответствие с приложимите съществени изисквания. Голяма част от същите директиви обаче съдържат твърде различни разпоредби относно възраженията срещу тези стандарти, когато последните не покриват изцяло или частично всички приложими изисквания. Различаващи се разпоредби, които водят до несигурност за икономическите оператори и европейските организации за стандартизация, по-специално се съдържат в Директива 89/686/ЕИО на Съвета от 21 декември 1989 г. относно сближаване на законодателствата на държавите членки в областта на личните предпазни средства (ЛПС) (11), Директива 93/15/ЕИО на Съвета от 5 април 1993 г. за хармонизиране на разпоредбите, свързани с пускането на пазара и надзора на взривни вещества с гражданско предназначение (12), Директива 94/9/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 март 1994 г. за сближаване на законодателствата на държавите членки относно оборудването и защитните системи, предназначени за използване в потенциално експлозивна атмосфера (13), Директива 94/25/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 юни 1994 г. за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите членки относно плавателните съдове с развлекателна цел (14), Директива 95/16/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 юни 1995 г. за сближаване законодателствата на държавите членки относно асансьорите (15), Директива 97/23/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 май 1997 г. относно сближаване на законодателствата на държавите членки във връзка със съоръженията под налягане (16), Директива 2004/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно измервателните уреди (17), Директива 2007/23/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 май 2007 г. относно пускането на пазара на пиротехнически изделия (18), Директива 2009/23/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно везните с неавтоматично действие (19) и Директива 2009/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно обикновените съдове под налягане (20). Поради това е необходимо в настоящия регламент да се включи единната процедура, предвидена в Решение № 768/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. относно обща рамка за предлагането на пазара на продукти (21), да се заличат относимите разпоредби в посочените директиви и да се разшири правото на възражение срещу хармонизиран стандарт в съответствие с настоящия регламент, така че да бъде включен и Европейския парламент.
(30)
При придобиването на хардуер, софтуер и услуги в сферата на информационните технологии публичните органи следва да използват по най-добрия начин пълния набор от относими технически спецификации, например като подбират технически спецификации, които могат да бъдат приложени от всички заинтересовани доставчици, което ще позволи да има по-голяма конкуренция и да се намали рискът от нейното блокиране. В Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (22), Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги (23), Директива 2009/81/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно координирането на процедурите за възлагане на някои поръчки за строителство, доставки и услуги от възлагащи органи или възложители в областта на отбраната и сигурността (24) и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (25) се посочва, че в процедури за възлагане на обществени поръчки техническите спецификации следва да бъдат определени чрез позоваване н националните стандарти, които транспонират европейски стандарти, европейски технически одобрения, общи технически спецификации, международни стандарти, други технически справочни системи, установени от европейските организации за стандартизация, или, когато такива не съществуват, чрез позоваване на националните стандарти, националните технически одобрения или националните технически спецификации, отнасящи се до проектирането, метода на изчисление и изпълнение на строителните дейности както и използването на стоките, или еквивалентно позоваване. ИКТ техническите спецификации обаче често биват разработвани от други изготвящи стандарти организации и не попадат в никоя от категориите стандарти и одобрения, определени в директиви 2004/17/ЕО, 2004/18/ЕО или 2009/81/ЕО или в Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002. Поради това е необходимо да се предвиди възможността техническите спецификации за възлагане на обществени поръчки да могат да се позовават на ИКТ технически спецификации, с цел да се отговори на бързото развитие в сферата на ИКТ, да се улесни предоставянето на трансгранични услуги, да се поощри конкуренцията и да се създаде благоприятна среда за оперативната съвместимост и иновациите.
(31)
Техническите спецификации, които не са приети от европейските организации за стандартизация, не притежават статут еквивалентен на европейските стандарти. Някои ИКТ технически спецификации не са разработвани в съответствие с основополагащите принципи. Поради това в настоящия регламент следва да се предвиди процедура за идентифициране на ИКТ технически спецификации, позовавания на които могат да се правят в процедури за възлагане на обществени поръчки, която да включва обширна консултация с широк кръг от заинтересовани страни, включително европейските организации за стандартизация, предприятията и публичните органи. С настоящия регламент следва също така да се установят изисквания под формата на списък с критерии за тези технически спецификации и свързаните с тях процеси на разработване. Изискванията с оглед идентифициране на ИКТ технически спецификации, следва да гарантират съобразяването с целите на публичните политики и обществените потребности и да се основават на основополагащите принципи.
(32)
С цел поощряване на иновациите и конкуренцията, идентификацията на дадена техническа спецификация не следва да изключва идентификацията на конкурентна техническа спецификация в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент. Всяка идентификация следва да бъде обвързана с изпълнението на критериите и с постигането от страна на техническата спецификация на значително ниво на пазарно приемане.
(33)
Идентифицираните ИКТ технически спецификации могат да допринесат за прилагането на Решение № 922/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. за решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации (ISA) (26), с което се определя програма за решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации и за институциите и органите на Съюза за периода 2010-2015 г., която предоставя общи и съвместни решения за улесняване на оперативната съвместимост.
(34)
В областта на ИКТ е възможно възникването на ситуации, при които да е подходящо да се насърчи употребата или да се изисква спазването на съответните стандарти на равнището на Съюза, с цел да се гарантира оперативната съвместимост в рамките на единния пазар и да се подобри свободата на избор за ползвателите. При други обстоятелства може също така да се случи определени европейски стандарти вече да не отговарят на потребностите на потребителите или да спъват технологичното развитие. По тези причини Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (27) дава възможност на Комисията, когато това е необходимо, да поиска от европейските организации за стандартизация да изготвят стандарти, да състави и публикува в Официален вестник на Европейския съюз списък със стандартите или спецификациите, с оглед насърчаване на тяхното използване, или да направи тяхното прилагане задължително, или пък да премахне стандарти или спецификации от посочения списък.
(35)
Настоящият регламент не следва да е пречка за европейските организации за стандартизация да продължат да разработват стандарти в областта на ИКТ и да укрепват сътрудничеството си с други разработващи стандарти органи, особено в областта на ИКТ, за да се гарантира последователност и да се избегне евентуална фрагментация или дублиране при прилагането на стандартите и спецификациите.
(36)
Процедурата за идентифициране на ИКТ технически спецификации, предвидена в настоящия регламент, не следва да накърнява съгласуваността на европейската система за стандартизация. Поради това настоящият регламент следва също така да установи условията, при които може да се счита, че дадена техническа спецификация не е в противоречие с други европейски стандарти.
(37)
Преди идентифицирането на ИКТ технически спецификации, които могат да бъдат допустими за позоваване в процедури за възлагане на обществени поръчки, многостранната платформа на заинтересовани страни, създадена с Решението на Комисията от 28 ноември 2011 година (28), следва да се използва като форум за консултации със заинтересованите страни на европейско и национално равнище, с европейските организации за стандартизация и с държавите членки с цел да се гарантира легитимността на процеса.
(38)
С Решение № 1673/2006/ЕО се установяват правилата относно приноса на Съюза към финансирането на европейската стандартизация, за да се гарантира, че европейските стандарти и другите европейски стандартизационни документи се разработват и преработват в подкрепа на целите, законодателството и политиките на Съюза. За целите на административното и бюджетното опростяване е целесъобразно разпоредбите на посоченото решение да се включат в настоящия регламент и навсякъде, където е възможно, да се използват най-малко обременителните процедури.
(39)
С оглед на много широкия диапазон на участие на европейската стандартизация в подкрепа на законодателството и политиките на Съюза и различните видове дейности по стандартизация е необходимо да се предвидят различни условия на финансиране. Това основно се отнася до безвъзмездни средства, отпускани - без покани за представяне на предложения - на европейските организации за стандартизация и националните органи за стандартизация в съответствие с член 110, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (29) и с член 168, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002. Освен това същите разпоредби следва да се прилагат по отношение и на онези органи, които, макар и да не са признати за европейски организации за стандартизация в настоящия регламент, са оправомощени по силата на основен акт и на тях е поверено извършването на подготвителна работа в подкрепа на европейската стандартизация в сътрудничество с европейските организации за стандартизация.
(40)
Доколкото европейските организации за стандартизация оказват текуща подкрепа за дейностите на Съюза, всяка от тях следва да разполага с ефективен и ефикасен централен секретариат. Поради това на Комисията следва да бъде разрешено да предоставя безвъзмездни средства на тези организации, работещи за постигането на цел от общ европейски интерес, без да прилага, в случай на безвъзмездни средства за оперативни разходи, принципа на годишно намаление, предвиден в член 113, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002.
(41)
С Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 г. за създаване на Рамкова програма за конкурентоспособност и иновации (2007-2013 г.) (30), Решение № 1926/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за създаване на програма за действие на Общността в областта на политиката за защита на потребителите (2007-2013 г.) (31) и Регламент (ЕО) № 614/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 23 май 2007 г. относно финансовия инструмент за околната среда (LIFE +) (32) вече е предвидена възможността за финансова подкрепа на европейските организации, представляващи МСП, потребителите и екологичните интереси в процеса на стандартизация, докато в същото време на европейските организации, представляващи социалните интереси в процеса на стандартизация, се изплащат целеви безвъзмездни средства. Финансирането по силата на Решение № 1639/2006/ЕО, Решение № 1926/2006/ЕО и Регламент (ЕО) № 614/2007 ще приключи на 31 декември 2013 г. От съществено значение за развитието на европейската стандартизация е да продължи да бъде подпомагано и поощрявано активното участие на европейските организации, представляващи МСП, потребителите и екологичните и социалните интереси. Подобни организации преследват цел от общ европейски интерес и съставляват, по силата на конкретен мандат, възложен им от национални организации с нестопанска цел, европейска мрежа, която представлява организации с нестопанска цел, действащи в държавите членки, и отстоява принципи и политики, съответстващи на целите на Договорите. Поради контекста, в който действат, и техните уставни цели европейските организации, представляващи МСП, потребителите и екологичните и социалните интереси в европейската стандартизация, имат постоянна роля, която е от съществено значение за целите и политиките на Съюза. По тази причина Комисията следва да бъде в състояние да продължи да предоставя безвъзмездни средства на тези организации, без да прилага, в случая на безвъзмездни средства за оперативни разходи, принципа на годишно намаление, предвиден в член 113, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002.
(42)
Финансирането на дейностите по стандартизация следва също така да е в състояние да обхване подготвителните или спомагателните дейности във връзка със създаването на европейски стандарти или на европейски стандартизационни документи за продукти и за услуги. Това е необходимо предимно за работата, включваща изследвания, подготвянето на предварителните документи за законодателство, междулабораторни изпитвания и валидиране или оценяване на стандартите. Насърчаването на развитието на стандартизацията на европейско и международно равнище следва да продължи и чрез програми за техническа помощ на трети държави и за сътрудничество с тези държави. С цел подобряване на достъпа до пазара и повишаване на конкурентоспособността на предприятията в Съюза следва да се предвиди възможността за предоставяне на безвъзмездни средства и на други органи посредством покани за представяне на предложения или, когато това е необходимо, чрез възлагане на договори.
(43)
Финансирането от Съюза следва да бъде предназначено за установяването на европейски стандарти или на европейски стандартизационни документи за продукти и за услуги, за улесняване използването им от предприятията чрез засилена подкрепа за превеждането им на различните официални езици на Съюза, с цел да се даде възможност на МСП да се възползват изцяло от разбирането и прилагането на европейските стандарти, за укрепване на съгласуваността на системата за европейска стандартизация и за осигуряване на равен и прозрачен достъп до европейските стандарти за всички участници на пазара в целия Съюз. Това е особено важно в случаите, когато използването на стандарти позволява спазването на съответното законодателство на Съюза.
(44)
С цел да се осигури ефективното прилагане на настоящия регламент, следва да бъде предвидена възможност както за използване на необходимите експертни познания - особено по отношение на одита и финансовото управление - и на ресурси за административна подкрепа, които са в състояние да улеснят прилагането, така и за редовно оценяване на относимостта на дейностите, получаващи финансиране от Съюза, за да се гарантира тяхната полезност и резултатност.
(45)
Следва да бъдат предприети и подходящи мерки за предотвратяване на измами и нередности, а също и за възстановяване на неправомерно изплатените средства, в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (33), Регламент (ЕО, Евратом) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (34) и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (35).
(46)
С цел да се актуализира списъкът на европейските организации за стандартизация и да се адаптират към промените критериите за организациите, представляващи МСП и заинтересованите обществени групи по отношение на техния характер на организации с нестопанска цел и представителност, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с измененията на приложенията към настоящия регламент. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(47)
Комитетът, създаден с настоящия регламент, следва да подпомага Комисията по всички въпроси, свързани с изпълнението на настоящия регламент, като надлежно се взема предвид становището на секторните експерти.
(48)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 година за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (36).
(49)
Процедурата по консултиране следва да се използва за приемане на актове за изпълнение, отнасящи се до възраженията срещу хармонизирани стандарти, когато данните за въпросните хармонизирани стандарти все още не са били публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, като се има предвид, че съответните стандарти все още не са довели до презумпция за съответствие със съществените изисквания, определени в приложимото законодателство на Съюза за хармонизация.
(50)
Процедурата по разглеждане следва да се използва по отношение на всяко искане за стандартизация, отправено към европейските организации за стандартизация, и за приемането на актове за изпълнение, отнасящи се до възраженията срещу хармонизирани стандарти, когато данните за въпросните хармонизирани стандарти вече са публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, като се има предвид, че подобно решение може да има последици за презумпцията за съответствие с приложимите съществени изисквания.
(51)
За да бъдат постигнати основните цели на настоящия регламент и да се улеснят бързите процедури за вземане на решения, както и да се намали цялостното време за разработване на стандарти, следва в максимална възможна степен да се използват процедурните мерки, предвидени в Регламент (ЕС) № 182/2011, които дават възможност на председателя на съответния комитет да определи срокове, в рамките на които комитетът следва да представи своето становище в съответствие със спешността на въпроса. Освен това, когато е оправдано, следва да е възможно становището на комитета да бъде получено чрез писмена процедура, а непредставянето на мнение от страна на член на комитета следва да се счита за мълчаливо съгласие.
(52)
Тъй като целите на настоящия регламент, а именно да се гарантира ефективността и ефикасността на стандартите и стандартизацията като инструмент за политика на Съюза чрез сътрудничество между европейските организации за стандартизация, националните органи за стандартизация, държавите членки и Комисията, създаването на европейски стандарти и европейски стандартизационни документи, приложими за продукти и за услуги, в подкрепа на законодателството и политиките на Съюза, идентификацията на ИКТ технически спецификации, допустими за позоваване, финансирането на европейската стандартизация и участието на заинтересованите страни в европейската стандартизация, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки и следователно, с оглед на техния мащаб и въздействие, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(53)
Поради това директиви 89/686/ЕИО, 93/15/ЕИО, 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/23/EC и 2009/105/ЕО следва да бъдат съответно изменени.
(54)
Решение № 1673/2006/ЕО и Решение 87/95/ЕИО следва да бъдат отменени,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установяват правила по отношение на сътрудничеството между европейските организации за стандартизация, националните органи за стандартизация, държавите членки и Комисията, установяването на европейски стандарти и европейски стандартизационни документи за продукти и за услуги, в подкрепа на законодателството и политиките на Съюза, идентифицирането на ИКТ технически спецификации, допустими за позоваване, финансирането на европейската стандартизация и участието на заинтересованите страни в европейската стандартизация.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„стандарт“ означава техническа спецификация, приета от признат орган за стандартизация, за многократно или продължаващо приложение, съответствието с което не е задължително, и която спада към една от следните категории:
a)
„международен стандарт“ означава стандарт, приет от международен орган за стандартизация;
б)
„европейски стандарт“ означава стандарт, приет от европейска организации за стандартизация;
в)
„хармонизиран стандарт“ означава европейски стандарт, приет въз основа на отправено от Комисията искане за прилагане на законодателството на Съюза за хармонизация;
г)
„национален стандарт“ означава стандарт, приет от национален орган за стандартизация;
2)
„европейски стандартизационен документ“ означава всякаква друга техническа спецификация, освен европейски стандарт, приета от европейска организация за стандартизация за многократно или продължаващо приложение, съответствието с която не е задължително;
3)
„проект на стандарт“ означава документ, който съдържа текста на техническите спецификации относно даден обект, който се обсъжда за приемане в съответствие с приложимата процедура по стандартизация, така както документът изглежда след като подготвителната работа по него е приключила и е бил предоставен за обществено обсъждане или разглеждане;
4)
„техническа спецификация“ означава документ, който предписва техническите изисквания, на които трябва да съответства определен продукт, процес, услуга или система и който определя един или повече от следните елементи:
a)
характеристиките, изисквани по отношение на конкретен продукт, включително равнището на качеството, действието, оперативната съвместимост, опазването на околната среда, здравето, безопасността или размерите, и включващи приложимите за него изисквания по отношение на наименованието, под което продуктът се продава, термините, символите, начините и методите за изпитване, опаковането, маркировката или етикетирането и процедурите за оценяване на съответствието;
б)
производствените методи и процеси, използвани по отношение на селскостопанските продукти, определени в член 38, параграф 1 от ДФЕС, продуктите, предназначени за консумация от хора и животни, и лекарствените продукти, както и производствените методи и процеси, свързани с други продукти, когато същите оказват влияние върху техните характеристики;
в)
характеристиките, изисквани по отношение на конкретна услуга, включително равнището на качеството, действието, оперативната съвместимост, опазването на околната среда, здравето и безопасността, и включващи приложимите за доставчика изисквания по отношение на информацията, която трябва да се предостави на получателя, както е определено в член 22, параграфи 1-3 от Директива 2006/123/ЕО;
г)
методите и критериите за оценка на експлоатационните характеристики на строителните продукти, така както са определени в член 2, точка 1 от Регламент (ЕС) № 305/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 2011 г. за определяне на хармонизирани условия за предлагането на пазара на строителни продукти (37), във връзка със съществените им характеристики;
5)
„ИКТ техническа спецификация“ означава техническа спецификация в областта на информационните и комуникационните технологии;
6)
„продукт“ означава всеки промишлен продукт и всеки селскостопански продукт, включително и рибните продукти;
7)
„услуга“ означава всяка стопанска дейност, извършвана от самостоятелно заето лице, обикновено предоставяна срещу възнаграждение, съгласно определеното в член 57 от ДФЕС;
8)
„европейска организация за стандартизация“ означава организация, посочена в приложение I;
9)
„международен орган за стандартизация“ означава Международната организация за стандартизация (ISO), Международната електротехническа комисия (IEC) и Международният съюз по далекосъобщенията (ITU);
10)
„национален орган за стандартизация“ означава орган, за който държава членка е информирала Комисията в съответствие с член 27 от настоящия регламент.
