РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 575/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 26 юни 2013 година
относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
В декларацията на Г-20 от 2 април 2009 г. относно укрепването на финансовата система се настоява за съгласувани в международен план усилия за повишаване на прозрачността и засилване на отчетността и регулирането чрез подобряване на количеството и качеството на капитала в банковата система, след като бъде осигурено икономическото възстановяване. В декларацията се призовава и за въвеждането на допълнителна мярка, която не зависи от риска, за ограничаване на ливъриджа в банковата система, както и за разработването на рамка за по-устойчиви ликвидни буфери. В отговор на предоставения от Г-20 мандат, през септември 2009 г. Групата на управители на централни банки и ръководители на надзорни органи постигна съгласие по редица мерки за засилване на регулирането на банковия сектор. Тези мерки бяха утвърдени от ръководителите на държавите от Г-20 на срещата на високо равнище в Питсбърг от 24 и 25 септември 2009 г. и подробно представени през декември 2009 г. През юли и септември 2010 г. Групата на управители на централни банки и ръководители на надзорни органи излезе с две допълнителни съобщения относно разработването и калибрирането на тези нови мерки, а през декември 2010 г. Базелският комитет по банков надзор публикува окончателните мерки, известни като рамката Базел III.
(2)
Групата на високо равнище по въпросите на финансовия надзор в ЕС, председателствана от Жак дьо Ларозиер (наричана по-долу "групата дьо Ларозиер"), прикани Съюза да разработи по-хармонизирани инструменти за финансово регулиране. Във връзка с бъдещата архитектура на европейските надзорни органи Европейският съвет от 18 и 19 юни 2009 г. също подчерта необходимостта от създаване на „единен европейски наръчник“, приложим за всички кредитни институции и инвестиционни посредници на вътрешния пазар.
(3)
Както се посочва в доклада на групата "дьо Ларозиер“ от 25 февруари 2009 г. (наричан по-долу "докладът" дьо Ларозиер"), "дадена държава членка следва да бъде в състояние да приеме по-строги национални регулаторни мерки, които се считат за подходящи на национално ниво за поддържане на финансовата стабилност, при условие че се спазват принципите на вътрешния пазар и договорените минимални основни стандарти".
(4)
Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (3) и в Директива 2006/49/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно капиталовата адекватност на инвестиционните посредници и кредитните институции (4) бяха неколкократно съществено изменяни. Много от разпоредбите на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО са приложими както за кредитните институции, така и за инвестиционните посредници. От съображения за яснота и с цел да се осигури последователното прилагане на тези разпоредби, те следва да се обединят в нови правни актове, приложими както към кредитните институции, така и към инвестиционните посредници, а именно настоящия регламент и Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от (5). За по-голяма достъпност разпоредбите на приложенията към директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО следва да бъдат включени в постановителната част на Директива 2013/36/ЕС и на настоящия регламент.
(5)
Настоящият регламент и Директива 2013/36/ЕС заедно следва да съставляват правната рамка, уреждаща правилата за достъпа до осъществяване на дейност за кредитни институции и инвестиционни посредници (наричани по-долу заедно "институциите"), както и приложимите за тях надзорна рамка и пруденциални правила. Поради това настоящият регламент следва да се разглежда съвместно с посочената директива.
(6)
Директива 2013/36/ЕС, основаваща се на член 53, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), следва, наред с другото, да съдържа разпоредбите, уреждащи правилата за достъпа до осъществяване на дейност от институциите, условията и реда за тяхното управление и надзорната рамка, като например разпоредби, уреждащи лицензирането на дейността, придобиването на квалифицирано дялово участие, упражняването на свободата на установяване и на предоставяне на услуги, правомощията на компетентните органи на държавата членка по произход и приемащата държава членка в това отношение, както и относно началния капитал и надзорния преглед на институциите.
(7)
Настоящия регламент следва, наред с другото, да съдържа пруденциалните изисквания за институциите, които се ограничават до функционирането на пазарите на банкови и финансови услуги и имат за цел да се гарантира финансовата стабилност на участниците на тези пазари, както и високо ниво на защита на инвеститорите и вложителите. Настоящият регламент има за цел да допринесе осезаемо за безпрепятственото функциониране на вътрешния пазар и поради това следва да се основава на разпоредбите на член 114 ДФЕС, тълкувани в съответствие с трайната практика на Съда на Европейския съюз.
(8)
Въпреки че директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО хармонизираха до известна степен правилата на държавите членки в областта на пруденциалния надзор, те съдържат значителен брой варианти и възможности държавите членки да налагат по-строги правила от установените в тях. Това води до различия между националните правила, които биха могли да възпрепятстват трансграничното предоставяне на услуги и свободата на установяване и по този начин да създадат пречки за безпрепятственото функциониране на вътрешния пазар.
(9)
От съображения за правна сигурност и поради необходимостта от равнопоставеност в рамките на Съюза прилагането на единен набор от правила за всички участници на пазара е ключов елемент за функционирането на вътрешния пазар. За да се избегнат нарушения на функционирането на пазара и случаите на регулаторен арбитраж, минимални пруденциални изисквания следва да гарантират максимална хармонизация. Поради това преходните периоди, предвидени в настоящия регламент, са изключително важни за гладкото въвеждане на настоящия регламент и за избягване на несигурност на пазарите.
(10)
Във връзка с работата на Групата по прилагане на стандарти към Базелския комитет по банков надзор (БКБН) по отношение на мониторинга и прегледа на прилагането на рамката Базел III от държавите членки, Комисията следва периодично да предоставя актуализирани доклади, най-малкото след публикуването от БКБН на всеки доклад за напредъка, свързани с прилагането и въвеждането на национално равнище на рамката Базел III в други основни юрисдикции, включително оценка на съгласуваността на законодателството или разпоредбите на другите държави с международните минимални стандарти, за да се установят различия, които биха могли да породят опасения относно условията на равнопоставеност.
(11)
Следователно, за да се отстранят пречките пред търговията и нарушенията на конкуренцията в резултат на различията между националните правни уредби, както и за да не се позволи появата на нови възможни пречки пред търговията и съществени нарушения на конкуренцията, е необходимо да се приеме регламент, с който се установяват единни правила, приложими във всички държави членки.
(12)
Оформянето на пруденциалните изисквания под формата на регламент би гарантирало, че тези изисквания ще бъдат пряко приложими. Така ще се осигурят еднакви условия и ще се предотврати възникването на разминаващи се национални изисквания вследствие на транспонирането на директива. В резултат на настоящия регламент всички институции ще спазват едни и същи правила в целия Съюз, което ще засили и доверието в стабилността на институциите, особено по време на криза. Приемането на регламент ще намали също така регулаторната сложност и разходите на дружествата за спазване на нормативната уредба, особено за институциите с трансгранична дейност, както и ще допринесе за премахване на нарушенията на конкуренцията. По отношение на спецификите на пазарите на недвижимо имущество, които се характеризират със свойствено за всяка държава членка, регион или местен район икономическо развитие и правна уредба, компетентните органи следва да имат право да определят по-високи рискови тегла или да прилагат, в зависимост от случаите на неизпълнение и очакваното развитие на пазара, по-стриктни критерии за експозициите, обезпечени с ипотеки върху недвижимо имущество в дадени области.
(13)
Компетентните органи или държавите членки следва да могат да налагат национални правила, при условие че те не са несъвместими с настоящия регламент, в областите, които не са обхванати от него, например динамичното провизиране, разпоредбите относно националните схеми за покрити облигации които не се отнасят до третирането на тези облигации съгласно установените в настоящия регламент правила, придобиването и притежаването на дялови участия, както във финансовия, така и в нефинансовия сектор за цели, които нямат отношение към пруденциалните изисквания, определени в настоящия регламент.
(14)
Най-важните препоръки в доклада „дьо Ларозиер“, намерили приложение в Съюза на по-късен етап, бяха създаването на „единен европейски наръчник“ и на европейска рамка за макропруденциален надзор, като целта беше двата елемента заедно да осигурят финансова стабилност. Единният наръчник осигурява стабилна и единна регулаторна рамка, която способства за функционирането на вътрешния пазар и предотвратява възможностите за регулаторен арбитраж. В рамките на вътрешния пазар на финансови услуги обаче макропруденциалните рискове могат да се различават по редица начини и са свързани с характерни национални особености, които водят до различия, наблюдавани например в структурата и обема на банковия сектор в сравнение с икономиката като цяло и кредитния цикъл.
(15)
В настоящия регламент и в Директива 2013/36/ЕС се съдържат няколко инструмента за предотвратяване и редуциране на макропруденциалните и системните рискове, чрез които се осигурява гъвкавост, като едновременно с това се гарантира, че използването им подлежи на подходящ контрол, за да не се наруши функционирането на вътрешния пазар, като се извършва по прозрачен и последователен начин.
(16)
Когато макропруденциалните или системните рискове засягат една държава членка, компетентните или определените органи от съответната държава членка следва да имат възможност да предприемат действия по отношение на тези рискове, освен чрез предвидения в Директива 2013/36/ЕС инструмент буфер за системен риск, и чрез някои конкретни национални макропруденциални мерки, ако се прецени, че те са по-ефективни за преодоляването на тези рискове. Европейският съвет за системен риск (ЕССР), създаден с Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. (6) и Европейският надзорен орган (Европейски банков орган) (ЕБО), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган) (7), следва да имат възможност да предоставят становищата си относно това дали са изпълнени предпоставките за такива национални макропруденциални мерки и следва да има механизъм на Съюза, който да предотвратява въвеждането на национални мерки, когато има много сериозни доказателства, че не са налице съответните предпоставки. С настоящия регламент се установяват единни микропруденциални правила за институциите, като същевременно държавите членки запазват водеща роля при макропруденциалния надзор поради експертния си опит и съществуващите им задължения по отношение на финансовата стабилност. В този конкретен случай, тъй като решението за приемане на национални макропруденциални мерки включва определени оценки по отношение на рисковете, които могат в крайна сметка да засегнат макроикономическото, фискалното и бюджетното положение на съответната държава членка, е необходимо правомощието за отхвърляне на предложените на национално ниво макропруденциални мерки да бъде предоставено на Съвета в съответствие с член 291 ДФЕС, който действа по предложение на Комисията.
(17)
В случаите когато Комисията е представила на Съвета предложение за отхвърляне на национални макропруденциални мерки, Съветът следва да разгледа незабавно това предложение и да вземе решение дали да отхвърли или не националните мерки, като въпросът може да бъде подложен на гласуване по искане на държава членка или на Комисията в съответствие с Процедурния правилник на Съвета (8). В съответствие с член 296 ДФЕС Съветът следва да мотивира решението от гледна точка на условията за намеса, определени в настоящия регламент. Като се има предвид значението на макропруденциалния и на системния риск за финансовия пазар на засегнатата държава членка, а оттам и на нуждата от бързо реагиране, е важно срокът за това решение на Съвета да се определи на един месец. Ако след задълбочено разглеждане на предложението на Комисията за отхвърляне на предложената национална мярка Съветът стигне до заключението, че не са изпълнени определените в настоящия регламент условия за отхвърляне на национални мерки, той следва във всички случаи да посочи мотивите си по ясен и недвусмислен начин.
(18)
Държавите членки следва да могат да прилагат мерките, които считат за уместни, включително мерки за редуциране на макропруденциалния или системния риск в конкретна държава членка, до хармонизирането на ликвидните изисквания през 2015 г. и на отношението на ливъридж през 2018 г.
(19)
Буферите за системен риск или индивидуалните мерки, предприети от държавите членки за справяне със системните рискове, които ги заплашват, следва да могат да се прилагат за банковия сектор като цяло или за една или повече негови подгрупи, а именно подгрупи от институции, които показват сходни рискови профили при извършваната от тях стопанска дейност, или за експозициите към един или повече вътрешни икономически или географски сектори в рамките на банковия сектор.
(20)
Ако определените органи на две или повече държави членки установят едни и същи промени в проявлението на системен или макропруденциален риск, представляващ заплаха за финансовата стабилност на национално ниво във всяка от тези държави членки, и ако определените органи счетат, че срещу този риск би било по-добре да се предприемат национални мерки, държавите членки могат да подадат съвместно уведомление до Съвета, Комисията, ЕССР и ЕБО. При уведомяване на Комисията, Съвета, ЕССР и ЕБО държавите членки следва да представят подходящи доказателства, включително обосновката за съвместно уведомление.
(21)
Освен това на Комисията следва да бъде предоставено правомощието да приеме делегиран акт за временно увеличение на нивата на капиталовите изисквания, както и на изискванията за големи експозиции и за оповестяването. Тези разпоредби следва да се прилагат за период от една година, освен ако Европейският парламент или Съветът не възрази срещу делегирания акт в срок от три месеца. Комисията следва да посочи мотивите за използването на тази процедура. На Комисията следва да бъде предоставено единствено правомощието да налага по-строги пруденциални изисквания за експозиции, произтичащи от развитието на пазара в рамките на Съюза или извън него, което засяга всички държави членки.
(22)
Прегледът на макропруденциалните правила е обоснован, за да може Комисията да оцени, наред с другото, дали макропруденциалните инструменти в настоящия регламент и в Директива 2013/36/ЕС са ефективни, ефикасни и прозрачни, дали следва да се предложат нови инструменти, дали предвиденият в настоящия регламент или в Директива 2013/36/ЕС обхват и евентуалното припокриване на макропруденциалните инструменти за справяне със сходни рискове са подходящи и как международно приетите стандарти за системно значимите институции взаимодействат с настоящия регламент или на Директива 2013/36/ЕС.
(23)
Когато държавите членки приемат насоки от общ характер, по-специално в областите, в които приемането от Комисията на проекти за технически стандарти все още предстои, тези насоки не трябва да са в противоречие с правото на Съюза, нито да засягат прилагането му.
(24)
Настоящият регламент не препятства на държавите членки, когато е уместно, да налагат еквивалентни изисквания спрямо предприятията, които не попадат в обхвата му.
(25)
Общите пруденциални изисквания, предвидени в настоящия регламент, се допълват с индивидуални правила, които се определят от компетентните органи в резултат на постоянния надзорен преглед на отделни институции. Обхватът на подобни надзорни правила, следва, наред с другото, да бъде изложен в Директива 2013/36/ЕС, тъй като компетентните органи следва да могат самостоятелно да преценяват кои правила следва да бъдат наложени.
(26)
Настоящият регламент не следва да засяга способността на компетентните органи да налагат специфични, съобразени с рисковия профил на институциите изисквания в рамките на посочените в Директива 2013/36/ЕС надзорен преглед и оценка.
(27)
Регламент (ЕС) № 1093/2010 има за цел да се повиши качеството и да се постигне по-голяма последователност на националния надзор, както и да се подобри наблюдението и контролът върху трансграничните групи.
(28)
Предвид увеличения брой задачи, възложени на ЕБО с настоящия регламент и Директива 2013/36/ЕС, Европейският парламент, Съветът и Комисията следва да направят необходимото за осигуряването на достатъчно човешки и финансови ресурси.
(29)
Регламент (ЕС) № 1093/2010 задължава ЕБО да предприема действия в съответствие с директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО. ЕБО трябва да предприема действия и в сферата на дейност на институциите във връзка с въпроси, които не са обхванати изрично от тези директиви, при условие че подобни действия са необходими, за да се гарантира ефективното и последователното прилагане на посочените директиви. Настоящият регламент следва да вземе предвид ролята и функцията на ЕБО и да улесни упражняването на правомощията му, изложени в Регламент (ЕС) № 1093/2010.
(30)
След периода на наблюдение и пълното въвеждане на изискването за ликвидно покритие в съответствие с настоящия регламент Комисията следва да се направи оценка дали предоставянето на ЕБО на право на инициатива за провеждането на обвързваща медиация по отношение на вземането на съвместни решения от компетентните органи съгласно членове 20 и 21 от настоящия регламентби улеснило практическото създаване и функциониране на обособени ликвидни подгрупи, както и да определи дали са изпълнени условията за специално вътрешногрупово третиране на трансгранични институции. Следователно, към този момент и като част от редовните доклади относно дейността на ЕБО съгласно член 81 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, Комисията следва да проучи конкретно необходимостта от предоставянето на такива правомощия на ЕБО и да включи резултатите от това проучване в своя доклад, който следва да бъде придружен от подходящи законодателни предложения, ако е необходимо.
(31)
В доклада "дьо Ларозиер" се посочва, че микропруденциалният надзор не може да действа ефективно за запазване на финансовата стабилност без подходящо отчитане на процесите на макрониво, като макропруденциалното наблюдение и контрол се обезсмислят, ако не може да въздейства по някакъв начин върху надзора на микрониво. Тясното сътрудничество между ЕБО и ЕССР е от съществено значение, за да се осигури пълна ефективност на функционирането на ЕССР и на последващите действия, предприети в отговор на неговите предупреждения и препоръки. По-специално, ЕБО следва да може да предава на ЕССР цялата необходима информация, събрана от компетентните органи в съответствие със задълженията за отчитане, определени в настоящия регламент.
(32)
Предвид разрушителните последици от последната финансова криза, основните цели на настоящия регламент са насърчаване на икономически полезни банкови дейности, които служат на общото благо, и възпиране на неустойчиви финансови спекулации без реална добавена стойност. Това предполага всеобхватна реформа на начините, по които спестяванията се насочват към продуктивни инвестиции. За да се осигури устойчива и многообразна банкова среда в Съюза, компетентните органи следва да бъдат оправомощени да налагат по-високи капиталови изисквания за институциите със системно значение, които могат поради своите стопански дейности да представляват заплаха за световната икономика.
(33)
Необходими са еквивалентни финансови изисквания за институциите, които съхраняват парични средства или ценни книжа на свои клиенти, за да се осигурят сходни защитни механизми за вложителите и справедливи условия на конкуренция между съпоставими групи от институции.
(34)
Тъй като институциите на вътрешния пазар са в пряка конкуренция, изискванията за наблюдение следва да бъдат еквивалентни в целия Съюз, като се вземат предвид различните рискови профили на институциите.
(35)
Когато при упражняването на надзора е необходимо да се определи размерът на консолидирания собствен капитал на група от институции, изчисленията следва да се извършват в съответствие с настоящия регламент.
(36)
Съгласно настоящия регламент капиталовите изисквания се прилагат на индивидуална и консолидирана основа, освен ако компетентните органи не прилагат индивидуален надзор, когато счетат това за целесъобразно. Индивидуалният, консолидираният и трансграничният консолидиран надзор са полезни инструменти при наблюдението и контрола на институциите.
(37)
За да се осигури адекватна платежоспособност на институции в рамките на дадена група, от съществено значение е капиталовите изисквания да се прилагат въз основа на консолидираното финансово състояние на тези институции в групата. За да се осигури правилно разпределение на собствения капитал в рамките на групата и неговата наличност за защита на спестяванията при необходимост, капиталовите изисквания следва да се прилагат спрямо отделните институции в рамките на дадена група, освен когато тази цел може да бъде постигната ефективно по друг начин.
(38)
Малцинствените участия, произтичащи от междинните финансови холдинги, за които се прилагат изискванията на настоящия регламент на подконсолидирана основа, също могат да бъдат допустими (в рамките на съответните лимити) за включване в състава на базовия собствен капитал от първи ред на групата на консолидирана основа, тъй като и базовият собствен капитал от първи ред на междинния финансов холдинг, съставен от малцинствените участия, и частта от същия този капитал, собственост на дружеството майка, в еднаква степен поемат загубите, понесени от техните дъщерни предприятия, когато възникват такива.
(39)
Използването на точно определен счетоводен метод за изчисляване на собствения капитал, неговата адекватност спрямо рисковата експозиция на дадена институция, както и за оценка на концентрацията на експозициите, следва да се прави в съответствие с разпоредбите на Директива 86/635/ЕИО на Съвета от 8 декември 1986 г. относно годишните отчети и консолидираните счетоводни отчети на банки и други финансови институции (9), в която са включени някои промени на разпоредбите на Седма директива 83/349/ЕИО на Съвета от 13 юни 1983 г. относно консолидираните счетоводни отчети (10), или с тези на Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 19 юли 2002 г. за прилагането на международните счетоводни стандарти (11) - в зависимост от това с кой от тези актове се регулира счетоводната отчетност на институциите съгласно националното право.
(40)
За да се осигури подходящо ниво на платежоспособност, е важно да се предвидят капиталови изисквания, при които активите и задбалансовите позиции да се претеглят според степента на риска.
(41)
На 26 юни 2004 г. БКБН прие рамково споразумение относно международното сближаване на начините на оценка на капитала и на капиталовите изисквания (наричано по-долу „рамката Базел II“). Разпоредбите на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО, възпроизведени в настоящия регламент, са равностойни на разпоредбите в рамката Базел II. Следователно, чрез включването на допълнителните елементи от рамката Базел III настоящият става равностоен на разпоредбите в рамките Базел II и Базел III.
(42)
От съществено значение е да отчете разнообразието от институции в Съюза чрез осигуряването на алтернативни подходи за изчисляване на капиталовите изисквания за кредитен риск, включващи различни нива на чувствителност към риска и изискващи различни степени на усъвършенстване. Използването на външни рейтинги и на собствени оценки на институциите за отделните параметри на кредитния риск представлява значително подобряване на чувствителността към риска и пруденциалната надеждност на правилата във връзка с кредитния риск. Институциите следва да се насърчават да преминават към подходи с по-висока чувствителност към риска. При изчисленията, необходими за прилагането на посочените в настоящия регламент подходи за оценка на кредитния риск, институциите следва да подобрят процесите си на оценка и управление на кредитния риск, за да могат да се възползват от методи за определяне на регулаторни капиталови изисквания, които да отразяват естеството, мащаба и сложността на процесите при отделните институции. В това отношение следва да се счита, че обработката на данни във връзка с формирането и управлението на експозиции към клиенти включва разработването и утвърждаването на системи за управление и оценка на кредитния риск. Това служи не само за постигане на законните интереси на институциите, а и на целите на настоящия регламент за използването на по-добри методи за оценка и управление на риска и за тяхното използване при определянето на регулаторни капиталови изисквания. Независимо от това подходите с по-висока чувствителност към риска изискват съществен експертен опит и ресурси, както и достатъчни по обем данни с високо качество. Следователно институциите следва да отговарят на високи стандарти, преди да приложат тези подходи към регулаторните капиталови изисквания. Предвид текущата работа за осигуряване на подходящи ограничителни механизми за вътрешните модели, Комисията следва да изготви доклад относно възможността за удължаване на прилагането на минималния под по Базел I, заедно със законодателно предложение, ако е уместно,.
(43)
Капиталовите изисквания следва да съответстват на рисковете, за които се отнасят. По-специално, в изискванията следва да се отрази редуцирането на степента на риска, дължащо се на наличието на голям брой сравнително малки експозиции.
(44)
Малките и средните предприятия (МСП) са един от стълбовете на икономиката на Съюза предвид основополагащата им роля за създаване на икономически растеж и осигуряване на заетост. Възстановяването и бъдещият растеж на икономиката на Съюза зависят главно от наличието на капитал и финансиране за установени в Съюза МСП, за да могат да осъществяват необходимите инвестиции за внедряване на нови технологии и оборудване с цел повишаване на конкурентоспособността си. Поради ограничения брой алтернативни източници на финансиране МСП, установени в Съюза, са още по-чувствителни към въздействието на банковата криза. Ето защо е важно да се попълни съществуващият недостиг във финансирането на МСП и да се осигури достатъчен поток от банкови кредити за МСП в настоящия контекст. Капиталовите изисквания за експозиции към МСП следва да бъдат намалени чрез прилагането на коефициент за подпомагане, равен на 0,7619, за да се позволи на кредитните институции да увеличат предоставянето на кредити на МСП. За да се постигне тази цел, кредитните институции следва да използват ефективно освобождаването на капитал чрез прилагането на коефициента за подпомагане изключително с цел осигуряване на подходящ поток от кредити за МСП, установени в Съюза. Компетентните органи следва да наблюдават периодично общия размер на експозициите към МСП на кредитните институции и общия размер на приспадането от капитала.
(45)
В съответствие с решението на БКНБ, прието от Групата на управители на централни банки и ръководители на надзорни органи на 10 януари 2011 г., при нежизнеспособност на дадена институция всички нейни инструменти от допълнителния капитал от първи ред и от капитала от втори ред следва да могат да бъдат напълно и перманентно отписани или изцяло конвертирани в базов собствен капитал от първи ред. Законодателство, необходимо, за да се гарантира, че инструментите на собствения капитал подлежат на допълнителен механизъм за покриване на загуби, следва да стане част от законодателството на Съюза като част от изискванията за възстановяване и преструктуриране на институциите. Ако до 31 декември 2015 г. не бъде прието правна уредба на Съюза, която да урежда изискването при нежизнеспособност на дадена институция капиталовите инструменти да могат да бъдат напълно и перманентно отписани или преобразувани в инструменти от базовия собствен капитал от първи ред, Комисията следва да направи преглед и да докладва дали в настоящия регламент следва да бъде включена такава разпоредба и в контекста на този доклад да представи подходящи законодателни предложения.
(46)
Разпоредбите на настоящия регламент са в съответствие с принципа на пропорционалност, по-специално предвид разнообразието в размера и мащаба на операциите и обхвата на дейността на институциите. Спазването на принципа на пропорционалност означава също, че по отношение на експозициите на дребно се признават възможно най-простите процедури за определянето на рейтинг, дори в рамките на вътрешнорейтинговия подход. Държавите членки следва да гарантират, че определените в настоящия регламент изисквания се прилагат по начин, пропорционален на естеството, мащаба и сложността на рисковете, произтичащи от бизнес модела на дадена институция и от дейностите ѝ. Комисията следва да направи необходимото делегираните актове и актовете за изпълнение, регулаторните технически стандарти и техническите стандарти за изпълнение да са съобразени с принципа на пропорционалност, за да се гарантира пропорционалното прилагане на настоящия регламент. Поради това ЕБО следва да гарантира, че всички регулаторни технически стандарти и технически стандарти за изпълнение са съставени по начин, който е съобразен с принципа на пропорционалност и го утвърждава.
(47)
Компетентните органи следва да обърнат подходящо внимание на случаи, при които подозират, че информацията се смята за търговска тайна или за поверителна с цел да се избегне оповестяването ѝ. Независимо от факта, че дадена институция може да избере да не оповестява информация, която счита за търговска тайна или за поверителна, фактът, че информацията се счита за търговска тайна или за поверителна не освобождава от отговорност за неоповестяването на такава информация, когато бъде констатирано, че неоповестяването има значителни последици.
(48)
Динамичният характер на настоящия регламент дава възможност на институциите да избират към кредитния риск между три подхода с различна сложност. С цел да се позволи, особено на малките институции, да изберат по-чувствителния към риска вътрешнорейтингов подход, съответните разпоредби следва да се тълкуват така, че класовете експозиции да включват всички експозиции, които в настоящия регламент са третирани пряко или косвено като принадлежащи към посочените класове. Като общо правило, компетентните органи не следва да правят разлика между трите подхода при процеса на надзорен преглед, т.е. институциите, избрали стандартизирания подход, не следва само поради тази причина да подлежат на по-строг надзор.
(49)
Следва да се отделя все по-голямо внимание на методите за редуциране на кредитния риск в рамките на правила, чиято цел е да се гарантира, че платежоспособността не се засяга поради неоправдано признаване. Винаги когато е възможно, при стандартизирания, а и при другите подходи, следва да се признава действащото в съответните държави членки обичайно банково обезпечение за редуциране на кредитния риск.
(50)
За да се гарантира, че рисковете и тяхното редуциране вследствие на предприети от институциите дейности по секюритизация и инвестиции са правилно отразени в капиталовите изисквания по отношение на институциите, е необходимо да се включат правила, предвиждащи третиране на тези дейности и инвестиции, характеризиращо се с чувствителност към риска и пруденциална надеждност. За тази цел е необходимо да се предвиди ясно и всеобхватно определение на понятието „секюритизация“, което да обхваща всяка трансакция или схема, при която кредитният риск, свързан с дадена експозиция или група експозиции, се разделя на траншове. Експозиция, която създава задължение за пряко плащане по трансакция или схема, които се използват за финансиране или стопанисване на материални активи, не следва да се счита за експозиция към секюритизация дори ако трансакцията или схемата включва задължения за плащане с различен приоритет.
(51)
Паралелно с наблюдението, имащ за цел гарантиране на финансова стабилност, съществува и необходимост от механизми, предназначени за постигането на засилено и ефективно наблюдение и предотвратяване на потенциални балони, за да се гарантира оптимално разпределение на капитал в контекста на макроикономическите предизвикателства и цели, по-специално по отношение на дългосрочните инвестиции в реалната икономика.
(52)
Операционният риск е значим риск, пред който са изправени институциите, който трябва да е покрит със собствен капитал. От съществено значение е да се отчете разнообразието от институции в Съюза, като се предоставят алтернативни подходи за изчисляване на изискванията за операционния риск чрез включването в тези подходи на различни нива на чувствителност към риска и като се изиска различна степен на усъвършенстваност. За институциите следва да има подходящи стимули за преминаване към подходи с по-висока чувствителност към риска. Предвид появата на изключително усъвършенствани методи за оценка и управление на операционния риск правилата следва да бъдат обект на прегледи и да се актуализират по подходящ начин, включително във връзка с коефициентите за различните групи дейности и признаването на техниките за редуциране на риска. Във връзка с това при опростените подходи за изчисляване на капиталовите изисквания за операционен риск следва да се обърне специално внимание върху отчитането на застраховането.
(53)
Наблюдението и контролът върху експозициите на институцията следва да са неразделна част от надзора над нея. Следователно прекомерната концентрация на експозиции към един клиент или група от свързани клиенти може да доведе до неприемлив риск от загуба. Такава ситуация може да се счита за неблагоприятна за платежоспособността на институцията.
(54)
При определяне дали съществуват групи от свързани клиенти и съответно - експозиции, съставляващи едно цяло от гледна точка на поемания риск, е важно да се отчитат и рисковете, породени от общ източник на значително финансиране, предоставено от самата институция, нейната финансова група или свързани лица.
(55)
Въпреки че е желателно изчисляването на размера на експозицията да се основава на размера, използван за целите на капиталовите изисквания, е уместно да се приемат правила за наблюдение на големите експозиции, без да се прилага претегляне или степенуване на риска. Освен това, прилаганите методи за редуциране на кредитния риск в рамките на режима за платежоспособност бяха създадени въз основа на предположението, че кредитният риск е добре диверсифициран. При големите експозиции, свързани с риск от концентрация, основани на задължения на едно лице, кредитният риск не е подходящо диверсифициран. Отчитането на ефекта от тези техники следва в такъв случай да се обвърже с пруденциални предпазни мерки. Във връзка с това е необходимо при големите експозиции да се предвиди ефективна реализация на кредитната защита.
(56)
Предвид факта, че загубата от експозиция към институция може да бъде толкова голяма, колкото и загуба от всяка друга експозиция, такива експозиции следва да бъдат третирани и отчитани по същия начин като всички останали. Въведено бе алтернативно количествено ограничение с цел намаляване на непропорционалното въздействие на такъв подход върху по-малките институции. Освен това, съвсем краткосрочните експозиции, свързани с парични преводи, включително извършването на разплащателни услуги, услуги по клиринг, сетълмент и попечителски услуги за клиенти, се изключват, за да се улесни безпрепятственото функциониране на финансовите пазари и на свързаната с тях инфраструктура. Тези услуги обхващат например изпълнението на паричен клиринг и сетълмент и подобни дейности с цел улесняване на сетълмента. Съответните експозиции включват експозиции, които могат да не са предвидими и следователно не са напълно контролирани от кредитната институция - например баланси по сметки по междубанкови операции в резултат от плащания на клиенти, включително удържани или начислени такси и лихви, и други плащания по услуги за клиенти, както и предоставени или получени обезпечения.
(57)
Важно е интересите на дружествата, които преобразуват заеми в търгуеми ценни книжа и други финансови инструменти (инициатори или спонсори), да се са съобразени с интересите на тези, които инвестират в тези ценни книжа или инструменти (инвеститори). За тази цел инициаторът или спонсорът следва да запазва значителен интерес в базисните активи. Следователно е важно инициаторите или спонсорите да запазват експозиция към риска, свързан с въпросните заеми. По-общо, секюритизационните сделки не следва да се структурират по начин, който да избягва прилагането на изискването за запазване, по-специално чрез такси или премии, или чрез двете. Такова запазване следва да бъде приложимо във всички случаи, при които се проявява икономическата същност на секюритизацията, независимо от правните структури или инструменти, които се използват за постигане на тази икономическа същност. По-специално, когато кредитният риск се прехвърля чрез секюритизация, инвеститорите следва да вземат решенията си едва след като извършат цялостна надлежна проверка, за което се нуждаят от подходяща информация относно секюритизациите.
(58)
В настоящият регламент се предвижда също така изискването за запазване да не се прилага многократно. За всяка секюритизация е достатъчно изискването да се прилага към инициатора, спонсора или първоначалния кредитор. По същия начин, когато секюритизационни сделки имат други секюритизиращи позиции като базисен актив, изискването за запазване се прилага само спрямо секюритизацията, в която е инвестирано. Закупени вземания не следва да подлежат на изискването за запазване, ако възникват от корпоративна дейност, когато са прехвърлени или продадени с отстъпка с цел финансиране на тази дейност. Компетентните органи следва да прилагат рисковото тегло при неспазване на задълженията за извършване на надлежна проверка и за управление на риска във връзка със секюритизация в случай на съществени нарушения на политиките и процедурите, които са от значение за анализа на базисните рискове. Комисията следва също да прецени дали избягването на многократното прилагане на изискването за запазване би могло да доведе до практики на заобикаляне на изискването за запазване и дали правилата за секюритизациите се прилагат ефективно от компетентните органи.
(59)
Надлежната проверка следва да се използва за правилна оценка на рисковете, породени от секюритизиращи експозиции в търговския и в банковия портфейл. Освен това задълженията за надлежна проверка трябва да бъдат пропорционални. Процедурите за надлежна проверка следва да допринесат за изграждане на по-голямо доверие между инициаторите, спонсорите и инвеститорите. Следователно е желателно съответната информация относно процедурите за надлежна проверка да се оповестява по подходящ начин.
(60)
Необходима е особена предпазливост в случаите, когато институция поема експозиция към своето собствено предприятие майка или към други негови дъщерни предприятия. Управлението на такива експозиции, поети от институциите, следва да е напълно независимо и да е съобразено с принципите за надеждно управление, без да се влияе от други съображения. Това е особено важно по отношение на големите експозиции и в случаите, които не са просто свързани с вътрешногруповото управление или обичайните вътрешногрупови сделки. Компетентните органи следва да обръщат особено внимание на такива вътрешногрупови експозиции. Такива стандарти не е необходимо да се прилагат обаче, когато предприятието майка е финансов холдинг или кредитна институция или когато останалите дъщерни предприятия са кредитни или финансови институции или предприятия, които предлагат спомагателни услуги, при условие че всички тези предприятия са обхванати от консолидирания надзор върху кредитната институция.
(61)
Предвид чувствителността им към риск, е желателно да се следи дали правилата, свързани с капиталовите изисквания, оказват съществено въздействие върху икономическия цикъл. Комисията, като отчита приноса на Европейската централна банка (ЕЦБ), следва да докладва по тези аспекти на Европейския парламент и на Съвета.
(62)
Следва да бъдат преразгледани капиталовите изисквания за дилърите на стоки, включително тези дилъри, които понастоящем са освободени от прилагането на изискванията на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно пазарите на финансови инструменти (12).
(63)
Либерализирането на пазарите на газ и електроенергия е важно за Съюза като цел както от икономическа, така и от политическа гледна точка. С оглед на това капиталовите изисквания и другите пруденциални правила, насочени към предприятията, извършващи дейност на тези пазари, следва да бъдат пропорционални и да не възпрепятстват необосновано постигането на целта за либерализация. Постигането на тази цел следва по-специално да се отчита при прегледа на настоящия регламент.
(64)
Институциите, които инвестират в схеми за пресекюритизация следва също да извършват надлежна проверка по отношение както на базисните схеми за секюритизация, така и на заложените в тях несекюритизирани експозиции. Институциите следва да преценят дали експозициите в рамките на програми с търговски книжа, обезпечени с активи, представляват пресекюритизиращи експозиции, включително в рамките на програми, при които се придобиват първостепенни траншове от отделни групи цели заеми, като нито един от тези заеми не е секюритизираща или пресекюритизираща експозиция, а защитата срещу „първа загуба“ за всяка инвестиция се осигурява от продавача на заема. Във втория случай присъщият за дадена група механизъм за ликвидност по правило не следва да бъде считан за пресекюритизираща експозиция, тъй като представлява транш от еднородна група активи (т.е. приложимата група от цели заеми), която не съдържа секюритизиращи експозиции. За разлика от това, кредитното подобрение за цяла програма, което покрива само някои от загубите над осигурената от продавача защита в различните групи, по принцип представлява разделяне на траншове на риска от дадена група разнородни активи, съдържаща поне една секюритизираща експозиция, и поради това се разглежда като пресекюритизираща експозиция. Въпреки това, ако подобна програма се финансира изцяло посредством единичен клас търговски книжа и ако кредитното подобрение за цялата програма не е пресекюритизация или ако търговските книжа се обезпечават изцяло от спонсориращата институция, като по този начин инвеститорът в търговските книжа на практика е изложен на риск от неизпълнение от страна на спонсора, а не от страна на базисните групи или активи, то въпросните търговски книжа по правило не следва да се считат за пресекюритизираща експозиция.
(65)
Разпоредбите за пруденциална оценка на търговския портфейл следва да се прилагат за всички инструменти, оценявани по справедлива стойност, независимо дали са в търговския или банковия портфейл на институциите. Следва да се уточни, че когато пруденциалната оценка би довела до по-ниска отчетна стойност от действително признатата при счетоводното отчитане, абсолютната стойност на разликата следва да се приспадне от собствения капитал.
(66)
Институциите следва да имат избор дали да прилагат капиталово изискване към секюритизиращите позиции, които получават 1 250 % рисково тегло съгласно настоящия регламент, или да ги приспаднат от своя базов собствен капитал от първи ред, независимо дали позициите са в търговския или в банковия портфейл.
(67)
Институциите инициатори или спонсори следва да не могат да избягват забраната за косвена подкрепа, като използват за осигуряването ѝ търговските си портфейли.
(68)
Без да се засягат оповестяванията, изисквани изрично съгласно настоящия регламент, целта на изискванията за оповестяване следва да бъде на участниците на пазара да се предоставя вярна и пълна информация относно рисковия профил на отделните институции. Поради това от институциите следва да се изисква да оповестяват допълнителна информация, която не е изрично описана в настоящия регламент, ако такова оповестяване е необходимо за постигане на тази цел. Същевременно компетентните органи следва да обърнат необходимото внимание на случаи, в които подозират, че информацията представлява търговска тайна или за поверителна с цел да се избегне оповестяването ѝ.
(69)
Когато във външна кредитна оценка за секюритизираща позиция се включва ефектът от кредитната защита, осигурявана от самата институция, извършваща инвестицията, институцията следва да не може да извлича ползи от по-ниското рисково тегло в резултат на тази защита. Секюритизиращата позиция не следва да се приспада от капитала, ако съществуват други начини за определяне на рисковото тегло в съответствие с действителния риск на позицията, където не се отчита тази кредитна защита.
(70)
Предвид последните им незадоволителни резултати следва да бъдат предвидени по-строги стандартите за вътрешните модели за изчисляване на капиталовите изисквания за пазарен риск. По-специално, отчитането на риска чрез тях следва да се допълни по отношение на кредитния риск в търговския портфейл. Освен това, капиталовите изисквания следва да включват елемент за кризисни условия, така че при влошаване на пазарната конюнктура да бъдат засилени с оглед намаляване на потенциала за проциклично движение. Институциите следва също да провеждат обратни стрес тестове, за да проучат какъв сценарий би могъл да представлява предизвикателство пред устойчивостта им, освен ако могат да докажат, че подобен тест е излишен. С оглед на неотдавнашните особени трудности при третиране на секюритизиращите позиции чрез подходи, основани на вътрешни модели, признаването на извършваното от страна на институциите моделиране на рисковете, свързани със секюритизацията за изчисляване на капиталовите изисквания, в търговския портфейл следва да се ограничи и като правило да се въведе стандартизирано капиталово изискване за секюритизиращите позиции в търговския портфейл.
(71)
В настоящия регламент се определят ограничен брой изключения за някои дейности по корелационно търгуване, при които надзорникът може да разреши на дадена институция да изчислява цялостно капиталово изискване за риск съобразно строги правила. В такива случаи институцията следва да прилага към тези дейности капиталово изискване, равно на по-високата от следните две стойности: капиталовото изискване по вътрешно разработения подход или 8 % от капиталовото изискване за специфичен риск съгласно стандартизирания метод на изчисляване. За тези експозиции не следва да е необходимо да се прилага изискването за допълнителен риск, но те следва да бъдат включени както в параметъра „стойност под риск“, така и в този за стресирана стойност под риск.
(72)
С оглед на естеството и мащаба на неочакваните загуби, понесени от институциите по време на финансовата и икономическа криза, е необходимо допълнително да се подобри качеството и хармонизацията на собствения капитал, който институциите са длъжни да поддържат. Това следва да включва въвеждането на ново определение за основните елементи на разполагаемия капитал за поемане на неочаквани загуби при възникването им, по-ясно определяне на хибридните капиталови инструменти и налагането на единни пруденциални корекции на собствения капитал. Необходимо е също да се повиши значително размерът на собствения капитал, включително новите капиталови съотношения, насочени към основните елементи на разполагаемия собствен капитал с цел поемане на неочаквани загуби при възникването им. От институциите, чиито акции са допуснати до търговия на регулиран пазар, се очаква да изпълняват капиталовите изисквания по отношение на основните елементи на капитала с такива акции, които отговарят на строги критерии за основните капиталови инструменти и оповестените резерви на институцията. За да могат да бъдат взети предвид по подходящ начин разнообразните правни форми, под които функционират институциите в Съюза, строгите критерии за основните капиталови инструменти следва да гарантират, че основните капиталови инструменти за институции, които не са допуснати до търговия на регулиран пазар, са с изключително високо качество. Това не следва да пречи на институциите да изплащат, за акции с диференцирано право на глас или без право на глас, разпределени печалби, изчислени на базата на коефициент от разпределените печалби за акции със сравнително високо равнище на право на глас, при условие че независимо от равнището на право на глас са изпълнени строгите критерии за инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, включително критериите по отношение на гъвкавостта на плащанията, и при условие че когато се изплаща разпределена печалба, то тя трябва да се изплаща за всички емитирани от съответната институция акции.
(73)
Произтичащите от търговско финансиране експозиции се различават по своята същност, но имат общи характеристики като малка стойност, краткотрайност и установим източник за погасяване. Те се основават на движения на стоки и услуги, които подкрепят реалната икономика и в повечето случаи помагат на малки дружества да посрещат всекидневните си нужди, като по този начин създават икономически растеж и възможности за заетост. Входящите потоци обикновено съответстват на изходящите, което ограничава риска по отношение на ликвидността.
(74)
Уместно е ЕБО да поддържа актуализиран списък на всички форми на капиталови инструменти във всяка държава членка, които се признават за инструменти на базовия собствен капитал от първи ред. ЕБО следва да изключи от този списък инструментите, които не представляват държавна помощ, емитирани след датата на влизане в сила на настоящия регламент, които не отговарят на определените в настоящия регламент критерии, и следва да съобщи публично изключването от списъка. Когато инструменти, изключени от списъка от ЕБО, продължат да бъдат признавани след съобщението на ЕБО, ЕБО следва да упражни правомощията си в пълна степен, по-специално предоставените съгласно член 17 от Регламент № 1093/2010 във връзка с нарушения на правото на Съюза. Припомня се, че се прилага механизъм от три етапа за предприемане на пропорционални действия при случаи на неправилно или недостатъчно прилагане на правото на Съюза, при който като първа стъпка ЕБО има правомощия да извършва проверка за възможно неправилно или недостатъчно прилагане от страна на националните органи в техните надзорни практики на задълженията, предвидени в правото на Съюза, която приключва с препоръка. Второ, когато компетентният национален орган не спазва препоръката, Комисията има правомощия да приема официално становище, като взема предвид препоръката на ЕБО, изискваща от компетентния орган да предприеме необходимите действия, за да се гарантира спазването на правото на Съюза. Трето, за да бъдат преодолени изключителни ситуации на системно бездействие от страна на съответния компетентен орган, ЕБО има правомощия, като последна мярка, да приема решения, насочени към отделни финансови институции. Освен това се припомня, че съгласно член 258 от ДФЕС, ако Комисията счита, че дадена държава членка не е изпълнила задължение, произтичащо от Договорите, Комисията има правомощия да сезира Съда на Европейския съюз по този въпрос.
(75)
Настоящият регламент не следва да засяга способността на компетентните органи да поддържат процедури на предварително одобрение по отношение на договорите, с които се уреждат инструменти на допълнителния капитал от първи ред и на капитала от втори ред. В тези случаи такива капиталови инструменти следва да бъдат включени към допълнителния капитал от първи ред или капитала от втори ред на институцията само след като са преминали успешно през процедурите на одобрение.
(76)
С оглед засилването на пазарната дисциплина и финансовата стабилност е необходимо да се въведат по-подробни изисквания за оповестяване на формата и естеството на регулаторния капитал и направените пруденциални корекции, за да се гарантира, че инвеститорите и вложителите са достатъчно добре информирани за платежоспособността на институциите.
(77)
Освен това е необходимо компетентните органи да разполагат най-малко с обобщена информация относно размера на репо споразуменията, на предоставените в заем ценни книжа и на всички форми на натрупване на активи. Тази информация следва да се докладва на компетентните органи. За целите на укрепването на пазарната дисциплина следва да се предвидят по-подробни изисквания за оповестяване на репо споразумения и на обезпечено финансиране.
(78)
Новите определения за капитала и регулаторните капиталови изисквания следва да бъдат въведени по начин, който отчита наличието на различия между държавите по отношение на обстоятелствата и отправните точки, както и че първоначалните разлики около новите стандарти ще намалеят през преходния период. С цел да се осигури необходимата приемственост в равнището на собствения капитал, инструментите, емитирани по линия на мерки за рекапитализиране съгласно правилата за държавна помощ и преди началната дата на прилагане на настоящия регламент, ще бъдат запазени в рамките на преходния период. Възможността да се разчита на държавна помощ следва да бъде намалено във възможно най-голяма степен в бъдеще. Доколкото държавната помощ е необходима в определени ситуации обаче, настоящият регламент следва да предвиди рамка за действие в такива ситуации. По-специално, в настоящия регламент следва да се определи как трябва да се третират инструментите на собствения капитал, емитирани по линия на мерки за рекапитализиране съгласно правилата за държавна помощ. Възможността институциите да се ползват от такова третиране следва да зависи от строги условия. Освен това, доколкото такова третиране допуска отклонения от новите критерии за качеството на инструментите на собствения капитал, тези отклонения следва да са ограничени във възможно най-голяма степен. При третирането на съществуващи капиталови инструменти, емитирани по линия на мерки за рекапитализиране съгласно правилата за държавна помощ, следва да се направи ясно разграничение между капиталовите инструменти, които отговарят на изискванията на настоящия регламент, и онези, които не отговарят. Ето защо в настоящия регламент следва да бъдат предвидени подходящи преходни разпоредби за втория случай.
(79)
Директива 2006/48/ЕО изисква от кредитните институции най-късно до 31 декември 2011 г. да разполагат със собствен капитал, който е поне равен на определените минимални суми. В контекста на продължаващите последствия от финансовата криза в банковия сектор и във връзка с удължаването на срока на преходните режими за капиталовите изисквания, приети от БКБН, е целесъобразно да се въведе отново долна граница за ограничен период от време, докато бъде натрупан достатъчно собствен капитал в съответствие с преходните режими за собствения капитал, предвидени в настоящия регламент, които ще бъдат поетапно въведени от началната дата на прилагането на настоящия регламент до 2019 г.
(80)
За групите, които извършват съществена банкова или инвестиционна дейност, както и застрахователна дейност, в Директива 2002/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2002 г. относно допълнителния надзор на кредитните институции, застрахователните предприятия и на инвестиционните посредници към един финансов конгломерат (13) са предвидени конкретни правила за решаване на проблема с такова двойно отчитане на капитала. Директива 2002/87/ЕО се основава на международно приети принципи за справяне с рисковете в отделните сектори. Настоящият регламент укрепва начина на прилагане на тези правила за финансовите конгломерати към банковите групи и групите инвестиционни посредници, като осигурява тяхното надеждно и последователно прилагане. Всякакви допълнително необходими промени ще бъдат разгледани в прегледа на Директива 2002/87/ЕО, който се очаква през 2015 г.
(81)
Финансовата криза разкри, че институциите силно подценяват кредитния риск от контрагента, свързан с извънборсовите деривати. Това наложи през септември 2009 г. Г-20 да настоява за това повече извънборсови деривати да бъдат подложени на клиринг чрез централен контрагент (ЦК). Освен това те поискаха за извънборсовите деривати, които не могат да бъдат подложени на клиринг централизирано, да се прилагат по-високи капиталови изисквания с цел да се отразят правилно по-високите рискове, свързани с тях.
(82)
Вследствие на призива на Г-20 като част от рамката Базел III БКБН съществено измени третирането на кредитния риск от контрагента. Очаква се рамката Базел III да доведе до значително повишаване на капиталовите изисквания по отношение на сделките на институциите, свързани с извънборсовите деривати и финансирането на ценни книжа, както и да създаде значителни стимули за използването на ЦК от страна на институциите. Очаква се рамката Базел III да осигури и други стимули за укрепване на управлението на риска при експозициите към кредитен риск от контрагента и да преразгледа действащото третиране на кредитния риск от контрагента при експозиции към ЦК.
(83)
Институциите следва да заделят допълнителен собствен капитал поради риска от корекция на кредитната оценка на извънборсовите деривати. Институциите следва да прилагат и по-висока корелация със стойността на активите при изчисляването на капиталовите изисквания за кредитен риск от контрагента при експозиции към някои финансови институции поради операции с извънборсови деривати и финансиране на ценни книжа. От институциите следва също така да се изисква значително да подобрят оценяването и управлението на кредитния риск от контрагента чрез по-добро решаване на проблемите с утежняващия риск, на контрагентите, използващи изключително много ливъриджа, и на обезпеченията, като това бъде придружено от съответните подобрения в областите на бектестването и стрес тестването.
(84)
Експозициите по търговско финансиране към ЦК обикновено се ползват от предоставените от ЦК многостранно нетиране и механизъм за поделяне на загубата. Следователно те включват много нисък кредитен риск от контрагента и следва да подлежат на изискване за много нисък собствен капитал. В същото време това изискване следва да бъде положително с цел да се гарантира, че институциите проследяват и наблюдават експозициите си към ЦК като част от доброто управление на риска, както и да се отрази фактът, че дори експозициите по търговско финансиране към ЦК не са защитени от риск.
(85)
Гаранционен фонд на ЦК е механизъм, който позволява поделяне (общо поемане) на загубата между клиринговите членове на ЦК. Той се използва, когато загубите, претърпени от ЦК в резултат на неизпълнение от страна на клирингов член, са по-големи от маржовете и вноските в гаранционния фонд, предоставени от този клирингов член, както и от всякакви други средства на защита, които ЦК може да използва, преди да прибегне до вноските на останалите клирингови членове. С оглед на това, рискът от загуба при експозиции поради вноски в гаранционния фонд е по-висок от този при експозициите по търговско финансиране. Следователно този вид експозиции следва да подлежи на по-високо капиталово изискване.
(86)
„Хипотетичният капитал“ на ЦК следва да бъде променлива, необходима за определяне на капиталовото изискване за експозициите на клирингов член поради вноските му в гаранционния фонд на ЦК. Той не би следвало да се разбира по никакъв друг начин. По-специално, той не следва да се разбира като размера на капитала, който компетентният орган изисква ЦК да държи.
(87)
Прегледът на третирането на кредитния риск от контрагента и по-специално въвеждането на по-високи капиталови изисквания за двустранните деривати с цел отразяване на по-високия риск, който тези договори представляват за финансовата система, е неразделна част от усилията на Комисията за осигуряване на ефективни, сигурни и стабилни пазари на деривати. Ето защо настоящият регламент допълва Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на транзакции (14).
(88)
Комисията следва да направи преглед на съответните изключения за големите експозиции до 31 декември 2015 г. До публикуването на резултатите от този преглед държавите членки следва да продължат да се ползват от възможността да вземат решения за освобождаването на определени големи експозиции от тези правила през достатъчно дълъг преходен период. Предвид подготвителната работи и преговорите по Директива 2009/111/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. за изменение на директиви 2006/48/ЕО, 2006/49/ЕО и 2007/64/ЕО по отношение на банки - филиали на централни институции, определени елементи на собствения капитал, големи експозиции, надзорна уредба и управление при кризи (15) и и като отчитат събитията в международен план и в Съюза в тази област, Комисията следва да направи преглед дали тези изключения следва да продължат да се прилагат по преценка или като общо правило, както и дали се предприемат мерки за преодоляване на рисковете от тези експозиции чрез други ефективни инструменти, предвидени в настоящия регламент.
(89)
С цел да се гарантира, че изключването на експозиции от страна на компетентните органи не застрашава последователното прилагане на единните правила, установени като постоянно действащи разпоредби чрез настоящия регламент, след изтичането на преходен период и при липса на резултати от посочения преглед компетентните органи следва да се консултират с ЕБО дали е подходящо да продължат да се ползват от възможността за изключване на определени експозиции.
(90)
Годините преди финансовата криза се характеризираха с прекомерно натрупване в институциите на експозиции спрямо собствения им капитал (ливъридж). По време на финансовата криза загубите и недостигът на финансиране принудиха тези дружества да намалят значително своя ливъридж за кратък период от време. Това усили натиска за понижаване цените на активите, причинявайки допълнителни загуби както за институциите, което на свой ред доведе до по-нататъшно намаляване на техния собствен капитал. Крайният резултат от тази негативна спирала бе ограничаването на кредитирането на реалната икономика и по-сериозна и по-дълга криза.
(91)
Рисково базираните изисквания за собствен капитал са от първостепенно значение за гарантиране на достатъчно собствен капитал за покриване на неочаквани загуби. Въпреки това кризата показа, че тези изисквания сами по себе си не са достатъчни за предотвратяване на поемането от институциите на прекомерни рискове поради прекомерен ливъридж.
(92)
През септември 2009 г. ръководителите на Г-20 поеха ангажимент за разработване на международно приети правила, които да възпират прекомерния ливъридж. За тази цел те подкрепиха въвеждането на отношение на ливъридж като допълнителна мярка към рамката Базел II.
(93)
През декември 2010 г. БКБН публикува насоки, в които се определя методологията за изчисляване на коефициента на ливъридж. Тези правила предвиждат период на наблюдение от 1 януари 2013 г. до 1 януари 2017 г., през който ще бъдат наблюдавани отношението на ливъридж, неговите компоненти и връзката му с основаното на риска изискване. Въз основа на резултатите от периода на наблюдение БКБН възнамерява да направи евентуални окончателни корекции на определението и калибрирането на отношението на ливъридж през първата половина на 2017 г. с оглед въвеждането на 1 януари 2018 г. на задължително изискване въз основа на подходящ преглед и калибриране. В насоките на БКБН също така се предвижда оповестяване на отношението на ливъридж и неговите компоненти, считано от 1 януари 2015 г.