ГЛАВА II
ПРОЗРАЧНОСТ И УЧАСТИЕ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
Член 3
Прозрачност на работните програми на органите за стандартизация
1. Поне веднъж в годината всяка европейска организация за стандартизация и всеки национален орган за стандартизация съставя работната си програма. Тази работна програма съдържа информация за стандартите и европейските стандартизационни документи, които европейска организация за стандартизация или национален орган за стандартизация възнамерява да подготви или измени, които са в процес на подготовка или изменение и които той е приел през периода на предходната работна програма, освен ако се касае за идентично или равностойно транспониране на международни или европейски стандарти.
2. В работната програма по отношение на всеки стандарт и европейски стандартизационен документ се посочват:
a)
техният предмет;
б)
достигнатият етап от разработването на стандартите и европейските стандартизационни документи;
в)
препратки към всички международни стандарти, които служат за тяхна основа.
3. Всяка европейска организация за стандартизация и всеки национален орган за стандартизация публикува работната си програма на своя интернет сайт или на друг общодостъпен интернет сайт, а също публикува и съобщение за съществуването на работната програма в национално или - когато това е целесъобразно - в европейско издание, посветено на дейностите по стандартизация.
4. Не по-късно от датата на публикуване на своята работна програма всяка европейска организация за стандартизация и всеки национален орган за стандартизация уведомява за нея другите европейски организации за стандартизация и национални органи за стандартизация и Комисията. Комисията предоставя тази информация на държавите членки чрез комитета, посочен в член 22.
5. Националните органи за стандартизация не могат да възразят срещу това, обект на стандартизация, включен в тяхната работна програма, да бъде обсъждан на европейско ниво в съответствие с правилата, установени от европейските организации за стандартизация, нито да предприемат каквито и да било действия, които биха могли да засегнат решенията в това отношение.
6. По време на изготвянето на хармонизиран стандарт или след неговото одобрение националните органи за стандартизация не предприемат никакви действия, които биха могли да засегнат предвидената хармонизация, и по-специално не публикуват във въпросната област нов или преработен национален стандарт, който не е в пълно съответствие със съществуващ хармонизиран стандарт. След публикуване на нов хармонизиран стандарт всички противоречащи национални стандарти се оттеглят в разумен срок.
Член 4
Прозрачност по отношение на стандартите
1. Всяка европейска организация за стандартизация и всеки национален орган за стандартизация изпраща, най-малко в електронен формат, конкретния проект на национален стандарт, европейски стандарт или европейски стандартизационен документ на другите европейски организации за стандартизация, национални органи за стандартизация или на Комисията, при поискване от тяхна страна.
2. Всяка европейска организация за стандартизация и всеки национален орган за стандартизация надлежно взема под внимание и отговаря в срок от три месеца на всеки коментар, получен от друга европейска организация за стандартизация, национален орган за стандартизация или Комисията по отношение на всеки проект, посочен в параграф 1.
3. Когато национален орган за стандартизация получи коментари, посочващи, че проектът на стандарт би имал отрицателно въздействие върху вътрешния пазар, той се консултира с европейските организации за стандартизация и Комисията, преди да го приеме.
4. Националните органи за стандартизация:
a)
осигуряват достъпа до проектите на национални стандарти по начин, който дава възможност на всички съответни страни, по-специално установените в други държави членки, да представят своите коментари;
б)
предоставят възможност на другите национални органи за стандартизация да вземат пасивно или активно участие, като изпратят наблюдател за планираните дейности.
Член 5
Участие на заинтересованите страни в европейската стандартизация
1. Европейските организации за стандартизация насърчават и улесняват подходящо представителство и ефективно участие на всички съответни заинтересовани страни, включително МСП, организации на потребители и представляващите екологични и социални интереси заинтересовани страни в своите дейности по стандартизация. Те по-специално насърчават и улесняват това представителство и участие чрез европейските организации на заинтересованите страни, които получават финансиране от Съюза в съответствие с настоящия регламент, на равнище разработване на политики и на следните етапи от разработването на европейските стандарти или на европейските стандартизационни документи:
a)
предлагане и приемане на нови работни задачи;
б)
техническо обсъждане на предложенията;
в)
представяне на коментари по проектите;
г)
преработване на съществуващите европейски стандарти или европейски стандартизационни документи;
д)
разпространяване на информация относно приетите европейски стандарти или европейски стандартизационни документи и повишаване на осведомеността за тях.
2. В допълнение към сътрудничеството с органите за надзор на пазара в държавите членки научноизследователските звена на Комисията и европейските организации на заинтересованите страни, които получават финансиране от Съюза в съответствие с настоящия регламент, европейските организации за стандартизация насърчават и улесняват подходящо представителство, на техническо ниво, на предприятията, изследователските центрове и университетите и другите правни субекти в дейностите по стандартизация, отнасящи се до нова област със значителни последствия за политиките или за техническите иновации, ако съответните правни субекти са участвали в проект, който е свързан с въпросната област и е финансиран от Съюза в рамките на многогодишна рамкова програма за дейности в сферата на научните изследвания, иновациите и технологичното развитие, приета съгласно член 182 ДФЕС.
Член 6
Достъп на МСП до стандарти
1. Националните органи за стандартизация насърчават и улесняват достъпа на МСП до стандартите и до процесите, свързани с тяхното разработване, за да се постигне по-високо равнище на участие в системата за стандартизация, например чрез:
a)
определяне в годишните си работни програми на проектите за стандартизация, които са от особен интерес за МСП;
б)
осигуряване на достъп до дейности по стандартизация, без да задължават МСП да станат членове на национален орган за стандартизация;
в)
предоставяне на безплатен достъп или на специални тарифи за участие в дейности по стандартизация;
г)
осигуряване на свободен достъп до проекти на стандарти;
д)
публикуване на своята интернет страница на безплатни резюмета на стандарти;
е)
прилагане на специални тарифи за предоставянето на стандарти или предоставянето на пакети стандарти на намалена цена.
2. Националните органи за стандартизация извършват обмен на най-добри практики, имащ за цел повишаване на участието на МСП в дейностите по стандартизация и увеличаване и улесняване на ползването на стандартите от МСП.
3. Националните органи за стандартизация изпращат годишни доклади на европейските организации за стандартизация във връзка със своите дейности съгласно параграф 1 и параграф 2 и всички други мерки за подобряване на условията за МСП за ползване на стандартите и за участие в процеса на разработване на стандартите. Националните органи за стандартизация публикуват тези доклади на своите интернет страници.
Член 7
Участие на публични органи в европейската стандартизация
Държавите членки насърчават, по целесъобразност, участието на публични органи, включително органите за надзор на пазара, в националните дейности по стандартизация, насочени към разработването или преработването на стандарти по искане на Комисията в съответствие с член 10.
ГЛАВА III
ЕВРОПЕЙСКИ СТАНДАРТИ И ЕВРОПЕЙСКИ СТАНДАРТИЗАЦИОННИ ДОКУМЕНТИ В ПОДКРЕПА НА ЗАКОНОДАТЕЛСТВОТО И ПОЛИТИКИТЕ НА СЪЮЗА
Член 8
Годишна работна програма на Съюза относно европейската стандартизация
1. Комисията приема годишна работна програма на Съюза относно европейската стандартизация, в която определя стратегически приоритети за европейската стандартизация, като взема предвид дългосрочните стратегии за растеж на Съюза. В нея се посочват европейските стандарти и европейските стандартизационни документи, чието изготвяне Комисията възнамерява да поиска от европейските организации за стандартизация в съответствие с член 10.
2. В годишната работна програма на Съюза относно европейската стандартизация се определят конкретните цели и политиките за европейските стандарти и европейските стандартизационни документи, чието изготвяне Комисията възнамерява да поиска от европейските организации за стандартизация в съответствие с член 10. В неотложни случаи Комисията може да отправя искания, без да е заявила предварително намерението си.
3. Годишната работна програма на Съюза относно европейската стандартизация също така включва цели във връзка с международното измерение на европейската стандартизация, в подкрепа на законодателството и политиките на Съюза.
4. Годишната работна програма на Съюза относно европейската стандартизация се приема след провеждането на широки консултации със съответните заинтересовани страни, включително европейските организации за стандартизация и европейските организации на заинтересованите страни, получаващи финансиране от Съюза в съответствие с настоящия регламент, и държавите членки посредством комитета, посочен в член 22 от настоящия регламент.
5. След нейното приемане Комисията публикува годишната работна програма на Съюза относно европейската стандартизация на своята интернет страница.
Член 9
Сътрудничество с научноизследователски звена
Научноизследователските звена на Комисията допринасят за изготвянето на годишната работна програма на Съюза относно европейската стандартизация, посочена в член 8, и предоставят на европейските организации за стандартизация научен принос в областите, в които разполагат с експертни знания, за да се гарантира, че при изготвянето на европейските стандарти се отчитат икономическата конкурентоспособност и обществените потребности, като например устойчивостта по отношение на околната среда и въпросите, свързани с безопасността и сигурността.
Член 10
Искания за стандартизация до европейските организации за стандартизация
1. Комисията може да поиска в рамките на ограниченията на компетентността, установени в Договорите, от една или няколко европейски организации за стандартизация да изготвят европейски стандарт или европейски стандартизационен документ в рамките на определен срок. Европейските стандарти и европейските стандартизационни документи се определят от потребностите на пазара, отчитат обществения интерес, както и ясно посочените в искането на Комисията цели на политиките, и се основават на консенсус. Комисията определя изискванията за съдържанието, на които трябва да отговаря исканият документ, както и краен срок за неговото приемане.
2. Решенията по параграф 1 се приемат в съответствие с процедурата, определена в член 22, параграф 3, след провеждането на консултации с европейските организации за стандартизация и европейските организации на заинтересованите страни, получаващи финансиране от Съюза в съответствие с настоящия регламент, както и с комитета, създаден със съответното законодателството на Съюза, ако такъв комитет съществува, или след друг вид консултации с експерти от сектора.
3. Съответната европейска организация за стандартизация уведомява дали приема искането по параграф 1 в едномесечен срок от неговото получаване.
4. При отправено искане за финансиране, в двумесечен срок от получаването на уведомлението за приемането по параграф 3 Комисията информира съответната европейска организация за стандартизация за отпуснатите безвъзмездни средства за изготвянето на европейски стандарт или европейски стандартизационен документ.
5. Европейските организации за стандартизация информират Комисията за предприеманите дейности по разработване на документите, посочени в параграф 1. Заедно с европейските организации за стандартизация Комисията извършва оценка на съответствието на изготвените от европейските организации за стандартизация документи със своето първоначално искане.
6. Когато даден хармонизиран стандарт отговаря на изискванията, които цели да изпълни и които са определени в съответното законодателството на Съюза за хармонизация, Комисията незабавно публикува данните за такъв хармонизиран стандарт в Официален вестник на Европейския съюз или чрез други средства в съответствие с условията, определени в съответния акт на законодателството на Съюза за хармонизация.
Член 11
Официални възражения срещу хармонизирани стандарти
1. Когато държава членка или Европейският парламент счита, че конкретен хармонизиран стандарт не отговаря напълно на изискванията, които той има за цел да обхване и които са установени в съответното законодателство на Съюза за хармонизация, те информират Комисията за това с подробно разяснение и Комисията, след като проведе консултация с комитета, създаден по силата на съответното законодателство на Съюза за хармонизация, ако той съществува, или след друг вид консултации с експерти от сектора, взема решение:
a)
да публикува, да не публикува или да публикува с ограничения данните за съответния хармонизиран стандарт в Официален вестник на Европейския съюз;
б)
да запази, да запази с ограничения данните за съответния хармонизиран стандарт в Официален вестник на Европейския съюз или да ги оттегли от там.
2. Комисията публикува на своята интернет страница информация за хармонизираните стандарти, предмет на решението, посочено в параграф 1.
3. Комисията информира съответната европейска организация за стандартизация за решението, посочено в параграф 1, и при нужда изисква преработване на съответния хармонизиран стандарт.
4. Решението, посочено в параграф 1, буква а) от настоящия член се приема в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 22, параграф 2.
5. Решението, посочено в параграф 1, буква б) от настоящия член се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена член 22, параграф 3.
Член 12
Уведомяване на организациите на заинтересованите страни
Комисията установява система за уведомяване за всички заинтересовани страни, включително европейските организации за стандартизация и европейските организации на заинтересованите страни, получаващи финансиране от Съюза в съответствие с настоящия регламент, за да се гарантира подходящо консултиране и пазарна адекватност преди:
а)
приемането на годишната работна програма на Съюза относно европейската стандартизация, посочена в член 8, параграф 1;
б)
приемането на исканията за стандартизация, посочени в член 10;
в)
вземането на решение по официалните възражения срещу хармонизирани стандарти, посочени в член 11, параграф 1;
г)
вземането на решение относно идентифицирането на ИКТ техническите спецификации, посочени в член 13;
д)
приемането на делегирани актове, посочени в член 20.
ГЛАВА IV
ИКТ ТЕХНИЧЕСКИ СПЕЦИФИКАЦИИ
Член 13
Идентифициране на ИКТ технически спецификации, допустими за позоваване
1. По предложение на държава членка или по своя собствена инициатива Комисията може да реши да идентифицира ИКТ технически спецификации, които не са национални, европейски или международни стандарти, но отговарят на изискванията, установени в приложение II, и по отношение на които може да се прави позоваване главно с цел осигуряване на оперативна съвместимост в областта на обществените поръчки.
2. По предложение на държава членка или по своя собствена инициатива, когато ИКТ техническа спецификация, идентифицирана в съответствие с параграф 1, бъде изменена, отменена или вече не отговаря на изискванията, определени в приложение II, Комисията може да реши да идентифицира изменената ИКТ техническа спецификация или да отмени идентификацията.
3. Предвидените в параграфи 1 и 2 решения се приемат след провеждането на консултация с Европейската многостранна платформа на заинтересованите страни по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ, която включва европейските организации за стандартизация, държавите членки и съответните заинтересовани страни, и след консултация с комитета, създаден по силата на съответното законодателство на Съюза за хармонизация, ако той съществува, или след друг вид консултации с експерти от сектора, в случай че такъв комитет не съществува.
Член 14
Използване на ИКТ технически спецификации в обществените поръчки
ИКТ техническите спецификации, посочени в член 13 от настоящия регламент, представляват общи технически спецификации, посочени в директиви 2004/17/ЕО, 2004/18/ЕО и 2009/81/ЕО и в Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002.
ГЛАВА V
ФИНАНСИРАНЕ НА ЕВРОПЕЙСКАТА СТАНДАРТИЗАЦИЯ
Член 15
Финансиране от страна на Съюза на организациите за стандартизация
1. Съюзът може да предоставя финансиране на европейските организации за стандартизация за следните дейности по стандартизация:
a)
разработването и преработването на европейските стандарти или европейските стандартизационни документи, които са необходими и подходящи за подкрепа на законодателството и политиките на Съюза;
б)
проверката на качеството на европейските стандарти или европейските стандартизационни документи и на тяхното съответствие със съответните законодателство и политики на Съюза;
в)
изпълнението на подготвителна или спомагателна работа във връзка с европейската стандартизация, включително проучвания, сътрудничество, включително международно сътрудничество, семинари, оценки, сравнителни анализи, изследователска работа, лабораторни изследвания, междулабораторни изпитвания, работа по оценяване на съответствието и мерки, целящи да се намали времето, необходимо за разработване и преработване на европейските стандарти или европейските стандартизационни документи, без това да засяга основополагащите принципи, по-специално принципите на откритост, качество, прозрачност и консенсус между всички заинтересовани страни;
г)
дейностите на централните секретариати на европейските организации за стандартизация, включително разработването на политиките, координацията на дейностите по стандартизация, извършването на техническа работа и предоставянето на информация на заинтересованите лица;
д)
превода на използваните в подкрепа на законодателството и политиките на Съюза европейски стандарти или европейски стандартизационни документи на официалните езици на Съюза, различни от работните езици на европейските организации за стандартизация, или в надлежно обосновани случаи - на езици, различни от официалните езици на Съюза;
е)
изготвянето на информация с цел разясняване, тълкуване и опростяване на европейските стандарти или европейските стандартизационни документи, включително изготвянето на наръчници, резюмета на стандарти, сборници с най-добри практики и информационни кампании с цел повишаване на осведомеността, стратегии и програми за обучение;
ж)
дейностите, насочени към изпълнението на програми за техническа помощ, сътрудничество с трети държави и популяризиране и утвърждаване на системата за европейска стандартизация и на европейските стандарти и европейските стандартизационни документи сред заинтересованите лица в Съюза и в международен план.
2. Съюзът може да предоставя финансиране и на:
a)
националните органи за стандартизация за предвидените в параграф 1 дейности по стандартизация, които те предприемат съвместно с европейските организации за стандартизация;
б)
други органи, натоварени с участие в дейностите, посочени в параграф 1, буква а), или с изпълнението на дейностите, посочени в букви в) и ж) от параграф 1, в сътрудничество с европейските организации за стандартизация.
Член 16
Финансиране от страна на Съюза на други европейски организации
Съюзът може да предоставя финансиране на европейските организации на заинтересованите страни, които отговарят на критериите, предвидени в приложение III към настоящия регламент, за следните дейности:
a)
функционирането на тези организации и за осъществяването на техните дейности, свързани с европейската и международната стандартизация, включително извършването на техническа работа и предоставянето на информация на членовете и други заинтересовани лица;
б)
осигуряването на правен и технически експертен опит, включително под формата на проучвания, във връзка с оценяване на нуждата от европейски стандарти и европейски стандартизационни документи и тяхното разработване, както и обучение на експерти;
в)
участието в техническата работа, свързана с разработването и преработването на европейските стандарти и европейските стандартизационни документи, които са необходими и подходящи за подкрепа на законодателството и политиките на Съюза;
г)
популяризирането на европейските стандарти и европейските стандартизационни документи и разпространение на информация за стандартите и използването им сред заинтересованите лица, включително МСП и потребителите.
Член 17
Правила за финансиране
1. Финансирането от страна на Съюза се предоставя:
a)
под формата на безвъзмездни средства, предоставяни без покана за представяне на предложения, или на договори след процедури за възлагане на обществени поръчки, на:
i)
европейските организации за стандартизация и националните органи за стандартизация - за осъществяване на дейностите, посочени в член 15, параграф 1;
ii)
органите, определени с основен акт по смисъла на член 49 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 за осъществяване, в сътрудничество с европейските организации за стандартизация, на дейностите, предвидени в член 15, параграф 1, буква в) от настоящия регламент;
б)
под формата на безвъзмездни средства, предоставяни след покана за представяне на предложения, или на договори след процедури за възлагане на обществена поръчка, на други органи, посочени в член 15, параграф 2, буква б):
i)
за участие в разработката и преработването на европейските стандарти или европейските стандартизационни документи, посочени в член 15, параграф 1, буква а);
ii)
за изпълнение на подготвителната или спомагателната работа, посочена в член 15, параграф 1, буква в);
iii)
за изпълнение на дейностите, посочени в член 15, параграф 1, буква ж);
в)
под формата на безвъзмездни средства, предоставяни след покана за представяне на предложения, на европейските организации на заинтересованите страни, които отговарят на критериите, предвидени в приложение III към настоящия регламент, за осъществяване на дейностите, посочени в член 16.
2. Дейностите на органите, посочени в параграф 1, могат да се финансират:
a)
с безвъзмездни средства за действия;
б)
с безвъзмездни средства за оперативни разходи на европейските организации за стандартизация и на европейските организации на заинтересованите страни, които отговарят на критериите, предвидени в приложение III към настоящия регламент, в съответствие с правилата, установени в Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002. В случай на подновяване безвъзмездните средства за оперативни разходи не се намаляват автоматично.
3. Комисията взема решения относно правилата за финансиране, посочени в параграфи 1 и 2, размера на безвъзмездните средства, а при необходимост и максималния процент на финансиране по видове дейности.
4. С изключение на определени надлежно обосновани случаи, безвъзмездните средства, предоставяни за дейностите по стандартизация, посочени в член 15, параграф 1, букви а) и б), са под формата на еднократни суми, като за дейностите по стандартизация, посочени в член 15, параграф 1, буква а), те се изплащат, ако са изпълнени следните условия:
a)
поисканите от Комисията в съответствие с член 10 европейски стандарти или европейски стандартизационни документи са приети или преработени в рамките на срок, който не надвишава срока, определен в искането по посочения член;
б)
МСП, организациите на потребителите и представляващите екологични и социални интереси заинтересовани страни са представлявани по подходящ начин и могат да участват в дейностите по европейска стандартизация, в съответствие с член 5, параграф 1.
5. Общите цели в областта на сътрудничеството и административните и финансовите условия, свързани с безвъзмездните средства, предоставяни на европейските организации за стандартизация и на европейските организации на заинтересованите страни, които отговарят на критериите, предвидени в приложение III към настоящия регламент, се определят в рамковите споразумения за партньорство, сключвани между Комисията и тези организации за стандартизация и организации на заинтересованите страни, в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002. Комисията уведомява Европейския парламент и Съвета за сключването на тези споразумения.
Член 18
Управление
Бюджетните кредити, определени от бюджетния орган за финансиране на дейностите по стандартизация, могат също да обхванат административните разходи, свързани с подготовката, мониторинга, проверката, одита и оценяването, които са пряко необходими за целите на прилагането на членове 15, 16 и 17, включително изследвания, срещи, информационни дейности и публикации, разходи, свързани с информационните мрежи за обмен на данни и всички други разходи за административна и техническа помощ, до която Комисията може да прибегне във връзка с дейностите по стандартизация.
Член 19
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. При извършването на дейностите, финансирани по реда на настоящия регламент, Комисията гарантира защитата на финансовите интереси на Съюза, като прилага превантивни мерки срещу измами, корупция и други незаконни действия посредством ефективни проверки и чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми, а когато се констатират нередности - чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95, Регламент (Евратом, EO) № 2185/96 и Регламент (ЕО) № 1073/1999.
2. Що се отнася до дейностите на Съюза, финансирани по реда на настоящия регламент, понятието „нередност“, което е определено в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95, означава всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза или всяко нарушение на договорно задължение, произтичащо от действие или бездействие на икономически оператор, което има или би имало като последица нанасянето на вреда на общия бюджет на Съюза или на бюджети, управлявани от него, чрез неоправдано перо на разходи.
3. Всички споразумения и договори, произтичащи от настоящия регламент, предвиждат мониторинг и финансов контрол от страна на Комисията или упълномощен от нея представител, както и одити от страна на Европейската сметна палата, които при нужда могат да бъдат провеждани на място.
ГЛАВА VI
ДЕЛЕГИРАНИ АКТОВЕ, КОМИТЕТ И ДОКЛАДВАНЕ
Член 20
Делегирани актове
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 21 във връзка с изменения на приложенията с цел:
а)
актуализиране на списъка на европейските организации за стандартизация, посочени в приложение I, за да се вземат предвид промени в наименованията или структурата им;
б)
адаптиране на критериите за европейските организации на заинтересованите страни, предвидени в приложение III към настоящия регламент, относно по-нататъшно развитие по отношение на техния нестопански характер и представителност. Това адаптиране не създава никакви нови критерии нито премахва вече съществуващи критерии или категория на организацията.
Член 21
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегираните актове, посочени в член 20, се предоставя на Комисията за срок от пет години, считано от 1 януари 2013 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове с еднаква продължителност, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 20, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на никой от делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 20, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета, или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 22
Процедура за работа на комитета
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. Когато становището на комитета трябва да бъде получено чрез писмена процедура, тази процедура се прекратява без резултат, когато в рамките на определения срок за предаване на становището председателят на комитета вземе такова решение или обикновено мнозинство от членовете на комитета поиска това.
Член 23
Сътрудничество между Комитета и организациите за стандартизация и заинтересованите страни
Комитетът, посочен в член 22, параграф 1, си сътрудничи с европейските организации за стандартизация и с европейските организации на заинтересованите страни, получаващи финансиране от Съюза в съответствие с настоящия регламент.
Член 24
Доклади
1. Европейските организации за стандартизация изпращат на Комисията годишен доклад по прилагането на настоящия регламент. Този доклад съдържа подробна информация за:
а)
прилагането на членове 4, 5, 10, 15 и 17;
б)
представителството на МСП, организациите на потребителите и заинтересованите страни, представляващи екологични и социални интереси, в националите органи за стандартизация;
в)
представителството на МСП въз основа на годишните доклади, посочени в член 6, параграф 3;
г)
използването на ИКТ в системата за стандартизация;
д)
сътрудничеството между националните органи по стандартизация и европейските организации за стандартизация.
2. Европейските организации на заинтересованите страни, които са получили финансиране от Съюза в съответствие с настоящия регламент, изпращат на Комисията годишен доклад за дейността си. Този доклад по-специално съдържа подробна информация за членския състав на тези организации и за дейностите, посочени в член 16.
3. До 31 декември 2015 г. и веднъж на всеки пет години след това Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за прилагането на настоящия регламент. Този доклад съдържа анализ на годишните доклади, посочени в параграфи 1 и 2, оценка на значимостта на дейностите по стандартизация, за които се получава финансиране от Съюза, с оглед на изискванията на законодателството и политиките на Съюза, както и оценка на потенциални нови мерки за опростяване на финансирането на европейската стандартизация и за намаляване на административната тежест за европейските организации за стандартизация.
Член 25
Преглед
До 2 януари 2015 г. Комисията прави оценка на въздействието на процедурата, установена с член 10 от настоящия регламент, относно срока за издаване на искания за стандартизация. Комисията представя заключенията си в доклад до Европейския парламент и до Съвета. По целесъобразност докладът се придружава от законодателно предложение за изменение на настоящия регламент.
ГЛАВА VII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 26
Изменения
1. Следните разпоредби се заличават:
а)
член 6, параграф 1 от Директива 89/686/ЕИО;
б)
член 5 от Директива 93/15/ЕИО;
в)
член 6, параграф 1 от Директива 94/9/ЕО;
г)
член 6, параграф 1 от Директива 94/25/ЕО;
д)
член 6, параграф 1 от Директива 95/16/ЕО;
е)
член 6 от Директива 97/23/ЕО;
ж)
член 14 от Директива 2004/22/ЕО;
з)
член 8, параграф 4 от Директива 2007/23/ЕО;
и)
член 7 от Директива 2009/23/ЕО;
й)
член 6 от Директива 2009/105/ЕО.
Позоваванията на посочените заличени разпоредби се считат за позовавания на член 11 от настоящия регламент.
2. Директива 98/34/ЕО се изменя, както следва:
а)
в член 1 параграфи 6-10 се заличават;
б)
членове 2, 3 и 4 се заличават;
в)
в член 6, параграф 1 думите „с представителите на институциите за стандартизация, посочени в приложения I и II“ се заличават;
г)
в член 6, параграф 3 първото тире се заличава;
д)
в член 6, параграф 4 букви а), б) и д) се заличават;
е)
Член 7 се заменя със следното:
„Член 7
Държавите членки съобщават на Комисията в съответствие с член 8, параграф 1 всички искания, отправени към институции за стандартизация, за изготвяне на технически спецификации или стандарт за специфични продукти с цел въвеждане в действие на технически регламент за тези продукти като проекти на технически регламенти, и посочват основанията за въвеждането им в действие.“;
ж)
в член 11 второто изречение се заменя със следното изречение:
„Комисията ежегодно публикува в Официален вестник на Европейския съюз статистически данни за получените уведомления.“;
з)
приложения I и II се заличават.
Позоваванията на тези заличени разпоредби се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствие в приложение IV към настоящия регламент.
Член 27
Национални органи за стандартизация
Държавите членки информират Комисията за своите органи за стандартизация.
Комисията публикува списък на националните органи за стандартизация и всяка актуализация на този списък в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 28
Преходни разпоредби
В актовете на Съюза, които предвиждат презумпция за съответствие със съществените изисквания чрез прилагането на хармонизирани стандарти, приети в съответствие с Директива 98/34/ЕО, препращането към Директива 98/34/ЕО се счита за препращане към настоящия регламент, с изключение на позоваванията на комитета, създаден по силата на член 5 от Директива 98/34/ЕО по отношение на техническите регламенти.
Когато акт на Съюза предвижда процедура за възражение срещу хармонизирани стандарти, член 11 от настоящия регламент не се прилага спрямо този акт.
Член 29
Отмяна
Решение № 1673/2006/ЕО и Решение 87/95/ЕИО се отменят.
Позоваванията на отменените решения се счита за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствие в приложение IV към настоящия регламент.
Член 30
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 25 октомври 2012 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 1025/2012 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-25 ta' Ottubru 2012
dwar l-Istandardizzazzjoni Ewropea, li jemenda d-Direttivi tal-Kunsill 89/686/KEE u 93/15/KEE u d-Direttivi 94/9/KE, 94/25/KE, 95/16/KE, 97/23/KE, 98/34/KE, 2004/22/KE, 2007/23/KE, 2009/23/KE u 2009/105/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u li jħassar id-Deċiżjoni tal-Kunsill 87/95/KEE u d-Deċiżjoni Nru 1673/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz ta' att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
L-għan ewlieni tal-istandardizzazzjoni hija d-definizzjoni ta' speċifikazzjonijiet volontarji tekniċi jew tal-kwalità li jistgħu jikkonformaw magħhom prodotti, proċessi tal-produzzjoni jew servizzi attwali jew fil-futur. L-istandardizzazzjoni tista' tkopri diversi suġġetti, bħall-istandardizzazzjoni ta’ livelli jew daqsijiet differenti ta’ prodott partikolari jew l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi fis-swieq tal-prodotti jew tas-servizzi fejn il-kompatibbiltà u l-interoperabbiltà ma’ prodotti jew sistemi oħra huma essenzjali.
(2)
L-istandardizzazzjoni Ewropea hija organizzata minn u għall-partijiet interessati kkonċernati fuq il-bażi tar-rappreżentanta nazzjonali (il-Kumitat Ewropew għall-Istandardazzjoni (CEN) u l-Kumitat Ewropew għall-istandardazzjoni Elettroteknika (CENELEC)) u ta' parteċipazzjoni diretta (l-Istitut Ewropew tal-Istandards tat-Telekomunikazzjonijiet (ETSI)), u hija mibnija fuq il-prinċipji rikonoxxuti mill-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (WTO) fil-qasam tal-istandardizzazzjoni, jiġifieri l-koerenza, it-trasparenza, il-ftuħ, il-kunsens, l-applikazzjoni volontarja, l-indipendenza milal-interessi u l-effiċjenza ("il-prinċipji bażiċi"). Skont il-prinċipji bażiċi, hu importanti li l-partijiet interessati kollha, inklużi l-awtoritajiet pubbliċi u l-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju (SMEs), ikunu involuti kif suppost fil-proċess nazzjonali u Ewropew ta' standardizzazzjoni. Il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni għandhom ukoll jinkoraġġixxu u jiffaċilitaw il-parteċipazzjoni tal-partijiet interessati.
(3)
L-istandardizzazzjoni Ewropea tagħti spinta wkoll lill-kompetittività tal-intrapriżi speċjalment billi tiffaċilita l-moviment liberu tal-prodotti u s-servizzi, l-interoperabbiltà tan-netwerks, il-mezzi tal-komunikazzjoni, l-iżvilupp teknoloġiku u l-innovazzjoni. L-istandardizzazzjoni Ewropea ssaħħaħ il-kompetittività globali tal-industrija Ewropea speċjalment meta tkun stabbilita f'koordinazzjoni mal-korpi internazzjonali tal-istandardizzazzjoni, jiġifieri l-Organizzazzjoni Internazzjonali tal-Istandardizzazzjoni (ISO), il-Kummissjoni Elettroteknika Internazzjonali (IEC) u l-Unjoni Internazzjonali tat-Telekomunikazzjoni (ITU). L-standards ikollhom effett ekonomiku pożittiv, pereżempju billi jippromwovu interpenetrazzjoni ekonomika fis-suq intern u jinkoraġġixxu l-iżvilupp ta’ prodotti jew swieq ġodda u kundizzjonijiet tal-provvista mtejba. L-istandards b'hekk normalment iżidu l-kompetizzjoni u jbaxxu l-ispejjeż tal-produzzjoni u tal-bejgħ, bir-riżultat li jkunu ta’ benefiċċju għall-ekonomiji b’mod ġenerali u għall-konsumaturi b'mod partikolari. L-istandards jistgħu jżommu u jtejbu l-kwalità, jipprovdu l-informazzjoni u jiżguraw l-interoperabbiltà u l-kompatibilità, u b’hekk iżidu s-sikurezza u l-valur għall-konsumaturi.
(4)
L-istandards Ewropej jiġu adottati mill-organizzazzjonijet Ewropej tal-istandardizzazzjoni, jiġifieri l- CEN, CENELEC u ETSI.
(5)
L-istandards Ewropej għandhom irwol importanti ħafna fis-suq intern, pereżempju permezz tal-użu ta' standards armonizzati fil-preżunzjoni tal-konformità tal-prodotti li jkunu se jitpoġġew fis-suq minħabba li r-rekwiżiti essenzjali relatati ma' dawk il-prodotti jkunu stipulati fil-leġislazzjoni relevanti tal-Unjoni dwar l-armonizzazzjoni. Dawk ir-rekwiżiti għandhom jiġi definiti b'mod preċiż sabiex tkun evitata l-interpretazzjoni żbaljata min-naħa tal-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni.
(6)
L-istandardizzazzjoni għandha rwol dejjem aktar importanti fil-kummerċ internazzjonali u fil-ftuħ tas-swieq. L-Unjoni Ewropea għandha tipprova tippromwovi l-kooperazzjoni bejn l-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni u l-korpi internazzjonali tal-istandardizzazzjoni. L-Unjoni għandha tippromwovi wkoll approċċi bilaterali mal-pajjiżi terzi biex jiġu kkoordinati l-isforzi tal-istandardizzazzjoni u jiġu promossi l-istandards Ewropej, pereżempju meta jiġu negozjati ftehimiet jew billi jiġu ssekondati esperti tal-istandardizzazzjoni għal pajjiżi terzi. Barra minn hekk l-Unjoni għandha tħeġġeġ il-kuntatt bejn l-organizzazzjonijiet tal-istandardizzazzjoni Ewropej u fora u konsorzji privati, filwaqt li żżomm l-importanza primarja tal-istandardizzazzjoni Ewropea.
(7)
L-istandardizzazzjoni Ewropea hija mmexxija permezz ta' qafas legali speċifiku li jikkonsisti minn tliet atti legali separati, jiġifieri d-Direttiva 98/34/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta' Ġunju 1998 li tistabbilixxi proċedura għall-għoti ta’ informazzjoni fil-qasam tal-istandards u tar-Regolamenti Tekniċi (3), id-Deċiżjoni Nru 1673/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta' Ottubru 2006 dwar il-finanzjament tal-istandardizzazzjoni Ewropea (4), u d-Deċiżjoni tal-Kunsill 87/95/KEE tat-22 ta' Diċembru 1986 dwar l-istandardizzazzjoni fil-qasam tat-teknoloġija tal-informazzjoni u tat-telekomunikazzjoni (5). Iżda l-qafas legali kurrenti ma baqax aġġornat mal-iżviluppi fl-istandardizzazzjoni Ewropea f'dawn l-aħħar deċennji. Għalhekk, il-qafas legali kurrenti għandu jiġi ssimplifikat u addattat biex ikopri aspetti ġodda tal-istandardizzazzjoni sabiex jirrifletti dawk l-aħħar żviluppi fl-istandardizzazzjoni Ewropea u l-isfidi tal-ġejjieni. Dan jikkonċerna partikolarment l-iżviluppi li saru fl-istandards għas-servizzi u l-evoluzzjoni ta' strumenti ta' standardizzazzjoni barra l-istandards formali.