(94)
Отношението на ливъридж е нов регулаторен и надзорен инструмент на Съюза. В съответствие с международните споразумения той следва да се въведе първо като допълнителен елемент, който може да се прилага спрямо отделни институции по преценка на надзорните органи. Задълженията на институциите за отчитане ще позволят подходящ преглед и калибриране с оглед придаването на задължителен характер на мярката през 2018 г.
(95)
При прегледа на въздействието на отношението на ливъридж върху различни бизнес модели, особено внимание следва да се обърне на тези от тях, за които се смята, че водят до нисък риск - като ипотечното кредитиране и специализираното кредитиране на регионални правителства или местни органи на власт или субекти от публичния сектор. Въз основа на получените данни и констатациите от надзорния преглед през периода на наблюдение ЕБО, в сътрудничество с компетентните органи, следва да разработи класификация на бизнес моделите и рисковете. Въз основа на подходящ анализ и като се вземат предвид историческите данни или стрес сценариите, следва да се направи оценка на необходимите равнища на отношението на ливъридж, при които се запазва устойчивостта на съответните бизнес модели, и на това дали равнищата на отношението на ливъридж следва да бъдат зададени като прагове или интервали. След периода на наблюдение и калибрирането на съответните равнища на отношението на ливъридж и въз основа на оценката ЕБО може да публикува подходящ статистически преглед, включително усреднени стойности и стандартни отклонения, на отношението на ливъридж. След приемането на отношението на ливъридж ЕБО следва да публикува подходящ статистически преглед, в това число усреднени стойности и стандартни отклонения, на отношението на ливъридж по отношение на установените категории институции.
(96)
Институциите следва да наблюдават равнището и изменението на отношението на ливъридж, както и риска, свързан с ливъриджа, като част от вътрешния анализ на адекватността на капитала (ВААК). Това наблюдение следва да бъде включено в процеса на надзорен преглед. По-специално, след влизането в сила на изискванията за отношението на ливъридж компетентните органи следва да наблюдават ситуацията по отношение на бизнес модела и съответния рисков профил, за да се осигури актуална и адекватна класификация на институциите.
(97)
Добрите управленски структури, прозрачността и оповестяването на информация са от съществено значение за прилагането на разумни политики на възнаграждение. С цел да се гарантира адекватна пазарна прозрачност по отношение на техните структури на възнаграждение и на свързания с това риск, институциите следва да оповестяват подробна информация относно своите политики и практики за възнагражденията и от съображения за поверителност - общата сума на възнагражденията за членовете на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Тази информация следва да бъде достъпна за всички заинтересовани страни. Тези специални изисквания не следва да засягат по-общите изисквания за оповестяване относно политиките на възнаграждение, приложими в хоризонтален план за отделните сектори. Освен това държавите членки следва да имат право да изискват от институциите да предоставят по-подробна информация относно възнагражденията.
(98)
Признаването на агенция за кредитен рейтинг като агенция за външна кредитна оценка (АВКО) не следва да увеличава затвореният характер на пазара, който вече се доминира от три основни предприятия. ЕБО и централните банки в ЕСЦБ без да улесняват процедурата или да я правят по-малко строга, следва да предвиждат признаването на повече агенции за кредитен рейтинг като АВКО като начин за отваряне на пазара към други предприятия.
(99)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (16) и Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (17) следва да се прилагат в пълна степен при обработването на лични данни за целите на настоящия регламент.
(100)
Институциите следва да притежават диверсифициран буфер от ликвидни активи, които да могат да използват за покриване на нуждите си от ликвидност в краткосрочни ликвидни кризисни ситуации. Тъй като не е възможно предварително да се знае със сигурност конкретно кои активи във всеки клас активи може да са изложени впоследствие на сътресения, уместно е да се насърчава диверсифициран и висококачествен ликвиден буфер, състоящ се от различни категории активи. Концентрирането на активи и прекомерното разчитане на пазарната ликвидност създават системен риск за финансовия сектор и следва да се избягват. Ето защо по време на първоначалния период на наблюдение следва да се вземе предвид широк набор от качествени активи, които ще се използват за формулирането на определение за изискване за ликвидно покритие. Когато се изготвя единно определение на ликвидни активи, се очаква поне държавните облигации и покритите облигации, търгувани на прозрачни пазари, намиращи се в непрекъснато обращение, да се разглеждат като активи с изключително висока ликвидност и кредитно качество. Би било уместно активите, посочени в член 416, параграф 1, букви а)-в), да бъдат включени в буфера без ограничения. При използването на ликвидния запас, институциите следва да въведат план за възстановяването му, а компетентните органи следва да гарантират адекватността на плана и неговото изпълнение.
(101)
Запасите от ликвидни активи следва да бъдат на разположение по всяко време, за да компенсират изходящите ликвидни потоци. Потребностите от ликвидност при краткосрочни ликвидни кризисни ситуации следва да се определят по стандартизиран начин, за да се осигури единен стандарт за стабилността и равнопоставеност. Следва да се гарантира, че такова стандартизирано определяне няма да доведе до непредвидени последици за финансовите пазари, кредитирането и икономическия растеж, като се вземат предвид различните бизнес и инвестиционни модели и практики на финансиране на институциите в Съюза. За тази цел по отношение на изискването за ликвидно покритие следва да се предвиди период на наблюдение. Въз основа на наблюденията и доклади на ЕБО Комисията следва да бъде оправомощена да приема делегиран акт за своевременно въвеждане на подробно и хармонизирано изискване за ликвидно покритие в рамките на Съюза. С цел да се осигури хармонизация в световен мащаб по отношение на правилата за ликвидност, всеки делегиран акт за въвеждане на изискване за ликвидно покритие следва да бъде съобразен с изискването за отношението на ликвидно покритие, установено в окончателната международна рамка на БКБН относно измерването, стандартите и наблюдението на ликвидния риск, като се отчитат съюзните и националните особености.
(102)
За целта по време на периода на наблюдение ЕБО следва да направи преглед и оцени, наред с другото, целесъобразността на прага от 60 % за ликвидните активи от първо ниво, на тавана на входящите потоци, възлизащ на 75 % от изходящите потоци, и на поетапното въвеждане от 1 януари 2015 г. на изискване за ликвидно покритие от 60 %, което постепенно да достигне 100 %. Когато оценява единните определения за запас от ликвидни активи и докладва за тях, ЕБО следва да вземе предвид определението за висококачествени ликвидни активи на БКБН като основа за анализа си, като отчита съюзните и националните особености. ЕБО следва да определи валутите, за които нуждите от ликвидни активи на установените в Съюза институции надвишават наличието на такива ликвидни активи в тази валута, както и да прави ежегоден преглед доколко следва да се прилагат дерогации, включително предвидените в настоящия регламент. Освен това ЕБО следва да прави ежегодна оценка дали във връзка с такава дерогация, както и с вече установените в настоящия регламент дерогации, следва да бъдат предвидени допълнителни условия за прилагането им от установените в Съюза институции или съществуващите условия следва да бъдат преразгледани. ЕБО следва да представи резултатите от своя анализ в годишен доклад до Комисията.
(103)
За да се повиши ефективността и намали административната тежест, ЕБО следва да създаде съгласувана отчетна рамка въз основа на хармонизиран набор от стандарти за ликвидни изисквания, която да се прилага в целия Съюз. За целта ЕБО следва да разработи единни формати за отчетност и информационнотехнологични решения, които са съобразени с разпоредбите на настоящия регламент и на Директива 2013/36/ЕС До датата на прилагане на пълните ликвидни изисквания институциите следва да продължат да изпълняват националните си изисквания за отчетност.
(104)
ЕБО, в сътрудничество с ЕССР, следва да издаде насоки за принципите на използване на запасите от ликвидни активи в ситуации на стрес.
(105)
Не следва да се приема за даденост, че институциите ще получат ликвидна подкрепа от други институции, принадлежащи към същата група, когато се затрудняват да изпълнят своите задължения за плащане. Въпреки това, при спазване на строги условия и със съгласието на всеки един от участващите компетентни органи, последните следва да могат да освободят от прилагането на изискването за ликвидност отделни институции, като приложат към тях изискване на консолидирана основа, за да им дадат възможност да управляват централизирано своята ликвидност на равнище група или подгрупа.
(106)
Също така, когато не се предоставя освобождаване, ликвидните потоци между две институции, които принадлежат към една и съща група и са обект на консолидиран надзор, следва, когато изискването за ликвидност придобие обвързващ характер, да получават преференциални проценти за входящите и изходящите потоци само в случаите, когато са въведени всички необходими предпазни мерки. Едно такова специално преференциално третиране следва да бъде конкретизирано и свързано с изпълнението на редица строги и обективни условия. Специалното третиране, приложимо за вътрешногруповите потоци, следва да се определя чрез методология, която използва обективни критерии и параметри, за да се установят конкретни нива на входящите и изходящите потоци между институцията и нейния контрагент. Въз основа на наблюденията и доклада на ЕБО Комисията следва, когато е целесъобразно и като част от делегиран акт, който тя приема съгласно настоящия регламент за определяне на изискването за ликвидно покритие, да бъде оправомощена да приема делегирани актове за определяне на тези специални вътрешногрупови третирания, методологията с обективните критерии, с които те са свързани, както и условията за съвместно оценяване на тези критерии.
(107)
Облигациите, емитирани от Националната агенция по управление на активите (NAMA) в Ирландия, са от особено значение за възстановяването на банковия сектор в Ирландия и тяхното емитиране е получило предварителното съгласие на държавите членки и е било одобрено от Комисията като държавна помощ, представляваща мярка за подпомагане, въведена с цел балансите на някои кредитни институции да се изчистят от обезценени активи. Емитирането на тези облигации е преходна мярка, подкрепена от Комисията и ЕЦБ, и представлява неразделна част от преструктурирането на банковата система в Ирландия. Тези облигации са гарантирани от ирландското правителство и могат да служат като допустимо обезпечение пред паричните органи. Комисията следва да уреди въпроса за конкретните механизми относно завареното положение на прехвърляемите активи, емитирани или гарантирани от дружества след получаването на одобрение от Съюза за държавна помощ като част от делегирания акт, който тя приема съгласно настоящия регламент за определяне на изискването за ликвидно покритие. В този смисъл Комисията следва да отчете факта, че на институциите, изчисляващи изискванията за ликвидно покритие съгласно настоящия регламент, следва да бъде разрешено да приемат първостепенните облигации на NAMA като активи с извънредно висока ликвидност и кредитно качество до месец декември 2019 г.
(108)
По същия начин облигациите, емитирани от испанското дружество за управление на активи, са от особено значение за възстановяването на банковия сектор в Испания и са преходна мярка, подкрепена от Комисията и от ЕЦБ като неразделна част от преструктурирането на испанската банкова система. Тъй като емитирането им е предвидено в Меморандума за разбирателство относно стриктните изисквания за политиката във финансовия сектор, подписан от Комисията и испанските власти на 23 юли 2012 г., а прехвърлянето на активи изисква одобрение от Комисията като мярка за държавна помощ, въведена с цел балансите на определени кредитни институции да се изчистят от обезценени активи, и доколкото те се ползват с гаранция на испанското правителство и могат да служат като допустимо обезпечение пред паричните органи,.Комисията следва да уреди въпроса за конкретните механизми относно завареното положение на прехвърляемите активи, емитирани или гарантирани от дружества след получаването на одобрение от Съюза за държавна помощ като част от делегирания акт, който тя приема съгласно настоящия регламент за определяне на изискването за ликвидно покритие. В този смисъл Комисията следва да отчете факта, че на институциите, изчисляващи изискванията за ликвидно покритие съгласно настоящия регламент, следва да бъде разрешено да приемат първостепенните облигации на испанското дружество за управление на активи като активи с извънредно висока ликвидност и кредитно качество поне до месец декември 2023 г.
(109)
Въз основа на докладите, които се изискват да бъдат представени от ЕБО, и при изготвяне на предложението за делегиран акт относно ликвидните изисквания Комисията следва също така да разгледа въпроса дали първостепенните облигации на юридически лица, подобни на NAMA в Ирландия или на испанското дружество за управление на активи, създадени със същата цел и от особено значение за възстановяването на банковия сектор в която и да е друга държава членка, следва да бъдат третирани по същия начин, доколкото се ползват с гаранция на централното правителство на съответната държава членка и могат да служат като допустимо обезпечение пред паричните органи.
(110)
При разработване на проектите за регулаторни технически стандарти за определяне на методи за измерване на допълнителния изходящ поток ЕБО следва да възприема стандартизиран подход, основаващ се на исторически преглед, като метод за такова измерване.
(111)
До въвеждането на отношението на нетно стабилно финансиране като обвързващ минимален стандарт, институциите следва да спазват общо задължение за финансиране. Общото задължение за финансиране не следва да бъде изискване за отношение. Ако до въвеждането на отношението на нетно стабилно финансиране с национална разпоредба бъде въведено отношение на нетно стабилно финансиране като минимален стандарт, институциите следва да спазват този минимален стандарт.
(112)
С изключение на краткосрочните потребности от ликвидност, институциите следва също така да възприемат структури за финансиране, които са стабилни в дългосрочен план. През декември 2010 г. БКБН постигна съгласие, че отношението на нетно стабилно финансиране ще бъде превърнато в минимален стандарт до 1 януари 2018 г. и че БКБН ще въведе строги процедури за отчетност с оглед наблюдение на коефициента през преходния период, както и че ще продължи да извършва преглед на въздействието на тези стандарти върху финансовите пазари, кредитирането и икономическия растеж, като реагира на неочакваните последици, ако е необходимо. БКБН постигна съгласие, че отношението на нетно стабилно финансиране ще подлежи на период на наблюдение и ще включва клауза за преглед. В този контекст ЕБО следва, въз основа на изискваното в настоящия регламент отчитане, да анализира начина за разработване на изискване за стабилно финансиране. Въз основа на този анализ Комисията следва да докладва на Европейския парламент и на Съвета, както и да представи всякакви подходящи предложения за въвеждането на такова изискване до 2018 г.
(113)
Слабостите в корпоративното управление в редица допринесоха за прекомерното и непредпазливо поемане на риск в банковия сектор, което доведе до несъстоятелност на отделни институции и системни проблеми.
(114)
С цел да се улесни наблюдението върху практиките на корпоративно управление на институциите и да се подобри пазарната дисциплина, институциите следва да оповестяват публично организацията на корпоративното си управление. Техните управителни органи следва да одобрят и публично да оповестят изявление, с което пред обществеността да се гарантира, че тази организация е подходяща и ефикасна.
(115)
За да може да се вземе предвид разнообразието от бизнес модели на институциите в рамките на вътрешния пазар, следва внимателно да бъдат разгледани някои дългосрочни структурни изисквания, като отношението на нетно стабилно финансиране и отношението на ливъридж, с цел насърчаване на разнообразие от стабилни банкови структури, които служат и следва да продължат да служат на икономиката на Съюза.
(116)
За да може да има непрекъснато предоставяне на финансови услуги на домакинствата и предприятията, е необходима стабилна структура за финансиране. Потоците дългосрочно финансиране в основани на банки финансови системи в много държави членки могат като цяло да се различават по своите характеристики от тези на други международни пазари. Освен това в държавите членки може да са се развили специфични структури за финансиране с цел осигуряване на стабилно финансиране за дългосрочни инвестиции, включително децентрализирани банкови структури за насочване на ликвидни средства или обезпечени с ипотека ценни книжа, които се търгуват на високо ликвидни пазари или представляват желана инвестиция за дългосрочните инвеститори. Тези структурни фактори следва да бъдат разгледани внимателно. За тази цел е от съществено значение след окончателното утвърждаване на международните стандарти ЕБО и ЕССР въз основа на докладите, предвидени в настоящия регламент, да изготвят оценка за това как следва да се разработи изискване за стабилно финансиране, като се отчита изцяло многообразието от структури за финансиране на банковия пазар на Съюза.
(117)
С цел по време на преходния период да се осигури постепенно сближаване между равнището на собствен капитал и пруденциалните корекции, прилагани към определението за собствен капитал в рамките на Съюза и към определението за собствен капитал в настоящия регламент, въвеждането на капиталовите изисквания съгласно настоящия регламент следва да се извършва постепенно. От изключително значение е да се осигури съответствието на този процес на поетапно въвеждане с неотдавнашните подобрения, направени от държавите членки по отношение на равнищата на собствен капитал и определението им. За тази цел по време на преходния период компетентните органи следва да определят, в рамките на определена долна и горна граница, колко бързо да въведат необходимото равнище на собствен капитал и пруденциалните корекции, установени в настоящия регламент.
(118)
С цел да се улесни плавният преход от различни пруденциални корекции, прилагани понастоящем в държавите членки, към набора от пруденциални корекции, установени в настоящия регламент, компетентните органи следва да имат правото по време на преходния период да продължат да изискват от институциите, до известна степен, да правят пруденциални корекции спрямо собствения капитал, представляващи дерогация от настоящия регламент.
(119)
За да се гарантира, че институциите разполагат с достатъчно време, за да се съобразят с новите изисквания за равнището и определението за собствения капитал, някои капиталови инструменти, които не отговарят на определението за собствен капитал в настоящия регламент, следва да отпаднат постепенно между 1 януари 2013 г. и 31 декември 2021 г. Освен това, някои инструменти, предоставени от държавата следва да бъдат изцяло признати в собствения капитал за ограничен период. В допълнение, премийните резерви, свързани с елементи, определени като собствен капитал съгласно националните мерки за транспониране на Директива 2006/48/ЕО, при определени обстоятелства следва да се определят като базов собствен капитал от първи ред.
(120)
За да се осигури постепенното установяване на единни правила за оповестяване от институциите, така че на пазарните участници да се предостави вярна и задълбочена информация относно рисковия профил на отделните институции, изискванията за оповестяване също следва да се въвеждат постепенно.
(121)
За да се отчете развитието на пазара и опитът при прилагането на настоящия регламент, Комисията следва да бъде задължена да представя доклади на Европейския парламент и на Съвета, заедно със законодателни предложения, по целесъобразност, относно възможното въздействие на капиталовите изисквания върху икономическия цикъл, минималните капиталови изисквания за експозициите под формата на покрити облигации, големите експозиции, ликвидните изисквания, ливъриджа, експозициите към прехвърлен кредитен риск, кредитен риск от контрагента и метода на първоначалната експозиция, експозициите на дребно, относно определението за приемлив капитал и степента на прилагане на настоящия регламент.
(122)
Основната цел на правната рамка за кредитните институции следва да бъде гарантиране на предоставянето на жизненоважни услуги за реалната икономика, като в същото време се ограничава опасността от възникване на т.нар. „морален риск“. Структурното разделяне на търговски и инвестиционни банкови дейности в рамките на дадена банкова група може да бъде един от ключовите инструменти в подкрепа на тази цел. Ето защо никоя разпоредба в настоящата правна рамка не следва да бъде пречка за въвеждането на мерки с цел осъществяване на едно такова разделяне. Към Комисията следва да се отправи искане да анализира въпроса за структурното разделяне в рамките на Съюза и да представи доклад на Европейския парламент и на Съвета, заедно със законодателни предложения, по целесъобразност.
(123)
Също така с цел закрила на вложителите и запазване на финансовата стабилност държавите членки следва да могат да приемат структурни мерки, с които от лицензираните в тази държава членка кредитни институции се изисква да намалят експозициите си към различни юридически лица в зависимост от дейностите си, без значение къде се извършват тези дейности. Същевременно, тъй като такива мерки биха могли да окажат отрицателно въздействие като фрагментират вътрешния пазар, те следва да бъдат приемани само при спазване на строги условия до влизането в сила на бъдещ правен акт, който изрично хармонизира такива мерки.
(124)
С цел уточняване на изискванията, предвидени в настоящия регламент, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС по отношение на технически корекции на настоящия регламент за изясняване на определенията с оглед осигуряване на еднаквото му прилагане или за да бъде взето предвид развитието на финансовите пазари; за уеднаквяване на терминологията и рамковите определения в съответствие с последващи актове в тази област; за адаптиране на разпоредбите на настоящия регламент относно собствения капитал с оглед отчитане на промените в счетоводните стандарти или правото на Съюза или с оглед на сближаването на надзорните практики; за разширяване на списъка на класовете експозиции за целите на стандартизирания или вътрешнорейтинговия подход с оглед да бъде взето предвид развитието на финансовите пазари; за адаптиране на някои стойности от значение за тези класове експозиции с оглед отчитане на последиците от инфлацията; за коригиране на списъка и класификацията на задбалансовите позиции; както и за да се адаптират отделни разпоредби и технически критерии за третирането на кредитния риск от контрагента, за стандартизирания и вътрешнорейтинговия подход, редуцирането на кредитния риск, секюритизацията, операционния риск, пазарния риск, ликвидността, ливъриджа и оповестяването, така че да бъдат взети предвид промените на финансовите пазари или в счетоводните стандарти или в правото на Съюза, или с оглед на сближаването на надзорните практики и оценяването на риска, и да бъдат отчетени резултатите от прегледа на различни въпроси, свързани с обхвата на Директива 2004/39/ЕО.
(125)
На Комисията следва да бъде делегирано и правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС за предписване на временно намаляване на посоченото в настоящия регламент равнище на собствения капитал или рискови тегла с оглед отчитането на конкретни обстоятелства; разясняване на освобождаването на някои експозиции от разпоредбите на настоящия регламент относно големите експозиции; уточняването на размерите, свързани с изчисляването на капиталовите изисквания за търговския портфейл, за да се отчете развитието в икономическата и паричната област; адаптирането на категориите инвестиционни посредници, които могат да се ползват от някои дерогации във връзка с изискваните равнища на собствен капитал, с цел да бъдат взети предвид промените на финансовите пазари; разясняване на изискването към инвестиционните посредници да притежават собствен капитал, равен на една четвърт от режийните разходи за предходната година, за да се осигури еднаквото прилагане на настоящия регламент; определянето на елементите на собствения капитал, от които се приспадат позициите на институцията в инструменти на съответни дружества; въвеждането на допълнителни преходни разпоредби относно третирането на актюерските печалби и загуби при остойностяването на пасивите на институциите, свързани с пенсионни планове с дефинирани доходи;. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(126)
В съответствие с Декларация № 39 относно член 290 ДФЕС Комисията при изработването на проекти за делегирани актове в областта на финансовите услуги следва да продължи да се консултира с определените от държавите членки експерти, в съответствие с нейната установена практика.
(127)
Техническите стандарти в областта на финансовите услуги следва да осигурят хармонизиране, еднакви условия и достатъчна защита на вложителите, инвеститорите и потребителите в целия Съюз. Би било ефикасно и целесъобразно разработването на проекти за регулаторни стандарти и на технически стандарти за изпълнение, които не са свързани с политически решения, да се възложи на ЕБО като орган с високоспециализиран експертен опит, който да ги представя на Комисията. При изготвянето на регулаторни технически стандарти ЕБО следва да гарантира прилагането на ефективни административни процедури и процедури за отчетност. Форматите за отчетност следва да са пропорционални на естеството, мащаба и сложността на дейността на институциите.
(128)
Комисията следва да приема разработените от ЕБО проекти за регулаторни технически стандарти по отношение на взаимоспомагателните или кооперативните дружества, спестовни те институции или други подобни институции, някои инструменти на собствения капитал, пруденциалните корекции, приспаданията от собствения капитал, инструментите на допълнителния собствен капитал, малцинствените участия, спомагателните банкови услуги, третирането на корекцията за кредитен риск, вероятността от неизпълнение, загубата при неизпълнение, подходите за рисково претегляне на активите, сближаването на надзорните практики, ликвидността и преходните режими за собствения капитал посредством делегирани актове в съответствие с член 290 ДФЕС и членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. Комисията и ЕБО следва да гарантират, че тези стандарти и изисквания могат да бъдат прилагани от всички съответни институции по начин, който е пропорционален на естеството, мащаба и сложността на тези институции и техните дейности.
(129)
Прилагането на част от делегираните актове, предвидени в настоящия регламент, като например относно изискването за ликвидно покритие, може да окаже съществено въздействие върху институциите, върху които се извършва надзор, както и върху реалната икономика. Комисията следва да гарантира, че още преди публикуването на делегираните актове Европейският парламент и Съветът ще бъдат винаги добре информирани относно актуалните събития на международно равнище, както и относно текущото разбиране в рамките на Комисията.
(130)
На Комисията следва също така да се предостави правомощието да приема технически стандарти за изпълнение,разработени от ЕБО във връзка с консолидирането, съвместните решения, отчитането, оповестяването, експозициите, обезпечени с ипотеки, оценката на риска, подходите към рисковото претегляне на активите, рисковите тегла и спецификацията на някои експозиции, третирането на опциите и вариантите, позициите в капиталови инструменти и валута, използването на вътрешни модели, ливъриджа и задбалансовите позиции, чрез актове за изпълнение съгласно член 291 ДФЕС и в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
(131)
С оглед на подробния характер и броя на регулаторни технически стандарти, които трябва да бъдат приети в съответствие с настоящия регламент, когато Комисията приема регулаторен технически стандарт, който съответства на проекта за регулаторен технически стандарт, представен от ЕБО, периодът, през който Европейският парламент и Съветът могат да възрази срещу регулаторен технически стандарт, следва да бъде удължен с един месец, когато е целесъобразно. Освен това Комисията следва да се стреми да приема регулаторните технически стандарти своевременно, така че Европейският парламент и Съветът да могат да направят пълна проверка, като се отчитат обемът и сложността на регулаторните технически стандарти и правилата в процедурните правилници, работната програма и съставът Европейския парламент и на Съвета.
(132)
За да се осигури висока степен на прозрачност, ЕБО следва да започне консултации относно проектите за технически стандарти, посочени в настоящия регламент. ЕБО и Комисията следва да започнат възможно най-скоро подготовката на своите доклади относно ликвидните изисквания и ливъриджа, както се предвижда в настоящия регламент.
(133)
За да се гарантират еднакви условия за прилагането на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (18).
(134)
В съответствие с член 345 ДФЕС, който предвижда, че договорите по никакъв начин не засягат разпоредбите в държавите членки, отнасящи се до режима на собственост върху имущество, настоящият регламент нито благоприятства, нито дискриминира видовете собственост, които попадат в неговото приложно поле.
(135)
Бе проведена консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните в съответствие с член 28, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 45/2001, като той прие становище (19),
(136)
Регламент (ЕС) № 648/2012 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ПЪРВА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Обхват
С настоящия регламент се установяват единни правила относно общите пруденциални изисквания, които институциите, подлежащи на надзор съгласно Директива 2013/36/ЕС, трябва да спазват по отношение на следните елементи:
а)
капиталови изисквания по отношение на изцяло количествено измерими, еднотипни и стандартизирани елементи на кредитния, пазарния и операционния риск и сетълмент риска;
б)
изисквания за ограничаване на големите експозиции;
в)
след влизането в сила на посочения в член 460 делегиран акт - ликвидни изисквания по отношение на изцяло количествено измерими, еднотипни и стандартизирани елементи на ликвидния риск;
г)
изисквания за отчитане във връзка с букви а). б) ив), както и с ливъриджа;
д)
изисквания за публично оповестяване.
Настоящият регламент не урежда изискванията за публично оповестяване на информация от компетентните органи в областта на пруденциалното регулиране и надзор върху институциите, определени в Директива 2013/36/ЕС.
Член 2
Надзорни правомощия
За да се осигури спазването на разпоредбите на настоящия регламент, компетентните органи разполагат с правомощията и следват процедурите, определени в Директива 2013/36/ЕС.
Член 3
Прилагане на по-строги изисквания от институциите
Настоящият регламент не възпрепятства институциите да притежават собствен капитал и негови компоненти, надхвърлящи изискванията по настоящия регламент, или да прилагат мерки, по-строги от предвидените в него.
Член 4
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„кредитна институция“ означава предприятие, чийто предмет на дейност е да извършва публично привличане на влогове или други възстановими средства и да предоставя кредити за своя сметка;
2)
„инвестиционен посредник“ означава лице по смисъла на в член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2004/39/ЕО, към които се прилагат изискванията на тази директива, с изключение на:
а)
кредитните институции;
б)
местните дружества;
в)
дружества, които не са лицензирани да предоставят допълнителни услуги, посочени в раздел Б, точка 1 на приложение I към Директива 2004/39/ЕО, а предоставят само една или няколко от инвестиционните услуги и дейности, изброени в раздел А, точки 1, 2, 4 и 5 на приложение I към посочената директива, и които нямат право да държат парични средства или ценни книжа на свои клиенти и по тази причина не могат в нито един момент да задлъжнеят към тези клиенти;
3)
„институция“ означава кредитна институция или инвестиционен посредник;
4)
„местно дружество“ означава дружество, което осъществява сделки за собствена сметка на пазарите на финансови фючърси, опции или други деривати и на паричните пазари единствено с цел хеджиране на позиции от пазарите на деривати, или което извършва сделки за сметка на други членове на тези пазари и което има гаранция от клирингови членове на същите пазари, като отговорността за осигуряване на изпълнението на сключените от него договори се поема от клирингови членове на тези пазари;
5)
„застрахователно предприятие“ означава предприятие, съгласно определението в член 13, точка 1 от Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 г. относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (20);
6)
„презастрахователно предприятие“ означава презастрахователно предприятие съгласно определението в член 13, точка 4 от Директива 2009/138/ЕО;
7)
„предприятие за колективно инвестиране“ или „ПКИ“ означава ПКИПЦК по смисъла на член 1, параграф 2 от Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (21), включително, освен ако не е предвидено друго, лица от трети държави, извършващи сходни дейности, които подлежат на надзор съгласно правото на Съюза или това на трета държава, прилагаща надзорни и регулаторни изисквания, които са поне равностойни на прилаганите в Съюза, АИФ по смисъла на член 4, параграф 1, буква а) от Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2011 г. относно лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове (22), или АИФ от трета държава по смисъла на член 4, параграф 1, буква аа) от същата директива;
8)
„субект от публичния сектор“ означава нетърговски административни органи, които отговарят пред централното правителство, регионалните правителства или местните органи на власт или пред органи, които имат същите отговорности, както регионалните правителства и местните органи на власт, или нетърговски предприятия, които са собственост на централното правителство, регионалните правителства или местните органи на власт, или са създадени и подкрепяни от тях, и които имат изрични гаранционни споразумения и могат да включват самоуправляващи се органи, установени по закон, които са под публичен надзор;
9)
„ръководен орган“ означава ръководен орган съгласно определението в член 3, параграф 1, точка 7 от Директива 2013/36/ЕС;
10)
„висше ръководство“ означава висше ръководство съгласно определението в член 3, параграф 1, точка 9 от Директива 2013/36/ЕС;
11)
„системен риск“ означава системен риск съгласно определението в член 3, параграф 1, точка 10 от Директива 2013/36/ЕС;
12)
„риск, свързан с модела“ означава риск, свързан с модела съгласно определението в член 3, параграф 1, точка 11 от Директива 2013/36/ЕС;
13)
„инициатор“ означава субект, който:
а)
самостоятелно или чрез свързани с него субекти пряко или косвено е участвал в първоначалното споразумение, по което са възникнали задълженията или потенциалните задължения на длъжника или на потенциалния длъжник, от които произтича експозицията, предмет на секюритизация;
б)
купува експозиции от трети лица за своя сметка, след което ги секюритизира;
14)
„спонсор“ означава институция, различна от институцията инициатор, която създава и управлява финансов план под формата на търговски книжа, обезпечени с доходите от базови активи, или друга схема за секюритизация, при която се купуват експозиции от трети лица;
15)
„предприятие майка“ означава:
а)
предприятие майка по смисъла на членове 1 и 2 от Директива 83/349/ЕИО;
б)
за целите на дял VII, глави 3 и 4, раздел II и дял VIII от Директива 2013/36/ЕС и на пета част от настоящия регламент, предприятие майка по смисъла на член 1, параграф 1 от Директива 83/349/ЕИО и всяко предприятие, което действително упражнява господстващо влияние върху друго предприятие;
16)
„дъщерно предприятие“ означава:
а)
дъщерно предприятие по смисъла на членове 1 и 2 от Директива 83/349/ЕИО;
б)
дъщерно предприятие по смисъла на член 1, параграф 1 от Директива 83/349/ЕИО, както и всяко предприятие, върху което предприятието майка действително упражнява господстващо влияние.
Дъщерните предприятия на дъщерните предприятия също се разглеждат като дъщерни предприятия на предприятието, което е тяхното крайно предприятие майка;
17)
„клон“ означава място на стопанска дейност, което представлява юридически зависима част от дадена институция и което извършва пряко всички или някои от сделките, присъщи за дейността на институциите;
18)
„предприятие за спомагателни услуги“ означава предприятие, чиято основна дейност е притежаване или управление на собственост, управление на услуги за обработка на данни или подобна дейност, която е спомагателна за основната дейност на една или повече институции;
19)
„дружество за управление на активи“ е дружество за управление на активи съгласно определението в член 2, точка 5 от Директива 2002/87/ЕО, както и ЛУАИФ съгласно определението в член 4, параграф 1, буква б) от Директива 2011/61/ЕС, включително, освен ако не е предвидено друго, субекти от трети държави, извършващи сходни дейности, за които се прилага правото на трета държава, която прилага надзорни и регулаторни изисквания, които са поне равностойни на прилаганите в Съюза;
20)
„финансов холдинг“ означава финансова институция, чиито дъщерни предприятия са изключително или предимно институции или финансови институции, като поне едно от тези дъщерни предприятия е институция, и която не е финансов холдинг със смесена дейност;
21)
„финансов холдинг със смесена дейност“ означава смесено финансово холдингово дружество съгласно определението в член 2, точка 15 от Директива 2002/87/ЕО;
22)
„холдинг със смесена дейност“ означава предприятие майка, различно от финансов холдинг, институция или финансов холдинг със смесена дейност, сред чиито дъщерни предприятия има поне една институция;
23)
„застрахователно предприятие от трета държава“ означава застрахователно предприятие от трета държава съгласно определението в член 13, точка 3 от Директива 2009/138/ЕО;
24)
„презастрахователно предприятие от трета държава“ означава презастрахователно предприятие от трета държава съгласно определението в член 13, точка 6 от Директива 2009/138/ЕО;
25)
„признати инвестиционни посредници от трета държава“ означава дружества, които отговарят на всички посочени по-долу условия:
а)
биха били обхванати от определението за инвестиционен посредник, ако бяха установени в рамките на Съюза;
б)
получили са лиценз в трета държава;
в)
за тях се прилагат и те спазват пруденциални норми, които според компетентните органи са поне толкова строги, колкото предвидените в настоящия регламент или в Директива 2013/36/ЕС
26)
„финансова институция“ означава предприятие, различно от институция, чиято основна дейност е да придобива дялови участия или да извършва една или повече от дейностите, изброени в точки 2-12 и точка 15 от приложение I към Директива 2013/36/ЕС, включително финансов холдинг, финансов холдинг със смесена дейност, платежна институция по смисъла на Директива 2007/64/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 ноември 2007 г. относно платежните услуги във вътрешния пазар (23) и дружество за управление на активи, но не и застрахователни холдинги и застрахователни холдинги със смесена дейност съгласно определението в член 212, параграф 1, буква ж) от Директива 2009/138/ЕО;
27)
„предприятие от финансовия сектор“ означава някое от следните:
а)
институция;
б)
финансова институция;
в)
предприятие за спомагателни услуги, включено в консолидираното финансово състояние на дадена институция;
г)
застрахователно предприятие;
д)
застрахователно предприятие от трета държава;
е)
презастрахователно предприятие;
ж)
презастрахователно предприятие от трета държава;
з)
застрахователен холдинг;
и)
холдинг със смесена дейност;
й)
застрахователен холдинг със смесена дейност съгласно определението в член 212, параграф 1, буква ж) от Директива 2009/138/ЕО;
к)
предприятие, изключено от обхвата на Директива 2009/138/ЕО в съответствие с член 4 от нея;
л)
предприятие от трета държава с основна дейност, сравнима с дейността на който и да е от субектите, посочени в букви а)-к);
28)
„институция майка в държава членка“ означава институция в държава членка, чието дъщерно предприятие е институция или финансова институция или която държи участие в такава институция или финансова институция, без да е дъщерно предприятие на друга институция, получила лиценз в същата държава членка, или на финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност, учреден в същата държава членка;
29)
„институция майка от ЕС“ означава институция майка в държава членка, която не е дъщерно предприятие на друга институция, получила лиценз в държава членка, или на финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност, учреден в държава членка;
30)
„финансов холдинг майка в държава членка“ означавa финансов холдинг, който не е дъщерно предприятие на институция, получила лиценз в същата държава членка, или на финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност, учреден в същата държава членка;
31)
„финансов холдинг майка от ЕС“ означава финансов холдинг майка в държава членка, който не е дъщерно предприятие на институция, получила лиценз в държава членка или на друг финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност, учреден в държава членка;
32)
„финансов холдинг майка със смесена дейност в държава членка“ означава финансов холдинг със смесена дейност, който не е дъщерно предприятие на институция, получила лиценз в същата държава членка, или на финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност, учреден в същата държава членка;
33)
„финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС“ е финансов майка холдинг със смесена дейност в държава членка, който не е дъщерно предприятие на институция, получила лиценз в държава членка, или на друг финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност, учреден в държава членка;
34)
„централен контрагент“ или„ЦК“ означава ЦК съгласно определението в член 2, точка 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012;
35)
„участие“ означава дяловото участие по смисъла на член 17, първо изречение от Четвърта директива 78/660/ЕИО на Съвета от 25 юли 1978 г. относно годишните счетоводни отчети на някои видове дружества (24) или прякото или непряко притежание на 20 % или повече от правата на глас или от капитала на предприятие;
36)
„квалифицирано дялово участие“ означава пряко или непряко дялово участие в предприятие, което представлява 10 % или повече от капитала или от правата на глас или което осигурява възможност за упражняване на значително влияние върху управлението на това предприятие;
37)
„контрол“ означава връзката между предприятие майка и дъщерно предприятие по смисъла на член 1 от Директива 83/349/ЕИО, или счетоводните стандарти, които институцията е задължена да спазва съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, или подобна връзка между физическо или юридическо лице и предприятие;
38)
„тесни връзки“ означава положение, при което две или повече физически или юридически лица са свързани по един от следните начини:
а)
участие под формата на притежание, пряко или чрез контрол, на 20 % или повече от правата на глас или капитала на предприятие;
б)
контрол;
в)
постоянна връзка на едно или всички тях с едно и също трето лице чрез отношение на контрол;
39)
„група от свързани клиенти“ означава всяко едно от следното:
а)
две или повече физически или юридически лица, които, освен ако не е доказано обратното, носят общ риск, защото едно от тях (пряко или непряко) контролира другото или другите;
б)
две или повече физически или юридически лица, между които няма контрол, както е описано в буква а), но които трябва да се разглеждат като носещи общ риск, тъй като са взаимосвързани до степен, в която ако едно от тях има финансови проблеми, по-специално затруднения при финансиране или погасяване на задълженията си, другото или всички останали вероятно също така ще имат затруднения при финансиране или погасяване на задълженията си;
Независимо от букви а) и б), когато централното правителство упражнява пряк контрол върху повече от едно физическо или юридическо лице или е пряко свързано с тях, съвкупността от централното правителство и всички физически или юридически лица, пряко или непряко контролирани съгласно буква а) или свързани съгласно буква б), може да се счита за несъставляваща група от свързани клиенти. Вместо това съществуването на група от свързани клиенти, състояща се от централното правителство и други физически или юридически лица, може да се прецени за всяко отделно лице, пряко контролирано съгласно буква а) или пряко свързано съгласно буква б), както и спрямо всички физически и юридически лица, контролирани от това лице съгласно буква а) или свързани с това лице съгласно буква б), включително централното правителство. Същото важи и при регионалните правителства или местните органи на власт, за които се прилага член 115, параграф 2;
40)
„компетентен орган“ означава официално признат от националното право публичен орган или структура, която е оправомощени по националното право да упражнява надзор върху кредитните институциите като част от действащата надзорна система в съответната държава членка;
41)
„консолидиращ надзорник“ означава компетентен орган, който отговаря за надзора на консолидирана основа върху институции майки от ЕС и върху институции, контролирани от финансови холдинги майки от ЕС или от финансови холдинги майки със смесена дейност от ЕС;
42)
„лиценз“ означава издаден от органите документ, независимо под каква форма, с който се предоставя правото за извършване на дейността;
43)
„държава членка по произход“ означава държавата членка, в която на дадена институция е издаден лиценз;
44)
„приемаща държава членка“ означава държавата членка, в която дадена институция има клон или предоставя услуги;
45)
„централни банки от ЕСЦБ“ означава националните централни банки, които са членове на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ), и Европейската централна банка (ЕЦБ);
46)
„централни банки“ означава централните банки от ЕСЦБ и централните банки на трети държави;
47)
„консолидационно състояние“ означава състояние, което се дължи на прилагането на изискванията на настоящия регламент в съответствие с разпоредбите на първа част, дял II, глава 2 към определена институция, така както ако тази институция съставляваше, заедно с един или повече други субекти, една-единствена институция;
48)
„на консолидирана основа“ означава въз основа на консолидационното състояние;
49)
„на подконсолидирана основа“ означава въз основа на консолидационното състояние на институцията майка, финансовия холдинг или смесения финансов холдинг, като се изключи определена подгрупа лица, или въз основа на консолидационното състояние на институция майка, финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност, който/която не е крайната институция майка, крайният финансов холдинг или крайният финансов холдинг със смесена дейност.
50)
„финансов инструмент“ означава всяко едно от следното:
а)
договор, който поражда финансов актив за едната страна и финансов пасив или капиталов инструмент за другата страна;
б)
инструмент, посочен в раздел В от приложение I към Директива 2004/39/ЕО;
в)
дериватен финансов инструмент;
г)
първичен финансов инструмент;
д)
паричен инструмент.
Инструментите, посочени в букви а), б) и в) са финансови инструменти само ако тяхната стойност произтича от цената на базисен финансов инструмент или друга базисна позиция, процент, курс или индекс;
51)
„начален капитал“ означава размерът и вида собствен капитал, посочен в член 12 от Директива 2013/36/ЕСза кредитните институции и в дял IV от посочената директива за инвестиционните посредници;
52)
„операционен риск“ означава рискът от загуба, произтичащ от неадекватни или недобре функциониращи вътрешни процеси, лица и системи, или поради външни събития, като включва в себе си правния риск;
53)
„риск от разсейване“ е рискът от намаляване на размера на дадено вземане чрез признаване на парични или непарични задължения към длъжника;
54)
„вероятност от неизпълнение“ означава вероятността в рамките на период от една година даден контрагент да изпадне в неизпълнение;
55)
„загуба при неизпълнение“ или „LGD“ означава съотношението на загубата по експозиция, дължаща се на неизпълнение от страна на контрагент, към размера на експозицията в момента на неизпълнение;
56)
„конверсионен коефициент“ означава съотношението на текущо неусвоения размер на поет ангажимент, който би могъл да бъде усвоен и поради това да се окаже при изпадане в неизпълнение, към целия текущо неусвоен размер на ангажимента, като размерът на поетия ангажимент се определя съгласно препоръчания лимит, освен ако е наличен по-висок абсолютен лимит;
57)
„редуциране на кредитния риск“ означава техника, използвана от дадена институция за намаляване на кредитния риск на една или няколко експозиции, които институцията продължава да държи;
58)
„обезпечена кредитна защита“ означава техника за редуциране на кредитния риск, при която намалението на кредитния риск по експозицията на дадена институция произтича от правото на тази институция - в случай на неизпълнение от контрагента или при настъпване на други, изрично посочени кредитни събития, отнасящи се до контрагента - да реализира, да бъде извършено прехвърляне в нейна полза, да придобие или да задържи определени активи или суми, или да намали експозицията към,или да я замени с размера на разликата между размера на експозицията и размера на претенцията към институцията;
59)
„кредитна защита с гаранции“ означава техника за редуциране на кредитния риск, при която намаляването на кредитния риск по експозицията на дадена институция произтича от задължението на трето лице да изплати определена сума при неизпълнение от страна на длъжника или при настъпване на други, изрично посочени кредитни събития;
60)
„подобен на паричен инструмент“ означава депозитен сертификат, облигация, включително с покритие, или друг неподчинен инструмент, емитиран от институция, за които тя вече е получила цялото плащане и които тя ще възстанови безусловно по номинална стойност;
61)
„секюритизация“ означава сделка или схема от сделки, при която кредитният риск по експозиция или група от експозиции се разделя на траншове със следните характеристики:
а)
плащанията по сделката или схемата зависят от финансовите риск и доходност на експозицията или групата от експозиции;
б)
подчинеността на траншовете определя разпределението на загубите през срока на валидност на сделката или схемата;
62)
„секюритизираща позиция“ означава експозиция към секюритизация;
63)
„пресекюритизация“ означава секюритизация, при която рискът, свързан с базисна група от експозиции, е разделен на траншове, като поне една от базисните експозиции е секюритизираща позиция;
64)
„пресекюритизираща позиция“ означава експозиция към пресекюритизация;
65)
„кредитно подобрение“ означава договорно споразумение, с което кредитното качество на дадена позиция при секюритизация се подобрява в сравнение с това, което би било без осигуряването на подобрение, като тук се включва и подобрението, осигурено чрез траншове с по-голяма степен на подчиненост в секюритизацията и други видове кредитна защита;
66)
„дружество със специална цел - секюритизация“ или „ДСЦС“ означава предприятие доверител или друго лице, различно от институция, създадено за извършване на секюритизация или секюритизации, чиито дейности са ограничени до необходимите за постигане на тази цел и чиято структура е предназначена да изолира задълженията на ДСЦС от тези на институцията инициатор, и в което притежателите на права могат да ги залагат или разменят без ограничение;
67)
„транш“ означава договорно установен сегмент от кредитния риск по една или няколко експозиции, като позиция в даден сегмент води до риск от кредитна загуба, който е по-голям или по-малък от този на позиция със същия размер във всеки друг сегмент, без да се отчита кредитната защита, пряко предоставена от трети лица на държателите на позиции в сегмента или в другите сегменти;
68)
„оценка по пазарни цени“ означава оценка на позициите по лесно достъпни окончателни цени, информация за които е получена от независим източник, включително борсови цени, цени от системи за пазарна информация или котировки, предоставени от няколко независими брокери с добра репутация;
69)
„оценка по модел“ означава всяка оценка, която трябва да се съпостави с база, да се екстраполира или да се изчисли по друг начин въз основа на данни за пазара;
70)
„независима проверка на цените“ означава процедура, при която редовно се проверяват точността и независимото определяне на пазарните цени или на използваните в моделите данни;
71)
„приемлив капитал“ означава сборът от:
а)
капитала от първи ред, посочен в член 25.;
б)
капитала от втори ред, посочен в член 71, който е равен или по-малък от една трета от капитала от първи ред;
72)
„призната борса“ означава борса, която отговаря на всички изброени по-долу условия:
а)
тя е регулиран пазар;
б)
тя има клирингов механизъм, съгласно който към договорите, посочени в приложение II, се прилагат ежедневни изисквания за марж, които според становището на компетентните органи осигуряват подходяща защита;
73)
„пенсионни права по преценка на работодателя“ означава допълнителни пенсионни права, които институцията предоставя по своя преценка на служител като част от условията на променливото му трудово възнаграждение и които не включват натрупаните права, осигурявани на служителите съгласно пенсионната схема на дружеството;
74)
„ипотечна заемна стойност“ означава стойността на недвижимия имот, определена посредством разумна оценка на възможността за бъдеща пазарна реализация на имота при отчитането на неговите дългосрочни устойчиви аспекти, общите и местните пазарни условия, както и текущото използване и възможностите за друго подходящо използване на имота;
75)
„жилищен имот“ означава жилище, в което живее собственикът или наемателят на жилището, включително правото да се обитава апартамент в жилищна кооперация в Швеция.
76)
„пазарна стойност“ по отношение на недвижим имот означава очакваната сума, по която на датата на определянето на оценката му имотът може да бъде прехвърлен между желаещи да встъпят в сделка продавач и купувач като необвързани помежду си страни след подходящо проучване на пазара, при което всяка от страните е действала информирано, благоразумно и без принуда;
77)
„приложима счетоводна рамка“ означава счетоводните стандарти, които институцията е задължена да спазва съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 или Директива 86/635/ЕИО;
78)
„процент на неизпълнение за една година“ означава съотношението между броя на случаите на неизпълнение на задълженията по време на период, който започва една година преди дата T, и броя на длъжниците, отнесени към тази категория или група една година преди тази дата;
79)
„спекулативно финансиране на недвижима собственост“ означава заем с оглед на придобиването, разработването или изграждането върху земя във връзка с недвижима собственост, или във връзка с недвижима собственост, с намерение за препродажба с цел печалба.
80)
„търговско финансиране“ означава финансиране, включително гаранции, свързано с обмена на стоки и услуги чрез финансови продукти с фиксиран краткосрочен матуритет - обикновено по-малко от една година, без автоматично подновяване;
81)
„официално подкрепяни експортни кредити“ са заеми или кредити за финансиране на износа на стоки и услуги, за които официална агенция за експортно кредитиране предоставя гаранции, застраховки или пряко финансиране;
82)
„репо споразумение“ и „обратно репо споразумение“ означава споразумение, при което дадена институция или неин контрагент прехвърля ценни книжа, стоки или гарантирани права, свързани с някое от следните:
а)
право на собственост върху ценни книжа или стоки, когато тази гаранция е издадена от призната борса, която държи правата по отношение на ценните книжа или стоките, без споразумението да разрешава на дадена институция да прехвърли или заложи дадена ценна книга или стока едновременно пред повече от един контрагент, като се поема задължение за обратното им изкупуване;
б)
замяна на ценни книжа или стоки със същите характеристики по определена цена на уточнена или предстояща да бъде уточнена от прехвърлителя бъдеща дата - това е репо споразумение за институцията, продаваща ценните книжа или стоките, и обратно репо споразумение за институцията, която ги купува;
83)
„репо сделка“ означава сделка, уредена от „репо споразумение“ или „обратно репо споразумение“;
84)
„обикновено репо споразумение“ означава репо сделка за единични, еднородни или сходни, несложни активи вместо за съвкупност от активи;
85)
„позиции, държани с намерение за търгуване“ означава всяко едно от следното:
а)
собствените позиции и позициите, произтичащи от обслужване на клиенти или активно участие на пазара;
б)
позициите, предназначени за препродажба в краткосрочен план;
в)
позициите с цел възползване от действителните или очакваните краткосрочни разлики между цени „купува“ и „продава“ или от други колебания на цените или лихвените проценти;
86)
„търговски портфейл“ означава всички позиции във финансови инструменти и стоки, които дадена институция държи с намерение за търгуване или за хеджиране на позиции, държани с намерение за търгуване;
87)
„многостранна система за търговия“ означава многостранна система за търговия съгласно определението в член 4, точка 15 от Директива 2004/39/ЕО;
88)
„квалифициран централен контрагент“ означава централен контрагент, на който е било предоставено разрешение в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 648/2012 или който е бил признат в съответствие с член 25 от същия регламент;
89)
„гаранционен фонд“ означава фонд, създаден от ЦК в съответствие с член 42 от Регламент (ЕС) 648/2012 [, който се използва в съответствие с член 45 от същия регламент;
90)
„предварителна вноска в гаранционния фонд на ЦК“ означава платената от институция вноска в гаранционния фонд на ЦК;
91)
„експозиция по търговско финансиране“ означава текущата експозиция, включваща маржа на отклонение, който се дължи на клиринговия член,но все още не е получен, и потенциалната бъдеща експозиция на клирингов член или клиент към ЦК, произтичаща от договорите и сделките, изброени в член 301, параграф 1, букви а)-д), както и първоначален марж;
92)
„регулиран пазар“ означава регулиран пазар съгласно определението в член 4, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО;
93)
„ливъридж“ означава относителният размер на активите, задбалансовите задължения и условните задължения на дадена институция за плащане или предоставяне на обезпечение, включително задълженията, произтичащи от получено финансиране, поети ангажименти, деривати или репо споразумения, но без задълженията, които могат да се изискат само при ликвидация - спрямо собствения капитал на тази институция;
94)
„риск от прекомерен ливъридж“ означава рискът, произтичащ от уязвимостта на дадена институция поради равнището на ливъридж или на условен ливъридж, което може да наложи включването на непредвидени корективни мерки в плана за дейността, в т.ч. спешна продажба на активи, която може да доведе до загуби или до преоценка на оставащите активи на институцията;
95)
„корекция за кредитен риск“ означава размерът на специфичните и общите провизии срещу загуби по кредити във връзка с кредитни рискове, които са включени във финансовите отчети на институцията съгласно приложимата счетоводна рамка;
96)
„вътрешно хеджиране“ означава позиция, която в значителна степен компенсира съставните рискови елементи между позиции или групи от позиции в търговския и банковия портфейл;
97)
„референтно задължение“ е задължението, използвано за определяне на стойността на паричния сетълмент по кредитен дериват.
98)
„Агенция за външна кредитна оценка“ или „АВКО“ означава агенция за кредитен рейтинг, която е регистрирана или сертифицирана в съответствие с Регламент (ЕО) № 1060/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно агенциите за кредитен рейтинг (25), или централна банка, която присъжда кредитни рейтинги, към които разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1060/2009 не се прилагат;
99)
„избрана АВКО“означава АВКО, избрана от институция;
100)
„натрупан друг всеобхватен доход“ има същото значение, както в международен счетоводен стандарт (МСС) 1, приложим съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002;
101)
"базисен собствен капитал“ означава „основни собствени средства“ по смисъла на член 88 от Директива 2009/138/ЕО;
102)
„елементи на капитала от първи ред при застрахователните предприятия“ означава „основни собствени средства“ на предприятията, за които се прилагат изискванията на Директива 2009/138/ЕО, когато тези елементи са класифицирани като капитал от първи ред по смисъла на Директива 2009/138/ЕО в съответствие с член 94, параграф 1 от нея;
103)
„елементи на допълнителния капитал от първи ред при застрахователните предприятия“ означава „основни собствени средства“ на предприятията, за които се прилагат изискванията на Директива 2009/138/ЕО, когато тези елементи са класифицирани в първи ред по смисъла на Директива 2009/138/ЕО в съответствие с член 94, параграф 1 от нея и включването на тези елементи е ограничено с делегираните актове, приети в съответствие с член 99 от същата директива;
104)
„елементи на капитала от втори ред при застрахователните предприятия“ означава „основни собствени средства“ на предприятията, за които се прилагат изискванията на Директива 2009/138/ЕО, когато тези елементи са класифицирани във втори ред по смисъла на Директива 2009/138/ЕО в съответствие с член 94, параграф 2 от нея;
105)
„елементи на капитала от трети ред при застрахователните предприятия“ означава „основни собствени средства“ на предприятията, за които се прилагат изискванията на Директива 2009/138/ЕО, когато тези елементи са класифицирани в трети ред по смисъла на Директива 2009/138/ЕО в съответствие с член 94, параграф 3 от нея;
106)
„отсрочени данъчни активи“ има същото значение, както в приложимата счетоводна рамка;
107)
„отсрочени данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба“ означава отсрочени данъчни активи, чиято бъдеща стойност може да бъде реализирана само ако институцията генерира облагаема печалба в бъдеще;
108)
„отсрочени данъчни пасиви“ има същото значение, както в приложимата счетоводна рамка;
109)
„активи на пенсионен фонд с предварително определен размер на пенсията“ означава активите на пенсионен фонд или план с предварително определен размер на пенсията, в зависимост от случая, след приспадане на задълженията по същия фонд или план;
110)
„разпределяния“ означава изплащането на дивиденти или лихви в каквато и да е форма;
111)
„финансово предприятие“ има същото значение, както в член 13, параграф 25, букви б) и г) от Директива 2009/138/ЕО;
112)
„фонд за покриване на общи банкови рискове“ има същото значение, както в член 38 от Директива 86/635/ЕИО;
113)
„репутация“ има същото значение, както в приложимата счетоводна рамка;
114)
„непряка позиция“ е експозиция към междинен субект, който има експозиция към капиталови инструменти, емитирани от предприятие от финансовия сектор, когато при евентуална окончателна обезценка на капиталовите инструменти, емитирани от предприятието от финансовия сектор, загубата за институцията не би се различавала съществено от загубата, която институцията би понесла от пряка позиция в тези капиталови инструменти, емитирани от предприятието от финансовия сектор;
115)
„нематериални активи“ има същото значение, както в приложимата счетоводна рамка, и включва репутацията;
116)
„други капиталови инструменти“ означава капиталовите инструменти, емитирани от предприятия от финансовия сектор, които не отговарят на изискванията за инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, на допълнителния капитал от първи ред или на капитала от втори ред, нито за елементи на капитала от първи ред при застрахователните предприятия, елементи на допълнителния капитал от първи ред при застрахователните предприятия, елементи на капитала от втори ред при застрахователните предприятия или елементи на капитала от трети ред при застрахователните предприятия;
117)
„други резерви“ означава резервите по смисъла на приложимата счетоводна рамка, за които съгласно приложимия счетоводен стандарт се прилага изискването за оповестяване, с изключен на сумите, вече включени в натрупания друг всеобхватен доход или неразпределената печалба;
118)
„собствен капитал“ означава сумата на капитала от първи ред и капитала от втори ред;
119)
„инструменти на собствения капитал“ означава капиталовите инструменти, емитирани от институция, които отговарят на изискванията за инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, на допълнителния капитал от първи ред или на капитала от втори ред;
120)
„малцинствено участие“ означава размерът на базовия собствен капитал от първи ред на дъщерно предприятие на дадена институция, който се дължи на физически или юридически лица, различни от включените в обхвата на пруденциалната консолидация на институцията.
121)
„печалба“ има същото значение, както в приложимата счетоводна рамка;
122)
„реципрочна кръстосана позиция“ означава позицията на институция в инструменти на собствения капитал или в други капиталови инструменти, емитирани от предприятия от финансовия сектор, когато последните също държат инструменти на собствения капитал, емитирани от институцията;
123)
„неразпределена печалба“ означава печалбата и загубата, пренесена от окончателния резултат от дейността съгласно приложимата счетоводна рамка;
124)
„премийни резерви“има същото значение, както в приложимата счетоводна рамка;
125)
„временни разлики“ има същото значение, както в приложимата счетоводна рамка;
126)
„синтетична позиция“ означава инвестиция на институция във финансов инструмент, чиято стойност е пряко свързана със стойността на капиталовите инструменти, емитирани от предприятие от финансовия сектор;
127)
„кръстосана гаранционна схема“ означава схема, която отговаря на всички условия по-долу:
а)
институциите попадат в рамките на една и съща институционална защитна схема, както е посочено в член 113, параграф 7;
б)
институциите са напълно консолидирани в съответствие с член 1, параграф 1, букви б), в), г) или член 1, параграф 2 от Седма директива 83/349/ЕИО и са обхванати от надзора на консолидирана основа на институцията, която е институцията майка в държава членка съгласно първа част, дял II, глава 2 и за която се прилага капиталово изискване;
в)
институцията майка в държава членка и дъщерните предприятия са установени в една и съща държава членка и подлежат на лицензиране и надзор от един и същ компетентен орган;
г)
институцията майка в държава членка и дъщерните предприятия са встъпили в договорно или нормативно установено споразумение във връзка със задълженията, което защитава тези институции и по-специално осигурява тяхната ликвидност и платежоспособност, когато е необходимо да се избегне несъстоятелност;
д)
осигурени са механизми, които при необходимост гарантират бързо предоставяне на финансови средства под формата на капитал и ликвидност съгласно договорното или нормативно установеното споразумение във връзка със задълженията, посочено в буква г);
е)
адекватността на споразуменията, посочени в букви г) и д), се наблюдава редовно от компетентния орган;
ж)
минималният срок за предизвестие за доброволно оттегляне от споразумението във връзка със задълженията от дъщерно предприятие е десет години;
з)
компетентният орган е оправомощен да забрани доброволно оттегляне на дъщерно предприятие от споразумението във връзка със задълженията;
128)
„разпределяеми позиции“ означава размерът на печалбата в края на последната финансова година заедно с пренесената печалба и резервите, предназначени за тази цел, преди разпределенията в полза на държателите на инструменти на собствения капитал, намален с пренесените загуби, печалбата, която не подлежи на разпределяне съгласно предвиденото в законодателството или правилата на институцията, и сумите, отнесени в резерви, които не подлежат на разпределяне съгласно приложимото национално право или учредителния акт на институцията, като загубата и резервите се определят въз основа на индивидуалните отчети на институцията, а не на консолидираните отчети.
2. Когато в настоящия регламент се използват понятията "недвижима собственост", "жилищен имот или търговски недвижим имот" или "ипотека" върху такъв имот включва дялове във финландски жилищни кооперации, действащи в съответствие с финландския Закон за жилищните кооперации от 1991 г. или последващо равностойно законодателство. Държавите членки или техните компетентни органи могат да разрешат дялове, представляващи еквивалентно непряко притежание на недвижима собственост, да се третират като пряко притежание на недвижим имот, при условие че такова непряко притежание е специално уредено в националното право на съответната държава членка и когато се предоставя като обезпечение, то осигурява еквивалентна защита за кредиторите.
3. Търговското финансиране, посочено в параграф 1, точка 80 по принцип не е обвързано с твърд ангажимент и изисква задоволителна съпътстваща документация на сделките за всяка заявка за теглене, което дава възможност за отказ от финансиране в случай на евентуално съмнение относно кредитоспособността или съпътстващата документация на сделките. Погасяването на произтичащите от търговско финансиране експозиции обикновено не зависи от кредитополучателя, вместо това средствата се получават в парични средства от вносители или от приходи от продажби на съответните базисни стоки.
Член 5
Определения, които са специфични за капиталовите изисквания за кредитен риск
За целите на трета част, дял II се прилагат следните определения:
1)
„експозиция“ означава актив или задбалансова позиция;
2)
„загуба“ означава икономическата загуба, включително съществена промяна в стойността на вземанията поради дисконтиране и съществените преки и непреки разходи, свързани със събирането на вземанията по съответния инструмент;
3)
„очаквана загуба“ или „EL“ означава съотношението между размера на очакваната загуба по дадена експозиция при потенциално неизпълнение от контрагент или при разсейване в рамките на една година към остатъчните към момента на неизпълнението непогасени задължения;
ДЯЛ II
РАВНИЩЕ НА ПРИЛАГАНЕ НА ИЗИСКВАНИЯТА
ГЛАВА 1
Прилагане на изискванията на индивидуална основа
Член 6
Общи принципи
1. Институциите изпълняват задълженията, определени във втора - пета част и осма част, на индивидуална основа.
2. Всяка институция, която е дъщерно предприятие в държавата членка, в която е лицензирана и обект на надзор, или предприятие майка, както и всяка институция, която е включена в консолидацията съгласно член 19, не е задължена да изпълнява посочените в членове 89, 90 и 91 задължения на индивидуална основа.
3. Всяка институция, която е предприятие майка, или дъщерно предприятие, както и всяка институция, която е включена в консолидацията съгласно член 19, не е задължена да изпълнява посочените в осма част задължения на индивидуална основа.
4. Кредитните институции и инвестиционните посредници, които са получили лиценз за предоставяне на инвестиционните услуги и дейностите, изброени в раздел А, точки 3 и 6 от приложение I към Директива 2004/39/ЕО, изпълняват посочените в шеста част задължения на индивидуална основа. До изготвянето на доклада на Комисията в съответствие с член 508, параграф 3 компетентните органи могат да освобождават инвестиционните посредници от посочените в шеста част задължения в зависимост от естеството, мащаба и сложността на дейностите на инвестиционните посредници.
5. Институциите, с изключение на инвестиционните посредници по член 95, параграф 1 и член 96, параграф 1 и на институциите, за които компетентните органи са приложили дерогацията по член 7, параграф 1 или параграф 3, изпълняват посочените в седма част задължения на индивидуална основа.
Член 7
Дерогация от прилагането на пруденциалните изисквания на индивидуална основа
1. Компетентните органи могат да освободят от изискванията на член 6, параграф 1 дъщерно предприятие на дадена институция, когато дъщерното предприятие и институцията подлежат на лицензиране и надзор от същата държава членка и дъщерното предприятие е включено в надзора на консолидирана основа на институцията, която е предприятието майка, и когато са изпълнени всички изброени по-долу условия, за да се осигури адекватно разпределение на собствения капитал между предприятието майка и дъщерното предприятие:
а)
понастоящем няма и не се предвиждат съществени практически или правни пречки за бързо прехвърляне на собствен капитал или за изплащане на задължения от предприятието майка;
б)
компетентният орган приема, че предприятието майка управлява дъщерното предприятие разумно, а самото предприятие майка със съгласието на компетентния орган е заявило, че гарантира поетите от дъщерното предприятие задължения, или рисковете в дъщерното предприятие са пренебрежимо малки;
в)
процедурите за оценка, измерване и контрол на риска на предприятието майка обхващат дъщерното предприятие;
г)
предприятието майка държи повече от 50 % от акциите с право на глас в капитала на дъщерното предприятие или има право да назначава или отстранява мнозинството от членовете на управителния му орган.
2. Компетентните органи могат да се възползват от възможността, предвидена в параграф 1, когато предприятието майка е финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност, учреден в същата държава членка като институцията, при условие че то подлежи на същия надзор като упражнявания над институциите, и по-специално на стандартите, предвидени в член 11, параграф 1.
3. Компетентните органи могат да освободят от изискванията на член 6, параграф 1 институция майка в държава членка, когато тази институция подлежи на лицензиране и надзор от същата държава членка, включена е в надзора на консолидирана основа и са изпълнени всички изброени по-долу условия, за да се осигури адекватно разпределение на собствения капитал между предприятието майка и дъщерните предприятия:
а)
към момента няма и не се предвиждат съществени практически или правни пречки за бързо прехвърляне на собствен капитал или за изплащане на задължения към институцията майка в държава членка;
б)
процедурите за оценка, измерване и контрол на риска от значение за консолидирания надзор обхващат институцията майка в държава членка.
Компетентният орган, който прилага настоящия параграф, информира компетентните органи на всички останали държави членки.
Член 8
Дерогация от прилагането на ликвидните изисквания на индивидуална основа
1. Компетентните органи могат да освободят изцяло или частично от изискванията на шеста част дадена институция и всички или на някои от нейните дъщерни предприятия в Съюза и да упражняват надзор върху тях като обособена ликвидна подгрупа, при условие че те изпълняват всички изброени по-долу изисквания:
а)
институцията майка на консолидирана основа или дъщерната институция на подконсолидирана основа изпълнява изискванията на шеста част;
б)
институцията майка на консолидирана основа или дъщерната институция на подконсолидирана основа наблюдава и контролира непрекъснато ликвидните позиции, на всички институции в групата или подгрупата, които са освободени от изискването, и осигурява достатъчно ниво на ликвидност за всички тези институции;
в)
институциите са сключили удовлетворяващи компетентните органи договори, които предвиждат свободно движение на средства между тях, за да могат да изпълнят своите индивидуални и съвкупни задължения, щом същите станат изискуеми;
г)
към момента няма и не се предвиждат съществени практически или правни пречки пред изпълнението на договорите, посочени в буква в).
До 1 януари 2014 г. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета за евентуалното наличие на правни пречки, които биха могли да направят невъзможно прилагането на първа алинея, буква в), и се приканва при необходимост да представи до 31 декември 2015 г. законодателно предложение за това кои от тези пречки да бъдат премахнати.
2. Компетентните органи могат изцяло или частично да освободят от прилагането на шеста част дадена институция и всички или някои от нейните дъщерни предприятия, когато всички институции от обособената ликвидна подгрупа са лицензирани в една и съща държава членка и при условие че са изпълнени условията по параграф 1.
3. Когато институциите от обособена ликвидна подгрупа са лицензирани в няколко държави членки, параграф 1 се прилага само след изпълнение на процедурата, посочена в член 21, и само за институциите, чиито компетентни органи са постигнали съгласие относно следното:
а)
тяхната оценка за това дали организацията и третирането на ликвидния риск отговарят на условията по член 86 от Директива 2013/36/ЕС за цялата обособена ликвидна подгрупа;
б)
разпределението на сумите, местонахождението и собствеността върху ликвидните активи, които трябва да се държат в обособената ликвидна подгрупа;
в)
определянето на минималния размер ликвидни активи, които трябва да се държат от институциите, които се освобождават от прилагането на шеста част;
г)
необходимостта от по-строги параметри от посочените в шеста част;
д)
неограничен обмен на цялостната информация между компетентните органи;
е)
пълно разбиране на последствията от такова освобождаване.
4. Компетентните органи могат да прилагат параграфи 1, 2 и 3 и по отношение на институции, които са членове на една и съща институционална защитна схема, посочена в член 113, параграф 7, буква б), при условие че изпълняват всички изисквания по член 113, параграф 7, както и по отношение на други институции, свързани с отношение по смисъла на член 113, параграф 6, при условие че отговарят на всички посочени в него изисквания. В този случай компетентните органи определят една от институциите, която може да бъде освободена от изискванията на шеста част въз основа на консолидационното състояние на всички институции от обособената ликвидна подгрупа.
5. Когато е предоставено освобождаване от изискванията по параграф 1 или параграф 2, компетентните органи могат да прилагат и член 86 от Директива 2013/36/ЕС или части от него на нивото на обобщената ликвидна подгрупа и, на индивидуална основа, да освободят от прилагане на член 86 от Директива 2013/36/ЕСили части от него.
Член 9
Метод на самостоятелното консолидиране
1. При спазване на параграфи 2 и 3 от настоящия член и на член 144, параграф 3 от Директива 2013/36/ЕС, компетентните органи могат да разрешат, след преценка на всеки отделен случай, на институции майки да включват в изчисляването на изискванията към тях по член 6, параграф 1 дъщерни предприятия, които отговарят на условията, предвидени в член 7, параграф 1, букви в) и г), и чиито съществени експозиции или съществени задължения са към тази институция майка.
2. Предвиденото в параграф 1 третиране се разрешава само когато институцията майка представи на компетентните органи пълна информация за наличието на обстоятелства и договорености, включително правни договорености, съгласно които няма съществени практически или правни пречки - и не се предвиждат такива - за бързо прехвърляне на собствен капитал или за изплащане на задълженията, когато станат изискуеми, от дъщерното предприятие към предприятието майка.
3. Когато компетентен орган използва предвидената в параграф 1 възможност за преценка, той периодично информира, но не по-рядко от веднъж годишно, компетентните органи на всички останали държави членки за това как е използван параграф 1 и за обстоятелствата и договореностите, посочени в параграф 2. Когато дъщерното предприятие е в трета държава, компетентните органи предоставят същата информация и на компетентните органи на тази трета държава.
Член 10
Освобождаване за кредитни институции, които са дълготрайно свързани с централен орган
1. Компетентните органи могат, в съответствие с националното си право, да освободят частично или изцяло от изискванията, определени от втора част до осма част, една или повече кредитни институции, разположени в същата държава членка и дълготрайно свързани с централен орган, който извършва надзор над тях и е установен в същата държава членка, ако са изпълнени следните условия:
а)
задълженията на централния орган и свързаните институции са солидарни и някои от задълженията на свързаните институции са напълно гарантирани от централния орган;
б)
платежоспособността и ликвидността на централния орган и на всички свързани институции се наблюдават като едно цяло въз основа на консолидираните отчети на въпросните институции;
в)
ръководството на централния орган има право да дава инструкции на ръководствата на свързаните институции.
Държавите членки могат да запазят и да продължат да използват действащото си националното законодателство относно прилагането на освобождаването, посочено в първа алинея, доколкото то не противоречи на настоящия регламент и на Директива 2013/36/ЕС.
2. Ако компетентните органи са се уверили, че условията по параграф 1 са изпълнени и ако задълженията или ангажиментите на централния орган са изцяло гарантирани от свързаните институции, компетентните органи могат да освободят централния орган от прилагането на втора - осма част на индивидуална основа.
ГЛАВА 2
Пруденциална консолидация
Раздел 1
Прилагане на изискванията на консолидирана основа
Член 11
Общо третиране
1. Институциите майки в държава членка изпълняват, в степента и по начина, описани в член 18, задълженията, предвидени от втора част до четвърта част и в седма част, въз основа на консолидационното си състояние. Предприятията майки и дъщерните им предприятия, обхванати от настоящия регламент, установяват необходимата организационна структура и подходящи механизми за вътрешен контрол с цел да се осигури надлежното обработване и изпращане на данните, необходими за консолидацията. По-конкретно те гарантират прилагането, от страна на дъщерните предприятия, които не са обхванати от настоящия регламент, на правила, процедури и механизми, осигуряващи качеството на консолидацията.
2. Институциите, контролирани от финансов холдинг майка или финансов холдинг майка със смесена дейност в държава членка, изпълняват, в степента и по начина, описани в член 18, задълженията, предвидени от втора до четвърта част и в седма част, въз основа на консолидационното състояние на този финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност.
Когато повече от една институция се контролира от финансов холдинг майка или финансов холдинг майка със смесена дейност в държава членка, първа алинея се прилага само спрямо институцията, върху която се упражнява надзор на консолидирана основа в съответствие с член 111 от Директива 2013/36/ЕС.
3. Институциите майки от ЕС, институциите, контролирани от финансов холдинг майка от ЕС, и институциите, контролирани от финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС, изпълняват задълженията, предвидени в шеста част, въз основа на консолидационното състояние на въпросната институция майка, финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност, ако групата се състои от една или повече кредитни институции или инвестиционни посредници, лицензирани да предоставят инвестиционните услуги и дейности, изброени в раздел А, точки 3 и 6 на приложение I към Директива 2004/39/ЕО. До изготвянето на доклада на Комисията в съответствие с член 508, параграф 2 и ако групата включва единствено инвестиционни посредници, компетентните органи могат да освобождават инвестиционните посредници от посочените в шеста част задължения на консолидирана основа в зависимост от естеството, мащаба и сложността на дейностите на инвестиционните посредници.
4. Когато се прилага член 10, посоченият в него централен орган изпълнява изискванията на втора - осма част въз основа на консолидационното състояние на съвкупността, образувана от централния орган и свързаните с него институции.
5. В допълнение към изискванията на параграфи 1-4 и без да се засягат останалите разпоредби на настоящия регламент и Директива 2013/36/ЕС, когато е оправдано за надзорни цели поради конкретното естество на риска или на капиталовата структура на дадена институция, или когато държавите членки приемат национални закони, изискващи структурно разделение на дейностите в рамките на банкова група, компетентните органи могат да изискват от структурно разделените институции да изпълняват задълженията, посочени във втора до четвърта част и шеста до осма част от настоящия регламент и в дял VII от Директива 2013/36/ЕС, на подконсолидирана основа.
Прилагането на подхода, предвиден в първа алинея, не засяга ефективния надзор на консолидирана основа и не трябва да води до несъразмерни отрицателни последици за финансовата система или за части от нея в други държави членки или Съюза като цяло, нито да представлява или да създава пречка пред функционирането на вътрешния пазар.
Член 12
Финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност с дъщерно предприятие - кредитна институция и дъщерно предприятие - инвестиционен посредник
Когато финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност има за дъщерно предприятие поне една кредитна институция и един инвестиционен посредник, приложимите въз основа на консолидационното състояние на финансовия холдинг или на смесения финансов холдинг изисквания се прилагат към кредитната институция.
Член 13
Прилагане на изискванията за оповестяване на консолидирана основа
1. Институциите майки от ЕС изпълняват предвидените в осма част задължения въз основа на консолидационното си състояние.
Значимите дъщерни предприятия на институциите майки от ЕС и дъщерните предприятия, които имат съществено значение за техния местен пазар, оповестяват информацията, посочена в членове 437, 438, 440, 442, 450, 451 и 453, на индивидуална или подконсолидирана основа.
2. Институциите, контролирани от финансов холдинг майка от ЕС или финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС, изпълняват предвидените в осма част задължения въз основа на консолидационното състояние на този финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност.
Значимите дъщерни предприятия на финансови холдинги майки от ЕС или финансови холдинги майки със смесена дейност от ЕС и дъщерните предприятия, които имат съществено значение за техния местен пазар, оповестяват информацията, посочена в членове 437, 438, 440, 442, 450, 451 и 453, на индивидуална или подконсолидирана основа.
3. Параграфи 1 и 2 не се прилагат изцяло или отчасти за институциите майки от ЕС и институциите, контролирани от финансов холдинг майка от ЕС или финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС, доколкото те са включени в еквивалентни оповестявания на консолидирана основа, предоставяни от предприятие майка, установено в трета държава.
4. Когато се прилага член 10, посоченият в него централен орган изпълнява изискванията в осма част въз основа на консолидационното състояние на централния орган. Член 18, параграф 1 се прилага спрямо централния орган, като свързаните институции се третират като негови дъщерни предприятия.
Член 14
Прилагане на изискванията на пета част на консолидирана основа
1. Предприятията майки и дъщерните им предприятия, обхванати от настоящия регламент, изпълняват предвидените в пета част задължения на консолидирана или подконсолидирана основа, така че да осигуряват съгласуваност и висока степен на интегрираност на своите правила, процедури и механизми, изисквани съгласно посочените разпоредби, както и възможност за генериране на данните и информацията, необходими за надзорни цели. По-конкретно, те гарантират прилагането, от страна на дъщерните предприятия, които не са обхванати от настоящия регламент, на правила, процедури и механизми, осигуряващи спазването на посочените разпоредби.
2. При прилагането на член 92 на консолидирана или подконсолидирана основа институциите прилагат допълнително рисково тегло в съответствие с член 407, ако изискванията на член 405 или член 406 са нарушени на ниво субект, установен в трета държава, който е включен в консолидацията в съответствие с член 18, и ако нарушението е съществено по отношение на общия рисков профил на групата.
3. Произтичащите от пета част задължения за дъщерните предприятия, които не са обхванати от настоящия регламент, не се прилагат, ако институцията майка от ЕС или институциите, контролирани от финансов холдинг майка от ЕС или финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС, могат да докажат пред компетентните органи, че прилагането на пета част недопустимо съгласно законодателството на съответната трета държава, в която е установено дъщерното предприятие.
Член 15
Дерогация от прилагането на капиталовите изисквания на консолидирана основа спрямо групи от инвестиционни посредници
1. В зависимост от конкретния случай консолидиращият надзорник може да освободи от прилагането на консолидирана основа на трета част от настоящия регламент и дял VII, глава 4 от Директива 2013/36/ЕС, при условие че са изпълнени следните изисквания:
а)
всеки инвестиционен посредник от ЕС в групата използва алтернативното изчисление на общата рискова експозиция, посочено в член 95, параграф 2;
б)
всички инвестиционни посредници в групата попадат в категориите по член 95, параграф 1 и член 96, параграф 1;
в)
всеки инвестиционен посредник от ЕС в групата изпълнява на индивидуална основа изискванията на член 95 и същевременно приспада от елементите на своя базов собствен капитал от първи ред всяко условно задължение към инвестиционни посредници, финансови институции, дружества за управление на активи и предприятия за спомагателни услуги, което в противен случай би било консолидирано;
г)
всеки финансов холдинг, който е финансов холдинг майка в държава членка на инвестиционен посредник в групата, притежава като минимум капитал, определен тук като сбор от елементите, посочени в член 26, параграф 1, членове 51, параграф 1 и 62, параграф 1, който да е достатъчен за покриване на сумата от:
i)
цялата балансова стойност на всички дялови участия, подчинени вземания и инструменти, посочени в член 36, параграф 1, букви з) и и), член 56, параграф 1, букви в) и г) и член 66, параграф 1, букви в) и г), на инвестиционни посредници, финансови институции, дружества за управление на активи и предприятия за спомагателни услуги, които в противен случай биха били консолидирани; и
ii)
общия размер на всички условни задължения към инвестиционни посредници, финансови институции, дружества за управление на активи и предприятия за спомагателни услуги, които в противен случай биха били консолидирани;
д)
групата не включва кредитни институции.
Когато са изпълнени критериите по първа алинея, всеки инвестиционен посредник от ЕС трябва да разполага със системи за наблюдение и контрол на източниците на капитал и на финансиране на всички финансови холдинги, инвестиционни посредници, финансови институции, дружества за управление на активи и предприятия за спомагателни услуги в групата.
2. Компетентните органи могат също така да предоставят освобождаване, ако даден финансов холдинг притежава собствен капитал в размер по-малък от изчисления в съответствие с параграф 1, буква г), но не по-малък от сбора на капиталовите изисквания, приложими на индивидуална основа за инвестиционните посредници, финансовите институции, дружествата за управление на активи и предприятията за спомагателни услуги, които в противен случай биха били консолидирани, и на общия размер на всички условни задължения към инвестиционни посредници, финансови институции, дружества за управление на активи и предприятия за спомагателни услуги, които в противен случай биха били консолидирани. За целите на настоящия параграф капиталовото изискване за инвестиционни посредници от трети държави, финансови институции, дружества за управление на активи и предприятия за спомагателни услуги е изискване за номинален размер на собствения капитал.
Член 16
Дерогация от прилагането на изискванията за отношение на ливъридж на консолидирана основа спрямо групи от инвестиционни посредници
Когато всички субекти в група от инвестиционни посредници, включително предприятието майка, са инвестиционни посредници, които съгласно член 6, параграф 5 са освободени от прилагане на изискванията по седма част на индивидуална основа, инвестиционният посредник майка може да реши да не прилага изискванията по седма част на консолидирана основа.
Член 17
Надзор на инвестиционните посредници, освободени от прилагането на консолидирана основа на капиталовите изисквания
1. Инвестиционните посредници в група, на която е било предоставено предвиденото в член 15 освобождаване, уведомяват компетентните органи за рисковете, които биха могли да застрашат финансовото им състояние, включително рисковете по отношение на състава и източниците на техния собствен капитал, вътрешен капитал и финансиране.
2. Когато компетентните органи, отговарящи за пруденциалния надзор на инвестиционния посредник, освободят от изискването за надзор на консолидирана основа съгласно член 15, те предприемат други подходящи мерки за наблюдение на рисковете по отношение на цялата група, по-конкретно на големите експозиции, в това число на всяко предприятие, което не се намира в държава членка.
3. Когато компетентните органи, отговарящи за пруденциалния надзор на инвестиционния посредник, освободят от капиталовите изисквания на консолидирана основа по член 15, изискванията в осма част се прилагат на индивидуална основа.
Раздел 2
Методи за пруденциална консолидация
Член 18
Методи за пруденциална консолидация
1. Институциите, от които се изисква да прилагат изискванията на раздел 1 въз основа на консолидационното си състояние, извършват пълна консолидация на всички институции и финансови институции, които са техни дъщерни предприятия или, когато е приложимо, дъщерни предприятия на същия финансов холдинг майка или финансов холдинг майка със смесена дейност. Параграфи 2-8 от настоящия член не се прилагат, когато шеста част се прилага въз основа на консолидационното състояние на институцията.
2. Компетентните органи обаче могат да позволят, за всеки конкретен случай, пропорционална консолидация според дела на предприятието майка в капитала на дъщерното предприятие. Пропорционална консолидация може да бъде разрешена само когато са изпълнени всички условия по-долу:
а)
отговорността на предприятието майка е ограничена до дела на предприятието майка в капитала на дъщерното предприятие с оглед отговорността на останалите акционери или членове;
б)
платежоспособността на другите акционери или членове е задоволителна;
в)
отговорността на останалите акционери и членове е ясно установена по правнообвързващ начин.
3. Когато предприятията са свързани с отношение по смисъла на член 12, параграф 1 от Директива 83/349/ЕИО, компетентните органи определят как да се извърши консолидацията.
4. Консолидиращият надзорник изисква пропорционална консолидация според дела от капитала, включващ участия в институции и финансови институции, управлявани от предприятие, включено в консолидацията заедно с едно или повече предприятия, които не са включени в консолидацията, когато отговорността на тези предприятия е ограничена до дела в капитала, който притежават.
5. При участия или капиталови връзки, различни от посочените в параграфи 1 и 2, компетентните органи определят дали да се извърши консолидация и под каква форма. По-конкретно те могат да разрешат или да изискат прилагането на метода на собствения капитал. Този метод обаче не означава включване на съответните предприятия в надзора на консолидирана основа.
6. Компетентните органи определят дали и под каква форма да се извърши консолидация в следните случаи:
а)
когато по мнение на компетентните органи дадена институция упражнява значително влияние върху една или повече институции или финансови институции, но без да има участие или други капиталови връзки с тези институции; и
б)
когато две или повече институции или финансови институции имат единно ръководство, което не е установено в учредителен договор или устав.
По-конкретно, компетентните органи могат да разрешат или да изискат прилагането на метода, посочен в член 12 от Директива 83/349/ЕИО. Този метод обаче не означава включване на съответните предприятия в консолидирания надзор.
7. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията на извършване на консолидация в случаите, посочени в параграфи 2-6 от настоящия член.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2016 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
8. Когато се изисква консолидиран надзор съгласно член 111 от Директива 2013/36/ЕС, предприятията за спомагателни услуги и дружествата за управление на активи по смисъла на член 2, точка 5 от Директива 2002/87/ЕО се включват в консолидацията в случаите и в съответствие с методите, предвидени в настоящия член.
Раздел 3
Обхват на пруденциалната консолидация
Член 19
Субекти, изключени от обхвата на пруденциалната консолидация
1. Не е необходимо в консолидацията да бъдат включени институция, финансова институция или предприятие за спомагателни услуги, които са дъщерни предприятия или в които се притежава участие, когато общият размер на активите и задбалансовите позиции на въпросното предприятие е по-нисък от по-малката от следните две стойности:
а)
10 милиона евро;
б)
1 % от общия размер на активите и задбалансовите позиции на предприятието майка или на предприятието, което притежава това участие.
2. Компетентните органи, отговарящи за упражняването на надзор на консолидирана основа в съответствие с член 111 от Директива 2013/36/ЕС, могат да решат, за всеки отделен случай, че не е необходимо дадена институция, финансова институция или предприятие за спомагателни услуги, които са дъщерни предприятия или в които се притежава участие, да бъдат включени в консолидацията:
а)
когато въпросното предприятие се намира в трета държава, където има правни пречки по отношение на предаването на необходимата информация;
б)
когато значението на въпросното предприятие е пренебрежимо малко предвид целите на наблюдението на кредитните институции;
в)
когато по мнението на компетентните органи, отговарящи за упражняването на надзор на консолидирана основа, консолидирането на финансовото състояние на въпросното предприятие би било неподходящо или подвеждащо по отношение на целите на надзора на кредитните институции.
3. Ако в случаите по параграф 1 и параграф 2, буква б) няколко предприятия отговарят на посочените там критерии, те въпреки това се включват в консолидацията, когато заедно значението им не е пренебрежимо малко по отношение на посочените цели.
Член 20
Съвместни решения относно пруденциалните изисквания
1. Компетентните органи работят заедно, като се консултират пълноценно:
а)
при заявления за разрешенията, посочени в член 143, параграф 1, член 151, параграфи 4 и 9, член 283, член 312, параграф 2 и член 363, подадени съответно от институция майка от ЕС и нейни дъщерни предприятия или съвместно от дъщерните предприятия на финансов холдинг майка от ЕС или финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС, за да се реши дали да се даде исканото разрешение и да се определят условията, ако има такива, с които то да бъде обвързано;
б)
за да определят дали са изпълнени критериите за специфично вътрешногрупово третиране съгласно член 422, параграф 9 и член 425, параграф 5, допълнени от регулаторните технически стандарти на ЕБО по член 422, параграф 9 и член 425, параграф 4б.
Заявленията се подават само до консолидиращия надзорник.
Заявлението, посочено в член 312, параграф 2, включва описание на методологията, използвана за разпределянето на капитала за обезпечаване на операционен риск сред различните субекти в групата. В заявлението се посочва дали и как ще се отрази въздействието на диверсификацията в системата за измерване на риска.
2. Компетентните органи правят всичко възможно, за да достигнат в рамките на шест месеца до съвместно решение по отношение на:
а)
заявлението, посочено в параграф 1, буква а);
б)
оценката на критериите и определянето на специфичното третиране, посочено в параграф 1, буква б).
Това съвместно решение се излага в документ, съдържащ напълно мотивираното решение, който се предоставя на заявителя от компетентния орган, посочен в параграф 1.
3. Периодът, посочен в параграф 2, започва на:
а)
датата на получаване на пълното заявление, посочено в параграф 1, буква а), от консолидиращия надзорник. Консолидиращият надзорник незабавно препраща пълното заявление на останалите компетентни органи;
б)
датата на получаване от компетентните органи на доклад, изготвен от консолидиращия надзорник, в който се анализират вътрешногруповите ангажименти в групата.
4. Ако компетентните органи не достигнат до съвместно решение в рамките на шест месеца, консолидиращият надзорник взема самостоятелно решение за случаите по параграф 1, буква а). Решението на консолидиращия надзорник не ограничава правомощията на компетентните органи по член 105 от Директива 2013/36/ЕС.
Решението се излага в документ, съдържащ напълно мотивираното решение, и отразява становищата и резервите, които останалите компетентни органи са изразили през шестмесечния срок.
Консолидиращият надзорник предоставя решението на институцията майка от ЕС, финансовия холдинг майка от ЕС или смесения финансов холдинг майка от ЕС и на останалите компетентни органи.
Ако в края на шестмесечния срок някой от съответните компетентни органи е отнесъл въпроса до ЕБО в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, консолидиращият надзорник отлага вземането на решение за случаите по параграф 1, буква а), изчаква решението, което ЕБО може да вземе във връзка с това в съответствие с член 19, параграф 3 от посочения регламент, и взема решение в съответствие с решението на ЕБО. Шестмесечният срок се счита за срок за помиряване по смисъла на посочения регламент. ЕБО взема своето решение в едномесечен срок. Ако шестмесечният срок е изтекъл или е постигнато съвместно решение, въпросът не се отнася до ЕБО.
5. Ако компетентните органи не достигнат до съвместно решение в рамките на шест месеца, компетентният орган, който отговаря за надзора на дъщерното предприятие на индивидуална основа, взема самостоятелно решение за случаите по параграф 1, буква б).
Решението се излага в документ, съдържащ напълно мотивираното решение, и отразява становищата и резервите, които останалите компетентни органи са изразили през шестмесечния срок.
Решението се предоставя на консолидиращия надзорник, който уведомява институцията майка от ЕС, финансовия холдинг майка от ЕС или смесения финансов холдинг майка от ЕС.
Ако в края на шестмесечния срок консолидиращият надзорник е отнесъл въпроса до ЕБО в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, компетентният орган, който отговаря за надзора на дъщерното предприятие на индивидуална основа, отлага вземането на решение за случаите по параграф 1, буква б) от настоящия член, изчаква решението, което ЕБО може да вземе във връзка с това в съответствие с член 19, параграф 3 от посочения регламент, и взема решение в съответствие с решението на ЕБО. Шестмесечният период се счита за срок за помиряване по смисъла на посочения регламент. ЕБО взема своето решение в едномесечен срок. Ако шестмесечният срок е изтекъл или е постигнато съвместно решение, въпросът не се отнася до ЕБО.
6. Когато институция майка от ЕС и нейните дъщерни предприятия или дъщерните предприятия на финансов холдинг майка от ЕС или на финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС използват усъвършенствания подход за измерване, посочен в член 312, параграф 2, или вътрешнорейтинговия подход, посочен в член 143, на единна основа, компетентните органи позволяват критериите за приемливост, посочени съответно в членове 321 и 322 или в трета част, дял II, глава 3, раздел 6, да се изпълняват от предприятието майка и неговите дъщерни предприятия, разглеждани заедно, по начин, който е в съответствие със структурата на групата и нейните системи, процедури и методологии за управление на риска.
7. Решенията, посочени в параграфи 2, 4 и 5, се признават за окончателни и се прилагат от компетентните органи в съответните държави членки.
8. С оглед улесняване взимането на съвместни решения ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които се определя процедурата за взимане на посоченото в параграф 1, буква а) съвместно решение относно заявленията за разрешения, посочени в член 143, параграф 1, член 151, параграфи 4 и 9, член 283, член 312, параграф 2 и член 363.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 декември 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 21
Съвместни решения за нивото на прилагане на ликвидните изисквания
1. При постъпило искане на институция майка от ЕС, финансов холдинг майка от ЕС, финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС или подконсолидиращо дъщерно предприятие на институция майка от ЕС, финансов холдинг майка от ЕС или финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС консолидиращият надзорник и компетентните органи, отговорни за надзора върху дъщерните предприятия на институция майка от ЕС, финансов холдинг майка от ЕС или финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС в дадена държава членка, полагат всички възможни усилия за постигането на съвместно решение за това дали са изпълнени условията по член 8, параграф 1, букви а)-г) и за определяне на обособена ликвидна подгрупа с оглед на прилагането на член 8.
До съвместното решение трябва да се достигне в рамките на шест месеца след представянето от консолидиращия надзорник на доклад, в който е определил единни обособените ликвидни подгрупи въз основа на критериите, предвидени в член 8. В случай на разногласия в рамките на шестмесечния период консолидиращият надзорник се консултира с ЕБО по искане на някой от другите заинтересовани компетентни органи. Консолидиращият надзорник може да се консултира с ЕБО и по своя собствена инициатива.
Съвместното решение може да наложи и ограничения по отношение на местонахождението на ликвидните активи и собствеността върху тях, както и да изиска определени минимални размери от тях да бъдат държани от институции, освободени от прилагането на шеста част.
Съвместното решение се излага в документ, съдържащ напълно обоснованото решение, който консолидиращият надзорник предава на институцията майка на ликвидната подгрупа.
2. Ако в рамките на шест месеца не се достигне до съвместно решение, всеки компетентен орган, отговарящ за надзор на индивидуална основа, взема самостоятелно решение.
Въпреки това по време на шестмесечния срок всеки компетентен орган може да отправи запитване до ЕБО дали са изпълнени условията по член 8, параграф 1, букви а)-г). В този случай ЕБО може да проведе необвързваща медиация в съответствие с член 31, буква в) от Регламент (ЕС) № 1093/2010, като всички засегнати компетентни органи отлагат вземането на своето решение до приключването на необвързващата медиация. Когато в рамките на медиацията компетентните органи не постигнат съгласие в срок от три месеца, всеки компетентен орган, отговарящ за надзор на индивидуална основа, взема самостоятелно решение, като отчита пропорционалността на ползите и рисковете на нивото на държавата членка на институцията майка и пропорционалността на ползите и рисковете на нивото на държавата членка на дъщерното предприятие. Ако шестмесечният срок е изтекъл или е постигнато съвместно решение, въпросът не се отнася до ЕБО.
Съвместното решение, посочено в параграф 1, и решенията, посочени във втора алинея от настоящия параграф, са задължителни.
3. В рамките на шестмесечния срок всеки заинтересован компетентен орган може да се консултира с ЕБО в случай на разногласие относно изпълнението на условията по член 8, параграф 3, букви а)-г). В този случай ЕБО може да проведе необвързваща медиация в съответствие с член 31, буква в) от Регламент (ЕС) № 1093/2010, като всички засегнати компетентни органи отлагат вземането на своето решение до приключването на необвързващата медиация. Когато в рамките на медиацията компетентните органи не постигнат съгласие в срок от три месеца, всеки компетентен орган, отговарящ за индивидуален надзор, взема самостоятелно решение.
Член 22
Подконсолидация в случаите на лица в трети държави
Дъщерните институции изпълняват изискванията, установени в, членове 89-91 и в трета част и пета част, въз основа на своето подконсолидационно състояние, ако те или предприятието майка, когато то е финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност, имат институция или финансова институция като дъщерно предприятие в трета държава или имат участие в такова предприятие.
Член 23
Предприятия в трети държави
За целите на надзора на консолидирана основа в съответствие с настоящата глава понятията „инвестиционен посредник“, „кредитна институция“, „финансова институция“ и „институция“ се прилагат и за предприятия, установени в трети държави, които, ако бяха установени в Съюза, биха отговаряли на определенията на тези понятия в член 4.
Член 24
Оценка на активи и задбалансови позиции
1. Оценката на активите и задбалансовите позиции се извършва в съответствие с приложимата счетоводната рамка.
2. Чрез дерогация от параграф 1 компетентните органи могат да изискват от институциите да извършват оценка на активите и задбалансовите позиции и определянето на собствения капитал в съответствие с международните счетоводни стандарти, приложими съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002.
ВТОРА ЧАСТ
СОБСТВЕН КАПИТАЛ
ДЯЛ I
ЕЛЕМЕНТИ НА СОБСТВЕНИЯ КАПИТАЛ
ГЛАВА 1
Капитал от първи ред
Член 25
Капитал от първи ред
Капиталът от първи ред на дадена институция е сборът от нейния базов собствен капитал от първи ред и допълнителен капитал от първи ред.
ГЛАВА 2
Базов собствен капитал от първи ред
Раздел 1
Елементи и инструменти на базовия собствен капитал от първи ред
Член 26
Елементи на базовия собствен капитал от първи ред
1. Елементите на базовия собствен капитал от първи ред на дадена институция включват:
а)
капиталови инструменти, при условие че са спазени условията по член 28, или ако е приложимо - условията по член 29;
б)
премийни резерви от емисии, свързани с посочените в буква а) инструменти;
в)
неразпределена печалба;
г)
натрупан друг всеобхватен доход;
д)
други резерви;
е)
фонд за покриване на общи банкови рискове.
Елементите, посочени в букви в)-е), се признават за базов собствен капитал от първи ред само ако са на разположение на институцията за неограничено и незабавно ползване за покриване на рискове или загуби веднага след възникването им.
2. За целите на параграф 1, буква в), единствено с предварителното разрешение на компетентния орган институциите могат да включат в базовия собствен капитал от първи ред междинната или годишната печалба, преди да са взели официално решение за годишния резултат (печалба или загуба) на институцията. Компетентният орган дава разрешение, когато са изпълнени следните условия:
а)
тази печалба е била потвърдена от лица, независими от институцията, които отговарят за одитирането на нейните отчети;
б)
институцията е представила на компетентния орган достатъчно доказателства, че всички предвидими отчисления от печалбата или дивиденти са вече приспаднати от тази печалба.
Потвърждението на междинната или годишната печалба на институцията показва достатъчно убедително, че тази печалба е изчислена в съответствие с принципите, установени в приложимата счетоводна рамка.
3. Компетентните органи преценяват дали емисиите на инструменти на базовия собствен капитал от първи ред отговарят на критериите, определени в член 28 или на член 29, когато е приложимо. По отношение на емисиите след 31 декември 2014 г. институциите класифицират капиталовите инструменти като инструменти на базовия собствен капитал от първи ред само след като компетентните органи, които могат да се консултират с ЕБО, са дали разрешение за това.
За капиталовите инструменти с изключение на държавната помощ, които са одобрени от компетентния орган като допустими за класиифциране като инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, но за които по мнение на ЕБО има съществени затруднения да се прецени дали отговарят на критериите по член 28 или на член 29, когато е приложимо, компетентните органи дават разяснения за мотивите си на ЕБО.
Въз основа на информацията, предоставена от всеки компетентен орган, ЕБО съставя, поддържа и публикува списък на всички форми капиталови инструменти във всяка държава членка, които отговарят на изискванията за инструменти на базовия собствен капитал от първи ред. ЕБО изготвя и публикува този списък за първи път до 1 февруари 2015 г.
След процеса на анализ по член 80 и при наличие на съществени доказателства, че тези инструменти не отговарят на критериите на член 28 или на член 29, когато е приложимо на, ЕБО може да изключи от списъка капиталовите инструменти, които не представляват държавна помощ, емитирани след 31 декември 2014 г., и да направи съобщение в този смисъл.
4. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти, с които да се определи значението на „предвидими“ при определянето на това дали всички предвидими отчисления от печалбата или дивиденти са били приспаднати.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 27
Капиталови инструменти на взаимоспомагателни или кооперативни дружества, спестовни институции или подобни институции в елементите на базовия собствен капитал от първи ред
1. Елементите на базовия собствен капитал от първи ред включват всеки капиталов инструмент, емитиран от институция съгласно клаузите в учредителния ѝ акт, ако са изпълнени следните условия:
а)
институцията е от вид, който е определен в приложимото национално право и който според компетентните органи е някой от следните:
i)
взаимоспомагателно дружество;
ii)
кооперативно дружество;
iii)
спестовна институция;
iv)
подобна институция;
v)
кредитна институция, която изцяло е собственост на една от институциите, посочени в подточки i)-iv), и има одобрение от съответния компетентен орган да се възползва от разпоредбите на настоящия член, при условие че и докато 100 % от обикновените акции, емитирани в кредитната институция, се притежават, пряко или непряко, от институция, посочена в тези подточки;
б)
изпълнени са условията, установени в член 28 или на член 29, когато е приложимо;
Взаимоспомагателните дружества, кооперативните дружества и спестовните институции, които са признати за такива съгласно приложимото национално право преди 31 декември 2012 г., продължават да се класифицират като такива за целите на настоящата част, при условие че продължават да отговарят на критериите, по които са били признати.
2. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти, с които се определят условията, съгласно които компетентните органи могат да решат, че вид предприятие, признато в приложимото национално право, отговаря на изискванията за взаимоспомагателно дружество, кооперативно дружество, спестовна институция или подобна институция за целите на настоящата част.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 28
Инструменти на базовия собствен капитал от първи ред
1. Капиталовите инструменти се приемат за инструменти на базовия собствен капитал от първи ред само ако са изпълнени всички условия по-долу:
а)
инструментите са емитирани пряко от институцията с предварителното съгласие на собствениците на институцията или, когато това се разрешава от приложимото национално право, от ръководния орган на институцията;
б)
инструментите са изплатени и тяхното закупуване не се финансира пряко или непряко от институцията;
в)
инструментите отговарят на всички условия по-долу по отношение на своята класификация:
i)
те са капитал по смисъла на член 22 от Директива 86/635/ЕИО;
ii)
те са собствен капитал по смисъла на приложимата счетоводна рамка;
iii)
те са собствен капитал за целите на определянето на балансовата неплатежоспособност, когато е приложимо съгласно националното право в областта на неплатежоспособността;
г)
инструментите са ясно и индивидуално оповестени в счетоводния баланс от финансовите отчети на институцията;
д)
инструментите са с неограничен срок;
е)
главницата на инструментите не може да се намалява или възстановява, освен в някой от следните случаи:
i)
ликвидация на институцията;
ii)
обратно изкупуване на инструментите по преценка на институцията или други начини за намаляване на капитала по нейна преценка, когато институцията е получила предварителното разрешение от компетентния орган в съответствие с член 77;
ж)
в разпоредбите относно инструментите не се посочва изрично или по подразбиране, че главницата на инструментите ще бъде или може да бъде намалена или възстановена, освен при ликвидация на институцията, и институцията не дава друга такава индикация преди или при емитирането на инструментите, освен в случаите на инструменти, посочени в член 27, когато приложимото национално право забранява на институцията да откаже да изкупи тези инструменти;
з)
инструментите отговарят на следните условия по отношение на разпределенията:
i)
няма преференциално третиране при разпределенията по отношение на реда за изплащане на разпределенията, включително във връзка с други инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, а изискванията по отношение на тези инструменти не предоставят преференциални права за изплащането на разпределения;
ii)
разпределенията в полза на държателите на инструментите може да се изплащат само от разпределяемите позиции;
iii)
приложимите към инструментите условия не включват таван или друго ограничение на максималния размер на разпределенията, освен при инструментите, посочени в член 27;
iv)
размерът на разпределенията не се определя въз основа на цената, платена за закупуването на инструментите при емитирането им, освен при инструментите, посочени в член 27;
v)
приложимите към инструментите условия не включват задължение за институцията да прави разпределение в полза на държателите на инструментите и за самата институция не съществува друго такова задължение;
vi)
неизплащането на разпределения не представлява неизпълнение от страна на институцията;
vii)
отмяната на разпределенията не налага ограничения върху институцията;
и)
в сравнение със съвкупността от капиталови инструменти, емитирани от институцията, при настъпването на загуба инструментите покриват първата и пропорционално най-голямата част от нея, като всеки инструмент покрива загубата в същата степен, както всички други инструменти на базовия собствен капитал от първи ред;
й)
в случай на неплатежоспособност или ликвидация на институцията рангът на инструментите е най-нисък спрямо всички останали вземания;
к)
инструментите дават право на своите собственици на вземане към остатъчните активи на институцията, което, в случай на ликвидация и след плащането на всички вземания от по-горен ред, е пропорционално на сумата на такива емитирани инструменти и не е фиксирано или ограничено с таван, освен при капиталовите инструменти, посочени в член 27;
л)
инструментите не са обезпечени и не са обект на гаранции, които увеличават реда на вземанията от:
i)
институцията или нейните дъщерни предприятия;
ii)
предприятието майка на институцията или неговите дъщерни предприятия;
iii)
финансовия холдинг майка или неговите дъщерни предприятия;
iv)
холдинга със смесена дейност или неговите дъщерни предприятия;
v)
смесения финансов холдинг и неговите дъщерни предприятия;
vi)
предприятие, което има тесни връзки със субектите, посочени в подточки i)-v);
м)
инструментите не са предмет на споразумение, във формата на договор или в друга форма, с което се повишава редът на вземанията по инструментите при неплатежоспособност или ликвидация.
Условието в първа алинея, буква й) се счита за изпълнено дори и ако инструментите са включени съгласно член 484, параграф 3 в допълнителния капитал от първи ред или капитала от втори ред, при условие че са с равностоен ранг.
2. Условията, определени в параграф 1, буква и), се считат за изпълнени без оглед на намаляване на постоянна основа на главницата на инструментите на допълнителния капитал от първи ред или капитала от втори ред.
Условието в параграф 1, буква е) се счита за изпълнено дори и при намаляване на главницата на капиталовия инструмент в рамките на процедура по преструктуриране или като последствие от намаляване на стойността на капиталовите инструменти, изисквано от органа по преструктуриране, който отговаря за институцията.
Условието в параграф 1, буква ж) се счита за изпълнено дори и ако в разпоредбите, с които е уреден капиталовият инструмент, се посочва изрично или се подразбира, че главницата на инструмента ще бъде или може да бъде намалена в рамките на процедура по преструктуриране или като последствие от намаляване на стойността на капиталовите инструменти, изисквано от органа по преструктуриране, който отговаря за институцията.
3. Условието в параграф 1, буква з), подточка iii) се счита за изпълнено, дори и инструментът да изплаща производни дивиденти, при условие че тези дивиденти не водят до разпределение, което несъразмерно обременява собствения капитал.
4. За целите на параграф 1, буква з), подточка i) диференцираните разпределения следва да отразяват единствено диференцирано право на глас. В това отношение по-високи разпределения се прилагат единствено за инструментите на базовия собствен капитал от първи ред с по-малко или без права на глас.
5. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти с цел определяне на следното:
а)
приложимите форми и естеството на непряко финансиране на инструментите на собствения капитал;
б)
дали и кога разпределенията биха довели до непропорционално изчерпване на собствения капитал;
в)
значението на преференциалните разпределения.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 29
Капиталови инструменти, емитирани от взаимоспомагателни или кооперативни дружества, спестовни институции или подобни институции
1. Капиталовите инструменти, емитирани от взаимоспомагателни или кооперативни дружества, спестовни институции и подобни институции, се приемат за инструменти на базовия собствен капитал от първи ред само ако са спазени условията по член 28 с измененията, произтичащи от прилагането на настоящия член.
2. По отношение на изкупуването на капиталови инструменти трябва да са изпълнени следните условия:
а)
освен когато приложимото национално право забранява това, институцията има правото да откаже да изкупи инструментите;
б)
когато приложимото национално право забранява на институцията да откаже изкупуването на инструментите, в разпоредбите относно инструментите се предоставя възможност на институцията да ограничи изкупуването им;
в)
отказът за изкупуване на инструментите или, когато е приложимо, ограничаването на изкупуването им не могат да представляват неизпълнение от страна на институцията.
3. Капиталовите инструменти могат да съдържат таван или ограничение на максималния размер на разпределенията само когато таванът или ограничението са предвидени с приложимото национално право или учредителния акт на институцията.
4. Когато капиталовите инструменти предоставят на собственика права върху резервите на институцията в случай на неплатежоспособност или ликвидация, които са ограничени до номиналната стойност на инструментите, такова ограничение се прилага в същата степен към държателите на всички други емитирани от тази институция инструменти на базовия собствен капитал от първи ред.
Условието по първа алинея не засяга възможността дадено взаимоспомагателно или кооперативно дружество, спестовна институция или подобна институция да признае като базов собствен капитал от първи ред капиталови инструменти, които не предоставят право на глас на държателя си и които отговарят на всички условия по-долу:
а)
вземанията на държателите на инструменти, които не предоставят право на глас, при неплатежоспособност или ликвидация на институцията са пропорционални на дела от всички инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, който тези непредоставящи право на глас инструменти представляват;
б)
инструментите отговарят във всяко друго отношение на изискванията за инструменти на базовия собствен капитал от първи ред.
5. Когато капиталовите инструменти дават на собствениците си право на вземане към активите на институцията в случай на неплатежоспособност или ликвидация, което е фиксирано или ограничено от таван, такова ограничение се прилага в същата степен към държателите на всички емитирани от институцията инструменти на базовия собствен капитал от първи ред.
6. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти, с които се определя естеството на ограниченията за изкупуване, необходими когато приложимото национално право забранява на институцията да откаже изкупуването на инструменти на собствения капитал.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 30
Последици от неспазването на изискванията по отношение на инструментите на базовия собствен капитал от първи ред
Когато при инструмент на базовия собствен капитал от първи ред вече не се спазват изискванията по член 28 или на член 29, когато е приложимо, се прилага следното:
а)
този инструмент незабавно престава да бъде инструмент на базовия собствен капитал от първи ред;
б)
премийните резерви от емисии във връзка с този инструмент незабавно престават да бъдат елементи на базовия собствен капитал от първи ред.