(8)
Ir-Riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tal-21 ta' Ottubru 2010 dwar il-futur tal-Istandardizzazzjoni Ewropea (6) kif ukoll ir-rapport tal-Panel ta' Esperti għar-Reviżjoni tas-Sistema ta' Standardizzazzjoni Ewropea (Express) ta' Frar 2010 bl-isem 'Standardazzjoni għal Ewropa kompetittiva u innovattiva: viżjoni għall-2020', stabbilew għadd importanti ta' rakkomandazzjonijiet strateġiċi rigward ir-rieżami tas-sistema Ewropea ta' standardizzazzjoni.
(9)
Biex tiġi żgurata l-effettività tal-istandards u l-istandardizzazzjoni bħala għodda politika tal-Unjoni, tinħtieġ sistema ta' standardizzazzjoni effikaċi u effiċjenti li tipprovdi politika flessibbli u trasparenti li trawwem kunsens fost il-parteċipanti kollha u li tkun finanzjarjament vijabbli.
(10)
Id-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta' Diċembru 2006 dwar is-servizzi fis-suq intern (7) tistabbilixxi d-dispożizzjonijiet ġenerali li jiffaċilitaw il-libertà tal-istabbiliment għall-fornituri tas-servizzi u l-moviment liberu tas-servizzi filwaqt li tinżamm il-kwalità għolja tas-servizzi. Din tobbliga lill-Istati Membri biex, b'kooperazzjoni mal-Kummissjoni, jinkoraġġixxu l-iżvilupp ta' standards volontarji Ewropej bl-għan li jkunu ffaċilitati l-kompatibbiltà fost is-servizzi pprovduti minn fornituri fi Stati Membri differenti, il-forniment ta' informazzjoni lir-riċevitur tas-servizz, u l-kwalità tal-provvediment tas-servizz. Iżda d-Direttiva 98/34/KE tapplika biss għall-istandards tal-prodotti filwaqt li l-istandards tas-servizzi mhumiex espliċitament koperti minnha. Barra minn hekk, id-distinzjoni bejn servizzi u oġġetti qed issir inqas relevanti fir-realtà tas-suq intern. Fil-prattika mhuwiex dejjem possibbli li wieħed jaħmel distinzjoni ċara bejn l-istandards tal-prodotti u l-istandards tas-servizzi. Bosta standards għall-prodotti fihom komponent ta' servizz filwaqt li l-istandards tas-servizzi ta' sikwit ikunu marbutin b'xi mod mal-prodotti. Għalhekk, jeħtieġ li l-qafas legali kurrenti jiġi addattat għal dawn iċ-ċirkostanzi ġodda billi jitwessa' l-ambitu tiegħu biex ikopri l-istandards għas-servizzi.
(11)
Bħal standards oħra, l-istandards għas-servizzi huma volontarji u għandhom jitmexxew mis-suq fejn jirbħu l-ħtiġijiet tal-operaturi ekonomiċi u tal-partijiet interessati li jkunu affettwati mill-istandard b'xi mod, dirett jew indirett, u jridu jqisu l-interess pubbliku u jkunu msejsa fuq il-prinċipji bażiċi, inkluż il-kunsens. Dawn għandhom jiffukaw primarjament fuq is-servizzi marbutin mal-prodotti u mal-proċessi.
(12)
Il-qafas legali li jippermetti li l-Kummissjoni titlob li organizzazzjoni Ewropea tal-istandardizzazzjoni jew iktar jabbozzaw standard Ewropew jew standardizzazzjoni Ewropea li tkun tista' tiġi trażmessa għas-servizzi għandu jiġi applikat filwaqt li tiġi rrispettata bis-sħiħ id-distribuzzjoni tal-kompetenzi bejn l-Unjoni Ewropea u l-Istati Membri kif stipulat fit-Trattati. Dan jikkonċerna b'mod partikolari l-Artikoli 14, 151, 152, 153, 165, 166 u 168 TFUE u l-Protokoll (Nru 26) dwar is-Servizzi ta' Interess Ġenerali anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) u mat- TFUE skont liema tibqa' kompetenza esklussiva tal-Istati Membri li jiddefinixxu l-prinċipji fundamentali tas-sigurtà soċjali, it-taħriġ vokazzjonali u s-sistemi tas-saħħa tagħhom u li jifformaw il-kundizzjonijiet qafas għall-ġestjoni, il-finanzjament, l-organizzazzjoni u l-provvediment tas-servizzi provduti fi ħdan dawk is-sistemi, inkluża - bla ħsara għall-Artikolu 168(4) TFUE u għad-Direttiva 2005/36/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta' Settembru 2005 dwar l-għarfien tal-kwalifiki professjonali (8) - id-definizzjoni ta' rekwiżiti, kwalità u standards ta' sigurtà applikabbli għalihom. Il-Kummissjoni m’għandhiex, permezz ta’ tali talba, taffettwa d-dritt li jiġu negozjati, konklużi u infurzati ftehimiet kollettivi u li tittieħed azzjoni industrijali skont il-liġi u l-prattiki nazzjonali li josservaw id-dritt tal-Unjoni.
(13)
L-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni huma tant soġġetti għal-liġi tal-kompetizzjoni li jistgħu jitqiesu bħala intrapriża jew assoċjazzjoni ta' intrapriżi skont it-tifsira tal-Artikoli 101 u 102 TFUE.
(14)
Fl-Unjoni, l-istandards nazzjonali jiġu adottati minn korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni, u dan jista' jwassal għal standards konfliġġenti u tfixkil tekniku fis-suq intern. Għaldaqstant jeħtieġ, fl-interess tas-suq intern u għall-effettività tal-istandardizzazzjoni fl-Unjoni, li jiġi kkonfermat l-iskambju regolari tal-informazzjoni preżenti fost il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni, l-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni u l-Kummissjoni, dwar l-attivitajiet kurrenti u tal-ġejjieni tagħhom fuq l-istandardizzazzjoni kif ukoll il-prinċipju rigward l-istatus quo applikabbli għall-organizzazzjonijiet nazzjonali tal-istandardizzazzjoni fi ħdan il-qafas tal-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni li jipprevedi t-tneħħija tal-istandards nazzjonali wara l-pubblikazzjoni ta' standard ġdid Ewropew. Il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni u l-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni għandhom josservaw ukoll id-dispożizzjonijiet dwar l-iskambju ta' informazzjoni fl-Anness 3 għall-Ftehim dwar ix-Xkiel Tekniku għall-Kummerċ (9).
(15)
L-obbligu tal-Istati Membri li jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni tagħhom m'għandux jirrikjedi l-adozzjoni ta' leġislazzjoni nazzjonali speċifika għall-iskopijiet tar-rikonoxximent ta' dawk il-korpi.
(16)
L-iskambju regolari tal-informazzjoni fost il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni, l-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni u l-Kummissjoni ma għandux ifixkel lill-korpi tal-istandardizzazzjoni nazzjonali milli jikkonformaw ma' obbligi u impenji oħrajn, u b'mod partikolari mal-Anness 3 għall-Ftehim dwar ix-Xkiel Tekniku għall-Kummerċ.
(17)
Ir-rappreżentanza tal-interessi tas-soċjetà u l-partijiet interessati tas-soċjetà fl-attivitajiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni tirreferi għall-attivitajiet tal-organizzazzjonijiet u l-partijiet li jirrappreżentaw l-interessi ta' relevanza ikbar għas-soċjetà, pereżempju l-interessi ambjentali, tal-konsumatur jew tal-impjegati. Madankollu, ir-rappreżentanza tal-interessi soċjali u l-partijiet interessati soċjali fl-attivitajiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni tirreferi partikolarment għall-attivitajiet tal-organizzazzjonijiet u l-partijiet li jirrappreżentaw id-drittijiet bażiċi tal-impjegati u l-ħaddiema, per eżempju t-trejdjunjins.
(18)
Sabiex jitħaffef il-proċess ta' teħid ta' deċiżjonijiet, il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni u l-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni għandhom jiffaċilitaw l-informazzjoni aċċessibbli dwar l-attivitajiet tagħhom permezz tal-promozzjoni tal-użu tat-teknoloġiji tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni (ICT) fis-sistemi ta' standardizzazzjoni rispettivi, pereżempju billi jipprovdu lill-partijiet interessati relevanti kollha mekkaniżmu ta' konsultazzjoni onlajn ħafif biex jintuża għat-tressiq tal-kummenti dwar l-abbozz ta' standards u billi jorganizzaw laqgħat virtwali, anke permezz tal-konferenzi web jew il-konferenzi vidjo, tal-kumitati tekniċi.
(19)
L-istandards jistgħu jgħinu lill-politika tal-Unjoni tindirizza l-isfidi l-kbar soċjali bħat-tibdil fil-klima, l-użu sostenibbli tar-riżorsi, l-innovazzjoni, it-tixjiħ tal-popolazzjoni, l-integrazzjoni ta' persuni b'diżabbiltajiet, il-protezzjoni tal-konsumaturi u l-kundizzjonijiet tax-xogħol u s-sikurezza tal-ħaddiema. Bit-tmexxija tal-iżvilupp ta' standards Ewropej jew internazzjonali għall-oġġetti u t-teknoloġiji fis-swieq li qegħdin jespandu f'dawk l-oqmsa, l-Unjoni tista' toħloq vantaġġ kompetittiv għall-intrapriżi tagħha u tiffaċilita l-kummerċ, b'mod partikolari għall-SMEs, li jirrappreżentaw il- parti kbira tal-intrapriżi Ewropej.
(20)
L-istandards huma għodda importanti għall-kompetittività tal-intrapriżi u speċjalment għal dawk żgħar u ta' daqs medju, li l-parteċipazzjoni tagħhom fil-proċess ta' standardizzazzjoni hija importanti għall-progress teknoloġiku fl-Unjoni. Għalhekk, jeħtieġ li l-qafas tal-istandardizzazzjoni jinkoraġġixxi lill-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju biex jipparteċipaw u jipprovdu s-soluzzjonijiet teknoloġiċi innovattivi tagħhom għall-isforzi tal-istandardizzazzjoni. Dan jinkludi li titjieb il-parteċipazzjoni tagħhom fil-livell nazzjonali fejn dawn jistgħu jkunu iktar effettivi minħabba inqas spejjeż u n-nuqqas ta' ostakli lingwistiċi. Konsegwentement dan ir-Regolament għandu jtejjeb ir-rappreżentanza u l-parteċipazzjoni tal-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju kemm fil-kumitati tekniċi nazzjonali kif ukoll f'dawk Ewropej u għandu jiffaċilita l-aċċess effettiv tagħhom għall-istandards u l-għarfien tagħhom.
(21)
L-istandards Ewropej huma ta' interess kruċjali għall-kompetittività tal-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju li, madankollu, f'xi każijiet huma sottorappreżentati fl-attivitajiet Ewropej ta' standardizzazzjoni. B'hekk, dan ir-Regolament għandu jinkoraġġixxi u jiffaċilita rappreżentanza u parteċipazzjoni xierqa tal-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju fil-proċess Ewropew ta' standardizzazzjoni minn entità li għandha kuntatt effettiv u tirrapreżenta b'mod xieraq lill-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju u lill-organizzazzjonijiet li jirrapprezentawhom fil-livell nazzjonali.
(22)
L-istandards jista' jkollhom impatt kbir fuq is-soċjetà b'mod partikolari fuq is-sikurezza u l-benessri taċ-ċittadini, fuq l-effiċjenza tan-netwerks, fuq l-ambjent, fuq is-sikurezza u l-kundizzjonijiet tax-xogħol tal-ħaddiema, fuq l-aċċessibilità u fuq oqsma oħra tal-politika pubblika. Għalhekk, jeħtieġ li niżguraw li jissaħħu r-rwol u l-fehmiet tal-partijiet interessati tas-soċjetà fl-iżvilupp tal-istandards permezz tal-appoġġ imsaħħaħ għall-organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw l-interessi tal-konsumaturi, tal-ambjent u tas-soċjetà.
(23)
L-obbligu tal-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni li jinkoraġġixxu u jiffaċilitaw ir-rappreżentanza u l-parteċipazzjoni effettiva tal-partijiet interessati relevanti kollha ma għandu jinkludi ebda dritt ta' votazzjoni għal dawn il-partijiet interessati sakemm tali drittjiet ta' votazzjoni ma jiġux preskritti mir-regoli interni ta' proċedura tal-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni.
(24)
Is-sistemi Ewropej tal-istandardizzazzjoni għandhom iqisu bis-sħiħ ukoll il-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar id-Drittijiet tal-Persuni b'Diżabbiltà (10). Għalhekk, hu importanti li l-organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw l-interessi tal-konsumaturi jirrappreżentaw u jinkludu b'mod suffiċjenti u l-interessi tal-persuni b'diżabilità. Barra minn hekk, il-parteċipazzjoni ta' persuni b'diżabbiltà fil-proċess ta' standardizzazzjoni għandu jkun iffaċilitat bil-mezzi kollha disponibbli.
(25)
Minħabba l-importanza tal-istandardizzazzjoni bħala għodda ta' appoġġ għal-leġislazzjoni u l-politika tal-Unjoni u sabiex jiġu evitati l-oġġezzjonijiet ex post għall-istandardizzazzjoni ta' standards armonizzati u l-modifiki tagħhom, hu importanti li l-awtoritajiet pubbliċi jipparteċipaw fl-istandardizzazzjoni fl-istadji kollha tal-iżvilupp ta' dawk l-istandards meta jistgħu jkunu involuti u speċjalment fl-oqsma koperti mill-leġislazzjoni tal-Unjoni ta' armonizzazzjoni għall-prodotti.
(26)
L-istandards għandhom iqisu l-impatti ambjentali tul il-ħajja tal-prodotti u tas-servizzi. Iċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka tal-Kummissjoni żviluppa għodda importanti u disponibbli għall-pubbliku li permezz tagħhom issir valutazzjoni ta' dawn l-impatti tul il-ħajja tal-prodotti u tas-servizzi. Dan ir-Regolament, għalhekk, għandu jiżgura li ċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka jista' jkollu rwol attiv fis-sistema Ewropea tal-istandardizzazzjoni.
(27)
Il-vijabbiltà tal-kooperazzjoni bejn il-Kummissjoni u s-sistema Ewropea tal-istandardizzazzjoni tiddependi fuq l-attenzjoni li biha jiġu ppjanati talbiet futuri għall-iżvilupp ta' standards. Dan l-ippjanar jista' jittejjeb, partikolarment billi l-partijiet interessati, inklużi l-awtoritajiet nazzjonali ta' sorveljanza tas-suq, jagħtu l-fehmiet tagħhom bl-introduzzjoni ta' mekkaniżmi sabiex jinġabru l-opinjonijiet u jiġi ffaċilitat l-iskambju ta' informazzjoni fost il-partijiet interessati kollha. Peress li d-Direttiva 98/34/KE diġà tistipula dwar il-possibbiltà li l-organizzazzjoniet Ewropej tal-istandardizzazzjoni jintalbu jiżviluppaw id-dettalji tal-istandards Ewropej, jixraq li jiġi stabbilit ippjanar aħjar u iktar trasparenti f'programm ta' ħidma annwali li jkun fih ħarsa ġenerali tat-talbiet kollha għall-istandards li l-Kummissjoni biħsiebha tippreżenta lill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni. Jeħtieġ li jiġi żgurat livell għoli ta' kooperazzjoni bejn l-organizzazzjonijiet Ewropej ta' standarizzazzjoni u l-oranizzazzjonijiet Ewropej ta' partijiet interessati li jirċievu finanzjament tal-Unjoni skont dan ir-Regolament u l-Kummissjoni fl-istabbiliment tal-programm ta' ħidma annwali tal-Unjoni għall-istandardizzazzjoni u fit-tħejjija ta' talbiet għall-istandards sabiex jiġu analizzati r-relevanza għas-suq tas-suġġett propost, l-objettivi politiċi stipulati mil-leġislatur u sabiex ikun possibbli għall-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni li jirreaġixxi iktar malajr għall-attivitajiet mitluba tal-istandardizzazzjoni.
(28)
Qabel ma kwistjoni dwar talbiet għal standards Ewropej jew strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropej, jew oġġezzjonijiet għal standard armonizzat jitressqu quddiem il-kumitat stabbilit b'dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta lill-esperti tal-Istati membri, pereżempju permezz tal-involviment tal-kumitati stabbiliti mill-atti korrispondenti tal-leġislazzjoni tal-Unjoni jew permezz ta' forom oħra ta' konsultazzjoni tal-esperti settorjali, meta tali kumitati jkunu jeżistu.
(29)
Bosta direttivi li jarmonizzaw il-kundizzjonijiet għat-tqegħid fis-suq tal-prodotti jispeċifikaw li l-Kummissjoni tista' titlob l-adozzjoni, mill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni, ta' standards armonizzati li fuq il-bażi tagħhom tiġi preżunta l-konformità mar-rekwiżiti essenzjali applikabbli. Iżda ħafna minn dawk id-direttivi fihom varjetà kbira ta' dispożizzjonijiet dwar oġġezzjonijiet għal dawn l-istandards meta dawn tal-aħħar ma jkoprux jew, ma jkoprux għal kollox, ir-rekwiżiti applikabbli kollha. Dispożizzjonijiet diverġenti li jirriżultaw fl-inċertezza għall-operaturi ekonomiċi u l-organizzazzjonijiet għall-istandardizzazzjoni Ewropea jinsabu b'mod partikolari fid-Direttiva tal-Kunsill 89/686/KEE tal-21 ta' Diċembru 1989 dwar l-approssimazzjoni tal-liġijiet tal-Istati Membri rigward l-apparat personali protettiv (11), id-Direttiva tal-Kunsill 93/15/KEE tal-5 ta' April 1993 dwar l-armonizzazzjoni tad-dispożizzjonijiet dwar id-dħul fis-suq u s-superviżjoni ta' splussivi għall-użu ċivili (12), id-Direttiva 94/9/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta' Marzu 1994 dwar l-approssimazzjoni tal-liġijiet tal-Istati Membri li jikkonċernaw it-tagħmir u s-sistemi ta' protezzjoni maħsuba għall-użu f'atmosferi potenzjalment esplussivi (13), id-Direttiva 94/25/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta' Ġunju 1994 dwar l-approssimazzjoni tal-liġijiet, tar-regolamenti u tad-dispożizzjonijiet amministrattivi tal-Istati Membri li għandhom x’jaqsmu mad-dgħajjes illi jintużaw għar-rikreazzjoni (14), id-Direttiva 95/16/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-29 ta' Ġunju 1995 dwar l-approssimazzjoni tal-liġijiet tal-Istati Membri fir-rigward tal-lifts (15), id-Direttiva 97/23/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-29 ta' Mejju 1997 dwar l-approssimazzjoni tal-liġijiet tal-Istati Membri li għandhom x’jaqsmu ma’ apparat ta’ pressjoni (16), id-Direttiva 2004/22/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta' Marzu 2004 dwar l-istrumenti tal-kejl (17), id-Direttiva 2007/23/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta' Mejju 2007 dwar it-tqegħid fis-suq ta' oġġetti pirotekniċi (18), id-Direttiva 2009/23/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar strumenti tal-użin mhux awtomatiċi (19) u d-Direttiva 2009/105/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta' Settembru 2009 marbuta ma’ reċipjenti sempliċi taħt pressjoni (20). Għalhekk jeħtieġ li f'dan ir-Regolament tkun inkluża l-proċedura uniformi stipulata fid-Deċiżjoni Nru 768/2008/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta' Lulju 2008 dwar qafas komuni għall-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti (21), li jitħassru d-dispożizzjonijiet relevanti f'dawk id-Direttivi u jiġi estiż għall-Parlament Ewropew id-dritt li joġġezzjona għal standard armonizzat skont dan ir-Regolament.
(30)
L-awtoritajiet pubbliċi għandhom jużaw bis-sħiħ il-medda kollha tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi relevanti meta jkunu qegħdin jixtru xi hardware, software u servizzi tat-teknoloġija tal-informazzjoni, pereżempju billi jagħżlu speċifikazzjonijiet tekniċi li jistgħu jiġu implimentati mill-fornituri interessati kollha, billi dan jagħti lok għal iżjed kompetizzjoni u jitnaqqas ir-riskju ta' saturazzjoni. Id-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta' Marzu li tikkoordina l-proċeduri ta' akkwisti ta' entitajiet li joperaw fis-setturi tas-servizzi tal-ilma, l-enerġija, t-trasport u postali (22), id-Direttiva 2004/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta' Marzu 2004 fuq kordinazzjoni ta' proċeduri għall-għoti ta' kuntratti għal xogħlijiet pubbliċi, kuntratti għal provvisti pubbliċi u kuntratti għal servizzi pubbliċi (23), id-Direttiva 2009/81/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Lulju 2009 dwar il-koordinazzjoni tal-proċeduri għall-għoti ta’ ċerti kuntratti ta’ xogħlijiet, provvisti u servizzi minn awtoritajiet jew entitajiet kontraenti fl-oqsma tad-difiża u s-sigurtà (24) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2342/2002 tat-23 ta' Diċembru 2002 li jippreskrivi regoli ddettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 fuq ir-Regolamenti Finanzjaru li jgħodd għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (25). jispeċifikaw li l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi fl-akkwist pubbliku għandhom jiġu fformulati b'referenza għal standards nazzjonali li jittrasponu l-istandards Ewropej, l-approvazzjonijiet tekniċi Ewropej, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi komuni, l-istandards internazzjonali, sistemi oħrajn ta' referenza teknika stabbiliti mill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandards jew - fejn dawn ma jeżistux - għal standards nazzjonali, approvazzjonijiet tekniċi nazzjonali jew speċifikazzjonijiet tekniċi nazzjonali marbutin mat-tfassil, il-kalkolu u l-eżekuzzjoni tax-xogħlijiet u l-użu tal-prodotti, jew l-ekwivalenti. L-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT, madankollu, spiss jiġu żviluppati minn organizzazzjonijiet oħra għall-iżvilupp tal-istandards u ma jidħlu f'ebda kategoriji ta' standards u approvazzjonijiet stabbiliti fid-Direttivi 2004/17/KE2004/18/KE jew 2009/81/KE jew fir-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002. Għalhekk jeħtieġ li tkun prevista l-possibbiltà li l-ispeċifikazzjonijiet għall-akkwist pubbliku jkunu jistgħu jirreferu għall-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT, sabiex jirreaġixxu għall-evoluzzjoni mgħaġġla fil-qasam tal-ICT, biex ikun iffaċilitat il-forniment ta' servizzi transkonfinali, biex titħeġġeġ il-kompetizzjoni u għall-promozzjoni tal-interoperabbiltà u l-innovazzjoni.
(31)
L-ispeċifikazzjonijiet tekniċi mhux adottati mill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni m'għandhomx status ekwivalenti għall-Istandards Ewropej. Xi speċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT ma ġewx żviluppati skont il-prinċipji bażiċi. Għalhekk, dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi proċedura għall-identifikazzjoni tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT li tista' ssir referenza għaliha fl-akkwist pubbliku, li tinvolvi konsultazzjoni wiesgħa ma' firxa kbira tal-partijiet interessati, inklużi l-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni, l-intrapriżi u l-awtoritajiet pubbliċi. Dan ir-Regolament għandu wkoll jistipula r-rekwiżiti, fil-forma ta' lista ta' kriterji, għal dawn l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi u l-proċessi ta' żvilupp marbutin magħhom. Ir-rekwiżiti għall-identifikazzjoni ta' speċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT għandhom jiżguraw li jiġu rispettati l-objettivi tal-politika pubblika u l-bżonnijiet tas-soċjetà, u għandhom ikunu bbażati fuq il-prinċipji bażiċi.
(32)
Biex l-innovazzjoni u l-kompetizzjoni jingħataw spinta ikbar, l-identifikazzjoni ta' speċifikazzjoni teknika partikolari m'għandhiex tiskwalifika speċifikazzjoni teknika milli tkun identifikata f' konformita' mad-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament. Kwalunkwe identifikazzjoni għandha tkun suġġetta għall-kriterji li jkunu qegħdin jiġu ssodisfati u għall-ispeċifikazzjoni teknika li tkun akkwistat livell sinifikanti ta' aċċettazzjoni fis-suq.
(33)
L-ispeċifikazzjonijiet tekniċi identifikati tal-ICT jistgħu jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni Nru 922/2009/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta' Settembru 2009 dwar soluzzjonijiet ta’ interoperabbiltà għall-amministrazzjonijiet pubbliċi Ewropej (ISA) (26) li tistabbilixxi, għall-perjodu 2010-2015, programm dwar soluzzjonijiet ta' interoperabbiltà għall-amministrazzjonijiet pubbliċi u l-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Unjoni, u li jipprovdi soluzzjonijiet komuni u maqsuma għall-faċilitazzjoni tal-interoperabbiltà.
(34)
Jistgħu jinqalgħu sitwazzjonijiet fil-qasam tal-ICT fejn ikun xieraq li jitħeġġeġ l-użu tal-konformità mal-istandards relevanti fil-livell tal-Unjoni, jew li jkun hemm obbligu għal dan, sabiex tiġi żgurata l-interoperabbiltà fis-suq uniku u biex ikun hemm iktar libertà tal-għażla għall-utenti. F'ċirkostanzi oħra, jista' jiġri wkoll li l-istandards Ewropej speċifikati ma jkunux għadhom jissodisfaw il-bżonnijiet tal-konsumaturi jew ikunu qed ifixklu l-iżvilupp teknoloġiku. Għal dawn ir-raġunijiet, id-Direttiva 2002/21/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta' Marzu 2002 dwar kwadru regolatorju komuni għan-networks ta' komunikazzjonijiet u servizzi elettroniċi (27) tipperemetti lill-Kummissjoni, fejn ikun hemm bżonn, li titlob lill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni biex ifasslu standards, biex jistabbilixxu u jippubblikaw fi Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea lista ta' standards jew speċifikazzjonijiet bil-ħsieb li jħeġġu l-użu tagħhom, jew li jagħmlu l-implimentazzjoni tagħhom obbligatorja, jew li jneħħu standards jew speċifikazzjonijiet minn dik il-lista.
(35)
Dan ir-Regolament ma għandux jimpedixxi lill-organizzazzjonijiet Ewropej ta' standardizzazzjoni milli jkomplu jiżviluppaw l-istandards fil-qasam tal-ICT u milli jżidu l-kooperazzjoni tagħhom ma' korpi oħra li jiżviluppaw l-istandards, speċjalment fil-qasam tal-ICT, sabiex tiġi żgurata l-koerenza u tiġi evitata l-frammentazzjoni jew id-duplikazzjoni matul l-implimentazzjoni tal-istandards u l-ispeċifikazzjonijiet.
(36)
Il-proċedura għall-identifikazzjoni tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT prevista f'dan ir-Regolament m'għandhiex tippreġudika l-koerenza tas-sistema Ewropea ta' standardizzazzjoni. Għalhekk, dan ir-Regolament għandu wkoll jistipula l-kundizzjonijiet li bihom jista' jitqies li speċifikazzjoni teknika ma tkunx ta' kunflitt ma' standards Ewropej oħra.
(37)
Qabel jiġu identifikati l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT li jistgħu jkunu eliġibbli għar-referenzjar fl-akkwist pubbliku, il-Pjattaforma b'Multipartijiet Interessati stabbilita fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tat-28 ta' Novembru 2011 (28) għandha tintuża bħala forum għall-konsultazzjoni tal-partijiet interessati Ewropej u nazzjonali, l-organizzazzjonijiet Ewropej ta' standardizzazzjoni u l-Istati Membri sabiex tkun żgurata l-leġittimazzjoni tal-proċess.
(38)
Id-Deċiżjoni Nru 1673/2006/KE tistabbilixxi r-regoli dwar il-kontribut tal-Unjoni għall-finanzjament tal-istandardizzazzjoni Ewropea sabiex jiġi żgurat li l-istandards Ewropej u strumenti oħra ta' standardizzazzjoni Ewropea jiġu żviluppati u riveduti b'appoġġ tal-għanijiet, il-leġislazzjoni u l-politika tal-Unjoni. Għall-finijiet tas-simplifikazzjoni amministrattiva u baġitarja, jixraq li f'dan ir-Regolament jiġu inkorporati d-dispożizzjonijiet ta' dik id-Deċiżjoni f'dan ir-Regolament u li meta jkun possibli jintużaw il-proċeduri l-inqas ta' piż.
(39)
Fid-dawl tal-ambitu wiesa' ħafna tal-istandardizzazzjoni Ewropea fl-appoġġ tal-leġislazzjoni u tal-politika u tal-Unjoni u tat-tipi differenti ta’ attivitajiet tal-istandardizzazzjoni, jeħtieġ li jkun hemm arranġamenti differenti għall-finanzjament. Dan jittratta prinċipalment għotjiet mingħajr sejħiet għall-proposti lill-organizzazzjonijiet Ewropej ta' standarizzazzjoni u l-korpi nazzjonali ta' istandardizzazzjoni skont id-dispożizzjonijiet tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 110(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta' Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanazjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (29) u l-punt (d) tal-Artikolu 168(1) tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002. Minbarra dan, l-istess dispożizzjonijiet għandhom japplikaw għall-korpi li, filwaqt li mhumiex rikonoxxuti bħala korpi Ewropej ta' standardizzazzjoni f'dan ir-Regolament, ingħataw mandat f'att bażiku u huma inkarigati bit-twettiq ta' xogħol preliminari b'appoġġ għall-istandardizzazzjoni Ewropea b'kooperazzjoni mal-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni.
(40)
Billi l- organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni jipprovdu għajnuna kontinwa lill-attivitajiet tal-Komunità, dawn għandu jkollhom segretarjati ċentrali effettivi u effiċjenti. Għaldaqstant, il-Kummissjoni għandha tkun f'pożizzjoni li tagħti għotjiet lil dawk l-organizzazzjonijiet, li l-iskop tagħhom ikun wieħed ta’ interess ġenerali Ewropew, bla ma tapplika, fil-każ tal-għotjiet operattivi, il-prinċipju tat-tnaqqis annwali previst fl-Artikolu 113(2) tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002.
(41)
Id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta' Ottubru 2006 li tistabbilixxi Programm Kwadru għall-Kompetittività u l-Innovazzjoni (2007 sa 2013) (30), id-Deċiżjoni Nru 1926/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta' Diċembru 2006 li tistabbilixxi programm ta' azzjoni Komunitarja fil-qasam tal-politika tal-konsumatur (2007-2013) (31) u r-Regolament (KE) Nru 614/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta' Mejju 2007 dwar l-Istrument Finanzjarju għall-Ambjent (LIFE+) (32) diġà joffru l-possibbiltà li jingħata appoġġ finanzjarju lill-organizzazzjonijiet Ewropej li jirrappreżentaw l-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju, il-konsumaturi u l-interessi ambjentali fl-istandardizzazzjoni, fil-waqt li għotjiet speċifiċi jingħataw lill-organizzazzjonijiet Ewropej li jirrappreżentaw l-interessi soċjali fl-istandardizzazzjoni. Il-finanzjament skont id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE, id-Deċiżjoni Nru 1926/2006/KE u r-Regolament (KE) Nru 614/2007 se jispiċċa fil-31 ta' Diċembru 2013. Huwa essenzjali għall-iżvilupp tal-istandardizzazzjoni Ewropea li l-parteċipazzjoni attiva tal-organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw l-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju, il-konsumaturi u l-interessi ambjentali u soċjali tkompli tiġi mħeġġa. Dawn l-organizzazzjonijiet għandhom għan ta' interess Ewropew ġenerali u, minħabba l-mandat speċifiku tagħhom li tawhom l-organizzazzjonijiet nazzjonali bla profitt, jikkostitwixxu netwerk Ewropew li jirrappreżenta ll-organizzazzjonijiet bla profitt attivi fl-Istati Membri u li jippromwovu l-prinċipji u l-politika konsistenti mal-għanijiet tat-Trattati. Minħabba l-kuntest li joperaw fih u l-għanijiet statutorji tagħhom, l-organizzazzjonijiet Ewropej li jirrappreżentaw lill-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju, lill-konsumaturi u l-interessi ambjentali u soċjali fl-istandardizzazzjoni Ewropea, għandhom rwol permanenti li huwa essenzjali għall-attivitajiet u l-politika tal-Unjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni għandha tkun f'pożizzjoni li tagħti għotjiet lil dawk l-organizzazzjonijiet bla ma tapplika, fil-każ tal-għotjiet operattivi, il-prinċipju tat-tnaqqis annwali previst fl-Artikolu 113(2) tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002.
(42)
Il-finanzjament tal-attivitajiet tal-istandardizzazzjoni għandu jkun ukoll kapaċi jkopri attivitajiet preliminari jew attivitajiet anċillari fir-rigward tat-twaqqif ta’ standards Ewropej jew strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropej għal prodotti u għal servizzi. Dan huwa meħtieġ b'mod partikolari għax-xogħol li jinvolvi r-riċerka, it-tħejjija ta’ dokumenti preliminari għal-leġislazzjoni, it-twettiq ta’ testijiet bejn laboratorji differenti u l-validazzjoni jew l-evalwazzjoni tal-istandards. Il-promozzjoni tal-istandardizzazzjoni fil-livell Ewropew u internazzjonali għandha tkompli permezz ta' programmi marbuta mal-kooperazzjoni u l-assistenza teknika lil pajjiżi terzi u l-kooperazzjoni magħhom. Sabiex jittejjeb l-aċċess għas-swieq u tissaħħaħ il-kompetittività tal-intrapriżi fl-Unjoni, għandu jkun hemm il-possibilità li jingħataw għotjiet lil korpi oħra permezz ta’ sejħiet għall-proposti jew, fejn ikun il-każ, bl-għoti ta' kuntratti.
(43)
Il-finanzjament tal-Unjoni għandu jipprova jistabbilixxi standards Ewropej jew strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropej għal prodotti u għal servizzi, jiffaċilita l-użu tagħhom mill-intrapriżi permezz tal-appoġġ imtejjeb għat-traduzzjoni tagħhom fid-diversi lingwi tal-Unjoni, sabiex l-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju jkunu jistgħu jibbenefikaw bis-sħiħ mill-fehim u l-applikazzjoni tal-istandards Ewropej, isaħħaħ il-koeżjoni tas-sistema Ewropea tal-istandardizzazzjoni u jiżgura aċċess ġust u trasparenti għall-istandards Ewropej għall-parteċipanti tas-suq kollha fl-Unjoni. Dan huwa importanti b'mod speċjali fir-rigward ta' każijiet fejn l-użu tal-istandards jagħmel possibbli l-konformità mal-leġislazzjoni relevanti tal-Unjoni.
(44)
Biex tiġi żgurata l-applikazzjoni effettiva ta’ dan ir-Regolament, għandu jkun hemm il-possibilità tal-użu tal-kompetenza neċessarja, partikolarment fil-qasam tal-verifika u tal-ġestjoni finanzjarja, kif ukoll tal-mezzi ta’ appoġġ amministrattiv li jistgħu jiffaċilitaw l-implimentazzjoni u l-valutazzjoni fuq bażi regolari r-relevanza tal-attivitajiet li jirċievu l-finanzjament mill-Unjoni biex jiġu żgurati l-utilità u l-impatt tagħhom.