Член 31
Капиталови инструменти, записани от публичните органи в извънредни ситуации
1. При извънредни ситуации компетентните органи могат да разрешат на институциите да включат в базовия собствен капитал от първи ред капиталови инструменти, които изпълняват най-малко условията на член 28, параграф 1, букви б)-д) и отговарят на всички изброени по-долу условия:
а)
капиталовите инструменти са емитирани след 1 януари 2014 г.;
б)
Комисията разглежда тези капиталови инструменти като държавна помощ;.
в)
капиталовите инструменти са емитирани в рамките на мерки за рекапитализация съгласно правилата за държавна помощ, съществуващи към съответния момент;
г)
капиталовите инструменти са изцяло записани и държани от държавата или съответния публичен орган или субект, който е публична собственост;
д)
капиталовите инструменти могат да покрият загубите;
е)
с изключение на капиталовите инструменти, посочени в член 27, в случай на ликвидация капиталовите инструменти дават на собствениците си право на вземане по отношение на остатъчните активи на институцията след плащането на всички вземания от по-горен ред;
ж)
съществуват адекватни механизми за оттегляне на държавата и ако е приложимо - на съответния публичен орган или субект, който е публична собственост;
з)
компетентният орган е дал предварително разрешение и е публикувал решението си, придружено с обяснение на същото решение.
2. При обосновано искане от съответния компетентен орган и в сътрудничество с него ЕБО разглежда капиталовите инструменти по параграф 1 като равностойни на инструментите на базовия собствен капитал от първи ред за целите на настоящия регламент.
Раздел 2
Пруденциални филтри
Член 32
Секюритизирани активи
1. Институцията изключва от всички елементи на собствения капитал увеличението на капитала си съгласно приложимата счетоводна рамка, произтичащо от секюритизирани активи, включително:
а)
увеличение, свързано с бъдещ маржин приход за институцията под формата на печалба от продажбата за институцията;
б)
когато институцията е инициатор на секюритизация, нетната печалба в резултат на капитализацията на бъдещи приходи от секюритизираните активи, които предоставят кредитни подобрения на позициите в секюритизацията.
2. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти, с които да се уточни допълнително посоченото в параграф 1, буква а) понятие „печалба от продажба“.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 33
Хеджиране на парични потоци и промени в стойността на собствените пасиви
1. Институциите не включват следните позиции в елементите на собствения капитал:
а)
резервите от преоценка по справедлива стойност, свързани с печалба или загуба от хеджиране на парични потоци на финансови инструменти, които не са оценени по справедлива стойност, включително на прогнозни парични потоци;
б)
печалбата или загубата от оценяваните по справедлива стойност пасиви на институцията в резултат на промени в кредитния рейтинг на институцията;
в)
цялата печалба и загуба от преоценка по справедлива стойност, произтичащи от собствения кредитен риск на институцията, свързан с деривативните пасиви.
2. За целите на параграф 1, буква в) институциите не компенсират печалбата и загубата от преоценката по справедлива стойност, произтичащи от собствения кредитен риск на институцията, с печалбата и загубата, произтичащи от кредитния риск на контрагента ѝ.
3. Без да се засяга параграф 1, буква б), дадена институция може да включи в собствения капитал размера на печалбата и загубата по своите пасиви, ако са изпълнени всички условия по-долу:
а)
пасивите са под формата на облигации, посочени в член 52, параграф 4 от Директива 2009/65/ЕО;
б)
промените в стойността на активите и пасивите на институцията се дължат на същите промени в кредитния рейтинг на институцията;
в)
съществува близко съответствие между стойността на облигациите, посочени в буква а), и стойността на активите на институцията;
г)
възможно е ипотечните кредити да бъдат погасени чрез обратно изкупуване по пазарна или номинална стойност на облигациите, с които са финансирани ипотечните кредити.
4. ЕБО разработва проект за регулаторни технически стандарти, с които да уточни какво представлява близкото съответствие между стойността на облигациите и стойността на активите, посочено в параграф 3, буква в).
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 30 септември 2013 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 34
Допълнителни корекции на стойността
Когато изчисляват размера на собствения си капитал, институциите прилагат изискванията на член 105 спрямо всички свои активи, оценявани по справедлива стойност, и приспадат от базовия собствен капитал от първи ред размера на всички необходими допълнителни корекции на стойността.
Член 35
Нереализирани печалби и загуби от оценяване по справедлива стойност
Освен при посочените в член 33 позиции, институциите не правят корекции, за да отстранят от собствения си капитал нереализираните печалби или загуби по своите активи или пасиви, оценени по справедлива стойност.
Раздел 3
Приспадания от елементите на базовия собствен капитал от първи ред, освобождавания и алтернативни подходи
Подраздел 1
Приспадания от елементите на базовия собствен капитал от първи ред
Член 36
Приспадания от елементите на базовия собствен капитал от първи ред
1. Институциите приспадат от елементите на базовия собствен капитал от първи ред следното:
а)
загубата за текущата финансова година;
б)
нематериалните активи;
в)
отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба;
г)
за институциите, които изчисляват размера на рисково претеглените експозиции, като използват вътрешнорейтинговия подход, сумите с отрицателен знак, получени от изчислението на размера на очакваната загуба, определено в членове 158 и 159;
д)
активите на пенсионен фонд с предварително определен размер на пенсията в счетоводния баланс на институцията;
е)
преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в собствени инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, включително собствени инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, по отношение на които институцията е поела настоящо или условно задължение за закупуване по силата на съществуващо договорно задължение;
ж)
преките, непреките и синтетичните позиции в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор, когато тези предприятия имат реципрочна кръстосана позиция с институцията, която компетентният орган смята, че е била създадена с цел да се раздуе изкуствено собственият капитал на институцията;
з)
приложимия размер на преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор, когато институцията няма значителни инвестиции в тези предприятия;
и)
приложимия размер на преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор, когато институцията има значителни инвестиции в тези предприятия;
й)
размера на елементите, които съгласно член 56 се приспадат от елементите на допълнителния капитал от първи ред, с чийто размер се надхвърля допълнителният капитал от първи ред на институцията;
к)
размера на експозицията на следните елементи, на които може да бъде присъдено рисково тегло от 1 250 %, когато институцията приспада този размер от размера елементите на базовия собствен капитал от първи ред като алтернатива на прилагането на рисково тегло от 1 250 %:
i)
квалифицирани дялови участия извън финансовия сектор;
ii)
секюритизиращи позиции в съответствие с член 243, параграф 1, буква б), член 244, параграф 1, буква б) и член 258;
iii)
свободни доставки в съответствие с член 379, параграф 3;
iv)
позиции в съвкупността, за които институцията не може да определи рисковото тегло чрез вътрешнорейтинговия подход в съответствие с член 153, параграф 8;
v)
експозиции в капиталови инструменти съгласно подхода на вътрешните модели, в съответствие с член 155, параграф 4.
л)
всички данъчни отчисления, свързани с предвидимите към момента на изчисляването на отчисленията елементи на базовия собствен капитал от първи ред, освен когато институцията подходящо коригира размера на елементите на базовия собствен капитал от първи ред, доколкото такива данъчни отчисления намаляват размера, до който тези елементи могат да се използват за покриване на рискове или загуби.
2. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти, с които се определя прилагането на приспаданията, посочени в параграф 1, букви а), в), д), е), з), и) и л) от настоящия член и свързаните приспадания, посочени в член 56, букви а), в), г) и е) и в член 66, букви а), в) и г).
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
3. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти, с които се уточняват видовете капиталови инструменти на финансовите институции, и - в консултация с Европейския надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване) (ЕОЗППО), създаден с Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. (26) - на застрахователните и презастрахователните предприятия от трети държави и на предприятията извън обхвата на Директива 2009/138/ЕО в съответствие с член 4 от нея, които се приспадат от следните елементи на собствения капитал:
а)
елементи на базовия собствен капитал от първи ред;
б)
елементи на допълнителния капитал от първи ред;
в)
елементи на капитала от втори ред.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 37
Приспадане на нематериални активи
Институциите определят размера на нематериалните активи, подлежащи на приспадане, в съответствие със следното:
а)
сумата, която ще се приспада, се намалява със сумата на свързаните отсрочени данъчни пасиви, които ще бъдат погасени, ако нематериалните активи се обезценят или бъдат отписани съгласно приложимата счетоводна рамка;
б)
сумата, която ще се приспада, включва репутацията, включена при оценката на значимите инвестиции на институцията.
Член 38
Приспадане на отсрочени данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба
1. Институциите определят размера на отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба, за които се изисква приспадане в съответствие с настоящия член.
2. С изключение на случаите, когато са изпълнени условията в параграф 3, размерът на отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба, се изчислява, без да се намалява с размера на свързаните отсрочени данъчни пасиви на институцията.
3. Размерът на отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба, може да се намали с размера на свързаните отсрочени данъчни пасиви на институцията, ако са изпълнени следните условия:
а)
субектът има законно право, съгласно приложимото национално законодателство, да компенсира тези текущи данъчни активи срещу текущите данъчни пасиви;
б)
отсрочените данъчни активи и отсрочените данъчни пасиви се отнасят до данъци, наложени от един и същ данъчен орган и за един и същ данъчнозадължен субект.
4. Свързаните отсрочени данъчни пасиви на институцията, използвани за целите на параграф 3, не могат да включват отсрочени данъчни пасиви, намаляващи размера на нематериалните активи или активите на пенсионен фонд с предварително определен размер на пенсията, които се изисква да бъдат приспаднати.
5. Сумата на посочените в параграф 4 свързани отсрочени данъчни пасиви се разпределя между:
а)
отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба и произтичат от временни разлики, които не са приспаднати в съответствие с член 48, параграф 1);
б)
всички други отсрочени данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба.
Институциите разпределят свързаните отсрочени данъчни пасиви пропорционално на дела на отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба, които представляват посочените в букви а) и б) елементи.
Член 39
Надвнасяне на данъци, пренасяне на данъчни загуби от предходни периоди и отсрочени данъчни активи, които не се основават на бъдеща печалба
1. Следните елементи не се приспадат от собствения капитал и подлежат на рисково претегляне в съответствие с трета част, дял II, глава 2 или глава 3, в зависимост от случая:
а)
надвзет данък от институцията за текущата година;
б)
данъчна загуба на институцията за текущата година, пренесена от предходни години, която дава основание за претенция или вземане към централно правителство, регионално правителство или местен данъчен орган;
2. Размерът на отсрочените данъчни активи, които не се основават на бъдеща печалба, е ограничен до размера на отсрочените данъчни активи, които произтичат от временни разлики, когато са изпълнени всички условия по-долу:
а)
те се заменят - автоматично, задължително и незабавно - с данъчен кредит, в случай че институцията отчете загуба, когато годишният финансов отчет на институцията е официално одобрен, или в случай на ликвидация или неплатежоспособност на институцията;
б)
институцията може, съгласно приложимото национално данъчно право, да прихване посочения в буква а) данъчен кредит с данъчно задължение на институцията или друго предприятие, включено в същата консолидирана група като институцията за целите на данъчното облагане съгласно посоченото право, или всяко друго предприятие, което подлежи на надзор на консолидирана основа в съответствие с първа част, дял II, глава 2;
в)
когато размерът на посочените в буква б) данъчни кредити надвишава посочените в същата буква данъчни задължения, този излишък се замества незабавно с пряко вземане към централното правителство на държавата членка, в която е учредена институцията.
Институцията прилага рисково тегло от 100 % спрямо отсрочени данъчни активи, когато са изпълнени условията по букви а), б и в).
Член 40
Приспадане на суми с отрицателен знак, получени от изчислението на размера на очакваната загуба
Сумата, която подлежи на приспадане в съответствие с член 36, параграф 1, буква г), не се намалява от повишаване на стойността на отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба, или в резултат на друг допълнителен данъчен ефект, който би могъл да възникне, ако провизиите нараснат до нивото на очакваните загуби, посочено в дял I, глава 3, раздел 3.
Член 41
Приспадане на активи на пенсионни фондове с предварително определен размер на пенсията
1. За целите на член 36, параграф 1, буква д), размерът на активите на пенсионни фондове с предварително определен размер на пенсията, които се приспадат, се намалява със:
а)
сумата на свързаните отсрочени данъчни пасиви, които могат да бъдат погасени, ако активите се обезценят или бъдат отписани съгласно приложимата счетоводна рамка;
б)
сумата на активите в пенсионния фонд с предварително определен размер на пенсията, които институцията може да използва без ограничение, при условие че е получила предварителното разрешение на компетентния орган. Тези активи, използвани за намаляване на сумата, която се приспада, получават рисково тегло в съответствие с трета част, дял II, глава 2 или глава 3, в зависимост от случая.
2. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на критериите, съгласно които компетентният орган позволява на институцията да намали размера на активите в пенсионен фонд с предварително определен размер на пенсията, както е посочено в параграф 1, буква б).
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 42
Приспадане на позиции в собствени инструменти на базовия собствен капитал от първи ред
За целите на член 36, параграф 1, буква е) институциите изчисляват позициите си в собствени инструменти на базовия собствен капитал от първи ред въз основа на брутните дълги позиции при спазване на следните изключения:
а)
институциите могат да изчисляват размера на позициите си в собствени инструменти на базовия собствен капитал от първи ред въз основа на нетната дълга позиция, при положение че са изпълнени следните две условия:
i)
дългите и късите позиции са в една и съща базисна експозиция и късите позиции не са свързани с риск от контрагента;
ii)
дългите и късите позиции се държат заедно или в търговския портфейл, или в банковия портфейл;
б)
институциите определят сумата, която трябва да се приспадне за преките, непреките и синтетичните позиции в свързани с индекси ценни книжа, като изчисляват базисната експозиция към включените в тези индекси собствени инструменти на базовия собствен капитал от първи ред;
в)
институциите могат да прихванат късите позиции в собствени инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, произтичащи от къси позиции в базисните индекси, включително когато тези къси позиции включват риск от контрагента, от брутните дълги позиции в собствени инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, произтичащи от позиции в свързани с индекси ценни книжа, ако са изпълнени следните две условия:
i)
дългите и късите позиции са в едни и същи базисни индекси;
ii)
дългите и късите позиции се държат заедно или в търговския портфейл, или в банковия портфейл.
Член 43
Значителни инвестиции в предприятие от финансовия сектор
За целите на приспадането значителни инвестиции на дадена институция в предприятие от финансовия сектор възникват, когато е изпълнено някое от следните условия:
а)
институцията притежава повече от 10 % от инструментите на базовия собствен капитал от първи ред, емитирани от това предприятие;
б)
институцията има тесни връзки с това предприятие и притежава инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, емитирани от него;
в)
институцията притежава инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, емитирани от това предприятие, и предприятието не е включено в консолидацията по първа част, дял II, глава 2, но за целите на финансовото отчитане съгласно приложимата счетоводна рамка е включено в същата счетоводна консолидация като институцията.
Член 44
Приспадане на позиции в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор, когато институцията има реципрочна кръстосана позиция, създадена с цел изкуствено раздуване на собственият капитал
Институциите правят приспаданията, посочени в член 36, параграф 1, букви ж), з) и и), в съответствие със следните изисквания:
а)
позициите в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред и други капиталови инструменти на предприятия от финансовия сектор се изчисляват въз основа на брутните дълги позиции;
б)
за целите на приспадането елементите на капитала от първи ред при застрахователните предприятия се третират като позиции в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред.
Член 45
Приспадане на позиции в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор
Институциите правят приспаданията, изисквани в член 36, параграф 1, букви з) и и), в съответствие със следните разпоредби:
а)
те могат да изчисляват преките, непреките и синтетичните позиции в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор въз основа на нетната дълга позиция в същата базисна експозиция, при положение че са изпълнени следните две условия:
i)
падежът на късата позиция съответства на този на дългата позиция или има остатъчен матуритет от най-малко една година;
ii)
както дългата, така и късата позиция се държат в търговския или в банковия портфейл;
б)
те определят подлежащата на приспадане сума при преките, непреките и синтетичните позиции в свързани с индекси ценни книжа, като изчисляват базисната експозиция във включените в тези индекси капиталови инструменти на предприятията от финансовия сектор.
Член 46
Приспадане на позиции в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, когато институцията няма значителни инвестиции в предприятие от финансовия сектор
1. За целите на член 36, параграф 1, буква з), институциите изчисляват приложимата, подлежаща на приспадане сума, като умножават сумата, посочена в буква а) от настоящия параграф, по коефициента, получен от изчислението, посочено в буква б) от настоящия параграф:
а)
общата сума, с която преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред на предприятия от финансовия сектор, в които институцията няма значителни инвестиции, надхвърлят 10 % от общата сума на елементите на базовия собствен капитал от първи ред на институцията, изчислена след прилагане на следното към елементите на базовия собствен капитал от първи ред:
i)
членове 32-35;
ii)
приспаданията, посочени в член 36, параграф 1, букви а)-ж), буква к), подточки ii)-v) и буква л), с изключение на сумата, която се приспада по отношение на отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба и произтичат от временни разлики;
iii)
членове 44 и 45;
б)
сумата на преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на онези предприятия от финансовия сектор, в които институцията няма значителни инвестиции, разделена на общата сума на преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на собствения капитал на тези предприятия от финансовия сектор.
2. Институциите изключват поетите позиции, държани за пет работни дни или по-малко, от посочената в параграф 1, буква а) сума и от изчисляването на посочения в параграф 1, буква б) коефициент.
3. Подлежащата на приспадане сума съгласно параграф 1 се разпределя между всички държани инструменти на базовия собствен капитал от първи ред. Институциите определят частта от позициите в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, която се приспада съгласно параграф 1, като умножат посочената в буква а) от настоящия параграф сума по посочения в буква б) от настоящия параграф дял:
а)
сумата на позициите, които подлежат на приспадане съгласно параграф 1;
б)
дела от общата сума на преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор, в които институцията няма значителни инвестиции, представляван от всеки държан инструмент на базовия собствен капитал от първи ред.
4. Сумата на позициите, посочени в член 36, параграф 1, буква з), която е равна на или по-малка от 10 % от елементите на базовия собствен капитал от първи ред на институцията след прилагане на разпоредбите в параграф 1, буква а), подточки i)-iii), не се приспада и за него се прилагат приложимите рискови тегла по трета част, дял II, глава 2 или глава 3 и изискванията в трета част, дял IV, в зависимост от случая.
5. Институциите определят частта от позициите си в инструменти на собствения капитал, която е рисково претеглена, като разделят посочената в буква а) сума на сумата в буква б):
а)
сумата на позициите, които трябва да бъдат рисково претеглени съгласно параграф 4;
б)
сумата, определена в подточка i) разделена на сумата, определена в подточка ii):
i)
общия размер на инструментите на базовия собствен капитал от първи ред;
ii)
общата сума на преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на базовия капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор, в които институцията няма значителни инвестиции.
Член 47
Приспадане на позиции в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, когато институцията има значителни инвестиции в предприятие от финансовия сектор
За целите на член 36, параграф 1, буква и) приложимият размер, който се приспада от елементите на базовия собствен капитал от първи ред, изключва поетите позиции, държани за пет работни дни или по-малко, и се определя в съответствие с членове 44 и 45 и подраздел 2.
Подраздел 2
Освобождаване от приспадане от елементите на базовия собствен капитал от първи ред и алтернативни подходи
Член 48
Прагове на освобождаване от приспадане от елементите на базовия собствен капитал от първи ред
1. При приспадането съгласно член 36, параграф 1, букви в) и и) от институциите не се изисква да приспадат сумите на изброените в букви а) и б) от настоящия параграф елементи, чийто общ размер е равен на или по-малък от прага, посочен в параграф 2:
а)
отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба и произтичат от временни разлики, и чийто общ размер е равен на или по-малък от 10 % от елементите на базовия собствен капитал от първи ред на институцията, изчислени след прилагането на:
i)
членове 32-35;
ii)
член 36, параграф 1, букви а)-з), буква к), подточки ii)-v) и буква л), без отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба и произтичат от временни разлики;
б)
когато институцията има значителни инвестиции в предприятие от финансовия сектор, нейните преки, непреки и синтетични позиции в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на такива предприятия, чиято обща сума е равна на или по-малка от 10 % от елементите на базовия собствен капитал от първи ред на институцията, изчислени след прилагането на:
i)
членове 32-35;
ii)
член 36, параграф 1, букви а)-з), буква к), подточки ii)-v) и буква л), без отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба и произтичат от временни разлики.
2. За целите на параграф 1 прагът е равен на сумата, посочена в буква а) от настоящия параграф, умножена по процента, посочен в буква б) от настоящия параграф:
а)
остатъчната сума на елементите на базовия собствен капитал от първи ред след прилагането на корекциите и приспаданията в членове 32-36 в пълен размер и без прилагане на праговете на освобождаване, определени в настоящия член;
б)
17,65 %.
3. За целите на параграф 1 институциите определят частта на отсрочените данъчни активи от общия размер на елементите на базовия собствен капитал от първи ред, която не се изисква да бъде приспадната, чрез разделяне на сумата по буква а) от настоящия параграф на сумата по буква б) от настоящия параграф:
а)
сумата на отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба и произтичат от временни разлики, и които общо са равни на или по-малки от 10 % от елементите на базовия собствен капитал от първи ред на институцията;
б)
сборът от:
i)
сумата, посочена в буква а);
ii)
сумата от преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на собствения капитал на предприятия от финансовия сектор, в които институцията има значителни инвестиции, които общо са по- равни на или малки от 10 % от сумата на елементите на нейния базов собствен капитал от първи ред.
Делът на значителните инвестиции спрямо общия размер на елементите, който не се изисква да бъде приспадан, е равен на 1 минус дела, посочен в първа алинея.
4. Сумите на елементите, които не се приспадат съгласно параграф 1, получават рисково тегло от 250 %.
Член 49
Изискване за приспадане при прилагане на консолидация, допълнителен надзор или институционална защитна схема
1. За целите на изчисляването на собствения капитал на индивидуална основа, подконсолидирана основа и консолидирана основа и когато компетентните органи изискват или позволяват институциите да прилагат метод 1, 2 или 3 от приложение I към Директива 2002/87/ЕО, компетентните органи могат да разрешат на институциите да не приспадат позициите в инструменти на собствения капитал на предприятие от финансовия сектор, в което институцията майка, финансовият холдинг майка, смесеният финансов холдинг майка или институцията притежават значителни инвестиции, при условие че са спазени условията по букви а)-д) от настоящия параграф:
а)
предприятието от финансовия сектор е застрахователно предприятие, презастрахователно предприятие или застрахователен холдинг;
б)
застрахователното предприятие, презастрахователното предприятие или застрахователният холдинг попадат в обхвата на същия допълнителен надзор съгласно Директива 2002/87/ЕО, както институцията майка, финансовият холдинг майка или смесеният финансов холдинг майка или институцията, която притежава позицията;
в)
институцията предварително е получила разрешение от компетентните органи;
г)
преди да предоставят посоченото в буква в) разрешение и постоянно след това, компетентните органи се уверяват, че степента на интегрирано управление, управление на риска и вътрешен контрол по отношение на предприятията, които биха били включени в обхвата на консолидацията по метод 1, 2 или 3, е адекватна;
д)
позициите в рамките на предприятието принадлежат на едно от следните:
i)
кредитната институция майка;
ii)
финансовия холдинг майка;
iii)
смесения финансов холдинг майка;
iv)
институцията;
v)
дъщерно предприятие на едно от предприятията, посочени в подточки i)-iv), което е включено в обхвата на консолидацията съгласно първа част, дял II, глава 2.
Избраният метод се прилага последователно във времето.
2. С оглед изчисляването на собствения капитал на индивидуална основа и на подконсолидирана основа институциите, които са обект на надзор на консолидирана основа в съответствие с първа част, дял II, глава 2, не приспадат позиции в инструменти на собствения капитал, емитирани от предприятия от финансовия сектор, които са включени в обхвата на надзора на консолидирана основа, освен ако компетентните органи не определят, че такива приспадания се изискват за конкретни цели, по-специално с цел структурно разделение на банковите дейности и планиране на преструктурирането, за целите на надзора на индивидуална или подконсолидирана основа.
Прилагането на подхода, посочен в първа алинея, не трябва да води до несъразмерни отрицателни последици за цялата или за части от финансовата система на други държави членки или за Съюза като цяло, като създава пречка за функционирането на вътрешния пазар.
3. За целите на изчисляването на собствения капитал на индивидуална или подконсолидирана основа компетентните органи могат да разрешат на институциите да не приспадат позициите в инструменти на собствения капитал в следните случаи:
а)
когато институцията има позиция в друга институция и са изпълнени условията в подточки ii)-vi):
i)
институциите попадат в рамките на една и съща институционална защитна схема, както е посочена в член 113, параграф 7;
ii)
компетентните органи са дали разрешението, посочено в член 113, параграф 7;
iii)
спазени са условията по член 113, параграф 7;
iv)
институционалната защитна схема изготвя консолидирания счетоводен баланс, посочен в член 113, параграф 7, буква д), или, когато не се изисква изготвянето на консолидирани отчети - изчисление на разширена агрегирана основа, което компетентните органи считат за равностойно на разпоредбите на Директива 86/635/ЕИО, в което се включват някои адаптирани разпоредби на Директива, с които се уреждат консолидираните счетоводни отчети на групи кредитни институции. Външен одитор проверява дали това изчисление на разширена агрегирана основа е равностойно, както и по-специално дали при изчисляването е елиминирано многократното използване на елементи, допустими при изчисляването на собствения капитал, както и неподходящото създаване на собствен капитал между членовете на институционалната защитна схема. Консолидираният счетоводен баланс или изчисляването на разширена агрегирана основа се представят на компетентните органи най-малко със същата честота като посочената в член 99;
v)
институциите, които са включени в институционална защитна схема, заедно изпълняват на консолидирана или разширена агрегирана основа изискванията по член 92 и докладват за спазването на тези изисквания в съответствие с член 99. В рамките на институционална защитна схема не се изисква приспадането на участията, притежавани от кооперативни членове или юридически лица, които не са членове на институционалната защитна схема, при условие че е елиминирано многократното използване на елементи, които са приемливи при изчисляването на собствения капитал, както и неподходящото създаване на собствен капитал между членовете на институционалната защитна схема и миноритарния акционер, когато той е институция.
б)
когато регионална кредитна институция има позиция в своята централна или друга регионална кредитна институция и условията в буква а), подточки i)-v) са изпълнени.
4. Позиции, спрямо които не се извършва приспадането съгласно параграф 1, 2 или 3, представляват експозиции и подлежат на рисково претегляне в съответствие с трета част, дял II, глава 2 или 3, в зависимост от случая.
5. Когато дадена институция прилага методи 1 или 2 от приложение I към Директива 2002/87/ЕО, тя оповестява изискването за допълнителен собствен капитал и съотношението на капиталова адекватност на финансовия конгломерат, изчислени в съответствие с член 6 и приложение I към същата директива.
6. ЕБО, ЕОЗППО и Европейският надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП), създаден с Регламент 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. (27). разработват в рамките на Съвместния комитет проекти на регулаторни технически стандарти за определяне, за целите на настоящия член, на условията на прилагане на методите за изчисляване, изброени в приложение I, втора част от Директива 2002/87/ЕО за целите на алтернативните подходи във връзка с приспадането, посочени в параграф 1 от настоящия член.
ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП представят на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 съответно от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Раздел 4
Базов собствен капитал от първи ред
Член 50
Базов собствен капитал от първи ред
Базовият собствен капитал от първи ред на дадена институция се състои от елементите на базовия собствен капитал от първи ред след прилагане на корекциите, които се изискват от членове 32-35, приспаданията съгласно член 36 и освобождаванията и алтернативните подходи, установени в членове 48,49 и 79.
ГЛАВА 3
Допълнителен капитал от първи ред
Раздел 1
Елементи и инструменти на допълнителния капитал от първи ред
Член 51
Елементи на допълнителния капитал от първи ред
Елементите на допълнителния капитал от първи ред са:
а)
капиталови инструменти, когато са изпълнени условията по член 52, параграф 1;
б)
премийни резерви от емисии във връзка с посочените в буква а) инструменти.
Изброените в буква а) инструменти не отговарят на изискванията за елементи на базовия собствен капитал от първи ред или на капитала от втори ред.
Член 52
Инструменти на допълнителния капитал от първи ред
1. Капиталовите инструменти се приемат за инструменти на допълнителния капитал от първи ред само ако са изпълнени следните условия:
а)
инструментите са емитирани и платени;
б)
инструментите не са закупени от някой от следните:
i)
институцията или нейните дъщерни предприятия;
ii)
предприятие, в което институцията има участие под формата на притежание, пряко или посредством контрол, на 20 % или повече от правата на глас или капитала на предприятието;
в)
закупуването на инструментите не се финансира пряко или непряко от институцията;
г)
при неплатежоспособност на институцията инструментите са с по-нисък ред от инструментите на капитала от втори ред;
д)
инструментите не са обезпечени или не са обект на гаранции, които повишават реда на вземанията на:
i)
институцията или нейните дъщерни предприятия;
ii)
предприятието майка на институцията или неговите дъщерни предприятия;
iii)
финансовия холдинг майка или неговите дъщерни предприятия;
iv)
холдинга със смесена дейност или неговите дъщерни предприятия;
v)
смесения финансов холдинг и неговите дъщерни предприятия;
vi)
предприятие, което има тесни връзки със субектите, посочени в подточки i) - v);
е)
инструментите не са предмет на споразумение, под формата на договор или под друга форма, с което се повишава редът на вземанията по инструментите при неплатежоспособност или ликвидация;
ж)
инструментите са с неограничен срок и разпоредбите, които ги уреждат, не включват стимул за изкупуването им от институцията;
з)
ако разпоредбите относно инструментите включват една или повече кол опции, тези опции могат да бъдат упражнени единствено по преценка на емитента;
и)
по отношение на инструментите може да се упражни кол опция, те могат да бъдат изкупени или изкупени обратно само когато са изпълнени условията по член 77 и не преди да са изтекли пет години от датата на емитиране, освен когато са изпълнени условията по член 78, параграф 4;
й)
в разпоредбите относно инструментите няма указание, изрично или по подразбиране, че по отношение на тях ще бъде или може да бъде упражнена кол опция или че те ще бъдат или могат да бъдат изкупени или изкупени обратно, и институцията не указва това по друг начин, с изключение на следните случаи:
i)
след ликвидация на институцията;
ii)
обратно изкупуване на инструментите по преценка на институцията или други начини за намаляване на допълнителния капитал от първи ред по нейна преценка, когато институцията е получила предварително разрешение от компетентния орган в съответствие с член 77;
к)
институцията не указва изрично или по подразбиране, че компетентният орган даде съгласие по искане за упражняване на кол опция по отношение на инструментите, за изкупуването им или обратното им изкупуване;
л)
разпределенията по инструментите отговарят на следните условия:
i)
изплатени са от разпределяеми позиции;
ii)
размерът на разпределенията по инструментите няма да бъде променен въз основа на кредитния рейтинг на институцията или на нейното предприятие майка;
iii)
разпоредбите, уреждащи инструментите, предоставят на институцията право на преценка по всяко време да отмени разпределенията по инструментите за неограничен срок и на некумулативна основа, като институцията може да използва тези отменени плащания без ограничение за целите на изпълнението на задълженията си, когато същите станат изискуеми;
iv)
отмяната на разпределенията не представлява неизпълнение от страна на институцията;
v)
отмяната на разпределенията не налага ограничения върху институцията;
м)
инструментите не водят до констатацията, че пасивите на дадена институция надвишават нейните активи, когато съгласно приложимото национално право тази констатация се използва, за да се определи неплатежоспособността на институцията;
н)
в разпоредбите относно инструментите се изисква при настъпването на активиращо събитие постоянно или временно намаляване на стойността на главницата на инструментите или преобразуването им в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред;
о)
разпоредбите относно инструментите не съдържат характеристика, която би могла да възпрепятства рекапитализирането на институцията;
п)
когато инструментите не са емитирани пряко от институция, те отговарят на следните две условия:
i)
инструментите са емитирани чрез предприятие в рамките на консолидацията съгласно първа част, дял II, глава 2,
ii)
постъпленията са незабавно и без ограничение на разположение на тази институция във форма, която отговаря на условията в настоящия параграф.
Условието в първа алинея, буква г) се счита за изпълнено дори и ако инструментите са включени съгласно член 484, параграф 3 в допълнителния капитал от първи ред или капитала от втори ред, при условие че са с равностоен ранг.
2. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
формата и естеството на стимулите за изкупуване;
б)
естеството на всяко увеличаване на стойността на главницата на инструмент на допълнителния капитал от първи ред, което се извършва след временно намаляване на стойността на главницата по този инструмент;
в)
процедурите и сроковете за:
i)
определяне на това дали е настъпило активиращо събитие;
ii)
увеличаване на стойността на главницата на инструмент на допълнителния капитал от първи ред, което се извършва след временно намаляване на стойността на главницата по този инструмент;
г)
характеристиките на инструментите, които биха могли да възпрепятстват рекапитализирането на институцията;
д)
използването на дружества със специална цел за непряко емитиране на инструменти на собствения капитал.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 53
Ограничения върху отмяната на разпределенията по инструменти на допълнителния капитал от първи ред и характеристики, които могат да възпрепятстват рекапитализирането на институцията
За целите на член 52, параграф 1, буква л), подточка v) и буква о) разпоредбите относно инструментите на допълнителния капитал от първи ред не включват, по-специално, следното:
а)
изискване за разпределения по инструментите, които трябва да бъдат направени в случай на извършено разпределение по инструмент, емитиран от институцията, със същия или по-нисък ред спрямо инструмент на допълнителния капитал от първи ред, включително инструмент на базовия собствен капитал от първи ред;
б)
изискване за отмяна на плащането на разпределения по инструментите на базовия собствен капитал от първи ред, на допълнителния капитал от първи ред или на капитала от втори ред, ако не са направени разпределения по тези инструменти на допълнителния капитал от първи ред;
в)
задължение за замяна на изплащането на лихви или дивидент с плащане в друга форма. Институцията няма друго такова задължение.
Член 54
Намаляване на стойността или преобразуване на инструментите на допълнителния капитал от първи ред
1. За целите на член 52, параграф 1, буква н), по отношение на инструментите на допълнителния капитал от първи ред се прилагат следните разпоредби:
а)
активиращо събитие настъпва, когато посоченото в член 92, параграф 1, буква а) съотношение на базовия собствен капитал от първи ред на институцията се понижи под някоя от следните стойности:
i)
5,125 %;
ii)
стойност над 5,125 %, която се определя от институцията и е посочена в разпоредбите относно инструмента;
б)
институциите могат да предвидят в разпоредбите относно инструмента едно или повече активиращи събития в допълнение към посоченото в буква а);
в)
ако в разпоредбите относно инструментите се изисква те да бъдат преобразувани в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред при настъпването на активиращо събитие, в тези разпоредби се посочва:
i)
ставката на това преобразуване и максималният разрешен размер на преобразуването; или
ii)
диапазона, в който инструментите ще бъдат преобразувани в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред;
г)
ако в разпоредбите относно инструментите се изисква стойността на главницата им да бъде намалена при настъпването на активиращо събитие, това намаляване обхваща:
i)
вземането на държателя на инструмента при неплатежоспособност или ликвидация на институцията;
ii)
сумата, която трябва да бъде платена при упражняване на кол опция или изкупуване на инструмента;
iii)
извършените разпределения по инструмента.
2. Намаляването на стойността или преобразуването на инструмент на допълнителния капитал от първи ред генерира, съгласно приложимата счетоводна рамка, елементи, които отговарят на изискванията за елементи на базовия собствен капитал от първи ред.
3. Стойността на инструментите на допълнителния капитал от първи ред, включени в елементите на допълнителния капитал от първи ред, не надхвърля минималната стойност на елементите на базовия собствен капитал от първи ред, които биха били генерирани, ако стойността на главницата на инструментите на допълнителния капитал от първи ред беше изцяло намалена или преобразувана в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред.
4. Общата стойност на инструментите на допълнителния капитал от първи ред, която се изисква да бъде намалена или преобразувана при настъпването на активиращо събитие, е не по-малка от по-ниската от следните стойности:
а)
сумата, необходима за пълно възстановяване на съотношението на базовия собствен капитал от първи ред на институцията до 5,125 %;
б)
пълния размер на главницата по инструмента.
5. При настъпване на активиращо събитие институциите предприемат следните действия:
а)
информират незабавно компетентните органи;
б)
информират държателите на инструменти на допълнителния капитал от първи ред;
в)
намаляват стойността на главницата по инструментите или преобразуват инструментите без забавяне, но най-късно в рамките на един месец, в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред в съответствие с изискването по настоящия член.
6. Институция, която емитира инструменти на допълнителния капитал от първи ред, които се преобразуват в базов собствен капитал от първи при активиращо събитие, гарантира, че нейният регистриран акционерен капитал по всяко време е достатъчен за преобразуване на всички такива конвертируеми инструменти на допълнителния капитал от първи ред в акции, ако настъпи активиращо събитие. Всички необходими разрешения трябва да са получени към датата на емитиране на подобни конвертируеми инструменти на допълнителния капитал от първи ред. Институцията запазва по всяко време необходимото предварително разрешение за издаване на инструментите на базовия собствен капитал от първи ред, в които подобни инструменти на допълнителния капитал от първи ред биха били преобразувани при активиращо събитие.
7. Институция, която емитира инструменти на допълнителния капитал от първи ред, които се преобразуват в базов собствен капитал от първи ред при настъпване на активиращо събитие, гарантира, че няма процедурни пречки за това преобразуване, произтичащи от нейните учредителни актове или договорни правила.
Член 55
Последици от неспазването на изискванията по отношение на инструментите на допълнителния капитал от първи ред
Когато по отношение на инструмент на допълнителния капитал от първи ред вече не се спазват условията по член 52, параграф 1, се прилага следното:
а)
този инструмент незабавно престава да бъде инструмент на допълнителния капитал от първи ред;
б)
частта на премийните резерви от емисии, които са свързани с този инструмент, незабавно престава да бъде елемент на допълнителния капитал от първи ред.
Раздел 2
Приспадания от елементите на допълнителния капитал от първи ред
Член 56
Приспадания от елементите на допълнителния капитал от първи ред
Институциите приспадат от елементите на допълнителния капитал от първи ред следното:
а)
преките, непреките и синтетичните позиции на институция в собствени инструменти на допълнителния капитал от първи ред, включително такива, които тя може да бъде задължена да купува в резултат на съществуващи договорни задължения;
б)
преките, непреките и синтетичните позиции в инструменти на допълнителния капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор, с които институцията има реципрочни кръстосани позиции, които позиции компетентният орган смята, че са били създадени с цел да се раздуе изкуствено собственият капитал на институцията;
в)
приложимия размер, определен в съответствие с член 60, на преките, непреките и синтетичните позиции в инструменти на допълнителния капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор, когато институцията няма значителни инвестиции в тези предприятия;
г)
преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на допълнителния капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор, когато институцията има значителни инвестиции в тези предприятия, без поетите позиции, държани за пет работни дни или по-малко;
д)
размера на елементите, подлежащи на приспадане от елементите на капитала от втори ред съгласно член 66, с който надхвърля капитала от втори ред на институцията;
е)
всички данъчни отчисления, свързани с предвидимите към момента на изчисляването на отчисленията елементи на допълнителния капитал от първи ред, освен когато институцията коригира размера на елементите на допълнителния капитал от първи ред по подходящ начин, доколкото такива данъчни отчисления намаляват размера, до който тези елементи могат да се използват за покриване на рискове или загуби.
Член 57
Приспадания от позиции в собствени инструменти на допълнителния капитал от първи ред
За целите на член 56, буква а) институциите изчисляват позициите си в собствени инструменти на допълнителния капитал от първи ред въз основа на брутните дълги позиции при спазване на следните изключения:
а)
институциите могат да изчисляват размера на позициите си в собствени инструменти на допълнителния капитал от първи ред въз основа на нетната дълга позиция, ако са изпълнени следните две условия:
i)
дългите и късите позиции са в една и съща базисна експозиция и късите позиции не са свързани с риск от контрагента;
ii)
както дългите, така и късите позиции се държат в търговския или в банковия портфейл;
б)
институциите определят сумата, която да се приспадне за преките, непреките или синтетичните позиции в свързани с индекси ценни книжа, като изчисляват базисната експозиция към включените в тези индекси собствени инструменти на допълнителния капитал от първи ред;
в)
институциите могат да прихванат късите позиции в собствени инструменти на допълнителния капитал от първи ред, произтичащи от къси позиции в базисните индекси, включително когато тези къси позиции включват риск от контрагента, от брутните дълги позиции в собствени инструменти на допълнителния капитал от първи ред, произтичащи от позиции в свързани с индекси ценни книжа, ако са изпълнени следните две условия:
i)
дългите и късите позиции са в едни и същи базисни индекси;
ii)
както дългите, така и късите позиции се държат в търговския или в банковия портфейл.
Член 58
Приспадане на позиции в инструменти на допълнителния капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор, когато институцията има реципрочна кръстосана позиция, създадена с цел изкуствено раздуване на собствения капитал
Институциите правят приспаданията, изисквани съгласно член 56, букви б), в) и г), в съответствие със следните изисквания:
а)
позициите в инструменти на допълнителния капитал от първи ред се изчисляват въз основа на брутните дълги позиции;
б)
за целите на приспадането елементите на допълнителния капитал от първи ред при застрахователните предприятия се третират като позиции в инструменти на допълнителния капитал от първи ред.
Член 59
Приспадане на позиции в инструменти на допълнителния капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор
Институциите правят приспаданията, изисквани съгласно член 56, букви в) и г), в съответствие със следните изисквания:
а)
те могат да изчисляват преките, непреките и синтетичните позиции в инструменти на допълнителния капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор въз основа на нетната дълга позиция в същата базисна експозиция, ако са изпълнени следните две условия:
i)
падежът на късата позиция съответства на този на дългата позиция или има остатъчен матуритет от най-малко една година;
ii)
както дългата, така и късата позиция се държат в търговския или в банковия портфейл;
б)
те определят подлежащата на приспадане сума при преките, непреките и синтетичните позиции в свързани с индекси ценни книжа, като изчисляват базисната експозиция във включените в тези индекси капиталови инструменти на предприятията от финансовия сектор.
Член 60
Приспадане на позиции в инструменти на допълнителния капитал от първи ред, когато институцията няма значителни инвестиции в предприятия от финансовия сектор
1. За целите на член 56, буква в) институциите изчисляват приложимата подлежаща на приспадане сума, като умножават сумата, посочена в буква а) от настоящия параграф, по коефициента, получен от изчислението, посочено в буква б) от настоящия параграф:
а)
общата сума, с която преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред на предприятия от финансовия сектор надхвърля 10 % от елементите на базовия собствен капитал от първи ред на институцията, изчислена след прилагане на:
i)
членове 32-35;
ii)
член 36, параграф 1, букви а)-ж), буква к), подточки ii)-v) и буква л), без отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба и произтичат от временни разлики;
iii)
членове 44 и 45;
б)
сумата на преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на допълнителния капитал от първи ред на онези предприятия от финансовия сектор, в които институцията няма значителни инвестиции, разделена на общата сума на всички преки, непреки и синтетични позиции на институцията в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред на предприятия от финансовия сектор.
2. Институциите изключват поетите позиции, държани за пет работни дни или по-малко, от посочената в параграф 1, буква а) сума и от изчисляването на посочения в параграф 1, буква б) коефициент.
3. Подлежащата на приспадане сума съгласно параграф 1 се разпределя между всички държани инструменти на допълнителния капитал от първи ред. Сумата, която трябва да се приспадне съгласно параграф 1 от всеки инструмент на допълнителния капитал от първи ред, се изчислява, като сумата в буква а) от настоящия параграф се умножи по дела в буква б) от настоящия параграф:
а)
сумата на позициите, които подлежат на приспадане съгласно параграф 1;
б)
сумата, определена в подточка i), разделена на сумата, определена в подточка ii):
i)
общия размер на инструмента на допълнителния капитал от първи ред;
ii)
общия размер на преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на допълнителния капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор, в които институцията няма значителни инвестиции.
4. Сумата на позициите, посочени в член 56, буква в), която е равна на или по-малка от 10 % от елементите на базовия собствен капитал от първи ред на институцията след прилагане на разпоредбите на параграф 1, буква а), подточки i), (ii) и iii), не се приспада и за нея се прилагат приложимите рискови тегла по трета част, дял II, глава 2 или глава 3 и на изискванията в трета част, дял IV, в зависимост от случая.
5. Институциите определят частта от позициите си в инструменти на собствения капитал, която е рисково претеглена, като разделят посочената в буква а) сума на сумата в буква б):
а)
сумата на позициите, които трябва да бъдат рисково претеглени съгласно параграф 4;
б)
сумата, определена в подточка i) разделена на сумата, определена в подточка ii):
i)
общия размер на инструментите на базовия собствен капитал от първи ред;
ii)
общата сума на преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на базовия капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор, в които институцията няма значителни инвестиции.
Раздел 3
Допълнителен капитал от първи ред
Член 61
Допълнителен капитал от първи ред
Допълнителният капитал от първи ред на дадена институция се състои от елементите на допълнителния капитал от първи ред след приспадане на елементите, посочени в член 56, и след прилагане на член 79.
ГЛАВА 4
Капитал от втори ред
Раздел 1
Елементи и инструменти на капитала от втори ред
Член 62
Елементи на капитала от втори ред
Елементите на капитала от втори ред са:
а)
капиталови инструменти и подчинени заеми, когато са спазени условията по член 63;
б)
премийните резерви от емисии, свързани с посочените в буква а) инструменти;
в)
за институциите, изчисляващи размера на рисково претеглените експозиции в съответствие с трета част, дял II, глава 2 - корекциите за общ кредитен риск, брутно от данъчни ефекти, в размер до 1,25 % от рисково претеглените експозиции, изчислени в съответствие с трета част, дял II, глава 2;
г)
за институциите, изчисляващи размера на рисково претеглените експозиции в съответствие с трета част, дял II, глава 3 - сумите с положителен знак, брутно от данъчни ефекти, получени в резултат на предвиденото в членове 158 и 159 изчисление, в размер до 0,6 % от рисково претеглените експозиции, изчислени в съответствие с трета част, дял II, глава 3.
Изброените в буква а) елементи не отговарят на изискванията за елементи на базовия собствен капитал от първи ред или на допълнителния капитал от първи ред.
Член 63
Инструменти на капитала от втори ред
Капиталовите инструменти и подчинените заеми са инструменти на капитала от втори ред, ако са изпълнени следните условия:
а)
инструментите са емитирани или подчинените заеми са получени, в зависимост от случая, и изцяло платени;
б)
инструментите не са закупени или подчинените заеми не са предоставени, в зависимост от случая, от някой от следните:
i)
институцията или нейните дъщерни предприятия;
ii)
предприятие, в което институцията има дялово участие под формата на притежание, пряко или посредством контрол, на 20 % или повече от правата на глас или капитала на предприятието;
в)
закупуването на инструментите или предоставянето на подчинените заеми, в зависимост от случая, не се финансира пряко или непряко от институцията;
г)
вземанията по главницата на инструментите съгласно разпоредбите, уреждащи тези инструменти, или вземанията по главницата на подчинените заеми съгласно разпоредбите, уреждащи тези заеми, в зависимост от случая, са с по-нисък ред от вземанията на всички привилегировани кредитори;
д)
инструментите или подчинените заеми, в зависимост от случая, не са обезпечени или не са обект на гаранции, които повишават реда на вземанията от:
i)
институцията или нейните дъщерни предприятия;
ii)
предприятието майка на институцията или неговите дъщерни предприятия;
iii)
финансовия холдинг майка или неговите дъщерни предприятия;
iv)
холдинга със смесена дейност или неговите дъщерни предприятия;
v)
смесения финансов холдинг или неговите дъщерни предприятия;
vi)
предприятие, което има тесни връзки със субектите, посочени в подточки i) - v);
е)
инструментите или подчинените заеми, в зависимост от случая, не са предмет на договореност, с която по друг начин се повишава редът на вземанията съответно по инструментите или подчинените заеми;
ж)
инструментите или подчинените заеми, в зависимост от случая, имат първоначален матуритет от най-малко пет години;
з)
разпоредбите относно инструментите или подчинените заеми, в зависимост от случая, не включват стимул за изкупуване или изплащане на главницата по тях, в зависимост от случая, от институцията преди падежа им;
и)
ако инструментите или подчинените заеми, в зависимост от случая, включват една или повече кол опции или опции за изплащане преди падежа, тези опции могат да бъдат упражнени единствено по преценка на емитента или длъжника, в зависимост от случая;
й)
по отношение на инструментите или подчинените заеми, в зависимост от случая, може да се упражни кол опция, те могат да бъдат изкупени или изкупени обратно, или изплатени преди падежа само когато са изпълнени условията по член 77 и не преди да са минали пет години от датата на емитиране или получаване, в зависимост от случая, освен когато са изпълнени условията по член 78, параграф 4;
к)
в разпоредбите относно инструментите или подчинените заеми, в зависимост от случая, не се посочва изрично и не се подразбира, че по отношение на инструментите или подчинените заеми, в зависимост от случая, може или ще се упражни кол опция, че те ще бъдат или могат да бъдат изкупени, изкупени обратно или изплатени преди падежа, в зависимост от случая, от институцията, освен при неплатежоспособност или ликвидация на институцията, и институцията не указва това по друг начин;
л)
разпоредбите, уреждащи инструментите или подчинените заеми, в зависимост от случая, не предоставят на държателя правото да ускори графика на изплащането на лихви или на главницата, освен в случай на неплатежоспособност или ликвидация на институцията;
м)
размерът на дължимите по инструментите или подчинените заеми, в зависимост от случая, плащания на лихви или на дивиденти няма да бъде променен въз основа на кредитния рейтинг на институцията или нейното предприятие майка;
н)
когато инструментите не са емитирани пряко от институция или когато подчинените заеми не са получени пряко от институция, в зависимост от случая, трябва да бъдат изпълнени следните две условия:
i)
инструментите са емитирани или подчинените заеми са получени, в зависимост от случая, чрез предприятие, което е част от консолидацията по силата на първа част, дял II, глава 2;
ii)
постъпленията са незабавно и без ограничение на разположение на институцията във форма, която отговаря на условията в настоящия параграф.
Член 64
Амортизация на инструментите на капитала от втори ред
Степента, в която инструментите на капитала от втори ред отговарят на изискванията за елементи на капитала от втори ред през последните пет години от матуритета на инструментите, се изчислява чрез умножаване на резултата, получен от изчислението в буква а), по сумата в буква б), както следва:
а)
номиналната стойност на инструментите или подчинените заеми на първия ден от последния петгодишен период на договорения матуритет, разделена на броя на календарните дни в този период;
б)
броят на оставащите календарни дни от договорения матуритет на инструментите или подчинените заеми.
Член 65
Последици от неспазването на изискванията по отношение на инструментите на капитала от втори ред
Когато по отношение на инструмент на капитала от втори ред вече не се спазват условията по член 63, се прилага следното:
а)
този инструмент незабавно престава да бъде инструмент на капитала от втори ред;
б)
частта на премийните резерви, които са свързани с този инструмент, незабавно престава да бъде сред елементите на капитала от втори ред.
Раздел 2
Приспадания от елементите на капитала от втори ред
Член 66
Приспадания от елементите на капитала от втори ред
От елементите на капитала от втори ред се приспадат:
а)
преките, непреките и синтетичните позиции на институция в собствени инструменти на капитала от втори ред, включително такива, които тя може да бъде задължена да закупи в резултат на съществуващи договорни задължения;
б)
преките, непреките и синтетичните позиции в инструменти на капитала от втори ред на предприятия от финансовия сектор, с които институцията има реципрочни кръстосани позиции, които позиции компетентният орган смята, че са били създадени с цел да се раздуе изкуствено собственият капитал на институцията;
в)
приложимият размер, определен в съответствие с член 70, на преките, непреките и синтетичните позиции в инструменти на капитала от втори ред на предприятия от финансовия сектор, в които институцията няма значителни инвестиции;
г)
преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на капитала от втори ред на предприятия от финансовия сектор, в които институцията има значителни инвестиции, без поетите позиции, държани за по-малко от пет работни дни.
Член 67
Приспадания на позиции в собствени инструменти на капитала от втори ред
За целите на член 66, буква а) институциите изчисляват позициите си въз основа на брутните дълги позиции при спазване на следните изключения:
а)
институциите могат да изчисляват размера на позициите въз основа на нетната дълга позиция, ако са изпълнени следните две условия:
i)
дългите и късите позиции са в една и съща базисна експозиция и късите позиции не са свързани с риск от контрагента;
ii)
както дългите, така и късите позиции се държат в търговския или в банковия портфейл.
б)
институциите определят сумата, която да се приспадне за преките, непреките и синтетичните позиции в свързани с индекси ценни книжа, като изчисляват базисната експозиция към включените в тези индекси собствени инструменти на капитала от втори ред;
в)
институциите могат да прихванат късите позиции в собствени инструменти на капитала от втори ред, произтичащи от къси позиции в базисните индекси, включително когато тези къси позиции включват риск от контрагента, от брутните дълги позиции в собствени инструменти на капитала от втори ред, произтичащи от позиции в свързани с индекси ценни книжа, ако са изпълнени следните две условия:
i)
дългите и късите позиции са в едни и същи базисни индекси;
ii)
както дългите, така и късите позиции се държат в търговския или в банковия портфейл.
Член 68
Приспадане на позиции в инструменти на капитала от втори ред на предприятия от финансовия сектор, когато институцията има реципрочна кръстосана позиция с цел изкуствено да се раздуе собственият капитал
Институциите правят приспаданията, изисквани съгласно член 66, букви б), в) и г), в съответствие със следните разпоредби:
а)
позициите в инструменти на капитала от втори ред се изчисляват въз основа на брутните дълги позиции;
б)
за целите на приспадането позициите в елементи на капитала от втори ред при застрахователните предприятия и елементи на капитала от трети ред при застрахователните предприятия се третират като позиции в инструменти на капитала от втори ред.
Член 69
Приспадане на позиции в инструменти на капитала от втори ред на предприятия от финансовия сектор
Институциите правят приспаданията, изисквани съгласно член 66, букви в) и г), в съответствие със следните разпоредби:
а)
те могат да изчисляват преките, непреките и синтетичните позиции в инструменти на капитала от втори ред на предприятия от финансовия сектор въз основа на нетната дълга позиция в същата базисна експозиция, ако са изпълнени следните две условия:
i)
падежът на късата позиция съответства на този на дългата позиция или има остатъчен матуритет от най-малко една година;
ii)
както дългата, така и късата позиция се държат в търговския или в банковия портфейл;
б)
те определят подлежащата на приспадане сума при преките, непреките и синтетичните позиции в свързани с индекси ценни книжа, като изчисляват базисната експозиция към включените в тези индекси капиталови инструменти на предприятията от финансовия сектор.