(45)
Jeħtieġ ukoll li jittieħdu miżuri xierqa biex jiġu evitati l-frodi u l-irregolaritajiet, kif ukoll biex jiġu rkuprati fondi li jkunu tħallsu mingħajr ma kienu dovuti b'konformità mar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 2988/95 tat-18 ta' Diċembru 1995 dwar il-ħarsien tal-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet Ewropej (33), mar-Regolament (Euratom, KE) Nru 2185/96 tal-11 ta' Novembru 1996 dwar il-kontroll u l-ispezzjonijiet fuq il-post immexxija mill-Kummissjoni għall-ħarsien tal-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet Ewropej mill-frodi u minn irregolaritajiet oħra (34), u mar-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Mejju 1999 dwar l-investigazzjonijiet imwettqa mill-Uffiċċju Ewropew kontra l-Frodi (OLAF) (35).
(46)
Sabiex taġġorna l-listi tal-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni u biex jiġu adattati l-kriterji għall-organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw l-SMEs u l-partijiet soċjali interessati għal iktar żviluppi fir-rigward tan-natura tagħhom bħala organizzazzjonijiet mingħajr qligħ u r-rappreżentattività tagħhom, is-setgħa li jiġu adottati atti skont l-Artikolu 20 TFUE għandha tiġi delegata lill-Kummissjoni għall-emendi tal-Annessi ta' dan ir-Regolament. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni tagħmel konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol ta' tħejjija tagħha, inkluż fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, waqt li tkun qed tipprepara u tfassal l-atti delegati, għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, fil-ħin u xierqa tad-dokumenti relevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(47)
Il-kumitat stabbilit b'dan ir-Regolament għandu jassisti lill-Kummissjoni fil-kwistjonijiet kollha relatati mal-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, b'kunsiderazzjoni xierqa għall-fehmiet tal-esperti settorjali.
(48)
Sabiex ikunu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, is-setgħat ta' implimentazzjoni għandhom ikunu konferiti lill-Kummissjoni. Dawn is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta' Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali rigward il-mekkaniżmi għall-kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju tal-poteri ta’ implimentazzjoni mill-Kummissjoni (36).
(49)
Il-proċedura konsultattiva għandha tintuża għall-adozzjoni ta' atti implimentattivi fir-rigward tal-oġġezzjonijiet għall-istandards u meta r-referenzi għall-istandard armonizzat ikkonċernat ikunu għadhom ma ġewx ippubblikati f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, billi l-istandard relevanti ikun għadu ma wassalx għall-preżunzjoni tal-konformità mar-rekwiżiti essenzjali stipulati fil-leġislazzjoni applikabbli tal-Unjoni dwar l-armonizzazzjoni.
(50)
Il-proċedura ta' eżami għandha tintuża għal kull talba għal standardizzazzjoni imressqa lill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni u l-adozzjoni ta' atti implimentattivi fir-rigward tal-oġġezzjonijiet għall-istandards armonizzati u meta r-referenzi għall-istandard armonizzat ikkonċernat ikunu diġà ġew ippubblikati f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, billi deċiżjoni bħal din ikollha l-konsegwenzi fuq il-preżunzjoni tal-konformità mar-rekwiżiti essenzjali applikabbli.
(51)
Sabiex jintlaħqu l-objettivi prinċipali ta' dan ir-Regolament u jiġu ffaċilitati proċeduri mħeffa ta' teħid ta' deċiżjonijiet kif ukoll biex jitnaqqas il-ħin ġenerali ta' żvilupp għall-istandards, għandu jsir użu kemm jista' jkun mill-miżuri proċedurali previsti fir-Regolament (UE) Nru 182/2011, li jagħmluha possibbli li l-president tal-kumitat relevanti jistabbilixxi limitu ta' żmien li fih l-kumitat għandu jagħti l-opinjoni tiegħu skont l-urġenza tal-kwistjoni. Barra minn hekk, meta jkun ġustifikat, għandu jkun possibbli li l-opinjoni tal-kumitat tinkiseb permezz ta' proċedura bil-miktub, u s-silenzju min-naħa tal-membru tal-kumitat għandu jitqies bħala qbil taċitu.
(52)
Peress li l-objettivi ta' dan ir-Regolament, jiġifieri li jkunu żgurati l-effettività u l-effiċjenza tal-istandards u l-istandardizzazzjoni bħala għodod politiċi għall-Unjoni permezz tal-kooperazzjoni bjen l-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni, il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni, l-Istati Membri u l-Kummissjoni, l-istabbiliment ta' standards Ewropej u strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea għal prodotti u għal servizzi li jappoġġjaw il-leġislazzjoni u l-politika tal-Unjoni, l-identifikazzjoni tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT eliġibbli għar-referenzjar, il-finanzjament tal-istandardizzazzjoni Ewropea u l-parteċipazzjoni tal-partijiet interessati fl-istandardizzazzjoni Ewropea ma jistgħux jinkisbu b'mod sodisfaċenti mill-Istati Membri u jistgħu, għalhekk, minħabba l-effett tagħhom, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, f' konformita' mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 TUE. F 'konformita' mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jintlaħqu dawk l-objettivi.
(53)
Id-Direttivi 89/686/KEE, 93/15/KEE, 94/9/KE, 94/25/KE, 95/16/KE, 97/23/KE, 98/34/KE, 2004/22/KE, 2007/23/KE, 2009/23/KE u 2009/105/KE għandhom għalhekk jiġu emendati skont dan.
(54)
Id-Deċiżjoni Nru 1673/2006/KE u d-Deċiżjoni 87/95/KEE għandhom jiġu revokati.
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Is-Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi r-regoli dwar il-kooperazzjoni bejn organizzazzjoni Ewropej tal-istandardizzazzjoni, il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni, l-Istati Membri u l-Kummissjoni, l-istabbiliment ta' standards Ewropej u strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea għal prodotti u servizzi li jappoġġaw il-leġislazzjoni u l-politika, l-identifikazzjoni ta' speċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT eliġibbli għar-referenzjar, il-finanzjament tal-istandardizzazzjoni Ewropea u l-parteċipazzjoni tal-partijiet interessati fl-istandardizzazzjoni Ewropea.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament għandhom japplikaw id-definizzjoni li ġejjin:
(1)
“standard” tfisser speċifikazzjoni teknika, adottata minn korp azzjoni tal-istandardizzazzjoni rikonoxxut, għal applikazzjoni ripetuta jew kontinwa, li l-konformità magħha mhijiex obbligatorja, u li hija waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
“standard internazzjonali” tfisser standard adottat minn organizzazzjoni internazzjonali tal-istandardizzazzjoni;
(b)
“standard Ewropew” tfisser standard adottat minn organizzazzjoni Ewropea tal-istandardizzazzjoni;
(c)
“standard armonizzat” tfisser standard Ewropew adottat fuq il-bażi ta' talba mill-Kummissjoni għall-applikazzjoni tal-leġislazzjoni tal-Unjoni dwar l-armonizzazzjoni;
(d)
“standard internazzjonali” tfisser standard adottat minn korp nazzjonali tal-istandardizzazzjoni;
(2)
“strument ta' standardizzazzjoni Ewropea” tfisser kwalunkwe speċifikazzjoni teknika oħra li mhijiex standard Ewropew, adottata minn organizzazzjoni Ewropea tal-istandardizzazzjoni għall-applikazzjoni ripetuta u kontinwa u li l-konformità magħha mhijiex obbligatorja;
(3)
“abbozz ta’ standard” tfisser dokument li jkun fih it-test tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi li jkollhom x’jaqsmu ma’ suġġett partikolari, li jkun qiegħed jiġi kkunsidrat għall-adozzjoni skont il-proċedura tal-istandards relevanti, kif dan id-dokument ikun jinsab wara x-xogħol ta’ tħejjija u kif ikun ġie ċċirkolat għall-kummenti jew l-iskrutinju tal-pubbliku;
(4)
“speċifikazzjoni teknika” tfisser dokument li jippreskrivi r-rekwiżiti tekniċi li għandhom jiġu ssodisfati minn prodott, proċess, servizz jew sistema u li jistipula wieħed jew iżjed minn dawn:
(a)
il-karatteristiċi meħtieġa minn prodott, inkluż il-livelli tal-kwalità, ir-rendiment, l-interoperabbiltà, il-protezzjoni ambjentali, is-saħħa, is-sikurezza jew id-dimensjonijiet, u inklużi r-rekwiżiti applikabbli għall-prodott fir-rigward tal-isem li jinbiegħ bih, it-terminoloġija, is-simboli, l-ittestjar u l-metodi tal-ittestjar, l-imballaġġ, l-immarkar u l-ittikkettjar u l-proċeduri tal-evalwazzjoni tal-konformità;
(b)
il-metodi u l-proċessi tal-produzzjoni użati għall-prodotti agrikoli kif definiti fl-Artikolu 38(1) TFUE, il-prodotti maħsuba għall-konsum mill-bniedem jew mill-annimali, u l-prodotti mediċinali, kif ukoll il-metodi u l-proċessi tal-produzzjoni li għandhom x'jaqsmu ma' prodotti oħra, fejn dawn ikolhom effett fuq il-karatteristiċi tagħhom;
(c)
il-karatteristiċi mitluba minn servizz inkluż il-livelli tal-kwalità, ir-rendiment, l-interoperabbiltà, il-protezzjoni ambjentali, is-saħħa jew is-sikurezza, u inklużi r-rekwiżiti applikabbli fuq il-fornitur fir-rigward tal-informazzjoni li għandha tingħata lir-riċevitur, kif speċifikat fl-Artikolu 22(1) sa (3) tad-Direttiva 2006/123/KE;
(d)
il-metodi u l-kriterji għall-evalwazzjoni tar-rendiment tal-prodotti tal-bini, kif definiti fil-punt 1 tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 305/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta' Marzu 2011 li jistabbilixxi kundizzjonijiet armonizzati għall-kumerċjalizzazzjoni tal-prodotti għall-bini (37), f'rabta mal-karatteristiċi essenzjali tagħhom.
(5)
“speċifikazzjoni teknika tal-ICT‧ tfisser speċifikazzjoni teknika fil-qasam tat-teknoloġiji tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni;
(6)
“prodott” tfisser kwalunkwe prodott manifatturat b’mod industrijali u kwalunkwe prodott agrikolu, inklużi prodotti tal-ħut;
(7)
“servizz” tfisser kwalunkwe attività ekonomika ta' impjieg awtonomu normalment ipprovdut b’rimunerazzjoni, kif definit fl-Artikolu 57 TFUE;
(8)
“organizzazzjoni Ewropea tal-istandardizzazzjoni” tfisser organizzazzjoni msemmija fl-Anness I;
(9)
”korp internazzjonali tal-istandardizzazzjoni” tfisser l-Organizzazzjoni Internazzjonali tal-Istandardizzazzjoni (ISO), il-Kummissjoni Elettroteknika Internazzjonali (IEC) u l-Unjoni Internazzjonali tat-Telekomunikazzjoni (ITU);
(10)
“korp nazzjonali tal-istandardizzazzjoni” tfisser korp notifikat lill-Kummissjoni minn Stat Membru f'konformità mal-Artikolu 27 ta' dan ir-Regolament.
KAPITOLU II
IT-TRASPARENZA U L-PARTEĊIPAZZJONI TAL-PARTIJIET INTERESSATI
Artikolu 3
It-trasparenza tal-programmi ta' ħidma tal-korpi tal-istandardizzazzjoni
1. Mill-inqas darba fis-sena, kull organizzazzjoni Ewropea tal-istandardizzazzjoni u korp nazzjonali tal-istandardizzazzjoni għandhom jistabbilixxu l-programm ta' ħidma tagħhom. Dak il-programm ta' ħidma għandu jkun fih informazzjoni dwar l-istandards u strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea li organizzazzjoni Ewropea tal-istandardizzazzjoni jew korp nazzjonali tal-istandardizzazzjoni jkollhom l-intenzjoni li jħejju jew jemendaw, li qed iħejju jew jemendaw u li adottaw fil-perjodu tal-programm ta' ħidma preċedenti, sakemm dawn ma jkunux traspożizzjonijiet identiċi jew ekwivalenti ta' standards internazzjonali jew Ewropej.
2. Fir-rigward ta' kull standard u prodott Ewropew tal-istandardizzazzjoni l-programm ta' ħidma għandu jindika:
(a)
is-suġġett;
(b)
l-istadju li fih jinsab l-iżvilupp tal-istandards u strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea;
(c)
ir-referenzi ta' kull standard internazzjonali meħud bħala bażi.
3. Kull organizzazzjoni Ewropea tal-istandardizzazzjoni u korp nazzjonali tal-istandardizzazzjoni għandhom jagħmlu l-programm ta' ħidma tagħhom disponibbli fil-websajt tagħhom jew kwalunkwe websajt oħra disponibbli pubblikament, kif ukoll jagħmlu disponibbli avviż dwar l-eżistenza tal-programm ta' ħidma f'pubblikazzjoni nazzjonali jew, fejn xieraq, pubblikazzjoni Ewropea tal-attivitajiet tal-istandardizzazzjoni.
4. Mhux iktar tard mill-mument tal-pubblikazzjoni tal-programm ta' ħidma tiegħu, kull organizzazzjoni Ewropea ta' standarizzazzjoni jew korp nazzjonali ta' istandardizzazzjoni għandu jinnotifika l-eżistenza tal-programm lill-organizzazzjonijiet Ewropej ta' standarizzazzjoni u l-korpi nazzjonali ta' istandardizzazzjoni l-oħrajn u lill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għandha tagħmel dik l-informazzjoni disponibbli għall-Istati Membri permezz tal-kumitat imsemmi fl-Artikolu 22.
5. Il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni ma jistgħux joġġezzjonaw li suġġett għall-istandardizzazzjoni fil-programm ta' ħidma tagħhom li jkun qed jiġi kkunsidrat fil-livell Ewropew b'mod konformi mar-regoli stabbiliti mill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni u ma jistgħu jieħdu ebda azzjoni li tista' tippreġudika deċiżjoni f'dan ir-rigward.
6. Matul it-tħejjija ta' standard armonizzat jew wara li l-approvazzjoni tiegħu, il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni m'għandhom jieħdu ebda azzjoni li tista' tippreġudika l-armonizzazzjoni intiża u, b'mod partikolari, m'għandhomx jippubblikaw fil-qasam ikkonċernat standard nazzjonali ġdid jew rivedut li mhuwiex kompletament konformi ma' standard armonizzat eżistenti. Wara l-pubblikazzjoni ta' standard armonizzat ġdid, l-istandards nazzjonali kunfliġġenti kollha għandhom jiġu rtirati sa skadenza raġunata.
Artikolu 4
Trasparenza tal-istandards
1. Kull organizzazzjoni Ewropea tal-istandardizzazzjoni jew korp nazzjonali tal-istandardizzazzjoni għandu jibgħat, tal-anqas f'forma elettronika, kwalunkwe abbozz ta' standards nazzjonali, standards Ewropej jew strument Ewropew tal-istandardizzazzjoni lill- organizzazzjonijiet Ewropej ta' standarizzazzjoni, korpi nazzjonali ta' istandardizzazzjoni tal-istandardizzazzjoni jew lill-Kummissjoni, fuq talba tagħhom.
2. Kull organizzazzjoni Ewropea tal-istandardizzazzjoni jew korp nazzjonali tal-istandardizzazzjoni għandhom fi żmien tliet xhur iwieġbu u jqisu kwalunkwe kumment li jaslilhom mingħand kwalunkwe organizzazzjoni Ewropea ta' standarizzazzjoni, korp nazzjonali ta' istandardizzazzjoni oħrajn jew mill-Kummissjoni dwar kwalunkwe abbozz imsemmi fil-paragrafu 1.
3. Meta korp nazzjonali tal-istandardizzazzjoni jirċievi kummenti li jindikaw li l-abbozz ta' standard se jkollu impatt negattiv fuq is-suq intern, dan għandu jikkonsulta lill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni u lill-Kummissjoni qabel ma jadottah.
4. Il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni għandhom:
(a)
ji'guraw aċċess għall-abbozzi ta' standards nazzjonali b'tali mod li l-partijiet rilevanti kollha, b'mod partikolari dawk stabbiliti fi Stati Membri oħra jkollhom l-opportunità jibagħtu l-kummenti tagħhom;
(b)
jippermettu korpi nazzjonali oħra tal-istandardizzazzjoni sabiex ikunu involuti b'mod passiv jew attiv, billi jibagħtu osservatur, fl-attivitajiet ippjanati.
Artikolu 5
Parteċipazzjoni tal-partijiet interessati fl-istandardizzazzjoni Ewropea
1. L-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni għandhom jinkoraġġixxu u jiffaċilitaw rappreżentanza xierqa u parteċipazzjoni effettiva tal-partijiet interessati relevanti kollha, inklużi l-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju, l-organizzazzjonijiet tal-konsumaturi u partijiet interessati ambjentali u soċjali fl-attivitajiet tagħhom ta' standardizzazzjoni. Dawn għandhom, partikolarment iħeġġu u jiffaċilitaw tali rappreżentazzjoni u parteċipazzjoni permezz tal-organizzazzjonijiet Ewropej ta' partijiet interessati li jirċievu finanzjament tal-Unjoni skont dan ir-Regolament, fil-livell tal-iżvilupp tal-politika u fl-istadji li ġejjin tal-iżvilupp tal-istandards Ewropej jew strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea:
(a)
il-proposta u l-aċċettazzjoni ta' punti ġodda fl-aġenda ta' ħidma;
(b)
id-diskussjoni teknika dwar il-proposti;
(c)
it-tressiq ta' kummenti dwar l-abbozzi;
(d)
ir-reviżjoni ta' standards Ewropej eżistenti jew strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea eżistenti;
(e)
it-tixrid ta' informazzjoni dwar l-istandards Ewropej u strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea adottati, u l-promozzjoni tagħhom.