Член 70
Приспадане на инструменти на капитала от втори ред, когато дадена институция няма значителни инвестиции в съответното предприятие
1. За целите на член 66, буква в), институциите изчисляват приложимата подлежаща на приспадане сума, като умножават сумата, посочена в буква а) от настоящия параграф, по коефициента, получен от изчислението, посочено в буква б) от настоящия параграф:
а)
общата сума, с която преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред на предприятия от финансовия сектор надхвърля 10 % от елементите на базовия собствен капитал от първи ред на институцията, изчислена след прилагане на:
i)
членове 32-35;
ii)
член 36, параграф 1, букви а)-ж), буква к), подточки ii)-v) и буква л), с изключение на сумата, която се приспада за отсрочените данъчни активи, които се основават на бъдеща печалба и произтичат от временни разлики;
iii)
членове 44 и 45;
б)
сумата на преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на капитала от втори ред на предприятия от финансовия сектор, разделена на общата сума на всички преки, непреки и синтетични позиции на институцията в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред на тези предприятия от финансовия сектор.
2. Институциите изключват поетите позиции, държани за пет работни дни или по-малко, от посочената в параграф 1, буква а) сума и от изчисляването на посочения в параграф 1, буква б) коефициент.
3. Подлежащата на приспадане сума съгласно параграф 1 се разпределя между за всички държани инструменти на капитала от втори ред. Институциите определят приспаднатата част от позициите си в инструменти на капитала от втори ред, като умножат посочената в буква а) от настоящия параграф сума по дела, посочен в буква б) от настоящия параграф:
а)
общата сума на позициите, които подлежат на приспадане съгласно параграф 1;
б)
сумата, определена в подточка i), разделена на сумата, определена в подточка ii):
i)
общия размер на инструмента на допълнителния капитал от първи ред;
ii)
общата сума на преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на капитала от втори ред на предприятия от финансовия сектор, в които институцията няма значителни инвестиции.
4. Сумата на позициите, посочени в член 66, параграф 1, буква в), която е равна на или по-малка от 10 % от елементите на базовия собствен капитал от първи ред на институцията след прилагане на разпоредбите в параграф 1, буква а), подточки i)-iii), не се приспада и за него се прилагат приложимите рискови тегла по трета част, дял II, глава 2 или глава 3 и изискванията в трета част, дял IV, в зависимост от случая.
5. Институциите определят частта от позициите си в инструменти на собствения капитал, която е рисково претеглена, като разделят посочената в буква а) сума на сумата в буква б):
а)
сумата на позициите, които трябва да бъдат рисково претеглени съгласно параграф 4;
б)
сумата, определена в подточка i) разделена на сумата, определена в подточка ii):
i)
общия размер на инструментите на базовия собствен капитал от първи ред;
ii)
общата сума на преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на базовия капитал от първи ред на предприятия от финансовия сектор, в които институцията няма значителни инвестиции.
Раздел 3
Капитал от втори ред
Член 71
Капитал от втори ред
Капиталът от втори ред на дадена институция се състои от елементите на капитала от втори ред на институцията след приспаданията, посочени в член 66, и прилагането на член 79.
ГЛАВА 5
Собствен капитал
Член 72
Собствен капитал
Собственият капитал на дадена институция се състои от сбора на нейния капитал от първи ред и капитал от втори ред.
ГЛАВА 6
Общи изисквания
Член 73
Разпределения по инструменти на собствения капитал
1. Капиталовите инструменти, за които единствено институцията има право на преценка и може да реши да се изплатят разпределения под форма, различна от парични средства в брой или инструмент на собствения капитал, не отговарят на изискванията за инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред или капитала от втори ред освен ако институцията не е получила предварително разрешение от компетентните органи.
2. Компетентните органи дават посоченото в параграф 1 разрешение само ако считат, че са изпълнени всички условия по-долу:
а)
възможността, с която разполага институцията да отменя плащания по инструмента, не се влияе отрицателно от посоченото в параграф 1 право на преценка на институцията, нито от формата, в която могат да се правят разпределенията;
б)
капацитетът на инструмента да поема загуби не се влияе отрицателно от посоченото в параграф 1 право на преценка на институцията, нито от формата, в която могат да се правят разпределенията;
в)
качеството на капиталовия инструмент не се намалява по друг начин от посоченото в параграф 1 право на преценка на институцията, нито от формата, в която могат да се правят разпределенията.
3. Капиталовите инструменти, за които юридическо лице, различно от институцията, която ги е емитирала, може по своя преценка да реши или да изиска плащането на разпределения по инструмента да се прави във форма, различна от парични средства в брой или инструмент на собствения капитал, не отговарят на изискванията за инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред или капитала от втори ред.
4. Институциите могат да използват широк пазарен индекс като една от базите за определяне на размера на разпределенията по инструменти на допълнителния капитал от първи ред или капитала от втори ред.
5. Параграф 4 не се прилага, ако институцията е референтен субект в този широк пазарен индекс, освен ако са изпълнени следните две условия:
а)
институцията счита, че промените в този широк пазарен индекс не са свързани по съществен начин с кредитния рейтинг на институцията, нейната институция майка, финансов холдинг майка, финансов холдинг майка със смесена дейност или холдинг майка със смесена дейност;
б)
компетентният орган не е достигнал до становище, което се различава от посоченото в буква а).
6. Институциите отчитат и оповестяват широките пазарни индекси, на които се основават техните капиталови инструменти.
7. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията, които трябва да са изпълнени, за да може даден индекс да се разглежда като широк пазарен индекс за целите на параграф 4.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г..
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 74
Позиции в капиталови инструменти, емитирани от регулирани предприятия от финансовия сектор, които не отговарят на изискванията за регулаторен капитал
Институциите не приспадат от елементите на собствения капитал преки, непреки или синтетични позиции в капиталови инструменти, емитирани от регулирано предприятие от финансовия сектор, които не отговарят на изискванията за регулаторен капитал на това предприятие. За такива позиции институциите прилагат рисково тегло в съответствие с трета част, дял II, глава 2 или глава 3, в зависимост от случая.
Член 75
Приспадане и изисквания относно падежа за къси позиции
Изискванията относно падежа на късите позиции, посочени в член 45, буква а), член 59, буква а) и член 69, буква а), се считат за удовлетворени по отношение на държаните позиции, когато са изпълнени следните условия:
а)
институцията има договорно право да продаде дългата позиция, която е обект на хеджиране, на хеджиращия контрагент на конкретна бъдеща дата;
б)
контрагент, предоставящ хеджинг на институцията, е договорно задължен да закупи от институцията посочената в буква а) дълга позиция на тази конкретна бъдеща дата.
Член 76
Свързани с индекси позиции в капиталови инструменти
1. За целите на член 42, буква а), член 45, буква а), член 57, буква а), член 59, буква а), член 67, буква а) и член 69, буква а) институциите могат да намалят размера на дадена дълга позиция в капиталов инструмент с частта от индекс, която е съставена от същата хеджирана базисна експозиция, ако са изпълнени следните условия:
а)
хеджираната дълга позиция и късата позиция в индекс, който е използван за хеджиране на тази дълга позиция, са държани в търговския портфейл или в банковия портфейл;
б)
посочените в буква а) позиции са включени по справедлива стойност в баланса на институцията;
в)
посочената в буква а) къса позиция отговаря на изискванията за ефективно хеджиране съгласно вътрешните за институцията процедури за контрол;
г)
компетентните органи поне веднъж годишно правят оценка на адекватността на посочените в буква в) процедури за контрол и се уверяват, че те продължават да са подходящи.
2. Когато компетентният орган е дал предварително разрешение, институцията може да използва консервативна оценка на базисната си експозиция във включени в индекси капиталови инструменти като алтернатива на изчисляването на своята експозиция спрямо елементите, посочени в буква а) или в буква б) или и в двете:
а)
включени в индекси собствени инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред;
б)
включени в индекси инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред на предприятия от финансовия сектор.
3. Компетентните органи дават разрешението, посочено в параграф 2, само ако институцията им е представила убедителни доказателства, че за нея наблюдението на базисната ѝ експозиция спрямо елементите, посочени в параграф 2, буква а) или в буква б) или и в двете, в зависимост от случая, ще представлява оперативна тежест.
4. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
кога оценката, която се използва като посочената в параграф 2 алтернатива на изчисляването на базисната експозиция е достатъчно консервативна;
б)
смисъла на „оперативна тежест“ за целите на параграф 3.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г..
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 77
Условия за намаляване на собствения капитал
Институцията трябва да поиска предварително разрешение на компетентния орган, за да извърши едно от следните или и двете заедно:
а)
да намали, да изкупи или да изкупи обратно емитираните от нея инструменти на базовия собствен капитал от първи ред по разрешения от приложимото национално право начин;
б)
да упражни кол опция по отношение на инструменти на допълнителния капитал от първи ред или на капитала от втори ред, да ги изкупи, изплати или да ги изкупи обратно, в зависимост от случая, преди договорения падеж.
Член 78
Разрешение от надзорен орган за намаляване на собствения капитал
1. Компетентният орган дава разрешение на институцията да намали, да изкупи обратно, да упражни кол опция или да изкупи инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред или капитала от втори ред, когато е изпълнено някое от следните условия:
а)
преди извършване на действието по член 77 или едновременно с него институцията заменя инструментите, посочени в член 77, с инструменти на собствения капитал със същото или по-високо качество при условия, които отговарят на капацитета на институцията да генерира доход;
б)
институцията е представила на компетентния орган убедителни доказателства, че след въпросното действие собственият ѝ капитал надхвърля изискванията по член 92, параграф 1 от настоящия регламент и комбинираното изискване за буфер в член 128, точка 6 от Директива 2013/36/ЕС с марж, който компетентният орган може да счита за необходим въз основа на член 104, параграф 3 от Директива 2013/36/ЕС.
2. При оценката в съответствие с параграф 1, буква а) доколко заместващите инструменти отговарят на капацитета на институцията да генерира доход, компетентните органи вземат под внимание степента, до която тези заместващи капиталови инструменти ще са свързани с повече разходи за институцията от инструментите, които заменят.
3. Когато институцията предприема посоченото в член 77, буква а) действие и приложимото национално право забранява отказа от изкупуване на посочените в член 27 инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, компетентният орган може да предостави освобождаване от изискванията по параграф 1 от настоящия член, при условие че изиска от институцията да ограничи изкупуването на такива инструменти по подходящ начин.
4. Компетентните органи могат да разрешат на институциите да изкупят инструменти на допълнителния капитал от първи ред или капитала от втори ред преди изтичането на пет години от датата на емитиране само когато са изпълнени условията по параграф 1 и буква а) или буква б) от настоящия параграф:
а)
има промяна в регулаторната класификация на тези инструменти, която може да доведе до тяхното изключване от собствения капитал, или те са прекласифицирани като форма на собствен капитал с по-ниско качество, и са изпълнени следните две условия:
i)
компетентният орган счита, че тази промяна е достатъчно сигурна;
ii)
институцията е представила на компетентния орган убедителни доказателства, че регулаторната прекласификация на тези инструменти не е била разумно предвидима към момента на емитирането им;
б)
има промяна в приложимото данъчно третиране на тези инструменти, като институцията представя на компетентния орган убедителни доказателства, че тази промяна е съществена и не е била разумно предвидима към момента на емитирането на инструментите.
5. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти, с които се определят:
а)
значението на „отговарят на капацитета на институцията да генерира доход“;
б)
подходящите начини за ограничаване на изкупуването, посочено в параграф 3;
в)
процедурите и изискванията относно данните, които институцията трябва да изпълни при подаването на заявление за получаване на разрешението на компетентния орган да осъществи някое от действията по член 77, включително процедурата в случай на изкупуване на акции, емитирани за членовете на кооперативни дружества, и срока за обработка на това заявление.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г..
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 79
Временно неприлагане на приспаданията от собствения капитал
1. Когато институцията временно държи капиталови инструменти или е отпуснала подчинени заеми, когато е приложимо, които отговарят на изискванията за инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред или капитала от втори ред на предприятие от финансовия сектор, и компетентният орган приема, че тези позиции са създадени за целите на операция за предоставяне на финансова помощ, предназначена да реорганизира и спаси това предприятие, компетентният орган може да реши временно да предостави освобождаване от разпоредбите относно приспаданията, които иначе биха се прилагали към тези инструменти.
2. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за уточняване на понятието „временно“ за целите на параграф 1 и условията, при които компетентният орган може да приеме, че тези временни позиции са за целите на операция за предоставяне на финансова помощ, предназначена да реорганизира и спаси това предприятие.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 80
Постоянен анализ на качеството на собствения капитал
1. ЕБО наблюдава качеството на инструментите на собствения капитал, емитирани от институции в Съюза, и уведомява незабавно Комисията, когато са налице съществени доказателства, че тези инструменти не изпълняват критериите по член 28 или когато е приложимо на член 29.
По искане на ЕБО компетентните органи незабавно препращат цялата информация, която според ЕБО има отношение към емитираните нови капиталови инструменти, за да се даде възможност на ЕБО да наблюдава качеството на инструментите на собствения капитал, емитирани от институции в рамките на Съюза.
2. Уведомлението съдържа:
а)
подробно описание на естеството и степента на установения недостиг;
б)
технически съвети за мерките от страна на Комисията, които ЕБО смята за необходими;
в)
значителни промени в методиката на ЕБО за стрес тестване на платежоспособността на институциите.
3. ЕБО предоставя технически съвети на Комисията относно всякакви значими изменения, които смята за необходими за определянето на собствения капитал, в резултат на което и да е от следните:
а)
промени в пазарните стандарти или практики;
б)
промени в съответните правни или счетоводни стандарти;
в)
значителни промени в методиката на ЕБО за стрес тестване на платежоспособността на институциите.
4. ЕБО предоставя технически съвети на Комисията до 31 януари 2014 г. за възможното третиране на нереализираната печалба от преоценки по справедлива стойност, различно от включването ѝ без корекция в базовия собствен капитал от първи ред. Такива препоръки отчитат съответните изменения в международните счетоводни стандарти и в международните споразумения за пруденциални стандарти за банките.
ДЯЛ II
МАЛЦИНСТВЕНО УЧАСТИЕ И ИНСТРУМЕНТИ НА ДОПЪЛНИТЕЛНИЯ КАПИТАЛ ОТ ПЪРВИ РЕД И НА КАПИТАЛА ОТ ВТОРИ РЕД, ЕМИТИРАНИ ОТ ДЪЩЕРНИ ПРЕДПРИЯТИЯ
Член 81
Малцинствени участия, които отговарят на изискванията за включване в консолидирания базов собствен капитал от първи ред
1. Малцинствените участия включват сумата от инструментите на базовия собствен капитал от първи ред на дъщерно предприятие, премийните резерви от емисии във връзка с тях, неразпределената печалба и други резерви, когато са изпълнени следните условия:
а)
дъщерното предприятие е някое от следните:
i)
институция;
ii)
предприятие, за което съгласно национално право се прилагат изискванията на настоящия регламент и Директива 2013/36/ЕС;
б)
дъщерното предприятие е напълно включено в консолидацията съгласно първа част, дял II, глава 2;
в)
елементите на базовия собствен капитал от първи ред, посочени в уводната част на настоящия параграф, се държат от лица, различни от предприятията, включени в консолидацията съгласно първа част, дял II, глава 2.
2. Малцинствените участия, които са финансирани пряко или непряко, посредством дружество със специална цел или по друг начин, от предприятието майка на институцията или дъщерните му предприятия, не представляват консолидиран базов собствен капитал от първи ред.
Член 82
Квалифициран допълнителен капитал от първи ред, квалифициран капитал от първи ред, квалифициран капитал от втори ред и квалифициран собствен капитал
Квалифицираният допълнителен капитал от първи ред, квалифицираният капитал от първи ред, квалифицираният капитал от втори ред и квалифицираният собствен капитал обхващат малцинствените участия, инструментите на допълнителния капитал от първи ред или на капитала от втори ред, в зависимост от случая, плюс неразпределената печалба и премийните резерви от емисии във връзка с тях, на дъщерно предприятие, когато са изпълнени следните условия:
а)
дъщерното предприятие е някое от следните:
i)
институция;
ii)
предприятие, което за съгласно приложимото национално право се прилагат изискванията на настоящия регламент и Директива 2013/36/ЕС;
б)
дъщерното предприятие е напълно включено в консолидацията съгласно първа част, дял II, глава 2;
в)
тези инструменти са собственост на лица, различни от предприятията, включени в консолидацията съгласно първа част, дял II, глава 2.
Член 83
Квалифициран допълнителен капитал от първи ред и квалифициран капитал от втори ред, емитиран от дружество със специална цел
1. Инструментите на допълнителния капитал от първи ред и на капитала от втори ред, емитирани от дружество със специална цел, и свързаните с тях премийни резерви от емисии се включват в квалифицирания допълнителен капитал от първи ред, квалифицирания капитал от първи ред квалифицирания капитал от втори ред или в квалифицирания собствен капитал, в зависимост от случая, само когато са изпълнени следните условия:
а)
дружеството със специална цел, емитент на тези инструменти, е напълно включено в консолидацията съгласно първа част, дял II, глава 2;
б)
инструментите и свързаните с тях премийни резерви от емисии се включват в квалифицирания допълнителен капитал от първи ред само когато са изпълнени условията по член 59, параграф 1;
в)
инструментите и свързаните с тях премийни резерви от емисии се включват в квалифицирания капитал от втори ред само когато са изпълнени условията по член 63;
г)
единственият актив на дружеството със специална цел е инвестицията му в собствения капитал на предприятието майка или на негово дъщерно предприятие, което е включено изцяло в консолидацията съгласно първа част, дял II, глава 2, като формата на инвестицията отговаря на съответните условия в член 52, параграф 1 или член 63, в зависимост от случая.
Ако компетентният орган сметне, че активите на дружеството със специална цел, различни от инвестицията на това дружество в собствения капитал на предприятието майка или на негово дъщерно предприятие, което е включено изцяло в консолидацията съгласно първа част, дял II, глава 2, са минимални и незначителни за такова дружество, компетентният орган може да предостави освобождаване от прилагането на изискването в буква г) от първа алинея.
2. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на видовете активи, които могат да се отнасят до дейността на дружествата със специална цел, и понятията „минимален“ и „незначителен“, посочени в параграф 1, втора алинея.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г..
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 84
Малцинствени участия, включени в консолидирания базов собствен капитал от първи ред
1. Институциите определят размера на малцинствените участия на дъщерно предприятие, включени в консолидирания базов собствен капитал от първи ред, чрез изваждане от тях на резултата от умножаването на сумата, посочена в буква а), с процента, посочен в буква б):
а)
базовият собствен капитал от първи ред на дъщерното предприятие минус по-ниската стойност от:
i)
размера на базовия собствен капитал от първи ред на дъщерното предприятие, необходим за постигане на сбора от изискваната в член 92, параграф 1, буква а) стойност, посочените в членове 458 и 459 изисквания, специфичните капиталови изисквания, посочени в член 104 от Директива 2013/36/ЕС, комбинираното изискване за буфер, определено в член 128, точка 6 от Директива 2013/36/ЕС, изискванията, посочени в член 500, както и всички допълнителни местни разпоредби в областта на надзора в трети държави, доколкото тези изисквания трябва да бъдат изпълнени от базовия собствен капитал от първи ред;
ii)
размера на консолидирания базов собствен капитал от първи ред, който се отнася до дъщерното предприятие, необходим на консолидирана основа за постигане на сбора от изискваната в член 92, параграф 1, буква а) стойност, посочените в членове 458 и 459 изисквания, специфичните капиталови изисквания, посочени в член 104 от Директива 2013/36/ЕС, комбинираното изискване за буфер, определено в член 128, точка 6 от Директива 2013/36/ЕС, изискванията, посочени в член 500, както и всички допълнителни местни разпоредби в областта на надзора в трети държави, доколкото тези изисквания трябва да бъдат изпълнени от базовия собствен капитал от първи ред;
б)
малцинствените участия на дъщерното предприятие, изразени като процент от всички инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на това предприятие, плюс свързаните с тях премийни резерви от емисии, неразпределената печалба и други резерви.
2. Посоченото в параграф 1 изчисление се прави на подконсолидирана основа за всяко дъщерно предприятие, посочено в член 81, параграф 1.
Институцията може да вземе решение да не прави това изчисление за дъщерно предприятие, посочено в член 81, параграф 1. Когато институцията вземе такова решение, малцинственото участие на това дъщерно предприятие не се включва в консолидирания базов собствен капитал от първи ред.
3. Когато компетентен орган предоставя дерогация от прилагането на пруденциалните изисквания на индивидуална основа, както е посочено в член 7, малцинственото участие в рамките на дъщерните предприятия, към които се прилага освобождаването, не се признава за собствен капитал на подконсолидирано или консолидирано равнище, в зависимост от случая.
4. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за изчислението на подконсолидирана основа, изисквано в съответствие с параграф 2 от настоящия член, членове 85 и 87.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г..
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
5. Компетентните органи могат да предоставят освобождаване от прилагането на настоящия член на финансов холдинг майка, който изпълнява всички изброени по-долу условия:
а)
основната му дейност е да придобива дялови участия;
б)
подлежи на пруденциален надзор на консолидирана основа;
в)
консолидира дъщерна институция, в която има само малцинствено участие чрез отношение на контрол според определението в член 1 от Директива 83/349/ЕИО;
г)
над 90 % от консолидирания изискван базов собствен капитал от първи ред произлиза от посочената в буква в) дъщерна институция, изчислено на подконсолидирана основа.
В случай че след 31 декември 2014 г. даден финансов холдинг майка, който отговаря на условията, посочени в първа алинея, се превърне в финансов холдинг майка със смесена дейност, компетентните органи могат да му предоставят предвиденото в първа алинея освобождаване, ако отговаря на условията, определени в тази алинея.
6. Когато кредитни институции, които са дълготрайно свързани в мрежа към централен орган, и институциите, установени в рамките на институционална защитна схема при условията в член 113, параграф 7, са създали кръстосана гаранционна схема, които предвиждат, че няма налични или предвиждани съществени, практически или правни пречки за прехвърляне на сумата на собствените средства, която надвишава размера съгласно регулаторните изисквания, от контрагента към кредитната институция, тези институции се освобождават от спазването на разпоредбите на настоящия член по отношение на приспаданията и могат да признават в пълен размер всяко малцинствено участие, произлизащо от кръстосана гаранционна схема.
Член 85
Инструменти на квалифицирания капитал от първи ред, включени в консолидирания капитал от първи ред
1. Институциите определят размера на квалифицирания капитал от първи ред на дъщерно предприятие, включен в консолидирания собствен капитал, чрез изваждане на резултата от умножаването на сумата, посочена в буква а), по процента, посочен в буква б), от собствения капитал на това предприятие:
а)
капитала от първи ред на дъщерното предприятие минус по-ниската стойност от:
i)
размера на капитала от първи ред на дъщерното предприятие, необходим за постигане на сбора от изискваната в член 92, параграф 1, буква б) стойност, посочените в членове 458 и 459 изисквания, специфичните капиталови изисквания, посочени в член 104 от Директива 2013/36/ЕС, комбинираното изискване за буфер, определено в член 128, точка 6 от Директива 2013/36/ЕС, изискванията, посочени в член 500, както и всички допълнителни местни разпоредби в областта на надзора в трети държави, доколкото тези изисквания трябва да бъдат изпълнени от капитала от първи ред;
ii)
размера на консолидирания капитал от първи ред, който се отнася до дъщерното предприятие, необходим на консолидирана основа за постигане на сбора от изискваната в член 92, параграф 1, буква б) стойност, посочените в членове 458 и 459 изисквания, специфичните капиталови изисквания, посочени в член 104 от Директива 2013/36/ЕС, комбинираното изискване за буфер, определено в член 128, точка 6 от Директива 2013/36/ЕС, изискванията, посочени в член 500, както и всички допълнителни местни разпоредби в областта на надзора в трети държави, доколкото тези изисквания трябва да бъдат изпълнени от капитала от първи ред;
б)
квалифицираният капитал от първи ред на дъщерното предприятие, изразен като процент от всички инструменти на капитала от първи ред на това предприятие, плюс свързаните с тях премийни резерви от емисии, неразпределената печалба и други резерви.
2. Посоченото в параграф 1 изчисление се прави на подконсолидирана основа за всяко дъщерно предприятие, посочено в член 81, параграф 1.
Институцията може да вземе решение да не прави това изчисление за дъщерно предприятие, посочено в член 81, параграф 1. Когато институцията вземе такова решение, квалифицираният капитал от първи ред на това дъщерно предприятие не се включва в консолидирания капитал от първи ред.
3. Когато даден компетентен орган предоставя дерогация от прилагането на пруденциалните изисквания на индивидуална основа, както е посочено в член 7, инструментите на собствения капитала в рамките на дъщерните предприятия, към които се прилага освобождаването, не се признават за собствен капитал на подконсолидирано или консолидирано равнище, в зависимост от случая.
Член 86
Квалифициран капитал от първи ред, включен в консолидирания допълнителен капитал от първи ред
Без да се засяга член 84, параграфи 5 и 6, институциите определят размера на квалифицирания капитал от първи ред на дъщерно предприятие, включен в консолидирания допълнителен капитал от първи ред, чрез изваждане на малцинствените участия на това предприятие, включени в консолидирания базов собствен капитал от първи ред, от неговия квалифициран капитал от първи ред, включен в консолидирания капитал от първи ред.
Член 87
Квалифициран собствен капитал, включен в консолидирания собствен капитал
1. Институциите определят размера на квалифицирания собствен капитал на дъщерно предприятие, включен в консолидирания собствен капитал, чрез изваждане на резултата от умножаването на сумата, посочена в буква а), с процента, посочен в буква б), от квалифицирания собствен капитал на това предприятие:
а)
собственият капитал на дъщерното предприятие минус по-ниската стойност от:
i)
размера на собствения капитал на дъщерното предприятие, необходим за постигане на сбора от изискваната в член 92, параграф 1, буква в) стойност, посочените в членове 458 и 459 изисквания, специфичните капиталови изисквания, посочени в член 104 от Директива 2013/36/ЕС, комбинираното изискване за буфер, определено в член 128, точка 6 от Директива 2013/36/ЕС, изискванията, посочени в член 500, както и всички допълнителни местни разпоредби в областта на надзора в трети държави;
ii)
размера на собствения капитал, който се отнася до дъщерното предприятие, необходим на консолидирана основа за постигане на сбора от изискваната в член 92, параграф 1, буква в) стойност, посочените в членове 458 и 459 изисквания, специфичните капиталови изисквания, посочени в член 104 от Директива 2013/36/ЕС, комбинираното изискване за буфер, определено в член 128, точка 6 от Директива 2013/36/ЕС, изискванията, посочени в член 500, както и всички допълнителни местни разпоредби в областта на надзора в трети държави;
б)
квалифицираният собствен капитал на предприятието, изразен като процент от всички инструменти на собствения капитал на дъщерното предприятие, включени в елементите на базовия собствен капитал от първи ред, на допълнителния капитал от първи ред и на капитала от втори ред, плюс свързаните с тях премийни резерви от емисии, неразпределената печалба и други резерви.
2. Посоченото в параграф 1 изчисление се прави на подконсолидирана основа за всяко дъщерно предприятие, посочено в член 81, параграф 1.
Институцията може да вземе решение да не прави това изчисление за дъщерно предприятие, посочено в член 81, параграф 1. Когато институцията вземе такова решение, квалифицираният собствен капитал на това дъщерно предприятие не се включва в консолидирания собствен капитал.
3. Когато даден компетентен орган предоставя дерогация от прилагането на пруденциалните изисквания на индивидуална основа, както е посочено в член 7, инструментите на собствения капитала в рамките на дъщерните предприятия, към които се прилага освобождаването, не се признават за собствен капитал на подконсолидирано или консолидирано равнище, в зависимост от случая.
Член 88
Инструменти на квалифицирания капитал, включен в консолидирания капитал от втори ред
Без да се засяга член 84, параграфи 5 и 6, институциите определят размера на квалифицирания собствен капитал на дъщерно предприятие, включен в консолидирания капитал от втори ред, чрез изваждане на квалифицирания капитал от първи ред на това предприятие, включен в консолидирания капитал от първи ред, от неговия квалифициран собствен капитал, включен в консолидирания собствен капитал.
ДЯЛ III
КВАЛИФИЦИРАНИ ДЯЛОВИ УЧАСТИЯ ИЗВЪН ФИНАНСОВИЯ СЕКТОР
Член 89
Претегляне на риска и забрана на квалифицираните дялови участия извън финансовия сектор
1. За квалифицирано дялово участие в предприятие, което не е едно от изброените по-долу, с размер над 15 % от приемливия капитал на институцията, се прилагат разпоредбите в параграф 3:
а)
предприятие от финансовия сектор;
б)
предприятие, което не е от финансовия сектор, чиято дейност компетентният орган смята за една от следните:
i)
пряко разширение на банковата дейност;
ii)
спомагателна на банковата дейност;
iii)
лизинг, факторинг и управление на дялови тръстове, управление на услуги за обработка на данни или друга подобна дейност.
2. За квалифицираните дялови участия на институция в предприятия, различни от посочените в параграф 1, букви а) и б), чийто общ размер надхвърля 60 % от приемливия капитал, се прилагат разпоредбите в параграф 3.
3. Компетентните органи прилагат изискванията в буква а) или б) към квалифицираните дялови участия на институции, посочени в параграфи 1 и 2:
а)
за изчисляването на капиталовото изискване в съответствие с трета част институциите прилагат рисково тегло от 1 250 % към по-голямата от следните стойности:
i)
размера на квалифицираните дялови участия, посочени в параграф 1, надхвърлящ 15 % от приемливия капитал;
ii)
общия размер на квалифицираните дялови участия, посочени в параграф 2, надхвърлящ 60 % от приемливия капитал на институцията;
б)
компетентните органи забраняват на институциите да притежават посочените в параграфи 1 и 2 квалифицирани дялови участия, чийто размер надхвърля процентите на приемливия капитал, предвидени в тези параграфи.
Компетентните органи оповестяват направения от тях избор между буква а) и буква б).
4. За целите на параграф 1, буква б) ЕБО издава насоки, в които се уточняват следните понятия:
а)
дейностите, които са пряко разширение на банковата дейност;
б)
спомагателните банкови дейности;
в)
подобните дейности.
Тези насоки се приемат съгласно член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 90
Алтернативен подход на прилагането на рисково тегло от 1 250 %
Като алтернатива на прилагането на рисково тегло от 1 250 % към сумите, надхвърлящи посочените в член 89, параграфи 1 и 2 граници, институциите могат да приспаднат тези суми от елементите на базовия собствен капитал от първи ред в съответствие с член 36, параграф 1, буква к).
Член 91
Изключения
1. Акциите /дяловете на предприятията, които не са посочени в член 89, параграф 1, букви а) и б), не се включват при изчисляването на определените в същия член граници на приемливия капитал, когато е изпълнено някое от следните условия:
а)
тези акции/дялове са държани временно в рамките на операция за предоставяне на финансова помощ съгласно член 79;
б)
държането на тези акции/дялове е поета позиция, държана за срок от пет работни дни или по-малко;
в)
тези акции/дялове се държат от името на институцията за чужда сметка.
2. Акциите/дяловете, които не са активи с фиксиран доход, съгласно посоченото в член 35, параграф 2 от Директива 86/635/ЕИО, не се включват в изчислението по член 89.
ТРЕТА ЧАСТ
КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ
ДЯЛ 1
ОБЩИ ИЗИСКВАНИЯ, ОЦЕНКА И ДОКЛАДВАНЕ
ГЛАВА 1
Минимален размер на собствения капитал
Раздел I
Капиталови изисквания към институциите
Член 92
Капиталови изисквания
1. При спазване на членове 93 и 94, институциите във всеки един момент трябва да отговарят на следните капиталови изисквания:
а)
съотношение на базовия собствен капитал от първи ред 4,5 %;
б)
съотношение на капитала от първи ред 6 %;
в)
съотношение на обща капиталова адекватност 8 %.
2. Институциите изчисляват своите съотношения на капиталова адекватност, както следва:
а)
съотношението на базовия собствен капитал от първи ред е базовият собствен капитал от първи ред на институцията, изразен като процент от общата рискова експозиция;
б)
съотношението на капитала от първи ред е капиталът от първи ред на институцията, изразен като процент от общата рискова експозиция;
в)
съотношението на обща капиталова адекватност е собственият капитал на институцията, изразен като процент от общата рискова експозиция.
3. Общата рискова експозиция се изчислява като сбор от букви а)-е) от настоящия параграф, след като се вземат предвид разпоредбите на параграф 4:
а)
размерът на рисково претеглените експозиции за кредитен риск и риск от разсейване, изчислени в съответствие с дял II и с член 379, по отношение на цялостната дейност на дадена институция, с изключение на рисково претеглените експозиции от дейността по нейния търговски портфейл;
б)
капиталовите изисквания, определени в съответствие с разпоредбите на настоящата част, дял IV или четвърта част, в зависимост от случая, във връзка с дейността по търговския портфейл на институцията за следното:
i)
позиционен риск;
ii)
значителни експозиции, надхвърлящи посочените в членове 395-401 граници, в рамките на разрешения на институцията размер на превишение;
в)
капиталовите изисквания, определени в съответствие с разпоредбите на дял IV или дял V, с изключение на член 379, както е приложимо, за следното:
i)
валутен риск;
ii)
сетълмент риск;
iii)
стоков риск;
г)
капиталовите изисквания, изчислени в съответствие с дял VI по отношение на риска във връзка с корекцията на кредитната оценка на извънборсовите дериватни инструменти, различни от кредитните деривати, признати за намаляване на размера на рисково претеглените експозиции за кредитен риск;
д)
капиталовите изисквания, определени в съответствие с дял III по отношение на операционния риск;
е)
размерът на рисково претеглените експозиции, определен в съответствие с дял II по отношение на риска от контрагента, породен от дейността в търговския портфейл на институцията, за следните видове сделки и споразумения:
i)
договорите, изброени в приложение II и кредитни деривати;
ii)
репо сделки, сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки, свързани с ценни книжа или стоки;
iii)
маржин заемни сделки с ценни книжа или стоки;
iv)
транзакции с удължен сетълмент.
4. Следните разпоредби се прилагат при изчисляването на общата експозиция, посочена в параграф 3:
а)
капиталовите изисквания по букви в), г) и д) от посочения параграф обхващат възникващите в резултат на цялостната дейност на дадена институция;
б)
институциите умножават определените в букви б)-д) от посочения параграф капиталови изисквания с 12,5.
Член 93
Изискване за начален капитал при действащо предприятие
1. Собственият капитал на дадена институция не може да спадне под размера на началния капитал, изискван при лицензирането ѝ.
2. Съществуващите към 1 януари 1993 г. кредитни институции, размерът на чийто собствен капитал не достига нивото на изисквания начален капитал, могат да продължат да упражняват дейността си. В този случай размерът на собствения им капитал не може да падне под най-високото ниво, достигнато след 22 декември 1989 г.
3. Лицензирани инвестиционни посредници и дружества, попадащи в обхвата на член 6 от Директива 2006/49/ЕО, които са съществували преди 31 декември 1995 г. и чийто собствен капитал не достига размера на изисквания началния капитал, могат да продължат да упражняват своята дейност. Собственият капитал на такива дружества или инвестиционни посредници не трябва да пада под най-високото референтно равнище, изчислено след датата на уведомяване, посочена в Директива 93/6/ЕИО на Съвета от 15 март 1993 г. относно капиталовата адекватност на инвестиционните посредници и кредитните институции (28). Това референтно равнище е средното дневно равнище на собствения капитал, изчислено за шестмесечния период, предхождащ датата на изчисление. То се изчислява на всеки шест месеца по отношение на съответния предходен период.
4. Когато контролът върху дадена институция, попадаща в посочената в параграф 2 или 3 категория, бъде поет от физическо или юридическо лице, различно от лицето, контролирало институцията преди това, размерът на нейния собствен капитал трябва да достигне размера на изисквания начален капитал.
5. При сливане на две или повече институции, попадащи в посочената в параграф 2 или 3 категория, размерът на собствения капитал на институцията след сливането не трябва да спада под общия собствен капитал на слелите се институции в момента на сливането, при условие че не е достигнат размерът на изисквания начален капитал.
6. Когато компетентните органи преценят, че за да се осигури платежоспособността на дадена институция е необходимо посоченото в параграф 1 изискване да бъде спазено, разпоредбите в параграфи 2-5 не се прилагат.
Член 94
Дерогация за несъществен търговски портфейл
1. Институциите могат да заменят капиталовото изискване в член 92, параграф 3, буква б) с капиталовото изискване, изчислено в съответствие с буква а) от посочения параграф по отношение на дейността по търговския им портфейл, при условие че размерът на балансовата и задбалансовата дейност в търговския портфейл отговаря на следните две условия:
а)
той обичайно не достига 5 % от общите активи и 15 милиона евро;
б)
той никога не превишава 6 % от общите активи и 20 милиона евро.
2. Когато се изчислява размерът на балансовата и задбалансовата дейност институциите прилагат следното:
а)
дълговите инструменти се оценяват по пазарни цени или по номинална стойност, капиталовите инструменти - по пазарната им цена, а дериватите - в съответствие с номиналната или пазарна стойност на базисните инструменти.
б)
абсолютните стойности на дългите и късите позиции се сумират се сумират.
3. Когато дадена институция престане да отговаря на условието, посочено в параграф 1, буква б), тя незабавно уведомява компетентния орган. Ако след оценка от компетентния орган, последният установи и уведоми институцията, че изискването в параграф 1, буква а) не е изпълнено, институцията престава да използва параграф 1 от началото на следващия отчетен период.
Раздел 2
Капиталови изисквания на инвестиционните посредници с ограничен лиценз за предоставяне на инвестиционни услуги
Член 95
Капиталови изисквания на инвестиционните посредници с ограничен лиценз за предоставяне на инвестиционни услуги
1. За целите на член 92, параграф 3, инвестиционните посредници, които не са лицензирани да предоставят инвестиционните услуги и дейности, изброени в раздел А, точки 3 и 6 от приложение I към Директива 2004/39/ЕО, изчисляват общата си рискова експозиция по параграф 2.
2. Инвестиционните посредници, посочени в параграф 1 от настоящия член, и дружествата, посочени в член 4, параграф 1, точка 2, буква в), които предоставят инвестиционните услуги и дейности, изброени в раздел А, точки 2 и 4 на приложение I към Директива 2004/39/ЕО, изчисляват размера на общата си рискова експозиция като по-високата стойност от:
а)
сумата от посочените в член 92, параграф 3, букви а)-г) и буква е) елементи след прилагане на член 92, параграф 4;
б)
сумата, посочена в член 97, умножена по 12,5.
Дружествата, посочени в член 4, параграф 1, точка 2, буква в), които предоставят инвестиционните услуги и дейности, изброени в раздел А, точки 2 и 4 на приложение I към Директива 2004/39/ЕО, трябва да отговарят на изискванията по член 92, параграфи 1 и 2 въз основа на размера на общата рискова експозиция, посочен в първата алинея.
Компетентните органи могат да определят капиталовите изисквания за дружествата, посочени в член 4, параграф 1, точка 2, буква в), които предоставят инвестиционните услуги и дейности, изброени в раздел А, точки 2 и 4 на приложение I към Директива 2004/39/ЕО о, като капиталовите изисквания, които биха били задължителни за тези дружества съгласно националните мерки за транспониране в сила на 31 декември 2013 г. за Директиви 2006/49/ЕО и 2006/48/ЕО.
3. Към инвестиционните посредници, посочени в параграф 1, се прилагат всички останали разпоредби относно операционния риск, предвидени в дял VII, глава 3, раздел II, подраздел 1 от Директива 2013/36/ЕС.
Член 96
Капиталови изисквания на инвестиционните посредници, които имат начален капитал, предвиден в член 28, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС
1. За целите на член 92, параграф 3, следните категории инвестиционни посредници, които разполагат с начален капитал в съответствие с член 28, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС, изчисляват размера на общата рискова експозиция по параграф 2 от настоящия член:
а)
инвестиционните посредници, които извършват сделки за своя сметка само с цел изпълнение на поръчка на клиент или за целите на получаване на достъп до система за клиринг и сетълмент или до призната борса, когато действат в качеството на посредник или изпълняват поръчка на клиент;
б)
инвестиционните посредници, които отговарят на всички условия по-долу:
i)
не държат парични средства или ценни книжа на клиенти;
ii)
извършват само сделки за своя сметка;
iii)
нямат външни клиенти;
iv)
за изпълнението и сетълмента на сделките им отговаря клирингова институция и те са гарантирани от нея.
2. За инвестиционните посредници, посочени в параграф 1, размерът на общата рискова експозиция се изчислява като сума от:
а)
член 92, параграф 3, букви а)-г) и буква е), след прилагане на член 92, параграф 4;
б)
сумата, посочена в член 97, умножена по 12,5.
3. Към инвестиционните посредници, посочени в параграф 1, се прилагат всички останали разпоредби относно операционния риск, предвидени в дял VII, глава 3, раздел II, подраздел 1 от Директива 2013/36/ЕС.
Член 97
Собствен капитал, базиран върху режийни разходи
1. В съответствие с членове 95 и 96 инвестиционните посредници и дружествата, посочени в член 4, параграф 1, точка 2, буква в), които предоставят инвестиционните услуги и дейности, изброени в раздел А, точки 2 и 4 на приложение I към Директива 2004/39/ЕО, поддържат приемлив капитал в размер най-малко на една четвърт от режийните разходи за предходната година.
2. Когато в стопанската дейност на инвестиционен посредник в сравнение с предходната година е налице промяна, която компетентният орган счита за съществена, органът може да измени изискването в параграф 1.
3. Когато инвестиционен посредник не е извършвал стопанска дейност в продължение на една година, считано от деня на начало на дейността, той трябва да поддържа приемлив капитал в размер най-малко на една четвърт от предвидените в бизнес плана режийни разходи, освен ако компетентният орган не изиска коригиране на плана.
4. ЕБО, в консултация с ЕОЦКП, разработва проекти на регулаторни технически стандарти, с които се уточняват:
а)
изчисляването на изискването за поддържане на приемлив капитал в размер най-малко на една четвърт от режийните разходи за предходната година;
б)
условията за изменение от компетентния орган на изискването за поддържане на приемлив капитал в размер най-малко на една четвърт от режийните разходи за предходната година;
в)
при инвестиционно дружество, което не е осъществявало дейност в продължение на една година - изчисляването на прогнозните режийни разходи.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 март 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 98
Собствен капитал на инвестиционните посредници на консолидирана основа
1. При инвестиционните посредници в група, посочени в член 95, когато групата не включва кредитни институции, даден инвестиционен посредник майка в държава членка прилага член 92 на консолидирана основа, както следва:
а)
като използва изчисляването на размера на общата рискова експозиция по член 95, параграф 2;
б)
собствен капитал, изчислен на базата на консолидационното състояние на инвестиционния посредник майка или на финансовия холдинг или финансовия холдинг със смесена дейност, както е приложимо.
2. При инвестиционните посредници в група, посочени в член 96, параграф 1, когато групата не включва кредитни институции, инвестиционният посредник майка в държава членка и инвестиционният посредник, контролиран от финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност, прилагат член 92 на консолидирана основа, както следва:
а)
като използват изчисляването на размера на общата рискова експозиция по член 96, параграф 2;
б)
като използват собствен капитал, изчислен според консолидационното състояние на инвестиционния посредник майка или на финансовия холдинг или финансовия холдинг със смесена дейност, в зависимост от случая и в съответствие с първа част, дял II, глава 2.
ГЛАВА 2
Изисквания за изчисляване и отчетност
Член 99
Отчетност във връзка с капиталовите изисквания и финансова информация
1. Институциите докладват на компетентните органи във връзка със задълженията по член 92 най-малко на всеки шест месеца.
2. Институциите, за които се прилага член 4 от Регламент (ЕО) № 1606/2002, и кредитните институции, различни от посочените в член 4 от същия регламент, които изготвят своите консолидирани финансови отчети в съответствие с международните счетоводни стандарти, приети съгласно процедурата, уредена в член 6, параграф 2 от посочения регламент, докладват също и финансова информация.
3. Компетентните органи могат да изискват от онези кредитни институции, които прилагат международни счетоводни стандарти съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за докладване на собствения капитал на консолидирана основа съгласно член 23, параграф 2 от настоящия регламент, да докладват също и финансова информация, както е посочено в предходната алинея.
4. Финансовата информация, посочена в параграф 2 и в първата алинея на параграф 3 се докладва в степента, необходима, за да се получи цялостен поглед върху рисковия профил на дейността на институцията и да се добие представа за системните рискове, които институциите пораждат за финансовия сектор или за реалната икономика в съответствие с Регламент (ЕС) № 1093/2010.
5. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за установяване на единните формати, честотата, датите на докладването, определенията и информационно-технологичните решения, които трябва да се прилагат в Съюза във връзка с отчетността по параграфи 1-4.
Изискванията за отчетност трябва да са пропорционални на естеството, мащаба и сложността на дейността на институцията.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 февруари 2015 г..
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
6. Ако компетентен орган счита, че финансовата информация, изисквана по параграф 2, е необходима, за да се получи цялостен поглед върху рисковия профил на дейността на институцията и да се добие представа за системните рискове, които институциите пораждат за финансовия сектор или за реалната икономика, за институции, различни от посочените в параграфи 2 и 3, и спрямо които се прилага счетоводна рамка, основаваща се на Директива 86/635/ЕИО, компетентните органи се консултират с ЕБО за разширяване на обхвата на изискванията за докладване на финансова информация на консолидирана основа, така че да се включат и тези институции, ако те все още не докладват на такава основа.
ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за установяване на форматите, които да се използват от институциите, чрез които компетентните органи могат да разширят обхвата на изискванията в съответствие с първа алинея.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до1 февруари 2015 г..
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените във втора алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
7. Когато даден компетентен орган счита, че информация, която не е обхваната от техническия стандарт за изпълнение по параграф 5, е необходима за постигането на посочените в параграф 4 цели, той уведомява ЕБО и ЕССР за допълнителната информация, която намира за необходимо да бъде включена в техническия стандарт за изпълнение по параграф 5.
Член 100
Допълнителни изисквания за отчетност
Институциите представят на компетентните органи данни за размера (най-малко общия размер) на своите репо споразумения, сделки по предоставяне на заем на ценни книжа и всички форми на натрупване на активи.
ЕБО включва тази информация в техническия стандарт за изпълнение относно докладването по член 99, параграф 5.
Член 101
Специални задължения за отчетност
1. На всеки шест месеца институциите предоставят на компетентните органи следните данни за всеки национален пазар на недвижими имоти, към който имат експозиции:
а)
загубите, произтичащи от експозиции, за които институцията е приела обезпечение под формата жилищен недвижим имот, до по-ниския размер от предоставената като обезпечение сума и 80 % от пазарната стойност или 80 % от ипотечната заемна стойност, освен ако съгласно член 124, параграф 2 не е предвидено друго;
б)
общите загуби, произтичащи от експозиции, за които институцията е приела обезпечение под формата жилищен недвижим имот, до частта на експозицията, която се счита за изцяло обезпечена с жилищен недвижим имот в съответствие с член 124, параграф 1;
в)
стойността на всички оставащи експозиции, за които институцията е приела обезпечение под формата на жилищен недвижим имот, до частта на експозицията, която се счита за изцяло обезпечена с жилищен недвижим имот в съответствие с член 124, параграф 1;
г)
загубите, произтичащи от експозиции, за които институцията е приела обезпечение под формата на търговски недвижим имот, до по-ниския размер от заложената сума и 50 % от пазарната стойност или 60 % от ипотечната заемна стойност, освен ако съгласно член 124, параграф 2 не е предвидено друго;
д)
общите загуби, произтичащи от експозиции, за които институцията е приела обезпечение под формата на търговски недвижими имот, до частта на експозицията, която се счита за изцяло обезпечена с търговски недвижим имот в съответствие с член 124, параграф 1;
е)
стойността на всички оставащи експозиции, за които институцията е приела обезпечение под формата на търговски недвижим имот, до частта на експозицията, която се счита за изцяло обезпечена с търговски недвижим имот в съответствие с член 124, параграф 1.
2. Посочените в параграф 1 данни се докладват на компетентния орган от държавата членка по произход на съответната институция. Когато дадена институция има клон в друга държава членка, данните, свързани с този клон, се докладват и на компетентните органи на приемащата държава членка. Данните се докладват поотделно за всеки пазар на имоти в рамките на Съюза, към който съответната институция има експозиция.
3. Компетентните органи публикуват ежегодно в обобщен вид данните, определени в параграф 1, букви а)-е), заедно с историческа справка, когато има такава. Компетентен орган в държава членка, при поискване от друг компетентен орган в държава членка или от ЕБО, им предоставя по-подробна информация за състоянието на пазара на жилищни или търговски недвижими имоти в тази държава членка.
4. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на:
а)
единните формати, определенията, честотата и датите на отчетност, както и информационно-технологичните решения, за елементите посочени в параграф 1;
б)
единните формати, определенията, честотата и датите на отчетност, както и информационно-технологичните решения, на обобщените данни, посочени в параграф 2.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 февруари 2015 г..
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ГЛАВА 3
Търговски портфейл
Член 102
Изисквания за търговския портфейл
1. Позициите в търговския портфейл са търгуеми без ограничения или с възможност да бъдат хеджирани.
2. Намерението за търгуване се доказва въз основа на стратегиите, политиките и процедурите, установени от институцията за управление на позицията или портфейла в съответствие с член 103.
3. Институциите въвеждат и поддържат системи и контролни механизми за управление на търговския си портфейл в съответствие с членове 104 и 105.
4. Институциите могат да включат вътрешните хеджиращи позиции при изчисляване на капиталовите изисквания за позиционен риск, при условие че позициите се държат с намерение за търгуване и са изпълнени изискванията на членове 103 -106.
Член 103
Управление на търговския портфейл
При управлението на позициите или групите от позиции в търговския портфейл, институцията спазва всички изброени по-долу изисквания:
а)
налице е ясно документирана стратегия за търгуване на позицията/инструмента или портфейлите, одобрена от висшето ръководство, която включва очаквания период на държане;
б)
налице са ясно определени политики и процедури за активно управление на откритите на дадена търговска платформа позиции. Тези политики и процедури включват следното:
i)
кои позиции могат да се откриват и на коя търговска платформа;
ii)
определени са лимитите на позициите и последните се наблюдават за целесъобразност;
iii)
дилърите разполагат с право да откриват и управляват позицията в рамките на договорените лимити и съгласно одобрената стратегия;
iv)
позициите се докладват на висшето ръководство като неразделна част от процеса на управление на риска на институцията;
v)
позициите се наблюдават активно посредством източниците на пазарна информация и се прави оценка на възможността за търгуване или хеджиране на позицията или на съставляващите я рискове, включително оценката, качеството и наличието на пазарни данни за целите на оценъчния процес, равнището на пазарния оборот, размерите на търгуваните на пазара позиции;
vi)
активни процедури и механизми за контрол при борбата с измамите.
в)
разполага с ясно определени политики и процедури за наблюдение на позициите с оглед на стратегията ѝ за търгуване, включително наблюдение на оборота и позициите, за които първоначално планираният период на държане е бил надхвърлен.
Член 104
Включване в търговския портфейл
1. Институциите имат ясно определени политики и процедури за установяване на това коя позиция да бъде включена в търговския портфейл за целите на изчисляването на капиталовите изисквания, като тези политики и процедури отговарят на изискванията в член 102 и на определението за търговски портфейл в член 4, параграф 1, точка 86, като се отчитат възможностите и практиките на институцията за управление на риска. Институцията надлежно документира спазването от нейна страна на тези политики и процедури и ги подлага на периодичен вътрешен одит.
2. Институциите имат ясно определени политики и процедури за цялостното управление на търговския портфейл. Тези политики и процедури обхващат най-малко:
а)
дейностите, които институцията счита за търговски и за съставляващи част от търговския портфейл за целите на капиталовите изисквания;
б)
степента, в която дадена позиция всекидневно може да бъде оценявана по пазарни цени при активен, ликвиден и двупосочен пазар;
в)
за позиции, които се оценяват по модел, степента, в която институцията може:
i)
да определи всички съществени рискове на позицията;
ii)
да хеджира всички съществени рискове на позицията с инструменти, за които съществува активен, ликвиден и двупосочен пазар;
iii)
да получи надеждни оценки за основните допускания и параметри, използвани в модела;
г)
степента, в която институцията може и е задължена да оценява позицията по начин, който може да бъде утвърден от външен експерт по последователен начин;
д)
степента, в която правни ограничения или други оперативни изисквания биха се отразили неблагоприятно на способността на институцията бързо да закрие или хеджира позиция;
е)
степента, в която институцията може и е задължена да управлява активно риска на позициите в рамките на дейностите по търгуването;
ж)
степента, в която институцията може да прехвърля риск или позиции между банковия и търговския портфейл, както и критериите за такива прехвърляния.
Член 105
Изисквания за пруденциална оценка
1. За всички позиции в търговския портфейл се прилагат посочените в настоящия член стандарти за пруденциална оценка. Институциите по-специално гарантират, че пруденциалната оценка на позициите им в търговския портфейл поддържа подходяща степен на сигурност, като се отчита динамичният характер на позициите в търговския портфейл, изискванията за надзорна надеждност, естеството на дейността и целта на капиталовите изисквания по отношение на позициите в търговския портфейл.
2. Институциите въвеждат и поддържат системи и механизми за контрол, достатъчни за осигуряване на пруденциална и надеждна оценка. Системите и механизмите за контрол включват поне следните елементи:
а)
документирани политики и процедури за оценъчния процес, включително ясно определени отговорности в различните области при определяне на стойностите, източниците на пазарна информация и прегледа на тяхната целесъобразност, насоки за използването на ненаблюдаваните данни, отразяващи допусканията на институцията за това какво биха използвали пазарните участници при ценообразуване на позицията, честотата на независимото оценяване, избрания момент за заключителните цени, процедурите за коригиране на оценките и процедурите за месечно и извънредно потвърждаване;
б)
отчетни връзки за звеното, отговарящо за оценъчния процес, които са независими от звеното за сключване на сделки.
Посоката на докладване е директно към ръководния орган.
3. Позициите в търговския портфейл се преоценяват от институциите най-малко веднъж дневно.
4. Институциите, когато е възможно, оценяват своите позиции по пазарни цени, включително при прилагането на капиталови изисквания към търговския портфейл.
5. При оценка по пазарни цени институцията използва по-надеждния от курсовете „купува“ или „продава“, освен в случаите, когато може да затвори позицията си по средната пазарна цена. Когато институциите използват тази дерогация, те информират компетентните си органи относно съответните позиции на всеки шест месеца и представят доказателства, че могат да затворят позициите си по средната пазарна цена.
6. Когато не е възможна оценка по пазарни цени, институциите извършват консервативна оценка посредством оценка по модел на позициите и портфейлите си, включително при изчисляването на капиталовите изисквания за позициите в търговския портфейл.
7. При оценка по модел институциите спазват следните изисквания:
а)
висшето ръководство е запознато с елементите на търговския портфейл или на други оценени по справедлива стойност позиции, които подлежат на оценка по модел, и осъзнава степента на несигурност, която моделът поражда при отчитането на риска/резултатите от дейността;
б)
доколкото е възможно, институциите се основават на пазарните цени при изграждането на хипотетична оценка за пазарната стойност, като оценяват често целесъобразността на хипотезите за пазарната стойност на конкретна оценявана позиция и на параметрите на модела;
в)
когато са налични оценъчни методики, които са общоприета пазарна практика за конкретните финансови инструменти или стоки, институциите ги използват;
г)
когато моделът е разработен от самата институция, той се основава на уместни допускания, които са оценени и проверени от лица с подходяща квалификация, независими от процеса на разработване на модела;
д)
институциите разполагат с надлежни процедури за контрол на измененията, притежават защитено копие на модела и го използват периодично за проверка на стойностите;
е)
звеното за управление на риска е запознато със слабостите на използваните модели и с най-подходящия начин за тяхното отразяване в резултатите от оценката; и
ж)
моделите на институциите се анализират периодично за определяне точността на техните прогнози, което включва оценка относно актуалността на допусканията, анализ на доходността по рискови фактори, сравнение на действителните пазарни стойности с изходните данни от моделите.
За целите на буква г) моделът се разработва и оценява независимо от търговската платформа и подлежи на независима проверка, включваща утвърждаване на числените методи, допусканията и програмното осигуряване.
8. Освен ежедневната оценка по пазарни цени или по модел, институциите извършват независима проверка на цените. Проверката на пазарните цени и входните параметри на модела се извършва от лице или звено, независимо от лицата или звената, чиито резултати са свързани с търговския портфейл, поне веднъж месечно или по-често в зависимост от естеството на пазара или търгуването. Когато няма независими ценови източници или ценовите източници са относително субективни, може да се наложи използване на разумни мерки като например корекции оценките на позициите.
9. Институциите въвеждат и поддържат процедури за разглеждане на възможността за корекции на оценките.
10. Институциите официално разглеждат възможността за следните корекции на оценките: нереализирани кредитни спредове, разходи за закриване на позиции, операционни рискове, несигурност по отношение на пазарните цени, предсрочно прекратяване, разходи, свързани с инвестиране и финансиране, бъдещи административни разходи и - когато е целесъобразно - риск, свързан с модела.
11. Институциите въвеждат и поддържат процедури за изчисляване на корекцията в текущата оценка на нисколиквидни позиции, които могат по-специално да възникнат в резултат на ситуации на пазара или на такива по отношение на институцията като концентрирани позиции и/или позиции, за които първоначално планираният период на държане е бил надхвърлен. При необходимост институциите извършват такива корекции в допълнение към всякакво преоценяване на позицията за целите на финансовото отчитане и ги определят така, че да отразяват неликвидността на позицията. Съгласно тези процедури, институциите разглеждат няколко фактора при определяне на необходимостта от корекция на оценката на нисколиквидните позиции. Тези фактори включват следните елементи:
а)
времето за хеджиране на позицията или на свързаните с нея рискове;
б)
променливостта и средната стойност на спреда „купува - продава“;
в)
наличието на пазарни котировки (брой и идентификация на основните пазарни участници) и променливостта и средния търгуван обем, включително по време на сътресения на пазара;
г)
пазарните концентрации;
д)
”остаряването” на позициите;
е)
степента, до която оценката се основава на модел;
ж)
въздействието на други рискове, свързани с моделите.
12. Когато използват оценки от трети лица или оценка по модел, институциите преценяват дали да коригират оценката. Освен това институциите преценяват необходимостта от прилагане на корекции за нисколиквидните позиции и периодично преглеждат тяхната уместност. Институциите изрично оценяват необходимостта от корекции на оценките поради несигурност, свързана с входните параметри на модела.
13. По отношение на сложни продукти, включително експозициите към секюритизация и кредитните деривати за n-то неизпълнение, институциите изрично оценяват необходимостта от корекции на оценките с цел да се отрази рискът, свързан с използването на евентуално неточна методика при даден оценъчен модел, както и този, свързан с използването на ненаблюдаеми (и евентуално неточни) параметри за калибриране в оценъчния модел.
14. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията за прилагане на изискванията на член 105 за целите на параграф 1 от настоящия член.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015 г..
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 106
Вътрешно хеджиране
1. Вътрешното хеджиране съответства по-специално на следните изисквания:
а)
не е с основна цел за избягване или намаляване на капиталовите изисквания;
б)
вътрешното хеджиране е надлежно документирано и за него се прилагат изрични процедури за вътрешно одобрение и одит;
в)
то се извършва при пазарни условия;
г)
пазарният риск, породен от вътрешното хеджиране, се управлява активно съгласно утвърдените лимити в търговския портфейл;
д)
то е обект на внимателно наблюдение.
Наблюдението се осигурява с подходящи процедури.
2. Изискванията на параграф 1 се прилагат, без да се засягат изискванията, приложими за хеджираната позиция в банковия портфейл.
3. Чрез дерогация от параграфи 1 и 2, когато дадена институция хеджира експозиция в банковия портфейл към кредитен риск или риск от контрагента чрез кредитен дериват, вписан в търговския ѝ портфейл, чрез вътрешно хеджиране, експозицията в банковия портфейл или експозицията към риск от контрагента не се считат за хеджирани при изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции, освен ако е закупен кредитен дериват от трето лице, което е приемлив доставчик на кредитна защита и дериватът отговаря на изискванията за кредитна защита с гаранции в банковия портфейл. Без да се засяга разпоредбата на член 299, буква з), когато такава защита е закупена от трето лице и се признава за целите на хеджирането на експозиция в банковия портфейл, вътрешната хеджираща позиция и кредитният дериват не се включват при изчисляване на капиталовите изисквания за търговския портфейл.
ДЯЛ II
КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА КРЕДИТЕН РИСК.
РАЗДЕЛ 1
Общи принципи
Член 107
Подходи за измерване на кредитен риск
1. При изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции за целите на член 92, параграф 3, букви а) и е), институциите прилагат стандартизирания подход, посочен в глава 2, или, ако им е разрешено от компетентните органи в съответствие с член 143, вътрешнорейтинговия подход, посочен в глава 3.
2. Спрямо експозиции по търговско финансиране и вноските в гаранционния фонд на ЦК институциите прилагат третирането, предвидено в глава 6, раздел 9 за изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции за целите на член 92, параграф 3, букви а) и е). Всички останали видове експозиции към ЦК институциите третират, както следва:
а)
като експозиции към институция за други видове експозиции към квалифициран ЦК;
б)
като експозиции към предприятие за други видове експозиции към неквалифициран ЦК.
3. За целите на настоящия регламент експозициите към инвестиционни посредници от трети държави и експозициите към кредитни институции от трети държави, и експозициите към клирингови къщи и борси от трети държави, се третират като експозиции към институции само когато третата държава прилага към съответния субект пруденциални и надзорни изисквания, които са поне равностойни на прилаганите в Съюза.
4. За целите на параграф 3 Комисията може да приема, посредством актове за изпълнение и при спазване на процедурата по разглеждане по член 464, параграф 2, решение дали трета държава прилага пруденциални надзорни и регулаторни изисквания, най-малко равностойни на прилаганите в Съюза. При отсъствие на такова решение, до 1 януари 2015 г. институциите могат да продължат да третират експозициите към субектите по параграф 3 като експозиции към институции, при условие че компетентните органи са одобрили съответната трета държава за такова третиране преди 1 януари 2014 г.
Член 108
Техники за редуциране на кредитния риск при прилагането на стандартизиран и вътрешнорейтингов подход
1. За експозиции, към които дадена институция прилага посочения в глава 2 стандартизиран подход или прилага посочения в глава 3 вътрешнорейтингов подход, но без използването на собствени оценки за загуба при неизпълнение (LGD) и конверсионните коефициенти съгласно член 151, институцията може да използва техники за редуциране на кредитния риск в съответствие с глава 4 при изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции за целите на член 92, параграф 3, букви а) и е), а когато е уместно - на размера на очакваната загуба за целите на изчислението по член 36, параграф 1, буква г) и член 62, буква в).
2. За експозиция, към която дадена институция прилага вътрешнорейтинговия подход, като използва свои собствени оценки за LGD и конверсионните коефициенти съгласно член 151, институцията може да използва редуциране на кредитния риск в съответствие с глава 3.
Член 109
Третиране на секюритизираните експозиции при стандартизирания и вътрешнорейтинговия подход
1. Когато дадена институция използва посочения в глава 2 стандартизиран подход за изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции за класа експозиции, към който съгласно член 112 биха били отнесени секюритизираните експозиции, тя изчислява размера на рисково претеглената експозиция на дадена секюритизираща позиция в съответствие с членове 245, 246 и 251-258. Институциите, използващи стандартизирания подход, могат да използват и подхода на вътрешната оценка в случаите, в които това е било разрешено съгласно член 259, параграф 3.
2. Когато дадена институция използва посочения в глава 3 вътрешнорейтингов подход за изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции за класа експозиции, към който съгласно член 147 биха били отнесени секюритизираните експозиции, тя изчислява размера на рисково претеглената експозиция в съответствие с членове 245, 246 и 259-266.
С изключение на подхода на вътрешната оценка, където вътрешнорейтинговият подход се използва само за част от секюритизираните експозиции, които стоят в основата на дадена секюритизация, институцията използва подхода, съответстващ на преобладаващия дял на секюритизираните експозиции, които са в основата на тази секюритизация.
Член 110
Третиране на корекциите за кредитен риск
1. Институциите, които прилагат стандартизирания подход, третират корекциите за общ кредитен риск в съответствие с член 62, буква в).
2. Институциите, които прилагат вътрешнорейтинговия подход, третират корекциите за общ кредитен риск в съответствие с член 159, член 62, буква г) и член 36, параграф 1, буква г).
За целите на настоящия член и на глави 2 и 3, корекциите за общ и за специфичен кредитен риск не включват резервите за покриване на общи банкови рискове.
3. Институциите, които използват вътрешнорейтинговия подход и които прилагат стандартизирания подход за част от експозициите си на консолидирана или индивидуална основа, в съответствие с членове 148 и 150, определят частта от корекцията за общ кредитен риск, която се отнася за третирането на корекцията за общ кредитен риск при стандартизирания и при вътрешнорейтинговия подход, както следва:
а)
когато е приложимо - ако дадена институция, включена в консолидацията, прилага единствено вътрешнорейтингов подход, корекциите за общ кредитен риск за тази институция се третират съгласно параграф 2;
б)
когато е приложимо - ако дадена институция, включена в консолидацията, прилага единствено стандартизиран подход, корекциите за общ кредитен риск за тази институция се третират съгласно параграф 1;
в)
остатъкът от корекциите за кредитен риск се разпределя пропорционално съобразно дяловете от размера на рисково претеглените експозиции, които са предмет на стандартизирания и на вътрешнорейтинговия подход.
4. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за изчисляване на корекциите за общ и специфичен кредитен риск съгласно приложимата счетоводна рамка за следното:
а)
стойността на експозицията по стандартизирания подход, посочена в член 111;
б)
стойността на експозицията по вътрешнорейтинговия подход по членове 166-168;
в)
третирането на размера на очакваната загуба, посочено в член 159;
г)
стойността на експозицията, използвана за изчисляването на размера на рисково претеглената секюритизираща позиция, посочен в членове 246 и 266;
д)
определянето на неизпълнение по член 178;
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2015.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ГЛАВА 2
Стандартизиран подход
Раздел 1
Общи принципи
Член 111
Стойност на експозицията
1. Стойността на експозицията на даден актив е неговата счетоводна стойност, след като са приложени съответните корекции за специфичен кредитен риск, допълнителни корекции на стойността в съответствие с членове 34 и 110 и други намаления на собствения капитал, свързани с въпросния актив. Стойността на експозицията към посочена в приложение I задбалансова позиция е следният процент от номиналната й стойност, след редуциране с корекциите за специфичен кредитен риск:
а)
100 %, ако позицията е високорискова;
б)
50 %, ако позицията е среднорискова;
в)
20 %, ако позицията е среднорискова/нискорискова;
г)
0 %, ако позицията е нискорискова.
Задбалансовите позиции, посочени във второто изречение от първа алинея, се разпределят в рискови категории, както е посочено в приложение I.
Когато дадена институция използва разширения метод за финансово обезпечение по член 223, стойността на експозицията на ценните книжа или стоките, продадени, предоставени или дадени в заем по репо сделка, сделка по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки и маржин заемни сделки, се увеличава с размера на корекцията за променливост, приложима спрямо тези ценни книжа или стоки, както е предвидено в членове 223-225.
2. Стойността на експозицията в дериват от изброените в приложение II се определя в съответствие с глава 6, като се отчита ефектът от договорите за новация и другите споразумения за нетиране, взети предвид за целите на тези методи в съответствие с глава 6. Стойността на експозицията на репо сделка, сделките по предоставяне или получаване в заем на ценни книжа или стоки, транзакциите с удължен сетълмент и маржин заемните сделки може да бъде определена в съответствие с глава 6 или глава 4.
3. Когато експозицията е предмет на обезпечена кредитна защита, стойността на експозицията, приложима спрямо тази позиция, може да бъде изменена в съответствие с глава 4.
Член 112
Класове експозиции
Всяка експозиция се отнася към един от следните класове експозиции:
а)
експозиции към централни правителства или централни банки;
б)
експозиции към регионални правителства или местни органи на власт;
в)
експозиции към субекти от публичния сектор;
г)
експозиции към многостранни банки за развитие;
д)
експозиции към международни организации;
е)
експозиции към институции;
ж)
експозиции към предприятия;
з)
експозиции на дребно;
и)
експозиции, обезпечени с ипотеки върху недвижими имоти;
й)
експозиции в неизпълнение;
к)
високо рискови експозиции;
л)
експозиции към покрити облигации;
м)
секюритизиращи позиции;
н)
експозиции към институции и предприятия с краткосрочна кредитна оценка;
о)
експозиции в дялове или акции на предприятия за колективно инвестиране (ПКИ);
п)
експозиции в капиталови инструменти;
р)
други позиции.
Член 113
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции
1. За да се изчисли размерът на рисково претеглените експозиции, рисковите тегла се прилагат към всички експозиции в съответствие с разпоредбите на раздел 2, освен ако експозициите не са приспаднати от собствения капитал. Прилагането на рискови тегла е в зависимост от класа експозиции, към който е отнесена съответната експозиция, и на неговото кредитно качество в степента, посочена в раздел 2. Кредитното качество може да бъде определяно с помощта на кредитните оценки на АВКО или на агенциите за експортно кредитиране, в съответствие с раздел 3. -.
2. За целите на прилагането на рискови тегла, както е посочено в параграф 1, стойността на експозицията се умножава по рисковото тегло, посочено или определено в съответствие с раздел 2.
3. Когато експозицията е предмет на кредитна защита, приложимото към тази позиция рисково тегло може да бъде изменено в съответствие с глава 4.
4. Размерът на рисково претеглените секюритизирани експозиции се изчислява в съответствие с глава 5.
5. Спрямо експозициите, за които в раздел 2 няма предвидени изчислителни процедури, се определя рисково тегло от 100 %.
6. С изключение на експозициите, представляващи елементи на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред или капитала от втори ред, институцията може, с предварителното одобрение на компетентните органи, да реши да не прилага изискванията на параграф 1 от настоящия член по отношение на експозициите си към даден контрагент, който е нейно предприятие майка, дъщерно предприятие, дъщерно предприятие на нейното предприятие майка или предприятие, свързано с отношение по смисъла на член 12, параграф 1 от Директива 83/349/ЕИО. Компетентните органи имат правомощието да дадат одобрение, ако са изпълнени следните условия:
а)
контрагентът е институция, финансов холдинг, финансов холдинг със смесена дейност, финансова институция, дружество за управление на активи или предприятие за спомагателни услуги, за които се прилагат подходящи пруденциални изисквания;
б)
контрагентът е напълно включен в същата консолидация, както и институцията;
в)
контрагентът подлежи на същите процедури за оценка, измерване и контрол на риска, както и институцията;
г)
контрагентът е установен в същата държава членка, както и институцията;
д)
не са налице настоящи или бъдещи съществени практически или правни пречки за бързо прехвърляне на собствен капитал или изплащане на задължения от контрагента към институцията.
Когато в съответствие с настоящия параграф на институцията е разрешено да не прилага изискванията на параграф 1, тя може да определи рисково тегло от 0 %.
7. С изключение на експозициите, представляващи елементи на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред, институциите могат, с предварителното разрешение на компетентните органи, да не прилагат изискванията по параграф 1 от настоящия член по отношение на експозициите си към контрагенти, с които участват в институционални защитни схеми - договорно или нормативно установено споразумение във връзка със задълженията, което защитава институциите и по-специално подсигурява при необходимост тяхната ликвидност и платежоспособност с оглед избягването на несъстоятелност, когато е необходимо. Компетентните органи имат правомощието да дадат разрешение, ако са изпълнени следните условия:
а)
изискванията в параграф 6, букви а), г) и д) са изпълнени;
б)
споразуменията гарантират, че институционалната защитна схема може да осигури необходимата подкрепа по поетите задължения чрез средства, които са налични по всяко време;
в)
институционалната защитна схема разполага с подходящи и еднообразно установени системи за наблюдение и класификация на риска (което осигурява пълен преглед на рисковата ситуация на отделните членове и на институционалната защитна схема като цяло) със съответните възможности за оказване на влияние; в съответствие с член 178, параграф 1, тези системи наблюдават по подходящ начин експозициите в неизпълнение;
г)
институционалната защитна схема извършва отделен собствен преглед на риска, резултатите от който се предоставят на отделните членове;
д)
институционалната защитна схема изготвя и публикува веднъж годишно или консолидиран отчет, включващ счетоводен баланс, отчет за приходите и разходите, отчет за финансовото състояние и отчет за риска по отношение на институционалната защитна схема като цяло, или отчет, включващ обобщен счетоводен баланс, обобщен отчет за приходите и разходите, отчет за финансовото състояние и отчет за риска;
е)
членовете на институционалната защитна схема дължат най-малко 24-месечно предизвестие, ако искат да я напуснат;
ж)
премахнато е многократното използване на елементи, които могат да бъдат включени при изчисляването на собствения капитал („многократен ливъридж“), както и неподходящото създаване на собствен капитал между членовете на институционалната защитна схема;
з)
институционалната защитна схема се основава на членството на широк кръг кредитни институции с преобладаващо еднотипен стопански профил;
и)
адекватността на системите, посочени в букви в) и г), се одобрява и контролира периодично от съответните компетентни органи.
Когато в съответствие с настоящия параграф институцията реши да не прилага изискванията на параграф 1, тя може да определи рисково тегло от 0 %.
Раздел 2
Рискови тегла
Член 114
Експозиции към централни правителства или централни банки
1. За експозициите към централни правителства и централни банки се определя 100 % рисково тегло, освен ако не се прилага третирането, посочено в параграфи 2-7.
2. За експозициите към централни правителства и централни банки, за които има кредитна оценка от призната АВКО, се определя рисково тегло съгласно таблица 1, което съответства на кредитната оценка от АВКО в съответствие с член 136.
Таблица 1
Степен на кредитно качество
1
2
3
4
5
6
Рисково тегло
0 %
20 %
50 %
100 %
100 %
150 %
3. За експозициите към ЕЦБ се определя рисково тегло от 0 %.
4. За експозициите към централните правителства и централните банки на държавите членки, които са деноминирани в местната валута на съответното правителство или централна банка и са финансирани в нея, се определя рисково тегло от 0 %.
5. До 31 декември 2017 г. по отношение на експозициите към централни правителства или централни банки на държави членки, които са деноминирани и финансирани в националната валута на която и да е държава членка, се присъжда същото рисково тегло, което би било приложимо към такива експозиции, деноминирани и финансирани в тяхната национална валута.
6. За експозициите по параграф 5:
а)
през 2018 г. размерът на рисково претеглените експозиции е 20 % от рисковото тегло, присъдено на тези експозиции съгласно член 114, параграф 2;
б)
през 2019 г. размерът на рисково претеглените експозиции е 50 % от рисковото тегло, присъдено на тези експозиции съгласно член 114, параграф 2;
в)
през 2020 г. и по-нататък размерът на рисково претеглените експозиции е 100 % от рисковото тегло, присъдено на тези експозиции съгласно член 114, параграф 2.
7. Когато компетентните органи в трета държава прилагат надзорни и регулаторни мерки, най-малко равностойни на прилаганите в Съюза, и са определили рисково тегло, по-ниско от посоченото в параграфи 1 и 2, за експозициите към своето централно правителство или централна банка, които са деноминирани в местна валута и са финансирани в нея, институциите могат да определят рискови тегла за тези експозиции по същия начин.
За целите на настоящия параграф Комисията може да приема, посредством актове за изпълнение и при спазване на процедурата по разглеждане по член 464, параграф 2, решение дали трета държава прилага надзорни и регулаторни мерки, най-малко равностойни на прилаганите в Съюза. При отсъствие на такова решение, до 1 януари 2015 г. институциите могат да продължат да прилагат предвиденото в настоящия параграф третиране по отношение на експозициите към централното правителство или централната банка на третата държава, ако компетентните органи са я одобрили за такова третиране преди 1 януари 2014 г.
Член 115
Експозиции към регионални правителства или местни органи на власт
1. Експозициите към регионални правителства или местни органи на власт получават рискови тегла като експозиции към институции, освен ако не се третират като експозиции към централни правителства съгласно параграфи 2 или 4 или не получават рисково тегло съгласно параграф 5. Посоченото в член 119, параграф 2 и член 120, параграф 2 преференциално третиране за краткосрочни експозиции не се прилага.
2. Експозициите към регионални правителства или местни органи на власт се третират като експозиции към централното правителство, под чиято юрисдикция са установени тези органи, когато няма разлика в нивото на риск между такива експозиции, дължащи се на специални правомощия на регионалните правителства и местните органи на власт за генериране на приходи и поради наличието на конкретни институционални споразумения с оглед намаляване на техния риск от неизпълнение.
ЕБО поддържа публично достъпна база данни за всички регионални правителства и местни органи на власт в Съюза, които съответните компетентни органи третират като експозиции към централните си правителства.
3. Експозициите към църкви или религиозни общности, учредени като юридически лица по публичното право, доколкото същите събират данъци в съответствие със законодателството, което им дава право на това, се третират като експозиции към регионални правителства или местни органи на власт. Параграф 2 не се прилага в този случай, като за целите на член 150, параграф 1, буква а) не се изключва възможността да бъде разрешено прилагането на стандартизирания подход.
4. Когато компетентните органи от юрисдикцията на трета държава, която прилага надзорни и регулаторни мерки, най-малко равностойни на прилаганите в Съюза, третират експозициите към регионални правителства или местни органи на власт като експозиции към централното правителство на тази държава и няма разлика в риска между такива експозиции, дължащи се на специални правомощия на регионалните правителства и местните органи на власт за събиране на приходи и наличие на конкретни институционални споразумения с оглед намаляване на техния риск от неизпълнение, институциите могат да определят рискови тегла за експозициите към такива регионални правителства или местни органи на власт по същия начин.
За целите на настоящия параграф Комисията може да приеме, посредством актове за изпълнение и при спазване на процедурата по разглеждане по член 464, параграф 2, решение дали трета държава прилага надзорни и регулаторни мерки, най-малко равностойни на прилаганите в Съюза. При отсъствие на такова решение, до 1 януари 2015 г. институциите могат да продължат да прилагат предвиденото в настоящия параграф третиране по отношение на третата държава, ако компетентните органи са я одобрили за такова третиране преди 1 януари 2014 г.
5. Експозициите към регионалните правителства или местните органи на власт на държави членки, които не са посочени в параграфи 2-4 и са деноминирани в местната валута на тези регионални правителства или местни органи на власт и финансирани в нея, получават рисково тегло от 20 %.
Член 116
Експозиции към субекти от публичния сектор
1. Експозициите към субекти от публичния сектор, за които няма присъдена кредитна оценка от призната АВКО, получават рисково тегло в зависимост от степента на кредитното качество, определена за експозициите към съответното централно правителство на юрисдикцията, в която е учреден субектът от публичния сектор, съгласно следната таблица 2:
Таблица 2
Степен на кредитно качество на централното правителство
1
2
3
4
5
6
Рисково тегло
20 %
50 %
100 %
100 %
100 %
150 %
Експозициите към субекти от публичния сектор, учредени в държави, в които централното правителство няма присъдена оценка, получават рисково тегло от 100 %.
2. Експозициите към субекти от публичния сектор, за които има присъдена кредитна оценка от призната АВКО, се третират в съответствие с член 120. За тези субекти не се прилага посоченото в член 119, параграф 2 и член 120, параграф 2 преференциално третиране за краткосрочни експозиции.
3. Експозициите към субекти от публичния сектор с първоначален падеж по-малък или равен на три месеца получават рисково тегло от 20 %.
4. При изключителни обстоятелства експозициите към субекти от публичния сектор могат да се третират като експозиции към централното правителство, регионалните правителства или местни органи на власт, в чиято юрисдикция са установени предприятията, когато по мнение на компетентните органи на тази юрисдикция между тези експозиции няма разлика в нивото на риск поради наличието на подходящи гаранции от страна на централното правителство, регионалните правителства или местните органи на власт.
5. Когато компетентните органи от юрисдикцията на трета държава, която прилага надзорни и регулаторни мерки, най-малко равностойни на прилаганите в Съюза, третират експозиции към субекти от публичния сектор съгласно параграф 1 или параграф 2, институциите могат да определят рискови тегла за експозициите към тези субекти от публичния сектор по същия начин. В противен случай институциите прилагат рисково тегло от 100 %.
За целите на настоящия параграф Комисията може да приеме, посредством актове за изпълнение и при спазване на процедурата по разглеждане по член 464, параграф 2, решение дали трета държава прилага надзорни и регулаторни мерки, най-малко равностойни на прилаганите в Съюза. При отсъствие на такова решение, до 1 януари 2015 г. институциите могат да продължат да прилагат предвиденото в настоящия параграф третиране по отношение на третата държава, ако компетентните органи са я одобрили за такова третиране преди 1 януари 2014 г.
Член 117
Експозиции към многостранни банки за развитие
1. Експозициите към многостранни банки за развитие, които не са посочени в параграф 2, се третират по същия начин, както експозициите към институции. Посоченото в член 119, параграф 2, член 120, параграф 2 и член 121, параграф 3 преференциално третиране спрямо краткосрочни експозиции не се прилага.
Американската инвестиционна корпорация, Черноморската банка за търговия и развитие, Централноамериканската банка за икономическа интеграция и CAF - Латиноамериканската банка за развитие, се считат за многостранни банки за развитие.
2. Експозициите към изброените по-долу многостранни банки за развитие получават рисково тегло от 0 %:
а)
Международна банка за възстановяване и развитие;
б)
Международна финансова корпорация;
в)
Интерамериканска банка за развитие;
г)
Азиатска банка за развитие;
д)
Африканска банка за развитие;
е)
Банка за развитие към Съвета на Европа;
ж)
Скандинавска инвестиционна банка;
з)
Карибска банка за развитие;
и)
Европейска банка за възстановяване и развитие;
й)
Европейска инвестиционна банка;
к)
Европейски инвестиционен фонд;
л)
Международна агенция за застраховане на инвестициите;
м)
Международен финансов фонд за имунизации;
н)
Ислямска банка за развитие.
3. Определя се 20 % рисково тегло за частта от експозициите към Европейския инвестиционен фонд, пропорционална на дължимата невнесена част от неговия капитал.
Член 118
Експозиции към международни организации
Експозициите към изброените по-долу международни организации получават 0 % рисково тегло:
а)
Съюза;
б)
Международен валутен фонд;
в)
Банка за международни разплащания;
г)
Европейски механизъм за финансова стабилност (European Financial Stability Facility);
д)
Европейски механизъм за стабилност (European Stability Mechanism);
е)
международна финансова институция, създадена от две или повече държави членки, която има за цел да мобилизира финансиране и да осигурява финансова подкрепа на своите членове, които са засегнати или заплашени от тежки финансови проблеми.
Член 119
Експозиции към институции
1. Експозициите към институции с присъдена кредитна оценка от призната АВКО получават рисково тегло в съответствие с член 120. Експозициите към институции без присъдена кредитна оценка от призната АВКО получават рисково тегло в съответствие с член 121.
2. Експозициите към институции с остатъчен падеж от три месеца или по-малко, деноминирани в местната валута на кредитополучателя и финансирани в нея, получават рисково тегло, което е с една категория по-малко благоприятно от преференциалното рисково тегло, посочено в член 114, параграфи 4-7, приложимо спрямо експозициите към централното правителство, в чиято юрисдикция е учредена институцията.
3. За експозиции с остатъчен падеж от три месеца или по-малко, деноминирани в местната валута на кредитополучателя и финансирани в нея, не може да бъде определено рисково тегло по-ниско от 20 %.
4. Експозицията към дадена институция под формата на минимални задължителни резерви, изисквани от ЕЦБ или от централна банка на държава членка, може да получи рисково тегло като експозиция към централната банка на съответната държава членка, при условие че:
а)
резервите се държат в съответствие с Регламент (ЕО) № 1745/2003 на Европейската централна банка от 12 септември 2003 г. за прилагане на изискването за минимални резерви (29) или в съответствие с националните изисквания, покриващи всички съществени изисквания на посочения регламент;
б)
в случай на несъстоятелност или неплатежоспособност на институцията, в която се държат резервите, те подлежат на пълно и своевременно изплащане на институцията и не могат да се използват за погасяване на други задължения на институцията.
5. Експозициите към финансови институции, лицензирани и обект на надзор от компетентните органи и подлежащи на пруденциални изисквания, сравними с прилаганите към институциите по отношение на надеждност, се третират като експозиции към институции.
Член 120
Експозиции към институции с кредитен рейтинг
1. Експозициите с остатъчен падеж над три месеца към институции с присъдена кредитна оценка от призната АВКО получават рисково тегло съгласно таблица 3, отговарящо на съотнасянето на кредитната оценка, присъдена от АВКО, в съответствие с член 136.
Таблица 3
Степен на кредитно качество
1
2
3
4
5
6
Рисково тегло
20 %
50 %
50 %
100 %
100 %
150 %
2. Експозициите с остатъчен падеж до три месеца към институции с присъдена кредитна оценка от призната АВКО получават рисково тегло съгласно таблица 4, отговарящо на съотнасянето на кредитната оценка, присъдена от АВКО,в съответствие с член 136:
Таблица 4
Степен на кредитно качество
1
2
3
4
5
6
Рисково тегло
20 %
20 %
20 %
50 %
50 %
150 %
3. Взаимодействието между третирането на експозиции с присъдена краткосрочна кредитна оценка съгласно член 131 и общото преференциално третиране на краткосрочни експозиции, посочено в параграф 2, е, както следва:
а)
ако не е присъдена кредитна оценка на краткосрочни експозиции за всички експозиции към институции с остатъчен падеж до три месеца, се прилага общото преференциално третиране за краткосрочни експозиции, посочено в параграф 2;
б)
ако е присъдена краткосрочна оценка и тази оценка определя прилагането на по-благоприятно или същото рисково тегло в сравнение с общото преференциално третиране на краткосрочни експозиции, посочено в параграф 2, тогава краткосрочната оценка се използва само за тази конкретна експозиция. За останалите краткосрочни експозиции се спазва общото преференциално третиране на краткосрочни експозиции, посочено в параграф 2;
в)
ако е присъдена краткосрочна оценка и тази оценка определя прилагането на по-неблагоприятно рисково тегло, отколкото използването на общото преференциално третиране на краткосрочни експозиции, посочено в параграф 2, тогава общото преференциално третиране на краткосрочни експозиции не се използва и всички краткосрочни вземания без рейтинг получават същото рисково тегло като определеното от конкретната краткосрочна оценка.
Член 121
Експозиции към институции без кредитен рейтинг
1. Експозициите към институции без присъдена кредитна оценка от призната АВКО получават рисково тегло в зависимост от степента на кредитно качество, определена съгласно таблица 5 за експозициите към съответното централно правителство на юрисдикцията, в която е учредена институцията.
Таблица 5
Степен на кредитно качество на централното правителство
1
2
3
4
5
6
Рисково тегло на експозицията
20 %
50 %
100 %
100 %
100 %
150 %
2. Рисковото тегло за експозициите към институции без присъден кредитен рейтинг, учредени в държави, в които централното правителство няма присъден кредитен рейтинг, е 100 %.
3. Рисковото тегло за експозициите към институции без присъден кредитен рейтинг с първоначален ефективен падеж по-малък или равен на три месеца е 20 %.
4. Независимо от параграфи 2 и 3, рисковото тегло за произтичащите от търговско финансиране експозиции, посочени в член 162, параграф 3, втора алинея, буква б), към институции без присъден кредитен рейтинг, е 50 %, а когато остатъчният падеж на тези произтичащи от търговско финансиране експозиции към институции без кредитен рейтинг е три месеца или по-малко, рисковото тегло е 20 %.
Член 122
Експозиции към предприятия
1. За експозициите, за които има присъдена кредитна оценка от призната АВКО, се определя рисково тегло съгласно таблица 6, отговарящо на съотнасянето на кредитната оценка, присъдена от АВКО, в съответствие с член 136.
Таблица 6
Степен на кредитно качество
1
2
3
4
5
6
Рисково тегло
20 %
50 %
100 %
100 %
150 %
150 %
2. За експозициите, за които няма присъдена кредитна оценка, се определя рисково тегло от 100 % или рисковото тегло на експозициите към централното правителство на юрисдикцията, в която е учредено предприятието, което от двете е по-високо.
Член 123
Експозиции на дребно
Експозициите, които отговарят на следните критерии, получават рисково тегло от 75 %:
а)
експозицията е към физическо лице (или лица) или към малко или средно предприятие (МСП);
б)
експозицията е част от значителен брой експозиции със сходни характеристики, така че рисковете, свързани с това кредитиране, са значително намалени;
в)
общият размер на задължението към институцията, включително към предприятието майка и дъщерните му предприятия, включително всички експозиции с неизпълнение от страна на клиента длъжник или на групата от свързани клиенти, но с изключение на експозициите, обезпечени изцяло и напълно с жилищни недвижими имоти, които се отнасят към класа експозиции, предвиден в член 112, буква и), не превишава 1 милион евро, доколкото е известно на институцията. Институцията предприема необходимите действия, за да получи тази информация.
Ценните книжа не се включват в класа „експозиции на дребно“.
Експозициите, които не изпълняват критериите по букви а)-в), не се включват в класа „експозиции на дребно“.
Настоящата стойност на минималните вноски по лизингови схеми на клиенти на дребно се включва в класа „експозиции на дребно“.
Член 124
Експозиции, обезпечени с ипотеки върху недвижими имоти
1. Експозиция или част от експозиция, напълно обезпечена с ипотека върху недвижим имот, получава рисково тегло от 100 %, ако условията по член 125 и член 126 не са спазени, с изключение на тази част от експозицията, която е отнесена към друг клас експозиции. Частта от експозицията, която превишава ипотечната стойност на недвижимия имот, получава същото рисково тегло като приложимото за необезпечените експозиции на въпросния контрагент.
Частта от дадена експозиция, третирана като изцяло обезпечена с недвижим имот, не надхвърля заложения размер от пазарната стойност, а в тези държави членки, които в законови или подзаконови разпоредби са установили строги критерии за оценка на ипотечната кредитна стойност - не надхвърля ипотечната заемна стойност на съответната недвижима собственост.
2. Въз основа на събраните съгласно член 101 данни и като отчитат други съществени показатели, компетентните органи оценяват периодично и поне веднъж годишно дали рисковото тегло от 35 % за посочените в член 125 експозиции, обезпечени с жилищни имоти, и рисковото тегло от 50 % за посочените в член 126 експозиции, обезпечени с търговски недвижими имоти, разположени на тяхна територия, са надеждно обосновани от:
а)
понесените загуби от експозиции, обезпечени с недвижими имоти;
б)
прогнозите за бъдещото развитие на пазара на недвижими имоти;
Компетентните органи могат да определят увеличено рисково тегло или по-строги критерии от посочените в член 125, параграф 2 и в член 126, параграф 2, когато е уместно, въз основа на съображения за финансова стабилност.
За експозиции, обезпечени с ипотека върху жилищен имот, компетентният орган определя рисково тегло между 35 % и 150 %.
За експозиции, обезпечени с търговски недвижим имот, компетентният орган определя рисково тегло между 50 % и 150 %.
В така зададените рамки увеличеното рисково тегло се определя въз основа на понесени загуби, предвид прогнозата за бъдещото развитие на пазарите и от съображения за финансова стабилност. Когато оценката показва, че определените в член 125, параграф 2 и член 126, параграф 2 рискови тегла не отразяват действителните рискове, свързани с един или повече от свързаните с недвижима собственост сегменти на тези експозиции, напълно обезпечени с ипотека върху жилищни имоти или върху търговски недвижими имоти, разположени в една или повече части от тяхната територия, компетентните органи определят за тези свързани с недвижими имоти сегменти от експозициите, увеличено рисково тегло, съответстващо на действителните рискове.
Компетентните органи се консултират с ЕБО относно корекциите на приложимите рискови тегла и критерии, които ще бъдат изчислени в съответствие с посочените в настоящия параграф критерии, определени от регулаторните технически стандарти, посочени в параграф 4 от настоящия член. ЕБО публикува рисковите тегла и критериите, които компетентните органи определят за експозициите, посочени в членове 125, 126 и 199.
3. Когато компетентните органи определят по-високо рисково тегло или по-строги критерии, институциите разполагат с 6-месечен преходен период, за да приложат новото рисково тегло.
4. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
строгите критерии за оценка на ипотечната заемна стойност, посочена в параграф 1;
б)
условията, посочени в параграф 2, които компетентните органи вземат предвид при определянето на увеличените рискови тегла, по-специално понятието „съображения за финансова стабилност“.
ЕБО представя тези проекти на регулаторни технически стандарти на Комисията до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
5. Институциите на една държава членка прилагат рисковите тегла и критериите, определени от компетентните органи на друга държава членка, за експозициите, обезпечени с ипотеки върху търговски и жилищни недвижими имоти, разположени в другата държава членка.
Член 125
Експозиции, напълно и изцяло обезпечени с ипотеки върху жилищни имоти
1. Освен ако не е решено друго от компетентните органи в съответствие с член 124, параграф 2, експозициите, напълно и изцяло обезпечени с ипотеки върху жилищни имоти, се третират, както следва:
а)
експозициите или части от тях, напълно и изцяло обезпечени с ипотеки върху жилищни имоти, който е/ще бъде обитаван или отдаван под наем от собственика или при фондове за лично инвестиране - от ползвателя, получават рисково тегло от 35 %;
б)
експозициите към наематели по сделки за лизинг на имот, по които институцията е наемодателят, а наемателят има опцията да купи имота, получават рисково тегло от 35 %, при условие че експозицията на институцията е напълно и изцяло обезпечена с правото на собственост върху имота.
2. Институциите приемат дадена експозиция или част от нея като напълно и изцяло обезпечена за целите на параграф 1, само ако са изпълнени следните условия:
а)
стойността на имота не зависи съществено от кредитното качество на кредитополучателя. При определянето на съществеността на тази зависимост, институциите могат да игнорират случаите, когато стойността на имота и състоянието на кредитополучателя са повлияни от чисто макроикономически фактори;
б)
рискът от кредитополучателя не се влияе съществено от промени в състоянието на базисния имот или проект, а от способността на длъжника да използва други източници за изплащане на задълженията си; т.е. погасяването на заема не зависи съществено от паричните потоци, генерирани от използвания за обезпечение базисен имот За тези други източници институциите определят максимални съотношения на размера на заема към дохода като част от политиката си на кредитиране и при предоставянето на заема получават подходящи доказателства за съответстващ доход;
в)
изискванията, посочени в член 208, и правилата за оценка, определени в член 229, параграф 1, са изпълнени;
г)
освен ако в член 124, параграф 2 не е определено друго, частта от заема, който получава рисково тегло от 35 %, не надвишава 80 %, от пазарната стойност на съответния имот или 80 % от ипотечната заемна стойност на въпросния имот в тези държави членки, които в законови или подзаконови разпоредби са установили строги критерии за оценка на ипотечната заемна стойност.
3. За експозициите, напълно и изцяло обезпечени с намиращ се на територията на държава членка жилищен имот, институциите могат да се отклонят от параграф 2, буква б), ако компетентният орган на тази държава членка е публикувал доказателства за наличието на добре развит и отдавна установен пазар на жилищни имоти на тази територия, с проценти на загуба, които не надхвърлят следните граници:
а)
загубата, произтичаща от заеми, обезпечени с жилищен имот до 80 % от пазарната стойност или 80 % от ипотечната заемна стойност, освен ако по член 124, параграф 2 не е предвидено друго, не надхвърля 0,3 % от непогасената част от заемите, обезпечени с жилищен имот, за всяка отделна година;
б)
общата загуба, произтичаща от заеми, обезпечени с жилищен имот, не надхвърля 0,5 % от непогасената част от заемите, обезпечени с жилищен имот, за всяка отделна година.
4. Ако някоя от границите по параграф 3 е премината за дадена година, правото за прилагането му отпада и се прилагат условията по параграф 2, буква б), докато за някоя следваща година не бъдат изпълнени условията по параграф 3.
Член 126
Експозиции, напълно и изцяло обезпечени с ипотеки върху търговски недвижими имоти
1. Освен ако не е решено друго от компетентните органи в съответствие с член 124, параграф 2, експозициите, напълно и изцяло обезпечени с ипотеки върху търговски недвижими имоти, се третират както следва:
а)
експозициите или части от тях, напълно и изцяло обезпечени с ипотеки върху офиси или други търговски помещения, могат да получат рисково тегло от 50 %;
б)
експозициите, свързани с лизинг на имоти - офиси или други търговски помещения, при който институцията е наемодателят, а наемателят има опцията да купи имота, могат да получат рисково тегло от 50 %, при условие че експозицията на институцията е напълно и изцяло обезпечена с правото на собственост върху имота.
2. Институциите приемат дадена експозиция или част от нея като напълно и изцяло обезпечена за целите на параграф 1, само ако са изпълнени следните условия:
а)
стойността на имота не зависи съществено от кредитното качество на кредитополучателя. При определянето на съществеността на тази зависимост, институциите могат да игнорират случаите, когато стойността на имота и състоянието на кредитополучателя са повлияни от чисто макроикономически фактори;
б)
рискът от кредитополучателя не се влияе съществено от промени в състоянието на базисния имота или проект, а от способността на длъжника да използва други източници за изплащане на задълженията си; т.е. погасяването на заема не зависи съществено от паричните потоци, генерирани от използваната за обезпечение базисен имот;
в)
изискванията, посочени в член 208, и правилата за оценка, определени в член 229, параграф 1, са изпълнени;
г)
рисковото тегло от 50 %, освен ако в член 124, параграф 2 не е предвидено друго, се отрежда на частта от заема, която не надхвърля 50 % от пазарната стойност на имота или 60 % от ипотечната стойност, освен ако в член 124, параграф 2 не е предвидено друго, на въпросния имот в тези държави членки, които в законови или подзаконови разпоредби са установили строги критерии за оценка на ипотечната заемна стойност.
3. За експозициите, напълно и изцяло обезпечени с намиращи се на територията на държава членка търговски недвижими имоти, институциите могат да се отклонят от параграф 2, буква б), ако компетентният орган на тази държава членка е публикувал доказателства за наличието на добре развит и отдавна установен пазар на търговски недвижими имоти на тази територия, с проценти на загубите, които не превишават следните лимити:
а)
загубата, произтичаща от заеми, обезпечени с търговски недвижими имоти до 50 % от пазарната стойност или 60 % от ипотечната стойност, освен ако в член 124, параграф 2 не е предвидено друго, не надхвърля 0,3 % от непогасената част от заемите, обезпечени с търговски недвижими имоти;
б)
общата загуба, произтичаща от заеми, обезпечени с търговски недвижими имоти, не надхвърля 0,5 % от непогасената част от заемите, обезпечени с търговски недвижими имоти.
4. Ако някой от лимитите по параграф 3 е надхвърлен за дадена година, правото за прилагането му отпада и се прилагат условията по параграф 2, буква б), докато за някоя следваща година не бъдат изпълнени условията по параграф 3.
Член 127
Експозиции в неизпълнение
1. Необезпечената част от всяка позиция, при която е имало неизпълнение от страна на длъжника съгласно член 178, или в случай на експозиции на дребно, необезпечената част от кредитните инструменти, при които е имало неизпълнение по член 178, получава следното рисково тегло:
а)
150 %, когато корекциите за специфичен кредитен риск са по-малко от 20 % от необезпечената част от стойността на експозицията, ако тези корекции не са били приложени;
б)
100 %, когато корекциите за специфичен кредитен риск са не по-малко от 20 % от необезпечената част от стойността на експозицията, ако тези корекции не са били приложени.
2. За целите на определянето на обезпечената част на просрочена позиция, приемливи обезпечения и гаранции са тези, приемливи за целите на редуцирането на кредитния риск съгласно глава 4.
3. Стойността на експозицията, получена след корекциите за специфичен кредитен риск на експозиции, напълно и изцяло обезпечени с ипотеки върху жилищни имоти в съответствие с член 125, получава рисково тегло от 100 %, ако е имало неизпълнение съгласно член 178.
4. Стойността на експозицията, получена след корекциите за специфичен кредитен риск на експозиции, напълно и изцяло обезпечени с ипотеки върху търговски недвижими имоти в съответствие с член 126, получава рисково тегло от 100 %, ако е имало неизпълнение съгласно член 178.
Член 128
Високо рискови експозиции
1. Когато е уместно, институциите определят рисково тегло от 150 % на експозициите, включително под формата на акции или дялове в предприятие за колективно инвестиране, които са свързвани с особено високи рискове.
2. Високо рисковите експозиции включват която и да е от следните експозиции:
а)
инвестиции в дружества за рисков капитал;
б)
инвестиции в АИФ по смисъла на член 4, параграф 1, буква а) от Директива 2011/61/ЕС, освен случаите, в които мандатът на фонда не допуска ливъридж, по-висок от изисквания съгласно член 51, параграф 3 от Директива 2009/65/ЕО;
в)
инвестиции в дялов капитал;
г)
спекулативно финансиране на недвижими имоти.
3. При преценяването на това дали дадена експозиция, освен експозициите, посочени в параграф 2, е високо рискова, институциите вземат под внимание следните рискови характеристики:
а)
съществува висок риск от загуба в резултат на неизпълнение от страна на длъжника;
б)
невъзможно е да се оцени адекватно дали експозицията попада в обхвата на буква а).
ЕБО издава насоки, в които се уточнява кои видове експозиции са високо рискове и при какви обстоятелства.
Тези насоки се приемат съгласно член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 129
Експозиции към покрити облигации
1. За да могат да се ползват от посоченото в параграфи 4 и 5 преференциално третиране, облигациите, посочени в член 52, параграф 4 от Директива 2009/65/ЕО ("покрити облигации") трябва да отговарят на изискванията в параграф 7 и да са обезпечени с някой от изброените по-долу допустими активи:
а)
експозиции към или гарантирани от централни правителства, централни банки от ЕСЦБ, субекти от публичния сектор, регионални правителства или местни органи на власт в Съюза;
б)
експозиции към или гарантирани от централни правителства на трети държави, централни банки на трети държави, многостранни банки за развитие, международни организации, които отговарят на първа степен на кредитно качество съгласно настоящата глава, както и експозиции към или гарантирани от субекти от публичния сектор на трети държави, регионални правителства или местни органи на власт на трети държави, които получават рисково тегло като експозиции към институции или централни правителства и централни банки съгласно съответно член 115, параграфи 1 или 2, или член 116, параграфи 1, 2 или 4, и които отговарят на изискванията за първа степен на кредитно качество съгласно настоящата глава, а също така и експозиции по смисъла на настоящата буква, които отговарят най-малко на изискванията за втора степен на кредитно качество съгласно настоящата глава, при условие че не превишават 20 % от номиналната стойност на покритите облигации на институциите емитент, които са в обращение;
в)
експозиции към институции, които отговарят на първа степен на кредитно качество съгласно настоящата глава. Общата експозиция от този вид не трябва да превишава 15 % от номиналната стойност на покритите облигации на институцията емитент, които са в обращение. Експозициите към институции в Съюза с падеж до 100 дни, не се включват в изискването за първа степен на кредитно качество, но тези институции отговарят най-малко на изискването за втора степен на кредитно качество съгласно настоящата глава.
г)
заеми, обезпечени с:
i)
жилищни имоти до по-ниската стойност от размера на главницата на съответните ипотеки, заедно с всички предходни ипотеки, и 80 % от стойността на предоставения като обезпечение имот; или
ii)
първостепенни дялове, емитирани от френските Fonds communs de Titrisation или от равностойни дружества за секюритизация, уредени от законите на държава членка, които секюритизират експозиции, свързани с жилищни имоти. В случай че такива първостепенни дялове се използват като обезпечение, специалният публичен надзор за защита на притежателите на облигации, предвиден в член 52, параграф 4 от Директива 2009/65/ЕО, гарантира, че във всеки един момент, докато са включени в обезпечения пул, най-малко 90 % от базисните активи на тези дялове се състоят от ипотеки върху жилищни имоти, комбинирани с всякакви предходни ипотеки, до по-ниската стойност от стойността на главницата, дължима по тези дялове, главницата на ипотеките и 80 % от стойността на предоставения като обезпечение имот; че дяловете отговарят на изискванията за първа степен на кредитно качество съгласно настоящата глава и че тези дялове не превишават 10 % от номиналната стойност на емисията, която все още е в обращение;
д)
жилищни заеми, гарантирани изцяло от приемлив доставчик на защита, посочен в член 201, и отговарящи на втора или по-висока степен кредитно качество съгласно изложеното в настоящата глава, когато делът от всеки един от заемите, използван, за да се изпълни изискването по настоящия параграф за обезпеченост на покрити облигации, не надхвърля 80 % от стойността на съответния жилищен имот, разположен във Франция, и когато съотношението на заема към дохода е най-много 33 % към момента на отпускане на заема. Към момента на отпускане на заема не може да има ипотечни тежести върху жилищния имот, а за предоставяните от 1 януари 2014 г. заеми кредитополучателят е договорно задължен да не поема подобни тежести без съгласието на кредитната институция, отпуснала заема. Съотношението на размера на заема към дохода представлява делът от брутния доход на кредитополучателя, който е необходим за обслужване на заема с включените лихви по него. Доставчикът на защита е финансова институция, получила разрешение и подлежаща на надзор от компетентните органи и за която се прилагат пруденциални изисквания, сравними с прилаганите към институциите пруденциални изисквания за устойчивост, или институция, или застрахователно предприятие. Доставчикът на защита създава взаимен гаранционен фонд или - ако е застрахователно предприятие - еквивалентна защита с цел да може да поеме загуби поради кредитен риск, а компетентните органи периодично извършват преглед на калибрирането на този фонд или еквивалентна защита. Кредитната институция и доставчикът на защита извършват оценка на кредитоспособността на кредитополучателя;
е)
заеми, обезпечени с:
i)
търговски недвижими имоти до по-ниската стойност от размера на главницата на съответните ипотеки, заедно с всички предходни ипотеки, и 60 % от стойността на предоставения като обезпечение имот; или
ii)
първостепенни дялове, емитирани от френските Fonds communs de Titrisation или от равностойни дружества за секюритизация, управлявани от законите на държава членка, които секюритизират експозиции, свързани с търговски недвижими имоти. В случай че такива първостепенни дялове се използват като обезпечение, специалният публичен надзор за защита на притежателите на облигации, предвиден в член 52, параграф 4 от Директива 2009/65/ЕО, гарантира, че във всеки един момент, докато са включени в обезпечения пул, най-малко 90 % от базисните активи на тези дялове се състоят от ипотеки върху търговски недвижими имоти, комбинирани с всякакви предходни ипотеки, до по-ниската стойност от стойността на главницата, дължима по тези дялове, главницата на ипотеките и 60 % от стойността на предоставения като обезпечение имот; че дяловете отговарят на изискванията за първа степен на кредитно качество съгласно настоящата глава и че тези дялове не превишават 10 % от номиналната стойност на емисията, която все още е в обращение.
Допустими са заемите, обезпечени с търговски недвижими имоти, когато съотношението стойност на заема/стойност на недвижимия имот от 60 % е превишено до максимум 70 %, ако стойността на всички активи, предоставени като обезпечение за покритите облигации, превишава номиналната стойност на покритите облигации в обращение най-малко с 10 %, а вземанията на притежателите на облигациите отговорят на изискванията за правна сигурност, предвидени в глава 4. Вземанията на притежателите на облигации са с предимство пред всички други вземания по обезпечението.
ж)
заеми, обезпечени със ипотека или залог върху кораби до разликата между 60 % от стойността на предоставения като обезпечение кораб и стойността на евентуални предходни ипотеки върху кораби.
За целите на първа алинея, буква в), буква г), подточка ii) и буква е), подточка ii) експозициите, възникнали вследствие прехвърляне и управление на плащания на кредитополучателите или вследствие постъпления поради несъстоятелност на кредитополучатели по заеми, обезпечени със заложени имоти на първостепенните дялове или дългови ценни книжа, не се включват при изчислението на посочените в тези букви лимити.
Компетентните органи могат, след като се консултират с ЕБО, да предоставят частично освобождаване от прилагането на първа алинея, буква в) и да разрешат втора степен на кредитно качество в рамките на максимум 10 % от общата експозиция на номиналната стойност на покритите облигации в обращение на институцията емитент, при условие че могат да се документират значителни проблеми във връзка с потенциална концентрация в съответните държави членки, дължащи се на прилагането на изискванията по посочената буква за първа степен на кредитно качество;
2. Ситуациите, посочени в параграф 1, букви а)-е) включват и такова обезпечение, което законодателството изключително ограничава до защитата на притежателите на облигации срещу загуби.
3. По отношение на недвижими имоти, служещи за обезпечаване на покрити облигации, институциите изпълняват изискванията в член 208 и правилата за оценка в член 229, параграф 1.
4. Покритите облигации, за които е присъдена кредитна оценка от призната АВКО, получават рисково тегло съгласно таблица 6а, което отговаря на кредитната оценка от АВКО в съответствие с член 136.
Таблица 6a
Степен на кредитно качество
1
2
3
4
5
6
Рисково тегло
10 %
20 %
20 %
50 %
50 %
100 %
5. Покритите облигации, за които няма присъдена кредитна оценка от призната АВКО, получават рисково тегло въз основа на рисковото тегло, приложимо спрямо първостепенни необезпечени експозиции към емитиращата ги институция. Между рисковите тегла важи следното съответствие:
а)
ако на експозициите към институцията е присъдено рисково тегло 20 %, покритата облигация получава рисково тегло 10 %;
б)
ако на експозициите към институцията е присъдено рисково тегло 50 %, покритата облигация получава рисково тегло 20 %;
в)
ако на експозициите към институцията е присъдено рисково тегло 100 %, покритата облигация получава рисково тегло 50 %;
г)
ако на експозициите към институцията е присъдено рисково тегло от 150 %, покритата облигация получава рисково тегло от 100 %.