2. Barra l-kollaborazzjoni mal-awtoritajiet tas-sorveljanza fis-suq fl-Istati Membri, il-faċilitajiet ta' riċerka tal-Kummissjoni u l-organizzazzjonijiet Ewropej ta' partijiet interessati li jirċievu finanzjament tal-Unjoni skont dan ir-Regolament, l-organizzazzjoni Ewropej tal-istandardizzazzjoni għandhom jinkoraġġixxu u jiffaċilitaw rappreżentanza xierqa, fil-livell tekniku, tal-intrapriżi, iċ-ċentri tar-riċerka, iċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka tal-Kummissjoni, l-universitajiet, l-awtoritajiet għas-sorveljanza tas-suq fl-Istati Membri, is-sħab soċjali u entitajiet legali oħra, fl-attivitajiet tal-istandardizzazzjoni f'qasam ġdid b'implikazzjonijiet politiċi jew tekniċi sinifikanti, jekk l-entitajiet legali kkonċernati jkunu pparteċipaw fi proġett marbut ma' dak il-qasam u li kien iffinanzjat mill-Unjoni fi programm ta' qafas multiannwali għal attivitajiet fil-qasam tar-riċerka, l-innovazzjoni u l-iżvilupp teknoloġiku, adottat skont l-Artikolu 182 tat-TFUE.
Artikolu 6
L-aċċess tal-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju għall-istandards
1. Il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni għandhom jinkoraġġixxu u jiffaċilitaw l-aċċess tal-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju għall-istandards u l-proċess ta' żvilupp tal-istandards sabiex jilħqu livell ogħla ta' parteċipazzjoni fis-sistema ta' standardizzazzjoni, pereżempju billi:
(a)
jidentifikaw, fil-programmi ta' ħidma annwali tagħhom, il-proġetti ta' standardizzazzjoni li huma ta' interess partikolari għall-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju;
(b)
jagħtu aċċess lill-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju għall-attivitajiet ta' standardizzazzjoni mingħajr ma jobbligawhom isiru membru ta' korp nazzjonali ta' istandardizzazzjoni;
(c)
jipprovdu aċċess ħieles jew rati speċjali għall-parteċipazzjoni f’attivitajiet ta’ standardizzazzjoni;
(d)
jipprovdu aċċess ħieles għall-abbozzi ta’ standards;.
(e)
jipprovdu mingħajr ħlas sommarji ta' standards fil-websajt tagħhom;
(f)
japplikaw rati speċjali għall-provvista ta' standards jew il-provvista ta' ġabriet ta' standards bi prezz imraħħas;
2. Il-korpi tal-istandardizzazzjoni nazzjonali għandhom jagħmlu skambju tal-aħjar prattiki, bil-għan li jtejbu l-parteċipazzjoni tal-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju fl-attivitajiet ta' standardizzazzjoni u biex iżidu u jiffaċilitaw l-użu tal-istandards mill-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju.
3. Il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni għandhom jibagħtu rapporti annwali lill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni fir-rigward tal-attivitajiet tagħhom fil-paragrafi 1 u 2 u l-miżuri l-oħra kollha biex jitjiebu l-kundizzjonijiet għall-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju biex jużaw l-istandards u jipparteċipaw fil-proċess ta' żvilupp tal-istandards. Il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni għandhom jippubblikaw dawk ir-rapporti fuq il-websajts tagħhom.
Artikolu 7
Il-parteċipazzjoni tal-awtoritajiet pubbliċi fl-istandardizzazzjoni Ewropea
L-Istati Membri, meta jkun xieraq, għandhom iħeġġu l-parteċipazzjoni tal-awtoritajiet pubbliċi, b'mod partikolari tal-awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq, fl-attivitajiet tal-istandardizzazzjoni nazzjonali, li għandhom l-objettivi li jiżviluppaw jew jirrevedu l-istandards mitluba mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 10.
KAPITOLU III
L-ISTANDARDS EWROPEJ U STRUMENTI TA' STANDARDIZZAZZJONI EWROPEA B'APPOĠĠ TAL-LEĠISLAZZJONI U L-POLITIKA TAL-UNJONI
Artikolu 8
Il-programm ta' ħidma annwali tal-Unjoni għall-istandardizzazzjoni Ewropea
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta programm ta' ħidma annwali tal-Unjoni għall-istandardizzazzjoni Ewropea li għandu jidentifika prijoritajiet strateġiċi għall-istandardizzazzjoni Ewropea, b'kunsiderazzjoni tal-istrateġiji għaż-żmien twil tal-Unjoni għat-tkabbir. Din għandha tindika l-istandards Ewropej u strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea li l-Kummissjoni jkollha l-intenzjoni titlob mill-korpi Ewropej għall-istandardizzazzjoni f' konformita' mal-Artikolu 10.
2. Il-programm ta' ħidma annwali tal-Unjoni għall-istandardizzazzjoni Ewropea għandu jiddefinixxi l-għanijiet u l-politika speċifiċi għall-istandards Ewropej u strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea l-oħra li l-Kummissjoni jkollha l-intenzjoni titlob mill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni skont l-Artikolu 10. F'każi ta' urġenza l-Kummissjoni tista' toħroġ it-talbiet mingħajr ebda avviż minn qabel.
3. Il-programm ta' ħidma annwali tal-Unjoni għall-istandardizzazzjoni Ewropea għandu wkoll jinkludi objettivi għad-dimensjoni internazzjonali tal-istandardizzazzjoni Ewropea, b'appoġġ għal-leġislazzjoni u l-politika tal-Unjoni.
4. Il-programm ta' ħidma annwali tal-Unjoni għall-istandardizzazzjoni Ewropea għandu jiġi adottat wara li titwettaq konsultazzjoni wiesgħa mal-partijiet interessati relevanti, inklużi l-organizzazzjonijiet Ewropej ta' standarizzazzjoni u l-organizzazzjonijiet Ewropej ta' partijiet interessati li jirċievu finanzjament tal-Unjoni skont dan ir-Regolament, u l-Istati Membri permezz tal-kumitat imsemmi fl-Artikolu 22 ta' dan ir-Regolament.
5. Wara l-adozzjoni tiegħu, il-Kummissjoni għandha tagħmel il-programm ta' ħidma annwali tal-Unjoni għall-istandardizzazzjoni Ewropea disponibbli fil-websajt tagħha.
Artikolu 9
Il-kooperazzjoni mal-faċilitajiet ta' riċerka
Il-faċilitajiet ta' riċerka tal-Kummissjoni għandhom jikkontribwixxu għat-tħejjija tal-programm ta' ħidma annwali tal-Unjoni għall-istandardizzazzjoni Ewropea msemmi fl-Artikolu 8 u jipprovdu lill -organizzazzjonijiet tal-istandardizzazzjoni Ewropej bil-fehmiet xjentifiċi tagħhom, fl-oqsma tal-għarfien espert tagħhom, biex ikun żgurat li l-istandards Ewropej iqisu l-kompetittività ekonomika u l-ħtiġijiet tas-soċjetà, bħal dawk tas-sostenibbiltà ambjentali u t-tħassib dwar is-sikurezza u s-sigurtà.
Artikolu 10
It-talbiet tal-istandardizzazzjoni lill-korpi Ewropej tal-istandardizzazzjoni
1. Il-Kummissjoni, fil-limitu tal-kompetenzi stipulati fit-Trattati, tista' titlob lil korp Ewropew tal-istandardizzazzjoni wieħed jew iktar biex jabbozza standard Ewropew jew strument Ewropew tal-istandardizzazzjoni qabel data ta' skadenza stabbilita. Standards Ewropej u strumenti Ewropej ta' standardizzazzjoni għandhom ikunu mmexxija mis-suq, iqisu l-interess pubbliku kif ukoll l-objettivi politiċi ddikkjarati b'mod ċar fit-talba tal-Kummissjoni u jkunu bbażati fuq il-kunsens. Il-Kummissjoni għandha tiddetermina r-rekwiżiti fir-rigward tal-kontenut li għandhom jintlaħqu mid-dokument mitlub u skadenza għall-adozzjoni tiegħu.
2. Id-deċiżjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu adottati f' konformita' mal-proċedura stipulata mill-Artikolu 22(3) wara konsultazzjoni ma' organizzazzjonijiet Ewropej ta' standardizzazzjoni organizzazzjonijiet Ewropej ta' partijiet interessati li jirċievu finanzjament tal-Unjoni skont dan ir-Regolament kif ukoll mal-kumitat stabbilit mill-att korrispondenti ta' leġislazzjoni tal-Unjoni, meta jkun jeżisti kumitat bħal dak, jew wara forom oħra ta' konsultazzjoni tal-esperti settorjali.
3. L-organizzazzjoni Ewropea tal-istandardizzazzjoni relevanti għandha tindika, fi żmien xahar wara li tirċievi t-talba msemmija fil-paragrafu 1, jekk hiex se taċċettaha.
4. Meta ssir talba għal għoti ta' fondi, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-organizzazzjonijietEwropej tal-istandardizzazzjoni rilevanti, fi żmien xahrejn wara li tirċievi l-aċċettazzjoni msemmija fil-paragrafu 3, dwar l-għoti ta' għotja għall-abbozzar ta' standard Ewropew jew strument Ewropew tal-istandardizzazzjoni.
5. L-orgagnizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni dwar l-attivitajiet li jsiru għall-iżvilupp tad-dokumenti msemmija fil-paragrafu 1. Il-Kummissjoni, flimkien mal-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni, għandha tevalwa l-konformità tad-dokumenti abbozzati mill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni mat-talba inizjali tagħha.
6. Meta standard armonizzat jissodisfa r-rekwiżiti li jkollu l-għan li jkopri u li huma stipulati fil-leġislazzjoni korrispondenti tal-Unjoni dwar l-armonizzazzjoni, Il-Kummissjoni għandha tippubblika referenza ta' tali standard armonizzat mingħajr dewmien f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew permezz ta' mezzi oħra f' konformita' mal-kundizzjonijiet stipulati fl-att korrispondenti tal-leġislazzjoni tal-Unjoni dwar l-armonizzazzjoni.
Artikolu 11
Oġġezzjonijiet formali kontra standards armonizzati
1. Meta Stat Membru jew il-Parlament Ewropew iqisu li standard armonizzat ma jissodisfax kompletament ir-rekwiżiti li jkollu l-għan li jkopri u li huma stipulati fil-leġislazzjoni relevanti tal-Unjoni dwar l-armonizzazzjni, l-istituzzjoni li toġġezzjona għandha tinforma lill-Kummissjoni b'dan bi spjegazzjoni dettaljata u l-Kummissjoni għandha, wara li tikkonsulta lill-kumitat stabbilit mill-leġislazzjoni korrispondenti dwar l-armonizzazzjoni tal-Unjoni, jekk ikun jeżisti, jew wara forom oħra ta' konsultazzjoni tal-esperti settorjali, tiddeċiedi:
(a)
li tippubblika, li ma tippubblikax jew li tippubblika b'restrizzjoni r-referenzi għall-istandard armonizzat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea;
(b)
li żżomm, li żżomm b'restrizzjoni jew li tirtira r-referenzi għall-istandard armonizzat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. Il-Kummissjoni għandha tippubblika informazzjoni fil-websajt tagħha dwar l-istandards armonizzati li kienu suġġetti għad-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 1.
3. Il-Kummissjoni għandha tgħarraf lill-organizzazzjoni Ewropea tal-istandardizzazzjoni kkonċernata dwar id-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 1 u, jekk ikun meħtieġ, titlob li jiġu riveduti l-istandards armonizzati kkonċernati.
4. Id-deċiżjoni msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu għandha tiġi adottata skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 22(2).
5. Id-deċiżjoni msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu għandha tiġi adottata skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 22(3).
Artikolu 12
In-notifika ta’ organizzazzjonijiet tal-partijiet interessati
Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi sistema ta’ notifika għall-partijiet interessati kollha, inklużi l- organizzazzjonijiet Ewropej ta' standarizzazzjoni u organizzazzjonijiet Ewropej ta' partijiet interessati li jirċievu finanzjament tal-Unjoni skont dan ir-Regolament sabiex tiġi żgurata konsultazzjoni xierqa u r-rilevanza tas-suq qabel:
(a)
l-adozzjoni tal-programm ta’ ħidma tal-Unjoni għall-istandardizzazzjoni Ewropea msemmi fl-Artikolu 8(1);
(b)
l-adozzjoni tat-talbiet għal standardizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 10;
(c)
it-teħid ta’ deċiżjoni dwar l-oġġezzjonijiet formali għal standards armonizzati, kif imsemmi fl-Artikolu 11(1);
(d)
it-teħid ta' deċiżjoni dwar l-identifikazzjoni tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT msemmija fl-Artikolu 13;
(e)
l-adozzjoni tal-atti delegati msemmija fl-Artikolu 20.
KAPITOLU IV
SPEĊIFIKAZZJONIJIET TEKNIĊI TAL-ICT
Artikolu 13
Idenitifikazzjoni tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT eliġibbli għar-referenzjar
1. Jew fuq proposta minn Stat Membru jew fuq l-inizjattiva tagħha stess, il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li tidentifika speċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT li mhumiex standards nazzjonali, Ewropej jew internazzjonali, iżda li jissodisfaw ir-rekwiżiti stipulati fl-Anness II, li jistgħu jiġu referenzjati primarjament biex tkun tista' ssir l-interoperabilità fl-akkwist pubbliku.
2. Jew fuq proposta minn Stat Membru jew fuq inizjattiva tagħha stess, meta speċifikazzjoni teknika tal-ICT identifikata f' konformita' mal-paragrafu 1 tiġi modifikata, irtirata jew ma tibqax tissodisfa r-rekwiżiti stipulati fl-Anness II, il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li tidentifika l-ispeċifikazzjoni teknika modifikata tal-ICT jew li tirtira l-identifikazzjoni.
3. Id-deċiżjonijiet previsti fil-paragrafu 1 u fil-paragrafu 2 għandhom jiġu adottati wara konsultazzjoni mal-Pjattaforma Ewropea b'Multipartijiet Interessati dwar l-istandardizzazjoni tal-ICT, li tinkludi organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni, l-Istati Membri u l-partijiet interessati relevanti, u wara konsultazzjoni mal-Kumitat stabbilit mil-leġislazzjoni korrispondenti tal-Unjoni, jekk ikun jeżisti, jew wara forom oħra ta' konsultazzjoni mal-esperti settorjali, jekk tali kumitat ma jkunx jeżisti.
Artikolu 14
L-użu tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT fl-akkwist pubbliku
L-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT imsemmija fl-Artikolu 13 ta' dan ir-Regolament għandhom jikkostitwixxu l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi komuni msemmija fid-Direttivi 2004/17/KE, 2004/18/KE u 2009/81/KE u r-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002.
KAPITOLU V
IL-FINANZJAMENT TAL-ISTANDARDIZZAZZJONI EWROPEA
Artikolu 15
Il-finanzjament tal-organizzazzjonijiet tal-istandardizzazzjoni mill-Unjoni
1. Il-finanzjament mill-Unjoni jista' jingħata lill-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni għall-attivitajiet tal-istandardizzazzjoni li ġejjin:
(a)
l-iżvilupp u r-reviżjoni tal-istandards Ewropej jew ta' strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea li huma meħtieġa u adatti għall-appoġġ tal-leġislazzjoni u tal-politika tal-Unjoni;
(b)
il-verifika tal-kwalità u tal-konformità mal-legislazzjoni u mal-politika korrispondenti tal-Unjoni, tal-istandards Ewropej jew ta' strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea;
(c)
ir-rendiment tal-ħidma preliminari jew anċillari f'rabta mal-istandardizzazzjoni Ewropea, inkluż studji, attivitajiet ta' kooperazzjoni, li jinkludu l-kooperazzjoni internazzjonali, seminars, evalwazzjonijiet, analiżijiet komparattivi, ħidma ta' riċerka, xogħol fil-laboratorju, testijiet f'laboratorji differenti, xogħol ta' evalwazzjoni tal-konformità u miżuri li jiżguraw li l-perjodi għall-iżvilupp u r-reviżjoni tal-istandards Ewropej jew strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea jitqassru bla ħsara għall-prinċipji bażiċi, speċjalment il-prinċipji tal-ftuħ, il-kwalità, it-trasparenza u l-kunsens fost il-partijiet interessati kollha;
(d)
l-attivitajiet tas-segretarjati ċentrali tal-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni, bħalma huma l-iżvilupp tal-politika, il-koordinazzjoni tal-attivitajiet għall-istandardizzazzjoni, l-ipproċessar ta' xogħol tekniku u l-għoti ta' informazzjoni lill-partijiet interessati;
(e)
it-traduzzjoni tal-istandards Ewropej jew strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea użati b'appoġġ tal-leġislazzjoni u tal-politika tal-Unjoni bil-lingwi uffiċjali tal-Unjoni barra l-lingwi operattivi tal-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni jew, f'każijiet ġustifikati kif suppost, b'lingwi oħra barra l-lingwi uffiċjali tal-Unjoni;
(f)
it-tfassil ta' informazzjoni biex tispjega, tinterpreta u tissimplifika l-istandards Ewropej jew strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea, inkluż it-tfassil ta' gwidi għall-utenti, sommarji tal-istandards, informazzjoni tal-aħjar prassi u azzjonijiet ta' promozzjoni, strateġiji u programmi ta’ taħriġ;
(g)
attivitajiet għat-twettiq ta' programmi ta' assistenza teknika, kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi u l-promozzjoni u l-iżvilupp tas-sistema Ewropea tal-istandardizzazzjoni u tal-istandards Ewropej u strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea fost il-partijiet interessati fl-Unjoni u fil-livell internazzjonali.