6. Изискванията по параграфи 1 и 2 не се прилагат към покритите облигации, емитирани преди 31 декември 2007 г. Те могат да бъдат третирани преференциално по параграфи 4 и 5до падежа.
7. Експозициите под формата на покрити облигации могат да се ползват от преференциалното третиране, при условие че институцията, която инвестира в тези покрити облигации, е в състояние да увери компетентните органи, че:
а)
получава информация за портфейла най-малко по отношение на:
i)
стойността на покритата група от базисни задължения и на покритите облигации в обращение;
ii)
географското разпределение и вида на покритите активи, размера на заема, лихвения процент и валутните рискове;
iii)
падежната структура на покритите активи и покритите облигации, както и
iv)
процента на заемите с просрочие от повече от 90 дни.
б)
емитентът предоставя на институцията посочената в буква а) информация най-малко веднъж на полугодие.
Член 130
Секюритизиращи позиции
Размерът на рисково претеглените експозиции за секюритизиращи позиции се определя в съответствие с глава 5.
Член 131
Експозиции към институции и предприятия с краткосрочна кредитна оценка
Експозициите към институции и предприятия, на които е присъдена краткосрочна кредитна оценка от призната АВКО, получават рисково тегло съгласно таблица 7, съответстващо на присъдената от АВКО кредитната оценка в съответствие с член 136.
Таблица 7
Степен на кредитно качество
1
2
3
4
5
6
Рисково тегло
20 %
50 %
100 %
150 %
150 %
150 %
Член 132
Експозиции в дялове или акции в ПКИ
1. Експозициите в дялове или акции в ПКИ, получават рисково тегло от 100 %, освен ако институцията не прилага метода за кредитна оценка на риска по параграф 2, подхода на подробен преглед по параграф 4 или подхода на средното претегляне на риска по параграф 5, ако са спазени условията в параграф 3.
2. Експозициите в дялове или акции в ПКИ, на които е присъдена кредитна оценка от призната АВКО, получават рисково тегло съгласно таблица 8, което отговаря на кредитната оценка от АВКО в съответствие с член 136.
Таблица 8
Степен на кредитно качество
1
2
3
4
5
6
Рисково тегло
20 %
50 %
100 %
100 %
150 %
150 %
3. Институциите могат да определят рисковите тегла за ПКИ в съответствие с параграфи 4 и 5, ако са изпълнени следните условия:
а)
ПКИ се управлява от дружество, което е обект на надзор в държава членка, а в случай на ПКИ от трета държава - когато са изпълнени следните условия:
i)
ПКИ се управлява от дружество, което е обект на надзор, считан за равностоен на установения в правото на Съюза;
ii)
сътрудничеството между компетентните органи е осигурено в достатъчна степен;
б)
проспектът на ПКИ или друг еквивалентен документ включва:
i)
категориите активи, в които ПКИ има лиценз да инвестира;
ii)
ако се прилагат лимити на инвестиране - относителните лимити и методиката за изчисляването им;
в)
дейността на ПКИ се отчита най-малко веднъж годишно, което позволява оценяване на активите, пасивите, дохода и дейността през отчетния период.
За целите на буква а) Комисията може да приема, посредством актове за изпълнение и при спазване на процедурата по разглеждане по член 464, параграф 2, решение дали трета държава прилага надзорни и регулаторни мерки, най-малко равностойни на прилаганите в Съюза. При отсъствие на такова решение, до 1 януари 2015 г. институциите могат да продължат да прилагат предвиденото в настоящия параграф третиране по отношение на експозициите в дялове или акции в ПКИ от трети държави, ако компетентните органи са одобрили тези трети държави за такова третиране преди 1 януари 2014 г.
4. Когато институцията е информирана за базисните експозиции на дадено ПКИ, тя може да ги прегледа подробно, за да изчисли средното рисково тегло за експозициите си в дялове или акции в ПКИ в съответствие с методите, определени в настоящата глава. Когато дадена базисна експозиция на ПКИ е сама по себе си експозиция в дялове или акции в друго ПКИ, което отговаря на критериите на параграф 3, институцията може да прегледа подробно базисните експозиции на другото ПКИ.
5. Когато институцията не е информирана за базисните експозиции на дадено ПКИ, тя може да изчисли средното рисково тегло на експозициите си в дялове или акции в ПКИ в съответствие с методите, определени в настоящата глава, като допуска, че ПКИ първоначално инвестира до максималния позволен от правомощията му размер в класовете експозиции с най-високото капиталово изискване, а след това продължава с инвестиции в низходящ ред до достигане на максималния общ лимит за инвестиране.
Институциите могат да разчитат на следните трети лица при изчисляването и отчитането, в съответствие с посочените в параграфи 4 и 5 методи, на рисковото тегло на ПКИ:
а)
институцията или финансовата институция депозитар на ПКИ, при условие че ПКИ инвестира изключително в ценни книжа и депозира всички ценни книжа при тази институция или финансова институция депозитар;
б)
за ПКИ извън обхвата на буква а) - управляващото дружество на ПКИ, при условие че то отговаря на критериите в параграф 3, буква а).
Точността на изчисленията, посочени в първа алинея, се потвърждава от външен одитор.
Член 133
Експозиции в капиталови инструменти
1. Следните експозиции следва да се класифицират като експозиции в капиталови инструменти:
а)
недългови експозиции, представляващи подчинено остатъчно вземане към активите или приходите на емитента;
б)
дългови експозиции и други ценни книжа, партньорства, деривати или други инструменти, чиято икономическа същност е сходна с тази на експозициите, посочени в буква а).
2. Експозициите в капиталови инструменти получават рисково тегло от 100 %, освен ако не се изисква да бъдат приспаднати в съответствие с втора част; от 250 % в съответствие с член 48, параграф 4; от 1 250 % в съответствие с член 89, параграф 3, или се третират като високо рискови позиции в съответствие с член 128.
3. Инвестициите в капиталови инструменти или инструменти на приемливия надзорен капитал, емитирани от институции, се класифицират като вземания към дялов капитал, освен ако не се приспадат от собствения капитал, не получават 250 % рисково тегло съгласно член 48, параграф 4 или не се третират като високо рискови позиции в съответствие с член 128.
Член 134
Други позиции
1. Материалните активи по смисъла на член 4, параграф 10 от Директива 86/635/ЕИО получават рисково тегло от 100 %.
2. Предварителните плащания и начислените вземания, за които институцията не може да определи съответния контрагент в съответствие с Директива 86/635/ЕИО, получават рисково тегло от 100 %.
3. Паричните средства в процес на събиране получават рисково тегло от 20 %. Касовите наличности и еквивалентните парични позиции получават рисково тегло от 0 %.
4. Резервите в злато на кюлчета в собствен трезор или при друг депозитар, доколкото са покрити с пасиви в злато на кюлчета, получават рисково тегло от 0 %.
5. При споразуменията за продажба и обратно изкупуване на активи, както и за форуърд покупки, рисковото тегло се определя спрямо въпросния актив, а не спрямо контрагентите по сделката.
6. Когато дадена институция осигурява кредитна защита едновременно за няколко експозиции, при условие че n-тото неизпълнение сред експозициите поражда плащане, с което договорът се прекратява, и когато на продукта е присъдена външна кредитна оценка от АВКО, се присъждат рисковите тегла по глава 5. Ако продуктът няма присъдена кредитна оценка от АВКО, рисковите тегла на експозициите, включени в съвкупността, се сумират, като се изключват „n-1“ на брой експозиции, до максимално рисково тегло от 1 250 % и после се умножават по номиналната стойност на защитата, предоставена от кредитния дериват, за да се изчисли рисково претегленият размер на актива. Изключените от сумирането „n-1“ на брой експозиции се определят въз основа на това, че те включват тези експозиции, всяка от които води до по-нисък размер на рисково претеглената експозиция в сравнение с рисково претегления размер на всяка една от експозициите, участващи в сумирането.
7. Стойността на експозицията при лизинг e равна на дисконтираните минимални лизингови вноски. Минималните лизингови вноски са плащанията през периода на лизинг, които лизингополучателят е длъжен или може да бъде задължен да прави, както и всяка изгодна опция за покупка, чието упражняване е достатъчно сигурно. Ако страна, различна от лизингополучателя, може да бъде задължена да извърши плащане, свързано с остатъчната стойност на отдадения на лизинг актив, и това задължение за плащане отговаря на съвкупността от условията по член 201 относно признаването на доставчици на защита, както и на изискванията за признаване на други видове гаранции, предвидени в членове 213-215, задължението за плащане може да бъде признато за кредитна защита с гаранции в съответствие с глава 4. Тези експозиции се отнасят към съответния клас експозиции съгласно член 112. Когато експозицията е остатъчната стойност на отдадените на лизинг активи, размерът на рисково претеглените експозиции се изчислява по следния начин: 1/t * 100 % * остатъчната стойност, където t е по-голямото число между 1 и закръгления до цяло число брой на оставащите години по лизинговия договор.
Раздел 3
Признаване и съотнасяне на оценка на кредитния риск
Подраздел 1
Признаване на авко
Член 135
Използване на кредитните оценки на АВКО
1. Външна кредитна оценка може да бъде използвана за определяне на рисковото тегло на експозиция по настоящата глава, само ако е присъдена или одобрена от АВКО в съответствие с Регламент (ЕО) № 1060/2009.
2. В съответствие с член 2, параграф 4 и член 18, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1060/2009 ЕБО публикува списъка на АВКО на своята електронна страница.
Подраздел 2
Съотнасяне на кредитните оценки на авко
Член 136
Съотнасяне на кредитните оценки на АВКО
1. ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП чрез Съвместния комитет разработват проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне за всяка една АВКО съответствието на нейните кредитни оценки със степените на кредитно качество в раздел 2. Това определяне е обективно и последователно.
ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП представят тези проекти на технически стандарти за изпълнение на Комисията до 1 юли 2014 г., а при необходимост представя преработени проекти на техническите стандарти за изпълнение.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 и съответно от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
2. При определяне на съотнасянето на кредитните оценки ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП се съобразяват със следните изисквания:
а)
за да направи разграничение между различните степени на риск, изразени чрез всяка отделна кредитна оценка, ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП вземат предвид количествени фактори като дългосрочния процент на неизпълнение, свързан с всички позиции, получили една и съща кредитна оценка. По отношение на наскоро създадените АВКО и тези, които разполагат с ограничени от гледна точка на количеството данни за неизпълнение, ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП изискват техните очаквания за това какъв според тях е дългосрочният процент на неизпълнение, свързан с всички позиции, получили една и съща кредитна оценка;
б)
за да направи разграничение между различните степени на риск, изразени чрез всяка отделна кредитна оценка, ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП вземат предвид качествени фактори като емитентите, наблюдавани от дадена АВКО, обхвата на кредитните оценки, присъждани от тази АВКО, значението на всяка кредитна оценка и определението на АВКО за неизпълнение;
в)
ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП съпоставят процента на неизпълнение при всяка кредитна оценка на конкретна АВКО и го съпоставят със съответния базов показател, изграден въз основа на историческите проценти на неизпълнение на други АВКО по отношение на група емитенти с равностоен кредитен риск;
г)
когато процентът на неизпълнение по отношение на дадена кредитна оценка на конкретна АВКО е съществено и системно по-висок от базовия показател, ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП съотнасят кредитната оценка на тази АВКО към по-висока степен на кредитно качество по скалата за оценка на кредитното качество;
д)
когато ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП са увеличили рисковото тегло, свързвано с определена кредитна оценка на конкретна АВКО, и ако процентът на неизпълнение при тази кредитна оценка на конкретната АВКО вече не е съществено и системно по-висок от базовия показател, ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП могат да възстановят за кредитната оценка на тази АВКО първоначалната степен на кредитно качество по скалата за оценка на кредитното качество.
3. ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП разработват проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на посочените в параграф 2, букви а), б) и в) съответно количествени фактори, качествени фактори и базови показатели.
ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП представят на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 юли 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 и съответно от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Подраздел 3
Използване на кредитни оценки от агенции за експортно кредитиране
Член 137
Използване на кредитни оценки от агенции за експортно кредитиране
1. За целите на член 114, институциите могат да използват кредитните оценки на избрана от институцията агенция за експортно кредитиране, ако е изпълнено някое от следните условия:
а)
това е консенсусен резултат от оценките за риск, дадени от агенции за експортно кредитиране, които прилагат договореността на ОИСР относно указанията за официално подкрепяните експортни кредити (Arrangement on Guidelines for Officially Supported Export Credits);
б)
агенцията за експортно кредитиране публикува своите кредитни оценки и е възприела договорената от ОИСР методика, като кредитната оценка се свързва с една от осемте минимални застрахователни експортни премии (МЗЕП), установени в методиката. Институцията може да отмени избора си на агенция за експортно кредитиране. Институцията трябва да обоснове тази отмяна, ако са налице конкретни основания да се счита, че в основата на отмяната стои намерение за намаляване на изискванията за капиталова адекватност.
2. Експозициите, за които кредитната оценка от агенция за експортно кредитиране се признава за целите на претеглянето на риска, получават рисково тегло съгласно таблица 9.
Таблица 9
МЗЕП
0
1
2
3
4
5
6
7
Рисково тегло
0 %
0 %
20 %
50 %
100 %
100 %
100 %
150 %
Раздел 4
Използване на кредитните оценки на авко за определяне на рисковите тегла
Член 138
Общи изисквания
Дадена институция може да избере една или повече АВКО, които да се използват за определяне на рисковите тегла, присъждани на активи и задбалансови позиции. Институцията може да отмени избора си на АВКО. Институцията трябва да обоснове тази отмяна, ако са налице конкретни основания да се счита, че в основата на отмяната стои намерение за намаляване на изискванията за капиталова адекватност. Кредитните оценки не се използват избирателно. Институцията използва поискани кредитни оценки. Въпреки това тя може да използва непоискани кредитни оценки, ако ЕБО е потвърдил, че непоисканите кредитни оценки на АВКО имат същото качество като поисканите оценки на тази АВКО. ЕБО отказва или оттегля така даденото потвърждение, особено ако АВКО е използвала непоискана кредитна оценка, за да упражни натиск върху оценявания субект, с цел той да поръча кредитна оценка или други услуги. При използването на кредитна оценка институциите спазват следните изисквания:
а)
институция, която реши да използва кредитните оценки от АВКО за определен клас позиции, използва тези кредитни оценки по последователен начин за всички експозиции, спадащи към този клас;
б)
институция, която реши да използва кредитните оценки, изготвени от конкретна АВКО, използва същите без прекъсване и по последователен начин във времето;
в)
институцията използва само кредитни оценки на АВКО, които отчитат едновременно както размера на главницата, така и дължимите по нея лихви;
г)
ако за рейтингова позиция е налице само една кредитна оценка от избрана АВКО, за определянето на рисковото тегло на позицията се използва тази кредитна оценка;
д)
ако за рейтингова позиция има две кредитни оценки от избрани АВКО и ако те съответстват на различни рискови тегла, се прилага по-високото рисково тегло;
е)
ако за рейтингова позиция има повече от две кредитни оценки от избрани АВКО, се вземат предвид двете оценки, определящи двете най-ниски рискови тегла. Ако двете най-ниски рискови тегла са различни, следва да се присъди по-високото рисково тегло. Ако двете най-ниски рискови тегла са еднакви, се присъжда това рисково тегло.
Член 139
Кредитна оценка на емитенти и емисии
1. Ако за конкретна емисионна програма или инструмент, към които спада позицията, съставляваща експозицията, има кредитна оценка, за определянето на рисковото тегло на позицията се прилага тази кредитна оценка.
2. Когато за някоя позиция няма пряко приложима кредитна оценка, но има кредитна оценка за конкретна емисионна програма или инструмент, към които не спада позицията, съставляваща експозицията, или обща кредитна оценка за емитента, то тогава тази кредитна оценка се използва в един от следните случаи:
а)
тя поражда по-високо рисково тегло, отколкото би било иначе, като въпросната експозиция е с равностоен или по-нисък ранг във всяко отношение в сравнение с конкретната емисионна програма или инструмент или в сравнение с необезпечените експозиции от по-висок ранг на този емитент, в зависимост от случая;
б)
тя поражда по-ниско рисково тегло, като въпросната експозиция е с равностоен или по-висок ранг във всяко отношение в сравнение с конкретната емисионна програма или инструмент или в сравнение с необезпечените експозиции на този емитент, в зависимост от случая.
Във всички други случаи експозицията се третира като нерейтингована.
3. Параграфи 1 и 2 не възпрепятстват прилагането на член 129.
4. Кредитните оценки на емитенти в рамките на дадена корпоративна група не може да се използват като кредитна оценка на друг емитент от същата корпоративна група.
Член 140
Дългосрочни и краткосрочни кредитни оценки
1. Краткосрочните кредитни оценки могат да се използват само за краткосрочни активи и задбалансови позиции, представляващи експозиции към институции и предприятия.
2. Краткосрочната кредитна оценка се прилага само по отношение на позицията, за която се отнася, и не се използва за определяне на рисковите тегла на друга позиция, освен ако:
а)
инструмент с краткосрочен рейтинг получи рисково тегло от 150 %, тогава всички необезпечени експозиции без рейтинг към този длъжник, независимо дали са краткосрочни или дългосрочни, също получават рисково тегло от 150 %;
б)
инструмент, притежаващ краткосрочен рейтинг, получи рисково тегло от 50 %, тогава никоя краткосрочна експозиция без рейтинг не може да получи рисково тегло по-малко от 100 %.
Член 141
Позиции в местна и чужда валута
Кредитна оценка на позиция в местната валута на длъжника не може да се използва за определянето на рисково тегло за друга експозиция на същия длъжник в чужда валута.
Ако дадена експозиция възникне поради участието на институция в заем, отпуснат от международна банка за развитие, чийто статут на предпочитан кредитор се признат от пазара, кредитната оценка на позицията на длъжника в местна валута може да се използва за определянето на рисково тегло.
ГЛАВА 3
Вътрешнорейтингов подход
Раздел 1
Разрешение от компетентните органи за използване на вътрешнорейтинговия подход
Член 142
Определения
1. За целите на настоящата глава се прилагат следните определения:
1)
„рейтингова система“ означава съвкупност от всички методи, процеси, контролни механизми, начини за събиране на данни и информационни системи, които подпомагат оценяването на кредитния риск, отнасянето на експозициите по рейтингови категории или групи и количественото оценяване на неизпълнението и загубите за даден вид експозиции;
2)
„вид експозиции“ означава група експозиции, управлявани по еднакъв начин, които са формирани от определен тип инструменти и които могат да се отнасят само до едно предприятие или една-единствена подгрупа предприятия в рамките на дадена група, при условие че същият вид експозиции се управлява по различен начин в останалите предприятия от групата;
3)
„стопанска единица“ означава самостоятелни организационни или юридически лица, групи дейности, географски местоположения;
4)
„голямо предприятие от финансовия сектор“ означава всяко предприятие от финансовия сектор, различно от посочените в точка 27, буква й), което отговаря на следните условия:
а)
стойността на чиито общи активи, изчислена на индивидуална или консолидирана основа, е по-висока или равна на прага от 70 милиарда евро, като за определянето на размера на активите се използва последният одитиран финансов отчет или консолидираният финансов отчет; и
б)
самото предприятие или поне едно от неговите дъщерни предприятия подлежи на пруденциално регулиране в Съюза или за него се прилагат законите на трета държава, която прилага пруденциални надзорни или регулаторни изисквания, които са най-малкото на равностойни на прилаганите в Съюза.
5)
„нерегулирано финансово предприятие“ означава всяко друго предприятие, което не е регулирано предприятие от финансовия сектор, но извършва като основна дейност една или повече от дейностите, изброени в приложение I към Директива 2013/36/ЕС или изброени в приложение I към Директива 2004/39/ЕО;
6)
„категория на длъжника“ означава рискова категория в рамките на рейтинговата скала за длъжници по дадена рейтингова система, която категоризира длъжниците въз основа на конкретен и обособен набор от рейтингови критерии, служещ за източник на оценките за параметъра вероятност за неизпълнение (PD);
7)
„категория на инструмента“ означава рискова категория в рамките на скалата на рейтинговата система за инструмента, по която са категоризирани експозициите въз основа на конкретен и обособен набор от рейтингови критерии, служещ за източник на собствените оценки за параметъра LGD;
8)
„обслужващо предприятие“ означава предприятие, което управлява ежедневно група закупени вземания или базисните кредитни експозиции.
2. За целите на параграф 1, точка 4, буква б) от настоящия член Комисията може да приема решения, посредством актове за изпълнение и при спазване процедурата по разглеждане, посочена в член 464, параграф 2, дали трета държава прилага надзорни и регулаторни изисквания, които са най-малкото равностойни на тези, прилагани в Съюза. При отсъствие на подобно решение до 1 януари 2015 г. институциите могат да продължат да прилагат третирането, предвидено в настоящия параграф, спрямо трета държава, когато съответните компетентни органи са одобрили третата държава за такова третиране преди 1 януари 2014 г.
Член 143
Разрешение за използване на вътрешнорейтинговия подход
1. Ако определените в настоящата глава условия са изпълнени, компетентният орган разрешава на институциите да изчисляват размера на рисково претеглените си експозиции като използват вътрешнорейтинговия подход.
2. За всеки клас експозиции и за всяка рейтингова система и подход на вътрешните модели по отношение на експозициите в капиталови инструменти и за всеки подход за оценяване на параметъра LGD и използваните конверсионни коефициенти се изисква предварително разрешение за използването на вътрешнорейтинговия подход, включително собствени оценки за LGD и конверсионните коефициенти.
3. Институциите трябва да получат предварително разрешение от компетентните органи за следното:
а)
съществени промени в обхвата на прилагане на дадена рейтингова система или на подхода на вътрешните модели по отношение на експозициите в капиталови инструменти, за използването на които системи и подходи институцията е получила разрешение;
б)
съществени промени на дадена рейтингова система или на подхода на вътрешните модели по отношение на експозициите в капиталови инструменти, за използването на които системи и подходи институцията е получила разрешение.
Обхватът на прилагане на дадена рейтингова система включва всички експозиции от съответния вид експозиция, за които е разработена рейтинговата система.
4. Институциите уведомяват компетентните органи за всички промени в рейтинговите системи и подходи на вътрешните модели по отношение на експозициите в капиталови инструменти.
5. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията за оценяване доколко съществено е използването на съществуваща рейтингова система за допълнителни експозиции, различни от вече обхванатите от тази рейтингова система, както и доколко съществени са промените в рейтинговите системи или подходите на вътрешните модели по отношение на експозициите в капиталови инструменти съгласно вътрешнорейтинговия подход.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2013 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 144
Оценка на компетентните органи на заявленията за използване на вътрешнорейтинговия подход
1. Компетентният орган издава разрешение по член 143 на дадена институция да използва вътрешнорейтинговия подход, включително собствени оценки за LGD и на конверсионните коефициенти, само ако прецени, че са изпълнени изискванията по настоящата глава и по-специално предвидените в раздел 6, както и че системите на институцията за управление и рейтингуване на експозициите към кредитен риск са надеждни и се прилагат стриктно и по-специално, че институцията е представила достатъчно доказателства, че изпълнява следните стандарти:
а)
рейтинговите системи на институцията осигуряват съдържателна оценка на характеристиките на длъжника и на операциите, съдържателна диференциация на риска и точни и последователни количествени оценки на риска;
б)
вътрешните рейтинги и оценките на неизпълнението и загубите, които се използват при изчисляването на капиталовите изисквания и свързаните с тях системи и процеси, играят основна роля в процеса на управление на риска и вземане на решения, както и при одобрението на кредитите, вътрешното разпределение на капитала и изпълнението на функциите по корпоративно управление на институцията;
в)
институцията има звено за контрол на кредитния риск, отговарящо за нейните рейтингови системи, чиято независимост е осигурена по подходящ начин и върху което не се оказва неправомерно влияние;
г)
институцията събира и съхранява всички необходими данни за ефективно подпомагане на измерването и управлението на кредитния риск;
д)
институцията документира своите рейтингови системи и обосновката за тяхното проектиране и ги утвърждава;
е)
институцията е утвърдила всяка рейтингова система и всеки подход на вътрешни модели по отношение на експозициите към капиталови инструменти в продължение на подходящ период преди разрешението да използва съответната рейтингова система или подход на вътрешни модели по отношение на експозициите в капиталови инструменти, оценила е през този период дали рейтинговата система или подходът на вътрешни модели по отношение на експозициите в капиталови инструменти са подходящи за цялата гама приложения на рейтинговата система или на подхода на вътрешни модели по отношение на експозициите в капиталови инструменти, и в резултат на оценката си е въвела необходимите промени в тези рейтингови системи или подходи на вътрешни модели по отношение на експозициите в капиталови инструменти;
ж)
институцията е изчислила съгласно вътрешнорейтинговия подход капиталовите изисквания в резултат на оценките на рисковите си параметри и е в състояние да докладва в съответствие с член 99;
з)
институцията е отнесла и продължава да отнася всяка експозиция в обхвата на прилагане на дадена рейтингова система към определена рейтингова категория или група от тази рейтингова система; институцията е отнесла и продължава да отнася всяка експозиция в обхвата на прилагане на даден подход за експозиции в капиталови инструменти към същия подход на вътрешни модели.
Изискванията за използване на вътрешнорейтинговия подход, включително собствени оценки за LGD и конверсионните коефициенти, се прилагат и в случаите, когато институцията е въвела дадена рейтингова система или модел, използван в рамките на рейтинговата система, закупени от доставчик, който е трето лице.
2. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти, за да се определи методиката за оценяване, която компетентните органи да следват, когато оценяват доколко дадена институция спазва изискванията за използване на вътрешнорейтинговия подход.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с член 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 145
Предишен опит при използването на вътрешнорейтинговите подходи
1. Институцията, кандидатстваща за използване на вътрешнорейтинговия подход, трябва да е използвала за съответните класове експозиции рейтингови системи за вътрешно измерване и управление на риска, които като цяло са в съответствие с посочените в раздел 6 изисквания, най-малко в продължение на три години преди да ѝ се признае способността да използва вътрешнорейтинговия подход.
2. Институцията, кандидатстваща за използване на собствени оценки за LGD и конверсионните коефициенти, трябва да докаже пред компетентните органи, че е извършвала оценяване и е прилагала собствени оценки за LGD и конверсионните коефициенти по начин, съответстващ като цяло на посочените в раздел 6 изисквания за използване на собствени оценки за тези параметри, най-малко в продължение на три години преди да ѝ се признае способността да използва собствени оценки за LGD и конверсионните коефициенти.
3. Когато институцията разширява използването на вътрешнорейтинговия подход след първоначалното разрешение, нейният опит е достатъчен, за да отговаря на изискванията на параграфи 1 и 2 по отношение на допълнително обхванатите експозиции. Ако използването на рейтинговите системи обхване експозиции, които съществено се отклоняват от съществуващия обхват, така че не може да се прецени дали наличният опит отговаря на изискванията на тези разпоредби по отношение на допълнителните експозиции, тогава изискванията на параграфи 1 и 2 се прилагат отделно за допълнителните експозиции.
Член 146
Необходими мерки при неспазване на изискванията на настоящата глава
Когато институцията престане да спазва посочените в настоящата глава изисквания, тя уведомява компетентния орган и извършва едно от следните:
а)
представя удовлетворителен за компетентния орган план за своевременно възобновяване на спазването и изпълнява този план в рамките на съгласуван с компетентния орган срок;
б)
доказва на компетентните органи, че последствията от неспазването са несъществени.
Член 147
Методика за отнасяне на дадена експозиция към съответен клас експозиции
1. Методиката, използвана от институцията за отнасянето на експозиции към различни класове експозиции, е подходяща и последователна във времето.
2. Всяка експозиция се отнася към един от следните класове експозиции:
а)
експозиции към централни правителства и централни банки;
б)
експозиции към институции;
в)
експозиции към предприятия;
г)
експозиции на дребно;
д)
експозиции в капиталови инструменти;
е)
секюритизиращи позиции;
ж)
други активи, които нямат характер на кредитни задължения.
3. Към класа в параграф 2, буква а), се отнасят следните експозиции:
а)
експозиции към регионални правителства или местни органи на власт или субекти от публичния сектор, които се третират като експозиции към централни правителства съгласно членове 115 и 116;
б)
експозиции към многостранни банки за развитие, посочени в член 117, параграф 2;
в)
експозиции към международни организации, получили рисково тегло от 0 % съгласно член 118.
4. Към класа в параграф 2, буква б) се отнасят следните експозиции:
а)
експозиции към регионални правителства или местни органи на власт, които не се третират като експозиции към централни правителства съгласно член 115, параграфи 2 и 4;
б)
експозиции към субекти от публичния сектор, които не се третират като експозиции към централни правителства в съответствие с член 116, параграф 4;
в)
експозиции към многостранни банки за развитие, които не са получили рисково тегло от 0 % съгласно член 117; и
г)
експозиции към финансови институции, които се третират като експозиции към институции в съответствие с член 119, параграф 5.
5. За да бъдат отнесени към класа експозиции на дребно, посочен в параграф 2, буква г), експозициите трябва да отговарят на следните критерии:
а)
да са към някой от следните:
i)
експозиции към едно или повече физически лица;
ii)
експозиции към МСП, при условие че в този случай общият размер, дължим на институцията и на всяко предприятие майка и дъщерните му предприятия, включително просрочени експозиции, от страна на клиента длъжник или на група от свързани клиенти, с изключение на експозиции, обезпечени с жилищни имоти, доколкото е известно на институцията, която трябва да предприеме разумни стъпки за потвърждаване на тези обстоятелства, не превишава 1 милион евро;
б)
да се третират от институцията последователно във времето и по сходен начин, като част от управлението на риска в тази институция;
в)
да не се управляват индивидуално така, както експозициите в класа експозиции към предприятия;
г)
всяка от тях да представлява част от значителен брой експозиции, управлявани по сходен начин.
В допълнение към изброените в първа алинея експозиции, в класа експозиции на дребно се включва и настоящата стойност на минималните лизингови вноски от клиенти на дребно.
6. Към класа експозиции в капиталови инструменти в параграф 2, буква д) се отнасят следните експозиции:
а)
недългови експозиции, представляващи подчинено остатъчно вземане към активите или приходите на емитента;
б)
дългови експозиции и други ценни книжа, партньорства, деривати или други инструменти, чиято икономическа същност е сходна с тази на експозициите, посочени в буква а).
7. Всяко кредитно задължение, което не е отнесено към класовете експозиции, посочени в параграф 2, букви а), б), г), д) и е), се отнася към класа експозиции към предприятия в буква в) от посочения параграф.
8. В рамките на класа експозиции към предприятия, посочени в параграф 2, буква в), институциите обособяват експозиции „специализирано кредитиране“, които притежават следните характеристики:
а)
експозицията е към предприятие, специално учредено за финансиране или стопанисване на материални активи, или е икономически сравнима експозиция;
б)
съгласно договорните условия на кредитора се предоставя значителен контрол над активите и над доходите, които те генерират;
в)
основният източник за погасяване на задължението е доходът, генериран от активите, които се финансират, а не независимият капацитет на по-широкообхватно търговско предприятие.
9. Остатъчната стойност на отдадено на лизинг имущество се отнася към класа експозиции в параграф 2, буква ж), освен доколкото тя вече е включена в лизинговата експозиция, предвидена в член 166, параграф 4.
10. Експозицията от предоставяне на защита по кредитен дериват за n-то неизпълнение въз основа на съвкупност се отнася към същия посочен в параграф 2 клас, към който биха били отнесени експозициите в съвкупността, освен ако индивидуалните експозиции в съвкупността биха били отнесени към различни класове експозиции, като тогава експозицията се отнася към класа експозиции към предприятия, посочен в параграф 2, буква в).
Член 148
Условия за прилагането на вътрешнорейтинговия подход при различни класове експозиции и стопански единици
1. Институциите и всяко предприятие майка и неговите дъщерни предприятия прилагат вътрешнорейтинговия подход за всички експозиции, освен ако не са получили разрешение от компетентните органи постоянно да използват стандартизирания подход в съответствие с член 150.
При предварително разрешение от страна на компетентните органи, прилагането може да се въвежда последователно за различните класове експозиции, посочени в член 142, в рамките на една и съща стопанска единица, в различни стопански единици в една и съща група или при използването на собствени оценки за LGD или конверсионните коефициенти - за изчислението на рисковите тегла на експозициите към предприятия, институции, централни правителства и централни банки.
При класа експозиции на дребно, посочен в член 147, параграф 5, прилагането може да се въвежда последователно за категориите експозиции, на които съответстват различните корелации в член 154.
2. Компетентните органи определят периода, през който от институцията и всяко предприятие майка и неговите дъщерни предприятия се изисква да прилагат вътрешнорейтинговия подход за всички експозиции. Този период се определя по преценка на компетентните органи въз основа на естеството и мащаба на дейностите на дадената институция или всяко предприятие майка и неговите дъщерни предприятия, както и броя и естеството на рейтинговите системи, които ще бъдат въведени.
3. Институциите прилагат вътрешнорейтинговия подход в съответствие с условията, определени от компетентните органи. Компетентният орган разработва условията така, че да се гарантира, че предвидената в параграф 1 гъвкавост няма да се използва избирателно с цел постигане на занижени капиталови изисквания по отношение на тези класове експозиции или стопански единици, на които тепърва им предстои включване във вътрешнорейтинговия подход, или при използването на собствени оценки за LGD и конверсионните коефициенти.
4. Институциите, които са започнали да използват вътрешнорейтинговия подход след 1 януари 2013 г. или от които компетентните органи са поискали до тази дата да са в състояние да изчислят капиталовите си изисквания посредством стандартизирания подход, запазват възможността за изчисляване на капиталовите изисквания чрез стандартизирания подход за всички експозиции по време на периода на въвеждане, докато компетентните органи не ги уведомят, че са убедени, че въвеждането на вътрешнорейтинговия подход ще бъде завършено с задоволителна степен на сигурност.
5. Институция, на която е разрешено да използва вътрешнорейтинговия подход за който и да било клас експозиции, използва този подход за класа експозиции в капиталови инструменти, посочен в член 147, параграф 2, буква д), освен когато ѝ е разрешено да прилага за тях стандартизирания подход съгласно член 150, както и за класа експозиции други активи, които нямат характер на кредитни задължения, посочен в член 147, параграф 2, буква ж).
6. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията, съгласно които компетентните органи установяват подходящия начин и график за последователно въвеждане на вътрешнорейтинговия подход за различните класове експозиции, посочени в параграф 3.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 149
Условия за възобновяване използването на по-опростени подходи
1. Институция, която използва вътрешнорейтинговия подход за конкретен клас или вид експозиции при изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции, не може да започне да използва вместо него стандартизирания подход, освен ако не са изпълнени следните условия:
а)
институцията е доказала на компетентния орган, че предложеното използване на стандартизирания подход не се прави с цел занижаване на капиталовите изисквания спрямо нея, а се налага предвид естеството и сложността на общите експозиции на институцията от този вид и не би оказало съществено отрицателно въздействие върху платежоспособността ѝ или способността ѝ да управлява ефективно риска;
б)
институцията е получила предварително разрешение от компетентния орган.
2. Институциите, получили разрешение по член 151, параграф 9 да използват собствени оценки за LGD и конверсионните коефициенти, може да възобновят използването на посочените в член 151, параграф 8 стойности за LGD и конверсионните коефициенти, само ако са изпълнени следните условия:
а)
институцията е доказала на компетентния орган, че предложеното използване на посочените в член 151, параграф 8 стойности за LGD и конверсионните коефициенти за определен клас или вид експозиции не се прави с цел занижаване на капиталовите изисквания спрямо нея, а се налага предвид естеството и сложността на общите експозиции не институцията от този вид и не би оказало съществено отрицателно въздействие върху платежоспособността ѝ или способността ѝ да управлява ефективно риска;
б)
институцията е получила предварително разрешение от компетентния орган.
3. Прилагането на параграфи 1 и 2 е обвързано с условията за въвеждане на вътрешнорейтинговия подход, определени от компетентните органи в съответствие с член 148, и с разрешението за постоянна частична употреба, посочено в член 150.
Член 150
Условия за постоянна частична употреба
1. С предварителното разрешение от компетентните органи институциите, на които е разрешено да използват вътрешнорейтинговия подход при изчисляване размера на рисково претеглените експозиции и на очакваната загуба за един или повече класове експозиции, могат да прилагат стандартизирания подход за следните експозиции:
а)
класа експозиции, посочен в член 147, параграф 2, буква а), когато броят на контрагентите, към които институцията има съществени позиции, е ограничен и за нея би било прекомерно натоварващо да въвежда рейтингова система за тези контрагенти;
б)
класа експозиции, посочен в член 147, параграф 2, буква б), когато броят на контрагентите, към които институцията има съществени позиции, е ограничен и за нея би било прекомерно натоварващо да въвежда рейтингова система за тези контрагенти;
в)
експозициите на несъществени стопански единици, както и класовете експозиции или видовете експозиции, които са несъществени по размер и възприеман рисков профил;
г)
експозициите към централните правителства и централните банки на държавите членки и към техните регионални правителства и местни органи на власт, административни органи и субекти от публичния сектор, при условие че:
i)
поради наличието на конкретни публични договорености няма разлика по отношение на риска между експозициите към централното правителство и централната банка и другите експозиции; и
ii)
експозициите към централното правителство и централната банка получават 0 % рисково тегло съгласно член 114, параграфи 2, 4 и 5;
д)
експозициите на дадена институция към контрагент, който е нейно предприятие майка, дъщерно предприятие или дъщерно предприятие на предприятието майка, ако контрагентът е институция, финансов холдинг, финансов холдинг със смесена дейност, финансова институция, дружество за управление на активи или предприятие за спомагателни услуги, за което се прилагат подходящи пруденциални изисквания, или предприятие, свързано с отношение по смисъла на член 12, параграф 1 от Директива 83/349/ЕИО;
е)
експозициите между институции, които отговарят на посочените в член 113, параграф 7 изисквания;
ж)
експозициите в капиталови инструменти на субекти, чиито кредитни задължения са получили рисково тегло от 0 % съгласно глава 2, включително публично субсидираните субекти, при които може да се приложи рисково тегло от 0 %;
з)
експозициите в капиталови инструменти, поети по законодателни програми за стимулиране развитието на конкретни стопански сектори, които предоставят на институцията значителни инвестиционни субсидии и включват някаква форма на държавен надзор и ограничения върху инвестирането в капиталови инструменти, ако тези експозиции могат съвкупно да бъдат изключени от вътрешнорейтинговия подход единствено до максимум 10 % от собствения капитал;
и)
експозициите, посочени в член 119, параграф 4, които отговарят на посочените там условия;
й)
държавните и държавно презастрахованите гаранции, посочени в член 215, параграф 2.
Компетентните органи разрешават прилагането на стандартизирания подход за експозициите в капиталови инструменти, посочени в първа алинея, букви ж) и з), за които е било разрешено такова третиране в други държави членки. ЕБО публикува на своята електронна страница и редовно актуализира списък с експозициите, посочени в тези букви, които се третират по стандартизирания подход.
2. За целите на параграф 1, класът експозиции в капиталови инструменти на дадена институция се счита за съществен, ако общата им стойност, без посочените в параграф 1, буква ж) експозиции в капиталови инструменти, поети по силата на законодателни програми, превишава като средна стойност за предходната година 10 % от собствения капитал на институцията. Ако броят на експозициите в капиталови инструменти е по-малък от 10 отделни позиции, този праг е 5 % от собствения капитал на институцията.
3. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията на прилагане на параграф 1, букви а), б) и в).
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
4. През 2018 г. ЕБО приема насоки относно прилагането на член 150, параграф 1, буква г), като препоръчва ограничения по отношение на процента на общия счетоводен баланс и/или рисково претегления актив, които да се изчисляват чрез стандартизирания подход.
Тези насоки се приемат съгласно член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Раздел 2
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции
Подраздел 1
Третиране по клас експозиции
Член 151
Третиране по клас експозиции
1. Размерът на рисково претеглените експозиции за кредитен риск за експозициите, спадащи към някой от класовете експозиции, посочени в член 147, параграф 2, букви а)-д) и буква ж), се изчислява в съответствие с подраздел 2, освен когато тези експозиции се приспадат от базовия капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред или капитала от втори ред.
2. Размерът на рисково претеглените експозиции по отношение на риска от разсейване за закупени вземания се изчислява в съответствие с член 157. Когато институцията има пълно право на регрес за риск от неизпълнение и за риск от разсейване към продавача на закупени вземания, разпоредбите на настоящия член, на член 152 и на член 158, параграфи 1-4 по отношение на закупените вземания не се прилагат, а експозицията се третира като обезпечена експозиция.
3. Изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции за кредитен риск и за риск от разсейване се основава на съответните параметри, свързани с дадената експозиция. Те включват параметрите PD, LGD, „падеж“ (оттук нататък „M“) и „стойност на експозицията“. PD и LGD могат да се разглеждат поотделно или заедно в съответствие с раздел 4.
4. За всички експозиции от класа „експозиции в капиталови инструменти“, посочен в член 147, параграф 2, буква д), институциите изчисляват размера на рисково претеглените експозиции за кредитен риск в съответствие с член 155. Институциите могат да използват посочените в член 155, параграфи 3 и 4 подходи, ако са получили предварително разрешение за това от компетентните органи. Компетентните органи предоставят на дадена институция разрешение да използва подхода на вътрешните модели, посочен в член 155, параграф 4, при условие че тя отговаря на изискванията, посочени в раздел 6, подраздел 4.
5. За класа експозиции „специализирано кредитиране“, размерът на рисково претеглените експозиции за кредитен риск може да се изчислява в съответствие с член 153, параграф 5.
6. За експозициите, спадащи към класовете експозиции, посочени в член 147, параграф 2, букви а)-г), институциите представят собствени оценки за PD в съответствие с член 143 и раздел 6.
7. За експозициите, спадащи към класовете експозиции, посочени в член 147, параграф 2, буква г), институциите представят собствени оценки за LGD и конверсионните коефициенти в съответствие с член 143 и раздел 6.
8. За експозициите, спадащи към класовете експозиции, посочени в член 147, параграф 2, букви а)-в), институциите прилагат стойностите за LGD, определени в член 161, параграф 1, и конверсионните коефициенти, посочени в член 166, параграф 8, букви а)-г), освен ако не им е било разрешено да използват за тези класове експозиции собствени оценки за LGD и конверсионните коефициенти в съответствие с параграф 9.
9. За всички експозиции, спадащи към класовете експозиции, посочени в член 147, параграф 2, букви а)-в), компетентният орган разрешава на институциите да използват собствени оценки за LGD и конверсионните коефициенти в съответствие с член 143 и раздел 6.
10. Размерът на рисково претеглените експозиции за секюритизирани експозиции и за експозиции, спадащи към класа експозиции, посочен в член 147, параграф 2, буква е), се изчислява в съответствие с глава 5.
Член 152
Третиране на експозиции в дялове или акции в ПКИ
1. Когато експозициите в дялове или акции в ПКИ отговарят на критериите в член 132, параграф 3 и институцията е осведомена за всички базисни експозиции на ПКИ или за част от тях, тя прави подобрен преглед на тези базисни експозиции, за да изчисли размера на рисково претеглените експозиции и този на очакваната загуба в съответствие с предвидените в настоящата глава методи.
Когато самата базисна експозиция на ПКИ е друга експозиция в дялове или акции в друго ПКИ, първата институция прави подробен преглед и на базисните експозиции на другото ПКИ.
2. Когато институцията не отговаря на условията за използване на предвидените в настоящата глава методи по отношение на всички базисни експозиции на ПКИ или на част от тях, размерът на рисково претеглените експозиции и този на очакваната загуба се изчисляват в съответствие със следните подходи:
а)
за експозициите, принадлежащи към класа „експозиции в капиталови инструменти“, посочен в член 147, параграф 2, буква д), институциите прилагат посочения в член 155, параграф 2 подход за опростено определяне на рисковите тегла;
б)
за всички други базисни експозиции, посочени в параграф 1, институциите прилагат посочения в глава 2 стандартизиран подход при спазване на следните изисквания:
i)
за експозициите, за които се прилага специфично рисково тегло за експозиции без кредитна оценка или със степен на кредитно качество, водеща до най-високото рисково тегло в рамките на определен клас експозиции, рисковото тегло се умножава по коефициент 2, но не може да надвишава 1 250 %;
ii)
за всички останали експозиции рисковото тегло се умножава по коефициент 1,1 и е с минимален размер от 5 %.
Ако за целите на буква а) институцията не е в състояние да разграничи експозициите към дялов капитал, към търгуван на борсата капитал и останалите експозиции в капиталови инструменти, тя третира съответните експозиции като други експозиции в капиталови инструменти. Когато тези експозиции, прибавени към преките експозиции на институцията в този клас експозиции, не са съществени по смисъла на член 150, параграф 2, може да бъде прилаган член 150, параграф 1, при условие че компетентните органи са разрешили това.
3. При експозиции в дялове или акции в дадено ПКИ, които не отговарят на критериите в член 132, параграф 3, или когато институцията не е информирана за всички базисни експозиции на ПКИ или на базисните експозиции, които сами по себе си са експозиции в дялове или акции в дадено ПКИ, институцията прави подробен преглед на тези базисни експозиции и изчислява размера на рисково претеглените експозиции и този на очакваната загуба по посочения в член 155, параграф 2 подход за опростено определяне на рисковите тегла.
Ако институцията не е в състояние да разграничи експозициите към дялов капитал, към търгуван на борсата капитал и останалите експозиции в капиталови инструменти, тя третира съответните експозиции като други експозиции в капиталови инструменти. Тя отнася експозициите, които не са към капиталови инструменти, към класа „друг дялов капитал“.
4. Като алтернатива на описания в параграф 3 метод, институциите могат да изчисляват сами или да разчитат на следните трети лица за изчисляването и отчитането на средния размер на рисково претеглените експозиции, основани на базисните експозиции на ПКИ, в съответствие с посочените в параграф 2, букви а) и б) подходи за следното:
а)
институцията или финансовата институция депозитар на ПКИ, при условие че ПКИ инвестира само в ценни книжа и депозира всички ценни книжа при тази институция или финансова институция депозитар;
б)
за останалите ПКИ - управляващото дружество на ПКИ, при условие че отговаря на критериите по член 132, параграф 3, буква а).
Точността на изчисленията се потвърждава от външен одитор.
5. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията, при които компетентните органи могат да разрешат на институциите да използват стандартизирания подход, посочен в член 145, параграф 1 съгласно параграф 2, буква б) от същия член.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 30 юни 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Подраздел 2
Изчисляване на размерите на рисково претеглените експозиции за кредитен риск
Член 153
Размери на рисково претеглените експозиции към предприятия, институции, централни правителства и централни банки
1. При спазване на прилагането на специфичното третиране, посочено в параграфи 2, 3 и 4, размерите на рисково претеглените експозиции към предприятия, институции, централни правителства и централни банки се изчисляват съгласно следните формули:
където рисковото тегло (RW) се определя, както следва:
i)
ако PD = 0, рисковото тегло RW е 0;
ii)
ако PD = 1, т.е. за експозиции в неизпълнение:
-
когато институцията прилага стойностите за LGD, предвидени в член 161, параграф 1, RW е 0;
-
когато институцията използва собствени оценки за LGD, RW е; ;
където най-добрата приблизителна оценка на очакваната загуба (по-долу „ELBE“) е най-добрата приблизителна оценка на институцията за очакваната загуба по експозицията в неизпълнение в съответствие с член 181, параграф 1, буква з);
iii)
ако 0 PD 1,
където
N(x)
=
кумулативната функция на разпределение за стандартна нормална случайна променлива (т.е. вероятността една нормална случайна променлива със средна стойност нула и дисперсия единица да бъде по-малка или равна на x);
G (Z)
=
обратната на кумулативната функция на разпределение за стандартна нормална случайна променлива (т.е. стойността x, за която N(x) е равна на z);
R
=
коефициент на корелация, определен като
b
=
матуритетен корекционен фактор, определен като.
.
2. За всички експозиции към големи предприятия от финансовия сектор коефициентът на корелация в параграф 1, подточка iii) се умножава по 1,25. За всички експозиции към нерегулирани финансови предприятия съответните коефициенти на корелация, определени в параграф 1, подточка iii) и параграф 4, в зависимост от случая, се умножават по 1,25.
3. Размерът на рисково претеглените експозиции за всяка експозиция, която отговаря на изискванията, посочени в членове 202 и 217, може да бъде коригиран по следната формула:
където:
PDpp
=
PD на доставчика на защита.
Рисковото тегло (RW) се изчислява по съответната формула за рисковото тегло в точка 1 за експозицията, PD на длъжника и LGD на сравнимата директна експозиция към доставчика на защита. Матуритетният фактор (b) се изчислява, като се използва по-ниската стойност между PD на доставчика на защита и PD на длъжника.
4. За експозиции към предприятия, при които общите годишни продажби на консолидирана основа за групата са по-малко от 50 милиона евро, институциите могат да използват корелационната формула в параграф 1, подточка iii) за изчисляване на рисковите тегла на експозициите към предприятия. В тази формула S представлява общите годишни продажби в милиони евро, като стойността на S e по-голяма или равна на 5 милиона евро и е по-малка или равна на 50 милиона евро. Отчетените продажби под 5 млн. евро се третират като равни на 5 милиона евро. За закупените вземания общите годишни продажби са среднопретеглената стойност по индивидуалните експозиции от групата.
Когато общите годишни продажби не са съществен показател за размера на дружеството, а общите активи са по-съществен показател от общите годишни продажби, институцията заменя показателя „общи годишни продажби“ с показателя „общо активи на консолидирана основа“.
5. За експозиции по специализирано кредитиране, по отношение на които дадена институция не е в състояние да оцени вероятността от неизпълнение или този прогнозиран от институциите параметър не отговаря на изискванията, определени в раздел 6, институцията присъжда рискови тегла на тези експозиции съгласно таблица 1, както следва:
Таблица 1
Остатъчен матуритет
Категория 1
Категория 2
Категория 3
Категория 4
Категория 5
Под 2,5 години
50 %
70 %
115 %
250 %
0 %
2,5 години или повече
70 %
90 %
115 %
250 %
0 %
При определянето на рисковите тегла на експозиции по специализирано кредитиране, институциите вземат предвид следните фактори: финансова стабилност, политическа и правна обстановка, особености на конкретната сделка и/или актив, стабилност на спонсора и изпълнителя, включително приходни потоци от публично-частно партньорство, и обезпеченост.
6. По отношение на закупените вземания от предприятия, институциите удовлетворяват посочените в член 184 изисквания. За закупените вземания от предприятия, които освен това отговарят и на условията, предвидени в член 154, параграф 5, и когато за институциите би било необосновано утежняващо да използват стандартите за количествено изразяване на риска за експозиции към предприятия, предвидени в раздел 6 за тези вземания, могат да се използват стандартите за количествено изразяване на риска за експозиции на дребно, предвидени в раздел 6.
7. По отношение на закупените вземания от предприятия, възстановяемите отбиви при покупка, обезпеченията или частичните гаранции, осигуряващи защита срещу първа загуба от неизпълнение, загуби от разсейване или и двете, могат да бъдат третирани като позиции в траншове за първа по ред загуба по смисъла на рамката за секюритизация по вътрешнорейтинговия подход.
8. Когато дадена институция осигурява кредитна защита едновременно за няколко експозиции, при условие че n-тото по ред неизпълнение измежду експозициите води до плащане и че с това кредитно събитие договорът се счита за прекратен, ако продуктът има присъдена външна кредитна оценка от АВКО, се прилагат рисковите тегла, предвидени в глава 5. Ако продуктът няма присъдена оценка от АВКО, рисковите тегла на експозициите в съвкупността се сумират, като се изключват „n-1“ на брой експозиции, като сумата от очакваните загуби, умножени по 12,5, плюс размера на рисково претеглените експозиции, не трябва да превишават номиналната стойност на защитата, предоставена от кредитния дериват, умножен по 12,5. Изключените от сумирането „n-1“ на брой експозиции се определят въз основа на това, че те включват тези експозиции, всяка от които води до по-нисък размер на рисково претеглената експозиция в сравнение с рисково претегления размер на всяка една от експозициите, участващи в сумирането. Рисково тегло от 1 250 % се прилага по отношение на позициите в съвкупност, за които институцията не може да определи рисковите тегла по вътрешнорейтинговия подход.
9. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на това как институциите да отчитат факторите, посочени в параграф 5, втора алинея, при определянето на рисковите тегла на експозициите по специализирано кредитиране.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 154
Размери на рисково претеглените експозиции на дребно
1. Рисково претеглените размери на експозициите на дребно се изчисляват по следните формули:
където рисковото тегло (RW) се определя като:
i)
ако PD = 1, т.е. за експозициите, по които е имало неизпълнение, RW е;
;
където ELBE е най-добрата оценка на институцията за размера на загубата от експозицията в неизпълнение, изчислена в съответствие с член 181, параграф 1, буква з);
ii)
ако 0 PD 1, т.е. за всяка възможна стойност за PD, различна от тази по подточка i)
където
N(x)
=
кумулативната функция на разпределение за стандартна нормална случайна променлива (т.е. вероятността една нормална случайна променлива със средна стойност нула и дисперсия единица да бъде по-малка или равна на x);
G(Z)
=
обратната на кумулативната функция на разпределение за стандартна нормална случайна променлива (т.е. стойността x, за която N(x) е равна на z);
R
=
коефициент на корелация, определен като
2. Размерът на рисково претеглените експозиции за всяка експозиция към МСП, съгласно посоченото в член 147, параграф 5, който отговаря на изискванията, посочени в членове 202 и 217, може да бъде изчислен съгласно член 153, параграф 3.
3. За експозициите на дребно, обезпечени с недвижими имоти, корелационен коефициент (R) 0,15 замества числото, получено съгласно корелационната формула в параграф 1.
4. За квалифицирани револвиращи експозиции на дребно в съответствие с букви а)-д) корелационен коефициент (R) 0,04 замества числото, получено съгласно корелационната формула в параграф 1.
За да бъдат определени като квалифицирани револвиращи експозиции на дребно, експозициите трябва да отговарят на следните условия:
а)
експозициите са към физически лица;
б)
експозициите са револвиращи, необезпечени и дотолкова, доколкото не се теглят незабавно и безусловно, те са отменяеми от страна на институцията. В този контекст револвиращите експозиции се определят като такива, при които е позволен плаващ размер на неизплатените от клиентите салда, въз основа на техните решения да вземат и погасяват до граница, установена от институцията. Неусвоените поети задължения могат да се считат за безусловно отменяеми, ако условията им позволяват на институцията да ги отменя до пълния допустим размер съгласно законодателството за защита на потребителите и друго свързано законодателство;
в)
максималната експозиция към отделно физическо лице в подпортфейла е 100 000 евро или по-малко;
г)
употребата на корелационния коефициент по настоящия параграф е ограничена до портфейли, показали ниска променливост на процента на загуби в сравнение със средното ниво на процента на загуба, особено в обхвата на ниските стойности на PD;
д)
третирането като квалифицирани револвиращи експозиции на дребно е в съответствие с базисните рискови характеристики на подпортфейла.