2. Il-finanzjament mill-Unjoni jista' jingħata lil:
(a)
korpi nazzjonali għall-istandardizzazzjoni għall-attivitajiet ta' standardizzazzjoni msemmijin fil-paragrafu 1, li jwettqu flimkien mal-organizzazzjonijiet Ewropej għall-istandardizzazzjoni;
(b)
korpi oħrajn li ngħataw mandat biex jikkontribwixxu għall-attivitajiet msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu jew biex iwettqu l-attivitajiet imsemmija fil-punti (c) u (g) tal-paragrafu 1, b'kooperazzjoni mal-organizzazzjonijiet Ewropej għall-istandardizzazzjoni.
Artikolu 16
Il-finanzjament ta' organizzazzjonijiet Ewropej oħra mill-Unjoni
Il-finanzjament mill-Unjoni jista' jingħata lill-organizzazzjonijiet Ewropej ta' partijiet interessati li jilħqu l-kriterji stabbiliti fl-Anness III ta' dan ir-Regolament għall-attivitajiet li ġejjin:
(a)
il-funzjonament ta' dawn l-organizzazzjonijiet u tal-attivitajiet tagħhom marbuta mal-istandardizzazzjoni Ewropea u internazzjonali, inklużi l-ipproċessar tal-ħidma teknika u l-għoti tal-informazzjoni lill-membri u lil partijiet interessati oħra;
(b)
il-provvista ta' għarfien espert legali u tekniku, inklużi studji, f'rabta mal-valutazzjoni tal-ħtieġa għal standards Ewropej u strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea u l-iżvilupp tagħhom, u t-taħriġ tal-esperti;
(c)
il-parteċipazzjoni f'xogħol tekniku fl-iżvilupp u r-reviżjoni tal-istandards Ewropej u strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea li huma meħtieġa u adatti għall-appoġġ tal-leġislazzjoni u tal-politika tal-Unjoni;
(d)
il-promozzjoni tal-istandards Ewropej u ta' strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea, u l-informazzjoni dwar l-istandards, u dwar l-użu tagħhom, fost il-partijiet interessati, inklużi l-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju u l-konsumaturi.
Artikolu 17
Arranġamenti finanzjarji
1. Il-finanzjament mill-Unjoni għandu jingħata fl-għamla ta':
(a)
għotjiet mingħajr sejħa għall-proposti, jew kuntratti wara li jsiru l-proċeduri tal-akkwist pubbliku, lil:
(i)
organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzjoni u korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni biex iwettqu l-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 15(1);
(ii)
korpi identifikati b'att bażiku, skont it-tifsira tal-Artikolu 49 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002, biex iwettqu, f'kollaborazzjoni organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni, l-attivitajiet msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 15(1) ta' dan ir-Regolament;
(b)
għotjiet wara sejħa għall-proposti, jew kuntratti wara li jsiru l-proċeduri tal-akkwist pubbliku, lil korpi oħrajn imsemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 15(2):
(i)
biex jikkontribwixxu għall-iżvilupp u r-reviżjoni tal-istandards Ewropej jew strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 15(1);
(ii)
biex iwettqu l-ħidma preliminari jew anċillari msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 15(1);
(iii)
biex iwettqu l-attivitajiet imsemmija fil-punt (g) tal-Artikolu 15(1).
(c)
għotjiet wara sejħa għall-proposti lill-organizzazzjonijiet Ewropej ta' partijiet interessati li jilħqu l-kriterji stabbiliti fl-Anness III ta' dan ir-Regolament biex iwettqu l-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 16.
2. L-attivitajiet tal-korpi msemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jiġu ffinanzjati permezz ta':
(a)
għotjiet għall-azzjonijiet;
(b)
għotjiet għall-finanzjament tal-ħidmiet għall-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni u għall-organizzazzjonijiet Ewropej ta' partijiet interessati li jilħqu l-kriterji stabbiliti fl-Anness III ta' dan ir-Regolament skont ir-regoli stabbiliti fir-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002. Fil-każ tat-tiġdid, l-għotjiet operattivi m'għandhomx jitnaqqsu awtomatikament.
3. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar l-arranġamenti għall-finanzjament imsemmija fil-paragrafi 1 u 2, dwar l-ammonti tal-għotjiet u, fejn ikun meħtieġ, dwar il-perċentwal massimu ta’ finanzjament skont it-tip ta’ attivita'.
4. Ħlief f'każi ġustifikati kif xieraq, l-għotjiet imsemmija fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 15(1) li jingħataw għall-attivitajiet ta' standardizzazzjoni għandhom ikunu f'somma li titħallas f'darba li titħallas u għall-attivitajiet ta' standardizzazzjoni msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 15(1) għandha titħallas meta jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
li l-istandards Ewropej jew strumenti ta' standardizzazzjoni Ewropea mitluba mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 10 jiġu adottati jew riveduti f'perjodu ta' żmien li mhux iktar mill-perjodu speċifikat fit-talba msemmija f'dak l-Artikolu;
(b)
li l-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju, l-organizzazzjonijiet tal-konsumatur u l-partijiet interessati ambjentali u soċjali jkunu rappreżentati u jistgħu jipparteċipaw fl-attivitajiet al-istandardizzazzjoni Ewropej, kif jirreferi għalihom l-Artikolu 5(1).
5. L-għanijiet komuni ta' kooperazzjoni u l-kundizzjonijiet amministrattivi u finanzjarji marbuta mal-għotjiet li jingħataw lill-organizzazzjnijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni u lill-organizzazzjonijiet Ewropej ta' partijiet interessati li jilħqu l-kriterji stabbiliti fl-Anness III ta' dan ir-Regolament għandhom ikunu definiti fil-ftehimiet ta' qafas ta' sħubija ffirmati bejn il-Kummissjoni u dawk l-organizzazzjonijiet tal-istandardizzazzjoni u tal-partijiet interessati, f' konformita' mar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 u r-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-konklużjoni ta' dawn il-ftehimiet.
Artikolu 18
Il-ġestjoni
L-approprjazzjonijiet determinati mill-awtorità tal-baġit għall-finanzjament tal-attivitajiet tal-istandardizzazzjoni jistgħu jkopru wkoll l-ispejjeż amministrattivi marbuta mat-tħejjija, il-monitoraġġ, l-ispezzjoni, il-verifika u l-valutazzjoni, li jkunu direttament meħtieġa għall-iskopijiet tal-Artikoli 15, 16 u 17, inklużi l-istudji, il-laqgħat, l-attivitajiet ta’ informazzjoni u ta’ pubblikazzjoni, l-ispejjeż marbuta man-networks tal-informatika għall-iskambju tal-informazzjoni kif ukoll kwalunkwe spiża oħra għall-assistenza amministrattiva u teknika li l-Kummissjoni tista' tuża għall-attivitajiet tal-istandardizzazzjoni.
Artikolu 19
Il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li, meta jiġu implimentati azzjonijiet iffinanzjati skont dan ir-Regolament, jitħarsu l-interessi finanzjarji tal-Unjoni bl-applikazzjoni ta' miżuri preventivi kontra frodi, korruzzjoni u attivitajiet illegali oħra, permezz ta’ kontrolli effettivi u permezz tal-irkupru tal-ammonti mħallsa mhux kif dovut u, jekk jiġu individwati irregolaritajiet, permezz ta' pieni effettivi, proporzjonati u dissważivi, skont ir-Regolamenti (KE, Euratom) Nru 2988/95, (Euratom, KE) Nru 2185/96 u (KE) Nru 1073/1999.
2. Għall-attivitajiet tal-Unjoni ffinanzjati skont dan ir-Regolament, il-kunċett ta' irregolarità ddefinit fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 2988/95 għandu jfisser kwalunkwe ksur ta' dispożizzjoni tal-liġi tal-Unjoni jew kwalunkwe inadempjenza ta' xi obbligu kuntrattwali li jkunu r-riżultat ta' att jew ommissjoni minn operatur ekonomiku, li jkollhom, jew jista' jkollhom l-effett li jippreġudikaw il-baġit ġenerali tal-Unjoni jew baġits amministrati minnha b'nefqa mhux ġustifikata.
3. Kull ftehim u kull kuntratt li jsir bis-saħħa ta' dan ir-Regolament għandu jipprovdi għall-monitoraġġ u l-kontroll finanzjarju mill-Kummissjoni jew minn kwalunkwe rappreżentant li hija tawtorizza, u għall-verifiki mill-Qorti Ewropea tal-Awdituri, li jekk ikun meħtieġ, għandhom isiru fuq il-post.
KAPITOLU VI
ATTI DDELEGATI, IL-KUMITAT U R-RAPPURTAR
Artikolu 20
Atti delegati
Il-Kummissjoni għandha jkollha s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 21 fir-rigward ta' emendi għall-Annessi, sabiex:
(a)
taġġorna l-lista ta' organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni stipulati fl-Anness I biex jiġu kkunsidrati tibdiliet f'isimhom jew fl-istruttura tagħhom;
(b)
tadatta l-kriterji għall-organizzazzjonijiet Ewropej ta' partijiet interessati stabbiliti l-Anness III ta' dan ir-Regolament għal iktar żviluppi fir-rigward tan-natura bla qligħ tagħhom u r-rappreżentattività tagħhom. Tali adattamenti m'għandhomx ikollhom l-effett li joħolqu xi kriterji ġodda jew jabolixxu xi kriterji eżisteni jew kategorija sħiħa ta' organizzazzjonijiet.
Artikolu 21
L-eżerċitar tad-delega
1. Is-setgħa tal-adozzjoni ta’ atti delegati tingħata lill-Kummissjoni bil-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa tal-adozzjoni tal-atti delegati msemmija fl-Artikolu 20 għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perjodu ta' ħames snin mill-1 ta' Jannar 2013. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport rigward id-delega tas-setgħa sa mhux aktar tard minn disa' xhur qabel ma jintemm il-perijodu ta' ħames snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġġedded taċitament għal perijodi ta’ żmien identiċi, sakemm li l-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponix tali estensjoni sa mhux aktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta' kull perijodu.
3. Id-delega tas-setgħa imsemmija fl-Artikolu 20 tista’ tiġi revokata f'kull ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta' revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Għandha tidħol fis-seħħ l-għada tal-publikazzjoni tad-deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data sussegwenti speċifikata fiha. Din m'għandhiex teffettwa l-validità ta' ebda att delegat li diġà jkunu fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fl-istess waqt.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 20 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma jkunx hemm oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perjodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu infurmaw lill-Kummissjoni li mhux se joġġezzjonaw. Dan il-perjodu għandu jiġġedded b'xahrejn oħra fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 22
Il-proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
4. Meta l-opinjoni tal-kumitat trid tinkiseb bi proċedura bil-miktub, dik il-proċedura għandha tiġi tterminata mingħajr riżultat meta, fil-perjodu ta' żmien għall-għoti tal-opinjoni, il-president tal-kumitat jiddeċiedi hekk jew maġġoranza sempliċi ta' membri tal-kumitat jitolbu hekk.
Artikolu 23
Kooperazzjoni tal-kumitat ma' organizzazzjonijiet ta' standardizzazzjoni u ma'partijiet interessati
Il-kumitat imsemmi fl-Artikolu 22(1) għandu jaħdem f'kooperazzjoni mal-organizzazzjonijiet Ewropej ta' standarizzazzjoni u mal-organizzazzjonijiet Ewropej ta' partijiet interessati li jirċievu finanzjament tal-Unjoni skont dan ir-Regolament.
Artikolu 24
Rapporti
1. L-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni għandhom jibagħtu rapport annwali lill-Kummissjoni dwar l-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament. Dan għandu jkun fih informazzjoni dettaljata dwar dawn li ġejjin:
(a)
l-applikazzjoni tal-Artikoli 4, 5, 10, 15 u 17;
(b)
ir-rappreżentanza tal-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju, tal-organizzazzjonijiet tal-konsumatur u tal-ambjent u partijiet interessati soċjali f'korpi għall-istandardizzazzjoni nazzjonali;
(c)
ir-rappreżentanza tal-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju fuq il-bażi tar-rapporti annwali msemmija fl-Artikolu 6(3);
(d)
l-użu tal-ICT fis-sistema tal-istandardizzazzjoni;
(e)
il-kooperazzjoni bejn il-korpi nazzjonali tal-istandardizzazzjoni u l-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni.
2. L-organizzazzjonijiet Ewropej ta' partijiet interessati li jkunu irċevew finanzjament tal-Unjoni skont dan ir-Regolament li rċivew finanzjament skont dan ir-Regolament għandhom jibagħtu rapport annwali lill-Kummissjoni dwar l-attivitajiet tagħhom. Dan ir-rapport għandu b'mod partikolari jkun fih informazzjoni dettaljata dwar is-sħubija ta' dawn l-organizzazzjonijiet u l-attivitajiet imsemmijin fl-Artikolu 16.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2015 u kull ħames snin wara dan, il-Kummissjoni għandha tirapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament. Dan ir-rapport għandu jkun fih analiżi tar-rapporti annwali msemmija fil-paragrafi 1 u 2, evalwazzjoni tar-relevanza tal-attivitajiet tal-istandardizzazzjoni li qegħdin jieħdu finanzjament mill-Unjoni fid-dawl tar-rekwiżiti tal-leġislazzjoni u tal-politika tal-Unjoni kif ukoll valutazzjoni ta' miżuri ġodda potenzjali li jissimplifikaw il-finanzjament tal-istandardizzazzjoni Ewropea u li jnaqqsu l-piż amministrattiv għall-organizzazzjonijiet Ewropej tal-istandardizzazzjoni.
Artikolu 25
Reviżjoni
Sat-2 ta’ Jannar 2015, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-impatt tal-proċedura stabbilita mill-Artikolu 10 ta' dan ir-Regolament fuq il-qafas ta' żmien għall-ħruġ ta' talbiet ta' standardizzazzjoni. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta l-konklużjonijiet tagħha f'rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Meta jkun xieraq, dak ir-rapport għandu jkun akkumpanjat minn proposta leġislattiva sabiex dan ir-Regolament jiġi emendat.
KAPITOLU VII
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikoli 26
Emendi
1. Id-dispożizzjonijiet li ġejjin qed jitħassru:
(a)
l-Artikolu 6(1) tad-Direttiva 89/686/KEE;
(b)
L-Artikolu 5 tad-Direttiva 93/15/KEE;
(c)
l-Artikolu 6(1) tad-Direttiva 94/9/KE;
(d)
l-Artikolu 6(1) tad-Direttiva 94/25/KE;
(e)
l-Artikolu 6(1) tad-Direttiva 95/16/KE;
(f)
l-Artikolu 6 tad-Direttiva 97/23/KE;
(g)
l-Artikolu 14 tad-Direttiva 2004/22/KE;
(h)
l-Artikolu 8(4) tad-Direttiva 2007/23/KE;
(i)
L-Artikolu 7 tad-Direttiva 2009/23/KE;
(j)
l-Artikolu 6 tad-Direttiva 2009/105/KE.
Ir-referenzi għal dawk id-dispożizzjonijiet imħassra għandhom jinftiehmu bħala referenzi għall-Artikolu 11 ta' dan ir-Regolament.
2. Id-Direttiva 98/34/KE hija b’dan emendata kif ġej:
(a)
fl-Artikolu 1, jitħassru l-paragrafu 6 sa 10;
(b)
l-Artikoli 2, 3 u 4 jitħassru;
(c)
fl-Artikolu 6(1), jitħassru l-kliem, "mar-rappreżentanti tal-istituzzjonijiet għall-istandards imsemmijin fl-Annessi I u II";
(d)
fl-Artikolu 6(3), jitħassar l-ewwel inċiż;
(e)
fl-Artikolu 6(4) jitħassru l-punti (a), (b) u (e);
(f)
L-Artikolu 7 jinbidel b'dan li ġej:
"Artikolu 7
L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, skont l-Artikolu 8(1), it-talbiet kollha li jsiru lill-istituzzjonijiet tal-istandards biex ifasslu speċcifikazzjonijiet tekniċi jew standard għal prodotti speċifiċi bil-għan li jilleġislaw regolament tekniku għal tali prodotti bħala abbozz ta' regolamenti tekniċi, u għandhom jiddikjaraw ir-raġunijiet għal-leġislazzjoni tagħhom.";
(g)
fl-Artikolu 11, it-tieni sentenza tinbidel bis-sentenza li ġejja:
"Il-Kummissjoni għandha tippubblika l-istatistiċi annwali dwar in-notifiki li tirċievi f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.";
(h)
l-Annessi I u II jitħassru.
Referenzi għal dawk id-dispożizzjonijiet imħassra għandhom jiġu miftiehma bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jiġu maqruha skont it-tabella ta' korrelazzjoni stabbilita fl-Anness IV għal dan ir-Regolament.
Artikolu 27
Il-korpi nazzjonali għall-istandardizzazzjoni
L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni dwar il-korpi tagħhom għall-istandardizzazzjoni.
Il-Kummissjoni għandha tippubblika lista ta' korpi nazzjonali għall-istandardizzazzjoni u kull aġġorniment li jsir għal dik il-lista f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 28
Dispożizzjonijiet tranżitorji
F'atti tal-Unjoni li jipprevedu preżunzjoni ta' konformità ma' rekwiżiti essenzjali permezz tal-applikazzjoni tal-istandards armonizzati adottati skont id-Direttiva 98/34/KE, ir-referenzi għad-Direttiva 98/34/KE għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament, minbarra r-referenzi għall-kumitat imwaqqaf bl-Artikolu 5 tad-Direttiva 98/34/KE dwar ir-regolamenti tekniċi.
Meta att tal-Unjoni jipprevedi proċedura għall-oġġezzjoni kontra standards armonizzati, l-Artikolu 11 ta' dan ir-Regolament ma jkunx japplika għal dak l-att.
Artikolu 29
Revoka
Id-Deċiżjoni Nru 1673/2006/KE u d-Deċiżjoni 87/95/KEE huma b'dan imħassra.
Ir-referenzi għad-Deċiżjonijiet revokati għandhom jitqiesu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jiġu maqruha skont it-tabella ta' korrelazzjoni stabbilita fl-Anness IV għal dan ir-Regolament.
Artikolu 30
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2013.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-25 ta’ Ottubru 2012.