Чрез дерогация от буква б) изискването за необезпеченост не се прилага по отношение на обезпечените кредитни улеснения, свързани със сметката, по която се получава заплатата. В този случай възстановените от обезпечението суми не се вземат предвид при оценката на LGD.
Компетентните органи правят преглед на относителната променливост на процентите на загуба за всичките портфейли от квалифицирани револвиращи експозиции на дребно, както и на целия портфейл квалифицирани револвиращи експозиции на дребно, и споделят информация относно типичните характеристики на процентите на загуба при квалифицирани револвиращи експозиции на дребно за различните държави членки.
5. За да бъдат третирани като вземания на дребно, закупените вземания трябва отговарят на изискванията, предвидени в член 184, и на следните условия:
а)
институцията е закупила вземанията от несвързани трети лица продавачи и нейната експозиция към длъжника по вземанията не обхваща експозиции, които са пряко или непряко породени от самата нея;
б)
закупените вземания се генерират на базата на пряка сделка при справедливи пазарни условия между продавача и длъжника като независими един от друг лица. Като такива, вземанията между дружества и вземанията, предмет на контрасметки между дружества, които купуват и продават помежду си, са неприемливи;
в)
институцията купувач има вземане към всички постъпления по закупените вземания или пропорционално участие в постъпленията; и
г)
портфейлът на закупените вземания е достатъчно диверсифициран.
6. За закупените вземания, възстановяемите отбиви при покупки, обезпеченията или частичните гаранции, осигуряващи защита срещу първа загуба от неизпълнение, загуби от разсейване, или и срещу двете, могат да бъдат третирани като позиции за първа по ред загуба съгласно рамката за секюритизация по вътрешнорейтинговия подход.
7. За хибридни портфейли от закупени вземания на дребно, при които институциите купувач не могат да отделят експозициите, обезпечени с недвижими имоти, и квалифицираните револвиращи експозиции на дребно от останалите експозиции на дребно, се прилага функцията за претегляне на рисковете на експозициите на дребно, с която се установяват най-високи капиталови изисквания за този вид експозиции.
Член 155
Размери на рисково претеглените експозиции в капиталови инструменти
1. Институциите определят размера на рисково претеглените експозиции в капиталови инструменти, с изключение на тези, приспаднати в съответствие с втора част или получили 250 % рисково тегло в съответствие с член 48 съгласно подходите, посочени в параграфи 2, 3 и 4 от настоящия член. Дадена институция може да прилага различни подходи към различни капиталови портфейли, когато самата тя използва различни подходи за целите на вътрешното управление на риска. Когато институцията използва различни подходи, изборът на подхода PD/LGD или на подхода на вътрешните модели трябва да е последователен, включително във времето и по отношение на подхода, използван за вътрешното управление на риска при съответните експозиции в капиталови инструменти, и не се определя от съображения, свързани с регулаторен арбитраж.
Институциите могат да третират експозициите в капиталови инструменти на предприятия за спомагателни услуги съгласно третирането на другите активи, които нямат характер на кредитни задължения.
2. При подхода за опростено определяне на рисковите тегла размерът на рисково претеглените експозиции се изчислява съгласно формулата:
където:
Рисково тегло (RW)= 190 % за експозиции в непублични капиталови инструменти, държани в достатъчно добре диверсифицирани портфейли;
Рисково тегло (RW)= 290 % за експозиции в търгувани на борсов пазар капиталови инструменти.
Рисково тегло (RW)= 370 % за всички останали експозиции в капиталови инструменти.
Допустимо е къси директни позиции и дериватни инструменти, държани в банков портфейл, да се нетират срещу дълги позиции в същите отделни ценни книжа, при условие че тези инструменти са изрично предназначени за хеджиране на специфични експозиции в капиталови инструменти и че осигуряват хеджиране най-малко за още една година. Другите къси позиции се третират като дълги позиции, като към абсолютната стойност на всяка позиция се прилага съответното рисково тегло. При позициите с несъвпадащи падежи се прилага същият подход като към експозициите към предприятия, изложен в член 162, параграф 5.
Институциите могат да признават кредитна защита с гаранции, получена по експозиция в капиталови инструменти в съответствие с методите, определени в глава 4.
3. Съгласно подхода PD/LGD размерите на рисково претеглените експозиции се изчисляват по формулите в член 153, параграф 1. Ако институциите нямат достатъчна информация за използването на определението за неизпълнение, установено в член 178, рисковите тегла се умножават по претеглящ коефициент 1,5.
На нивото на отделната експозиция сборът от размера на очакваната загуба, умножен по 12,5, и размера на рисково претеглената експозиция, не трябва да превишава стойността на експозицията, умножена по 12,5.
Институциите могат да признават кредитна защита с гаранции, получена по експозиция в капиталови инструменти, в съответствие с методите, определени в глава 4. Това е обект на прилагане на LGD в размер на 90 % върху експозицията към доставчика на хеджирането. За експозиции в непублични капиталови инструменти, държани в достатъчно добре диверсифицирани портфейли, може да се прилага LGD в размер на 65 %. За тези цели параметърът M е пет години.
4. При подхода на вътрешните модели размерът на рисково претеглените експозиции е равен на потенциалната загуба по експозициите в капиталови инструменти на институцията, която се изчислява чрез вътрешни модели за стойност под риск при използване на 99-процентов едностранен доверителен интервал за разликата между реализираните тримесечни доходности и съответния безрисков лихвен процент, изчислен въз основа на извадка за достатъчно дълъг период, и която се умножава по 12,5. Размерът на рисково претеглените експозиции на равнище портфейл от капиталови инструменти не трябва да е по-малък от общите суми на:
а)
размерите на рисково претеглените експозиции, изисквани съгласно подхода PD/LGD; и
б)
съответните размери на очаквана загуба, умножени по 12,5.
Сумите, посочени в букви а) и б), се изчисляват въз основа на стойностите на PD, определени в член 165, параграф 1, и съответните стойности на LGD, определени в член 165, параграф 2.
Институциите могат да признават кредитна защита с гаранции, получена по позиция в капиталови инструменти.
Член 156
Размери на рисково претеглените експозиции по други активи, които нямат характер на кредитни задължения
Размерите на рисково претеглените експозиции по други активи, които нямат характер на кредитни задължения, се изчисляват в съответствие със следната формула:
,
с изключение на:
а)
паричните наличности и еквивалентните парични позиции, както и злато под формата на кюлчета в собствен трезор или друг депозитар дотолкова, доколкото са покрити със задължения в злато на кюлчета - в този случай рисковото тегло е 0 %;
б)
случаите, когато експозицията е остатъчна стойност на активи, отдадени на лизинг - в който случай рисковото тегло се изчислява по следния начин:
където t е по-голямото число измежду 1 и закръгления до цяло число брой на оставащите години по лизинговия договор.
Подраздел 3
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции за риска от разсейване при закупени вземания
Член 157
Размери на рисково претеглените експозиции за риска от разсейване при закупени вземания
1. Институциите изчисляват размерите на рисково претеглените експозиции към риска от разсейване за закупени вземания към предприятия и на дребно по формулата в член 153, параграф 1.
2. Институциите определят стойността на входящите параметри PD и LGD в съответствие с раздел 4.
3. Институциите определят стойността на експозицията в съответствие с раздел 5.
4. За целите на настоящия член стойността на М е 1 година.
5. Компетентните органи освобождават институцията от изчисляване и признаване на размерите на рисково претеглените експозиции за риска от разсейване на вида експозиции, произтичащи от закупени вземания към предприятия или на дребно, ако тя е убедила компетентния орган, че рискът от разсейване за тази институция е несъществен за този вид експозиции.
Раздел 3
Размер на очакваната загуба
Член 158
Третиране по видове експозиции
1. Изчислението на размера на очакваната загуба се основава на същите входящи данни за PD, LGD и стойността на всяка експозиция, които се използват за изчислението на рисково претеглените размери на експозициите в съответствие с член 151.
2. Размерът на очакваната загуба за секюритизираните експозиции се изчислява в съответствие с глава 5.
3. Размерът на очакваната загуба за експозиции, спадащи към класа „други активи, които нямат характер на кредитни задължения“, посочени в член 147, параграф 2, буква ж), е нула.
4. Размерът на очакваната загуба за експозиции в дялове или акции в ПКИ, посочени в член 152, се изчисляват в съответствие с изложените в този член методи.
5. Очакваната загуба (EL) и размерът на очакваната загуба от експозиции към предприятия, институции, централни правителства и централни банки и експозициите на дребно се изчисляват съгласно следните формули:
Размер на очакваната загуба= EL умножена по стойността на експозицията.
За експозиции в неизпълнение (PD =100 %), когато институциите използват собствени оценки за LGD, EL е равна на ELBE, т.е. най-добрата оценка на институцията за очакваната загуба от експозицията в неизпълнение съгласно член 181, параграф 1, буква з).
За експозиции, които подлежат на третирането, изложено в член 153, параграф 3, EL е 0 %.
6. Стойностите на EL за експозиции по специализирано кредитиране, където институциите използват методите, изложени в член 153, параграф 5, за определяне на рисковите тегла, се определят съгласно таблица 2.
Таблица 2
Остатъчен матуритет
Категория 1
Категория 2
Категория 3
Категория 4
Категория 5
Под 2,5 години
0 %
0,4 %
2,8 %
8 %
50 %
2,5 години или повече
0,4 %
0,8 %
2,8 %
8 %
50 %
7. Размерът на очакваната загуба за експозиции в капиталови инструменти, където размерите на рисково претеглените експозиции се изчисляват съгласно подхода за опростено определяне на рисковите тегла, се изчислява съгласно следната формула:
Стойностите на EL са следните:
Очаквана загуба (EL)= 0,8 % от стойността на експозициите в непублични капиталови инструменти, държани в достатъчно добре диверсифицирани портфейли;
Очаквана загуба (EL)= 0,8 % за експозиции в търгувани на борсов пазар капиталови инструменти;
Очаквана загуба (EL)= 2,4 % за всички останали експозиции в капиталови инструменти.
8. Очакваната загуба и размерът на очакваната загуба за експозиции в капиталови инструменти, където размерите на рисково претеглените експозиции се изчисляват съгласно подхода PD/LGD, се определят чрез следните формули:
9. Размерът на очакваната загуба за експозиции в капиталови инструменти е нула, когато размерът на рисково претеглените експозиции се изчислява съгласно подхода на вътрешните модели.
10. Размерът на очакваната загуба за риск от разсейване при закупени вземания се изчислява съгласно следната формула:
Член 159
Третиране на размера на очакваната загуба
Институциите приспадат размера на очакваната загуба, изчислен в съответствие с член 158, параграфи 5, 6 и 10, от осъществените във връзка с тези експозиции корекции за общ и специфичен кредитен риск и допълнителни корекции на стойността в съответствие с членове 34 и 110, както и други корекции на собствения капитал. Отбивите върху балансови експозиции, които в момента на закупуване са в неизпълнение в съответствие с член 166, параграф 1, се третират като корекции за специфичен кредитен риск. Корекциите за специфичен кредитен риск по експозиции в неизпълнение не се използват за покриване на размера на очакваната загуба по други експозиции. Размерът на очакваната загуба за секюритизирани експозиции, както и корекциите за общ и специфичен кредитен риск, свързани с тези експозиции, не се включват в това изчисление.
Раздел 4
PD, LGD и падеж
Подраздел 1
Експозиции към предприятия, институции, централни правителства и централни банки
Член 160
Вероятност от неизпълнение (PD)
1. Стойността на PD за експозиции към предприятие или институция е най-малко 0,03 %.
2. За закупени вземания към предприятия, по отношение на които институцията не може да определи PD, или определената от институцията PD не съответства на изискванията, изложени в раздел 6, PD за тези експозиции се определя съгласно следните методи:
а)
за първостепенни вземания по закупени вземания към предприятия параметърът PD е равен на оценката на институциите на EL, разделен на параметъра LGD за тези вземания;
б)
за подчинени вземания по закупени вземания към предприятия параметърът PD е равен на оценката на институцията на EL;
в)
институцията, която съгласно член 143 е получила разрешение от компетентния орган да използва собствени оценки за параметъра LGD за експозиции към предприятия и която може да разграничи по надежден според компетентния орган начин оценката си за EL на съставящите я параметри PD и LGD за тези вземания, може да използва получената вследствие на това разграничаване оценка на PD.
3. Стойността на параметъра PD за длъжници в неизпълнение е 100 %.
4. В съответствие с глава 4 институциите могат да вземат предвид наличието в параметъра PD на кредитна защита с гаранции. Освен от доставчиците на защита, посочени в член 201, параграф 1, буква ж), рискът от разсейване може да бъде поет и от продавача на закупените вземания, ако са изпълнени следните условия:
а)
предприятието има присъдена кредитна оценка от АВКО, която е определена от ЕБО като съответстваща на трета или по-благоприятна степен на кредитно качество според правилата за рисковото претегляне на експозициите към предприятия съгласно глава 2;
б)
предприятието, когато институциите изчисляват размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба съгласно вътрешнорейтинговия подход, няма присъдена кредитна оценка от призната АВКО и според вътрешната оценка има PD, равностойна на тази, съответстваща на кредитните оценки от АВКО, определени от ЕБО като съответстващи на трета или по-благоприятна степен на кредитно качество според правилата за рисковото претегляне на експозициите към предприятия съгласно глава 2.
5. Институциите, използващи собствени оценки на LGD, могат да признаят кредитна защита с гаранции, като коригират PD при спазване на разпоредбите на член 161, параграф 3.
6. За риск от разсейване на закупени вземания към предприятия стойността на параметъра PD се определя като равна на направената от институцията оценка на EL от риска от разсейване. Институцията, която съгласно член 143 е получила разрешение от компетентния орган да използва собствени оценки за параметъра LGD за експозиции към предприятия и може да раздели по надежден според компетентния орган начин оценката си за EL от риска от разсейване за закупените вземания към предприятия на съставящите я параметри PD и LGD, може да използва получената вследствие на това разграничаване оценка на PD. В съответствие с глава 4 институциите могат да признаят наличието в параметъра PD на кредитна защита с гаранции. Освен от доставчиците на защита, посочени в член 201, параграф 1, буква ж), рискът от разсейване може да бъде поет и от продавача на закупените вземания, при условие че изложените в параграф 4 условия са изпълнени.
7. Чрез дерогация от член 201, параграф 1, буква ж) са допустими и предприятията, които отговарят на изложените в параграф 4 условия.
Институцията, получила съгласно член 143 разрешение от компетентния орган да използва собствени оценки за параметъра LGD за риска от разсейване на закупени вземания към предприятия, може да признае наличието на кредитна защита с гаранции, като коригира параметъра PD при спазване на разпоредбите на член 161, параграф 3.
Член 161
Загуба при неизпълнение (LGD)
1. Институциите използват следните стойности на LGD:
а)
за първостепенни необезпечени с приемливи обезпечения експозиции: 45 %;
б)
за подчинени необезпечени с приемливи обезпечения експозиции: 75 %;
в)
институциите могат да отчетат наличието на обезпечена кредитна защита или защита с гаранции в LGD в съответствие с глава 4;
г)
за покрити облигации, допустими за третиране, предвидено в член 129, параграфи 4 или 5, може да бъде присъдена стойност на LGD от 11,25 %;
д)
за закупени първостепенни експозиции по вземания към предприятия, при които институцията не може да определи PD или определената от институцията PD не съответства на изискванията, изложени в раздел 6: 45 %;
е)
за закупени подчинени експозиции по вземания към предприятия, при които институцията не може да определи PD или определената от институцията PD не съответства на изискванията, изложени в раздел 6: 100 %;
ж)
за риск от разсейване на закупени вземания към предприятия: 75 %.
2. По отношение на риска от разсейване и риска от неизпълнение, ако съгласно член 143 институцията е получила разрешение от компетентния орган да използва собствени оценки за параметъра LGD за експозиции към предприятия и може да раздели по надежден според компетентния орган начин оценката си за очакваната загуба за закупените вземания към предприятия на съставящите я параметри PD и LGD, може да се използва оценката на LGD за закупените вземания към предприятия.
3. Ако съгласно член 143 институцията е получила разрешение от компетентния орган да използва собствени оценки на LGD за експозиции към предприятия, институции, централни правителства и централни банки, кредитната защита с гаранции може да бъде призната чрез коригирането на параметрите PD или LGD, при условие че са изпълнени изискванията, посочени в раздел 6, и след получено разрешение от компетентните органи. Дадена институция не присъжда коригирани стойности за PD или LGD на гарантирани експозиции, при които коригираното рисково тегло би било по-ниско от сравнима пряка експозиция към гаранта.
4. За целите на предприятията, посочени в член 153, параграф 3, стойността на параметъра LGD за сравнима пряка експозиция към доставчик на защита е равна на стойността на параметъра LGD, присъдена на нехеджирано улеснение към гаранта или на нехеджирано улеснение към длъжника, в зависимост от това дали, в случай на едновременно неизпълнение на гаранта и длъжника по време на периода на хеджираната сделка, наличните доказателства и структурата на гаранцията показват, че размерът на възстановените суми зависи от финансовото състояние съответно на гаранта или длъжника.
Член 162
Падеж
1. Институциите, които не са получили разрешение да използват собствени оценки за параметъра LGD и собствени конверсионни коефициенти за експозиции към предприятия, институции или централни правителства и централни банки, определят падежа (M) на експозициите, породени от репо сделки или сделки за предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки, на 0,5 години, а M за всички останали експозиции - на 2,5 години.
Като друга възможност компетентните органи решават като част от посоченото в член 143 разрешение дали институцията може да използва падежа (M) за всяка една от посочените в параграф 2 експозиции.
2. Институциите, получили съгласно член 143 разрешение от компетентния орган да използват собствени оценки за LGD и собствени конверсионни коефициенти за експозиции към предприятия, институции или централни правителства и централни банки, изчисляват стойността на M за всяка една от тези експозиции, както е изложено в букви а)-д) от настоящия параграф и при спазване на параграфи 3-5 от настоящия параграф. M не надхвърля пет години, освен в случаите по член 384, параграф 1, когато посоченият там М се използва:
а)
за инструменти, свързани с планирани парични потоци, M се изчислява съгласно следната формула:
където CFt представлява паричните потоци (главници, лихви и такси), дължими съгласно договора от длъжника през периода t;
б)
за деривати, предмет на рамкови споразумения за нетиране, стойността на М е равна на среднопретегления остатъчен матуритет на експозицията, но не по-малко от 1 година, като за претеглянето се използват условният размер на експозициите;
в)
за експозиции, породени от напълно или почти напълно обезпечени сделки с дериватни инструменти,изброени в приложение II, както и за експозициите по напълно или почти напълно обезпечени маржин заемни сделки, обект на рамкови споразумения за нетиране, M е среднопретегленият остатъчен срок до падежа на сделките, но не по-малко от 10 дни;
г)
за репо сделки или сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки, предмет на рамкови споразумения за нетиране, стойността на М е равна на среднопретегления остатъчен срок до падежа на сделките, но не по-малко от 5 дни. За претеглянето на остатъчния срок до падежа се използва условната стойност на всяка сделка;
д)
ако съгласно член 143 институцията е получила разрешение от компетентния орган да използва собствени оценки за параметъра PD за закупени вземания към предприятия, стойността на параметъра M за усвоените суми се приравнява към среднопретегления падеж на експозицията към закупените вземания, където М е не по-малко от 90 дни. Същата стойност на параметъра М се използва и по отношение на неусвоените части от даден ангажимент за покупка, при условие че този ангажимент съдържа ефективни ограничителни клаузи, предпоставки за предсрочна амортизация или други договорени условия, които предпазват институцията купувач от значително влошаване на качеството на бъдещите вземания, които институцията се е ангажирала да изкупи в рамките на определения срок. При отсъствие на такива ефективни защити параметърът M за неусвоените суми се изчислява като сбор от първоначалния срок на най-отдалеченото във времето потенциално вземане съгласно условията по ангажимента за покупка и остатъчния срок до падежа на този ангажимент, като стойността на M е не по-малко от 90 дни;
е)
за всички други инструменти, които не са посочени в настоящия параграф, или когато дадена институция не е в състояние да изчисли M в съответствие с изложеното в буква а), падежът M е равен на максималния срок (в години), в рамките на който длъжникът може да изпълни напълно своите договорни задължения, но не по-малко от 1 година;
ж)
институциите, които за изчисляване на стойностите на експозициите използват изложения в глава 6, раздел 6 метод на вътрешните модели, изчисляват параметъра M за експозициите, за които те прилагат този метод и за които най-дългосрочният матуритет по договор в нетиращата съвкупност е по-дълъг от една година, съгласно следната формула:
където:
=
фиктивна променлива, чиято стойност през бъдещия период tk е равна на 0, ако tk 1 година, и на 1, ако tk ≤ 1.
=
очакваната експозиция през бъдещия период tk;
=
действителната очаквана експозиция през бъдещия период tk;
=
безрисковият дисконтиращ множител за бъдещия период tk;
;
з)
институция, която използва вътрешен модел за изчисляване на едностранна корекция на кредитната оценка (ККО), може след получаването на разрешение от компетентните органи да използва като стойност на параметъра М ефективната кредитна дюрация, изчислена посредством вътрешен модел.
При спазване на условията по параграф 2 за нетиращите съвкупности, при които всички договори имат първоначален матуритет под една година, се прилага формулата по буква а);
и)
за институциите, които за изчисляване на стойностите на експозициите използват изложения в глава 6, раздел 6 метод на вътрешните модели и са получили разрешение да използват вътрешен модел за специфичен риск, свързан с търгуваните дългови позиции в съответствие с трета част, дял IV, глава 5, стойността на М е равна на 1 в изложената в член 153, параграф 1 формула, при условие че институцията може да удостовери пред компетентните органи, че нейният вътрешен модел за свързания с търгуваните дългови позиции специфичен риск, прилаган съгласно член 383, отчита влиянието на рейтингова миграция;
й)
за целите на член 153, параграф 3 M е ефективният падеж на кредитната защита, но не по-малко от 1 година.
3. Когато документацията изисква ежедневно допълване до минималния размер на обезпечението и ежедневна преоценка на експозицията и обхваща разпоредби, които позволяват незабавната реализация или нетиране на обезпечението в случай на неизпълнение или неплащане на дължимите средства за попълване на маржин депозита, стойността на M е най-малко един ден за:
а)
напълно или почти напълно обезпечени дериватни инструменти, изброени в приложение II;
б)
напълно или почти напълно обезпечени маржин заемни сделки;
в)
репо сделки или сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки.
Освен това за квалифицирани краткосрочни експозиции, които не са част от текущото финансиране, предоставяно от институцията на длъжника, стойността на M е най-малко един ден. Квалифицираните краткосрочни експозиции включват:
а)
експозиции към институции, породени вследствие на сетълмента на валутни задължения;
б)
самоликвидиращи се краткосрочни операции по търговско финансиране, свързани с обмена на стоки или услуги, с остатъчен срок до падежа до една година, посочени в член 4, параграф 1, точка 80;
в)
експозиции, породени вследствие на сетълмента при покупка и продажба на ценни книжа в рамките на обичайния срок на доставка или два работни дни;
г)
експозиции, породени вследствие на паричен сетълмент при електронни преводи и сетълмент на електронни платежни операции и предплатени разходи, включително овърдрафти, възникнали вследствие на неуспешни сделки, ненадхвърлящи малък, твърдо договорен брой работни дни.
4. По отношение на експозициите към разположените на територията на Съюза предприятия, чиито консолидирани продажби и консолидирани активи не надхвърлят 500 милиона евро, институциите могат да не прилагат параграф 2, а да определят последователно М според посоченото в параграф 1. Институциите могат да заменят размера на общите активи от 500 милиона евро на 1 милиард евро за тези предприятия, които преди всичко притежават и отдават под наем неспекулативно жилищни имоти.
5. Падежните несъответствия се третират съгласно посоченото в глава 4.
Подраздел 2
Експозиции на дребно
Член 163
Вероятност от неизпълнение (PD)
1. PD за дадена експозиция е най-малко 0,03 %.
2. PD на длъжници или, когато се използва подходът на задължение, на експозиции в неизпълнение е 100 %.
3. Стойността на параметъра PD за риск от разсейване при закупени вземания е равна на оценката на EL за риск от разсейване. Ако дадена институция е в състояние да раздели по надежден според компетентния орган начин оценката си за очакваната загуба за риска от разсейване при закупени вземания на съставящите я параметри PD и LGD, може да бъде използвана оценката за PD.
4. При спазване на член 164, параграф 2 може да бъде взета предвид кредитна защита с гаранции чрез коригирането на PD. Освен от доставчиците на защита, посочени в член 201, параграф 1, буква ж), рискът от разсейване може да бъде поет и от продавача на закупените вземания, ако са изпълнени изложените в член 160, параграф 4 условия.
Член 164
Загуба при неизпълнение (LGD)
1. Институциите представят собствени оценки на LGD, при условие че са изпълнени изискванията, посочени в раздел 6, и компетентните органи са дали разрешение в съответствие с член 143. За риск от разсейване при закупени вземания се използва стойност на параметъра LGD от 75 %. Ако дадена институция е в състояние по надежден начин да раздели своята оценка на очакваната загуба за риск от разсейване при закупени вземания на съставящите я параметри PD и LGD, тя може да използва собствената си оценка на LGD.
2. При коригирането на оценките за PD и LGD като приемлива може да бъде призната кредитна защита с гаранции по отношение на отделни експозиции или група от експозиции, при условие че са спазени изискванията, посочени в член 183, параграфи 1, 2 и 3, и е получено разрешение от страна на компетентните органи. Дадена институция не присъжда коригирани стойности за PD или LGD на гарантирани експозиции, при които коригираното рисково тегло би било по-ниско от сравнима пряка експозиция към гаранта.
3. За целите на член 154, параграф 2 стойността на параметъра LGD за сравнима пряка експозиция към доставчика на защита, посочен в член 153, параграф 3, е равна на стойността на параметъра LGD, присъдена на нехеджирано улеснение към гаранта или на нехеджирано улеснение към длъжника, в зависимост от това дали, в случай на едновременно неизпълнение на гаранта и длъжника по време на периода на хеджираната сделка, наличните доказателства и структурата на гаранцията показват, че размерът на възстановените суми зависи от финансовото състояние на гаранта или съответно на длъжника.
4. За всички обезпечени с жилищни имоти експозиции на дребно, които не се ползват от гаранции на централни правителства, средно претеглената по експозиции LGD е не по-ниска от 10 %.
За всички обезпечени с търговски недвижими имоти експозиции на дребно, които не се ползват от гаранции на централни правителства, средно претеглената по експозиции LGD е не по-ниска от 15 %.
5. Въз основа на събраните съгласно член 101 данни и като отчитат прогнозите за бъдещото развитие на пазара на недвижими имоти и всякакви други значими показатели, компетентните органи оценяват периодично и поне веднъж годишно дали минималните стойности за LGD по параграф 4 от настоящия член са подходящи за експозиции, обезпечени с жилищни или търговски недвижими имоти, разположени на тяхна територия. Компетентните органи могат, ако е целесъобразно от гледна точка на финансовата стабилност, да определят по-високи минимални стойности на средно претеглената по експозициите LGD за експозиции, обезпечени с имоти, разположени на тяхна територия.
Компетентните органи уведомяват ЕБО за всякакви промени в минималните стойности за LGD, въведени от тях в съответствие с първа алинея, а ЕБО публикува тези стойности за LGD.
6. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията, които компетентните органи вземат под внимание при определянето на по-високи минимални стойности за LGD.
ЕБО представя тези проекти на регулаторни технически стандарти на Комисията до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
7. Институциите на една държава членка прилагат по-високите минимални стойности за LGD, определени от компетентните органи на друга държава членка, за експозиции, обезпечени с имоти, разположени в другата държава членка.
Подраздел 3
Прилагане на метода PD/LGD по отношение на експозиции в капиталови инструменти
Член 165
Прилагане на метода PD/LGD по отношение на експозиции в капиталови инструменти
1. PD се определя съгласно методите за експозиции към предприятия.
Прилагат се следните минимални стойности на параметъра PD:
а)
0,09 % за експозиции в търгувани на борсов пазар капиталови инструменти, при които инвестицията е част от дългосрочно взаимоотношение с клиент;
б)
0,09 % за експозиции в извънборсово търгувани капиталови инструменти, където доходността на инвестициите се базира на редовни и периодични парични потоци, които не представляват капиталови печалби;
в)
0,40 % за експозиции в търгувани на борсов пазар капиталови инструменти, включително други къси позиции, както е посочено в член 155, параграф 2;
г)
1,25 % за всички други експозиции в капиталови инструменти, включително други къси позиции, както е посочено в член 155, параграф 2.
2. За експозиции в непублични капиталови инструменти, включени в достатъчно добре диверсифицирани портфейли, може да се определи стойност на параметъра LGD от 65 %. За всички останали експозиции стойността на параметъра LGD се определя на 90 %.
3. Стойността на M за всички експозиции е пет години.
Раздел 5
Стойност на експозицията
Член 166
Експозиции към предприятия, институции, централни правителства и централни банки и експозиции на дребно
1. Освен ако не е указано друго, стойността на балансовите експозиции е счетоводната стойност, определена без да се отчитат извършените корекции за кредитен риск.
Това правило важи и за активите, закупени на цена, различна от дължимата сума.
За закупените активи разликата между дължимата сума и счетоводната стойност, отчетена в баланса на институциите при закупуването на актива след прилагането на съответните корекции за специфичен кредитен риск, е показана като отбив, ако дължимата сума е по-голяма, и премия, ако тя е по-малка.
2. Когато институциите използват рамкови споразумения за нетиране за репо сделки или сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки, стойността на експозицията се изчислява в съответствие с глава 4 или 6.
3. За изчисляването на стойността на експозицията в случай на балансово нетиране между отпуснати заеми и приети влогове институциите прилагат методите, определени в глава 4.
4. Стойността на експозицията при лизинг e равна на сконтираните минимални лизингови вноски. Минималните лизингови вноски обхващат плащанията през периода на лизинга, които лизингополучателят е длъжен или може да бъде задължен да прави, и всяка изгодна опция за покупка (т.е. опция, чието упражняване е достатъчно сигурно). Ако от страна, различна от лизингополучателя, може да се изисква да извърши плащане, свързано с остатъчната стойност на отдадения на лизинг актив, и това задължение за плащане отговаря на съвкупността от условията по член 201 относно признаването на доставчици на защита, както и на изискванията за признаване на други видове гаранции, предвидени в член 213, задължението за плащане може да бъде признато за кредитна защита с гаранции в съответствие с глава 4.
5. По отношение на договорите, изброени в приложение II, стойността на експозицията се определя съгласно методите, изложени в глава 6, като направените корекции за кредитен риск не биват отчитани.
6. При изчисляването на размерите на рисково претеглените експозиции на закупени вземания стойността на експозицията е стойността, определена в съответствие с параграф 1, намалена с капиталовите изисквания за риск от разсейване преди редуцирането на кредитния риск.
7. Когато дадена експозиция е под формата на ценни книжа или стоки, продадени, заложени или предоставени в заем по репо сделки или сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки, транзакции с удължен сетълмент или маржин заемни сделки, стойността на експозицията е равна на стойността на ценните книжа или стоките, определени в съответствие с член 24. Когато се използва разширеният метод за финансово обезпечение, изложен в член 223, стойността на експозицията се увеличава с размера на корекцията за променливост, приложима за тези ценни книжа или стоки, според посоченото в същия член. Стойността на експозицията за репо сделките, сделките за предоставяне или получаване в заем на ценни книжа или стоки, транзакциите с удължен сетълмент и маржин заемните сделки може да бъде определена в съответствие с глава 6 или член 220, параграф 2.
8. Стойността на посочените по-долу експозиции се изчислява като размерът на неусвоената част от поетия от институцията ангажимент се умножава по конверсионен коефициент. Институциите използват следните конверсионни коефициенти в съответствие с член 151, параграф 8 за експозиции към предприятия, институции, централни правителства и централни банки:
а)
конверсионен коефициент от 0 % се прилага по отношение на кредитни линии, които са безусловно отменяеми по всяко време от институцията без предизвестие или които ефективно позволяват автоматично прекратяване на ангажимента при влошаване на кредитоспособността на кредитополучателя. За да приложат конверсионен коефициент от 0 %, институциите активно следят финансовото състояние на длъжника, като системата им за вътрешен контрол им позволява незабавно да забележат всяко влошаване на кредитното качество на длъжника. Неусвоените кредитни линии могат да се считат за безусловно отменяеми, когато условията по договора позволяват на институцията да се откаже от ангажимента си до максималния размер, допустим съгласно законодателството за защита на потребителите и друго приложимо законодателство;
б)
по отношение на краткосрочни акредитиви, породени в резултат от движението на стоки, институцията емитент и потвърждаващата институция прилагат конверсионен коефициент от 20 %;
в)
конверсионен коефициент от 0 % се прилага по отношение на неусвоени ангажименти по закупени револвиращи вземания, при условие че тези ангажименти подлежат на безусловно прекратяване или дават възможност на институцията да ги прекрати автоматично по всяко време и без предизвестие. За да приложат конверсионен коефициент от 0 %, институциите активно следят финансовото състояние на длъжника, като системата им за вътрешен контрол им дава възможност незабавно да забележат всяко влошаване на кредитното качество на длъжника;
г)
конверсионен коефициент от 75 % се прилага по отношение на други кредитни линии, улеснения за емитиране на ценни книжа (NIF) и револвиращи улеснения за поемане на емисии от ценни книжа (RUF);
д)
институциите, които отговарят на изискванията за използването на собствени оценки за конверсионни коефициенти, както е посочено в раздел 6, могат да използват свои собствени оценки за конверсионни коефициенти за различните видове продукти, посочени в букви а)-г), след получаването на разрешение от компетентните органи.
9. Когато даден ангажимент се отнася до продължаването на друг ангажимент, се използва по-ниският от двата конверсионни коефициента, приложими за съответните индивидуални ангажименти.
10. За всички задбалансови позиции, които не са посочени в параграфи 1-8, стойността на експозицията представлява следния дял от нейната стойност:
а)
100 %, ако позицията е високорискова;
б)
50 %, ако позицията е среднорискова;
в)
20 %, ако позицията е среднорискова/нискорискова;
г)
0 %, ако позицията е нискорискова.
За целите на настоящия параграф задбалансовите позиции се отнасят към рисковите категории, посочени в приложение I.
Член 167
Експозиции в капиталови инструменти
1. Стойността на експозициите в капиталови инструменти представлява счетоводната стойност, която остава след прилагането на съответните корекции за специфичен кредитен риск.
2. Стойността на задбалансовите експозиции в капиталови инструменти представлява тяхната номинална стойност, намалена със съответните корекции за специфичен кредитен риск за въпросната експозиция.
Член 168
Други активи, които нямат характер на кредитни задължения
Стойността на експозициите по други активи, които нямат характер на кредитни задължения, представлява счетоводната стойност, която остава след прилагането съответните корекции за специфичен кредитен риск.
Раздел 6
Изисквания за вътрешнорейтинговия подход
Подраздел 1
Рейтингови системи
Член 169
Общи принципи
1. Ако дадена институция използва повече от една рейтингова система, основанието за отнасянето на даден длъжник или сделка към дадена рейтингова система се документира и прилага по начин, който отразява по подходящ начин нивото на риска.
2. Критериите и процедурите за отнасянето към определена рейтингова система се преглеждат периодично, за да се определи дали са все още подходящи за текущия портфейл и външните условия.
3. Когато дадена институция използва директни оценки на рисковите параметри за отделните длъжници или експозиции, те могат да се разглеждат като оценки, представляващи степени от непрекъсната рейтингова скала.
Член 170
Структура на рейтинговите системи
1. Структурата на рейтинговите системи за експозиции към предприятия, институции, централни правителства и централни банки трябва да отговаря на следните изисквания:
а)
рейтинговата система е съобразена с рисковите характеристики на длъжника и сделката;
б)
рейтинговата система съдържа рейтингова скала на длъжника, която дава изключително количествена оценка на риска от неизпълнение на длъжника. Рейтинговата скала на длъжника има най-малко 7 категории за редовни длъжници и една категория за длъжници в неизпълнение;
в)
институцията документира връзката между категориите, разделящи длъжниците според съответното ниво на риска от неизпълнение, и използваните критерии за разграничаване на отделните нива на риска от неизпълнение;
г)
институциите с портфейли, съсредоточени в определен пазарен сегмент и диапазон на риск от неизпълнение, обособяват достатъчно категории длъжници в рамките на този диапазон с цел избягване на неоснователна концентрация на длъжници в рамките на определена рискова категория. Значителна концентрация на длъжници в рамките на определена рискова категория е подкрепена с убедителни емпирични данни, удостоверяващи, че категорията на длъжниците обхваща сравнително тесен интервал на параметъра PD и че нивото на риска от неизпълнение при всички длъжници в категорията попада в този интервал;
д)
за да разрешат компетентните органи използването на собствени оценки на параметъра LGD при изчисляването на капиталовите изисквания, рейтинговата система съдържа отделна рейтингова скала, която отразява изключително характеристиките на сделките по отношение на параметъра LGD. Определението за рискова категория включва описание на начина, по който експозициите се отнасят към категорията и критериите, използвани за разграничаване на отделните нива на риск по категории;
е)
значителни концентрации на сделки в рамките на определена рискова категория са подкрепени с убедителни емпирични данни, удостоверяващи, че рисковата категория обхваща допустимо тесен интервал на параметъра LGD и че съответно нивото на риска по всички експозиции в рисковата категория попада в този интервал.
2. Институциите, използващи посочените в член 153, параграф 5 методи за определяне на рисковите тегла за експозиции по специализирано кредитиране, се освобождават от изискването да имат рейтингова скала за длъжника, която дава изключително количествена оценка на риска в случай на неизпълнение от страна на длъжника по тези експозиции. По отношение на тези експозиции въпросните институции предвиждат най-малко четири категории за редовни длъжници и поне една категория за длъжници в неизпълнение.
3. Структурата на рейтинговите системи за експозициите на дребно отговаря на следните изисквания:
а)
рейтинговите системи вземат предвид както риска на длъжника, така и на сделката, и отразяват всичките им съществени характеристики;
б)
степента на разграничаване на риска осигурява достатъчен брой експозиции в определена категория или група, за да позволи целесъобразно количествено измерване и потвърждаване на характеристиките за загуба по категории или групи. При разпределението на експозициите и длъжниците в категории или групи се избягват прекомерните концентрации;
в)
процесът на отнасяне на експозициите по рискови категории или групи гарантира целесъобразно разграничаване на риска, предвижда групиране на достатъчно еднородни експозиции и позволява точно и последователно измерване на характеристиките на загубата по рискови категории или рейтингови групи. За закупени вземания групирането отразява практиките на кредитиране на продавача и разнородността на клиентите му.
4. Когато отнасят експозициите по категории или групи, институциите вземат предвид следните рискови фактори:
а)
рискови характеристики на длъжника;
б)
рискови характеристики на сделката, включително видове продукти или обезпечения, или и двете. Институциите обръщат специално внимание на случаите, при които няколко експозиции имат едно и също обезпечение;
в)
наличие на просрочие, освен ако институцията не удостовери пред компетентните органи, че просрочието не е съществен рисков фактор за експозицията.
Член 171
Отнасяне към категории или групи
1. Институцията разполага със специални определения, процедури и критерии за отнасяне на експозициите по рискови категории или групи в рейтинговата система, които отговарят на следните изисквания:
а)
определенията за категория или група и критериите са достатъчно подробни, за да позволят на лицата, отговорни за присъждане на рейтинг, последователно да отнасят длъжниците или сделките със сходни рискови характеристики към една и съща категория или група. Това се прилага последователно за всички видове дейности, структурни звена и географски райони;
б)
документирането на рейтинговия процес позволява на трети лица да разберат и възпроизведат отнасянето на експозициите към категории или групи и да оценят дали това отнасяне към категории или групи е уместно;
в)
критериите също са в съответствие с вътрешните стандарти за кредитиране на институцията, както и с нейната политика за третиране на проблемни длъжници или сделки.
2. При отнасяне на длъжниците и сделките по категории или групи институцията взема предвид цялата приложима информация. Информацията е актуална и позволява на институцията да прогнозира бъдещото състояние на експозицията. Ако институцията разполага с ограничена информация, тя прилага по-консервативен подход при отнасяне на експозициите към длъжника или на сделките по рисковите категории или групи. Ако при присъждането на вътрешния рейтинг институцията използва като основен фактор външен рейтинг, тя се уверява, че е взето предвид и наличието на друга приложима информация.
Член 172
Отнасяне на експозиции
1. За експозициите към предприятия, институции, централни правителства и централни банки и за експозициите в капиталови инструменти, когато институцията използва подхода PD/LGD, посочен в член 155, параграф 3, отнасянето на експозициите се извършва в съответствие със следните принципи:
а)
в процеса подобряване на кредита всеки длъжник бива отнесен към съответна категория длъжници;
б)
за експозициите, за които институциите са получили разрешение от компетентния орган да използват собствени оценки за LGD и конверсионни коефициенти съгласно член 43, в процеса по одобряване на кредита всяка експозиция бива отнесена към определена рискова категория;
в)
институциите, използващи предвидените в член 153, параграф 5 методи за определяне на рисковите тегла на експозиции по специализирано кредитиране, отнасят всяка от тези експозиции към определена категория в съответствие с член 170, параграф 2;
г)
за всяко отделно юридическо лице, към което институцията има експозиция, се присъжда отделен рейтинг. Институцията разполага с подходящи политики във връзка с третирането на индивидуалните клиенти длъжници и групи от свързани клиенти;
д)
отделни експозиции към един и същ длъжник се отнасят в една и съща рискова категория длъжници независимо от различията в естеството на всяка отделна сделка. По изключение обаче отделните експозиции към един и същ длъжник могат да се отнесат към няколко категории, когато:
i)
съществува държавен трансферен риск, който зависи от това дали експозициите са деноминирани в местна или в чуждестранна валута;
ii)
третирането на свързаните гаранции към дадена експозиция може да бъде отразено в коригираното отнасяне към дадена рискова категория на длъжника;
iii)
законодателството, свързано със защитата на потребителите, опазването на банковата тайна или друго законодателство забранява обмена на данни, отнасящи се до клиента.
2. При експозициите на дребно в рамките на процеса по одобряване на кредити всяка експозиция бива отнесена към определена категория или група.
3. При отнасяне на експозициите към категория или група институциите документират ситуациите, при които въз основа на експертно мнение могат да не се съобразяват с входящи или изходящи данни от процеса по отнасяне, и с отговорните служители, одобрили тези изключения. Институциите документират тези изключения и отбелязват отговорните служители. Институциите анализират последващото състояние на експозициите, чиито отнасяния са били обект на изключение. Този анализ обхваща оценка на последващото състояние на експозициите, чийто рейтинг е бил обект на изключение от страна на конкретно лице, като се вземат под внимание всичките отговорни служители.
Член 173
Надеждност на процеса на отнасянето по категории и групи
1. За експозициите към предприятия, институции, централни правителства и централни банки и за експозициите в капиталови инструменти, когато институцията използва подхода PD/LGD, посочен в член 155, параграф 3, при процеса на отнасянето на експозициите се спазват следните изисквания за надеждност:
а)
процесът на отнасяне на експозициите и неговата периодична проверка биват извършвани и одобрявани от независимо лице, което няма пряка изгода от решенията за отпускане на кредити;
б)
институциите правят преглед на резултатите от процеса на отнасяне най-малко един път годишно и внасят корекции, когато резултатът от прегледа не дава основания за запазване на извършеното отнасяне по категории и групи. Високорисковите длъжници и проблемните експозиции подлежат на по-чест преглед. Институциите започват нов процес по отнасяне, ако е налице нова съществена информация за длъжника или експозицията;
в)
институцията изгражда ефективен процес за получаване и актуализиране на съответната информация относно характеристиките на длъжника, които влияят върху параметъра PD, и относно характеристиките на сделката, които влияят върху параметъра LGD или върху конверсионните коефициенти.
2. По отношение на експозициите на дребно институцията прави преглед най-малко веднъж годишно на отнасянето на длъжниците и сделките по категории и групи и внася корекции, когато резултатът от прегледа не дава основания за запазване на извършеното отнасяне по категории и групи, или преразглежда характеристиките на загубите и състоянието на неизпълнение за всяка набелязана рискова група, което е приложимо. Също най-малко веднъж годишно институцията извършва преглед чрез представителна извадка на състоянието на индивидуалните експозиции в рамките на всяка група, за да се увери дали тези експозиции продължават да са отнесени към правилната група, и внася корекции, когато резултатът от прегледа не дава основания за запазване на извършеното отнасяне по категории и групи.
3. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за методологиите, които компетентните органи да използват при оценката на надеждността на процеса на отнасянето и периодичната и независима оценка на рисковете.
До 31 декември 2014 г. ЕБО предоставя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 174
Използване на модели
Ако институцията използва статистически модели и други автоматизирани методи за отнасяне на експозиции към длъжници или сделки към категория или група, се спазват следните изисквания:
а)
моделът трябва да има добра прогностична способност и да не води до изкривяване при изчисляване на капиталовите изисквания. Входящите променливи формират надеждна и ефективна база за прогнозните резултати. Моделът не трябва да показва съществени отклонения;
б)
институцията трябва да поддържа процес за проверка на входящите данни в модела, който обхваща оценка на тяхната точност, пълнота и адекватност;
в)
използваните при изграждането на модела данни трябва да са представителни за съвкупността от действителните длъжници или експозиции на институцията;
г)
институцията трябва да разполага с редовен периодичен процес на утвърждаване на модела, който включва наблюдение на резултатите и стабилността на модела; преглед на спецификациите на модела; и сравняване на резултатите от модела с настъпилите събития;
д)
в допълнение към статистическия модел институцията трябва да използва експертно мнение и проверка на отнасянето по категории и групи въз основа на модела и се уверява, че моделите биват използвани целесъобразно. Процедурата по проверка има за цел откриване и ограничаване на грешки, свързани със слабостите на модела. В експертното мнение се взема под внимание цялата приложима информация, която не е обхваната от модела. Институцията трябва да документира съчетаното използване на експертното мнение и резултатите от модела.
Член 175
Документиране на рейтинговите системи
1. Институциите документират структурата и функционалните характеристики на своите рейтингови системи. Документацията удостоверява спазването на изискванията в настоящия раздел и обхваща теми, които включват разграничаване на портфейлите, критерии за присъждане на рейтинги, отговорности на лицата, които определят рейтинга на длъжници и експозиции, честота на прегледа на присъдените рейтинги и контрол на процеса по присъждане на рейтинга от страна на ръководството.
2. Институцията документира обосновката и анализите, подкрепящи избора ѝ на критерии за присъждане на рейтинг. Институцията документира всички значими промени в процеса по присъждане на рейтинг, като документацията позволява да бъдат установени промените, направени в процеса по присъждане на рейтинг след последния преглед от компетентните органи. Документират се и организацията и процесът по присъждане на рейтинги и структурата на вътрешния контрол.
3. Институциите документират използваните от тях специални определения за неизпълнение и загуба и осигуряват съответствието им с определенията, изложени в настоящия регламент.
4. Когато институцията използва статистически модели в процеса по присъждане на рейтинг, тя документира методологията си. Документираният материал:
а)
дава подробно описание на теоретичните принципи, допусканията и математическите и емпиричните основи на отнасянето на оценките към категории, отделни длъжници, експозиции или групи, както и източниците на данни, използвани за оценка на модела;
б)
установява изчерпателен статистически процес, включително тестове с използване на данни извън обхванатия времеви период и извън извадката, за утвърждаване на модела;
в)
посочва обстоятелствата, при които моделът не работи ефективно.
5. Институцията удостоверява пред компетентния орган, че изискванията на настоящия член са спазени, когато институцията е получила дадена рейтингова система или модел, използван в рамките на системата, от трето лице продавач и продавачът отказва или ограничава достъпа на институцията до информацията, свързана с методологията на рейтинговата система или модел, или до базисните данни, използвани за разработването на методологията или модела, под претекст, че тази информация е защитена от право на собственост.
Член 176
Поддържане на база данни
1. Институциите събират и съхраняват данни относно елементите на вътрешните им рейтинги съгласно изискванията на част 8.
2. За експозициите към предприятия, институции, централни правителства и централни банки и за експозиции в капиталови инструменти, когато институцията използва подхода PD/LGD, посочен в член 155, параграф 3, институциите събират и съхраняват:
а)
изчерпателни исторически данни за рейтингите на длъжниците и признатите гаранти;
б)
датите, на които са присъдени рейтингите;
в)
основните данни и методологията, използвани за присъждане на рейтинг;
г)
лицето, отговорно за присъдените рейтинги;
д)
идентификация на длъжниците и експозициите, които са били в неизпълнение;
е)
датата на възникване и обстоятелствата, обусловили неизпълнението;
ж)
данни за параметъра PD и действителните нива на неизпълнение за рейтинговите категории и миграцията между тях.
3. Институциите, които не използват собствени оценки за параметъра LGD и конверсионни коефициенти, събират и съхраняват данни, позволяващи съпоставяне между действителните нива на LGD и стойностите, посочени в член 161, параграф 1, както и между постигнатите конверсионни коефициенти и стойностите, посочени в член 166, параграф 8.
4. Институциите, използващи собствени оценки за параметъра LGD и конверсионни коефициенти, събират и съхраняват:
а)
изчерпателни исторически данни за рейтингите на сделките, оценките за параметъра LGD и конверсионните коефициенти, свързани с всяка рейтингова скала;
б)
датите, на които са присъдени рейтингите и са изготвени оценките;
в)
основните данни и методологията, използвана за определяне на рейтинга на сделките, оценките за параметъра LGD и конверсионните коефициенти;
г)
данни за лицето, което е присъдило рейтинга на сделката, и за лицето, което е изготвило оценка на параметъра LGD и конверсионен коефициент;
д)
данни за прогнозните и реализиралите се стойности за параметъра LGD, както и за конверсионните коефициенти, отнасящи се за всяка експозиция в неизпълнение;
е)
за институциите, които отчитат чрез параметъра LGD ефектите от гаранции и кредитни деривати при редуциране на кредитния риск - данни за параметъра LGD на експозицията преди и след оценката на ефектите на дадена гаранция или кредитен дериват;
ж)
данни за компонентите на загубата за всяка експозиция в неизпълнение.
5. За експозициите на дребно институциите събират и съхраняват:
а)
данни, използвани в процеса на отнасяне на експозициите по рискови категории или групи;
б)
данни за оценките на параметрите PD, LGD и конверсионните коефициенти, отнасящи се до категориите или групите експозиции;
в)
идентификация на длъжниците и експозициите, които са били в неизпълнение;
г)
за експозиции в неизпълнение - данни за категориите или групите, в които са били отнесени експозициите в годината, предшестваща неизпълнението, както и данни за реализиралите се стойности на параметъра LGD и конверсионните коефициенти;
д)
данни за нивата на загуба при квалифицираните револвиращи експозиции на дребно.
Член 177
Използване на стрес тестове за оценка на капиталовата адекватност
1. Институцията трябва да разполага с надеждни процедури за провеждане на стрес тестове, използвани при оценка на капиталовата ѝ адекватност. Стрес тестовете включват набелязване на възможни събития или бъдещи промени в икономическите условия, които биха оказали неблагоприятен ефект върху кредитните експозиции на институцията, и оценка на способността на институцията да устои на такива промени.
2. Институцията редовно провежда стрес тест по отношение на кредитния риск, за да оцени ефекта от определени конкретни условия върху общите капиталови изисквания за кредитен риск. Тестът се подбира от институцията и подлежи на надзорен преглед. Тестът е обоснован и оценява ефекта при сценарии, предвиждащи значителна, но реалистична рецесия. Институцията оценява потенциалната миграция на експозициите между рейтингови класове при прилагането на сценарии за стрес тестове. Портфейлите, подложени на стрес, обхващат възможно най-голяма част от общата експозиция на институцията.
3. Като част от метода за прилагане на стрес тестове институциите, които използват третирането, посочено в член 153, параграф 3, отчитат и ефекта от влошаване на кредитното качество на доставчиците на защита и особено последствията, когато предоставящата защита страна престане да отговаря на критериите за признаване.
Подраздел 2
Количествено измерване на риска
Член 178
Неизпълнение на длъжник
1. Счита се, че е настъпило неизпълнение по отношение на определен длъжник, когато са изпълнени следните две условия или поне едно от тях:
а)
институцията счита, че е малко вероятно длъжникът да изплати изцяло своите кредитни задължения към нея, към нейното предприятие майка или към някое от дъщерните ѝ предприятия, без да се предприемат действия от страна на институцията, като например по реализиране на обезпечение;
б)
длъжникът е в просрочие от повече от 90 дни по съществена част от кредитното си задължение към институцията, нейното предприятие майка или някое от дъщерните ѝ предприятия. В класа експозиции на дребно, както и експозиции към субекти от публичния сектор, компетентните органи могат да заменят срока от 90 дни със срок от 180 дни за експозиции, обезпечени с жилищен имот или търговски недвижим имот на МСП. Срокът от 180 дни не се прилага за целите на член 127.
За експозиции на дребно институциите могат да прилагат определението за неизпълнение в първа алинея, букви а) и б) на равнището на отделно кредитно улеснение, но не и по отношение на общите задължения на кредитополучателя.
2. За целите на параграф 1, буква б) се прилага следното:
а)
за овърдрафти дните на просрочие започват да текат, когато длъжникът е нарушил договорения лимит, банката е намалила договорения лимит до размер, по-малък от усвоените от длъжника суми, или длъжникът е изтеглил значителна сума без одобряване от банката;
б)
за целите на буква а) „договорен лимит“ представлява всеки определен от институцията кредитен лимит, за който длъжникът е бил информиран от институцията;
в)
за кредитни карти дните за просрочие започват да текат от датата за плащане на минимално изискуемата вноска;
г)
значимостта на просрочено кредитно задължение се оценява спрямо установен от компетентните органи праг. Този праг съответства на равнището на риск, считано за разумно от компетентния орган;
д)
институциите трябва да разполагат с документирани политики по отношение на преброяването на дните на просрочие, по-специално по отношение на продължаването и удължаването на срока на улесненията, изменения или разсрочване, подновяване и нетиране на съществуващите сметки. Тези политики се прилагат последователно във времето и са в съответствие с вътрешното управление на риска и процедурите за вземане на решения на институцията.
3. За целите на параграф 1, буква а) елементите, които се приемат като признаци за настъпване на неизпълнение, включват следните събития:
а)
институцията е спряла текущото начисляване на лихви;
б)
институцията извършва специфична кредитна корекция вследствие на констатирано съществено влошаване на кредитното качество, настъпило след като институцията е поела експозицията;
в)
институцията продава кредитното задължение със съществена икономическа загуба във връзка с кредита;
г)
институцията е съгласна да приеме принудително преструктуриране на кредитното задължение, което е вероятно да доведе до намаление на размера на финансовото задължение посредством съществено опрощаване или отлагане на плащането на главница, лихви или, където е приложимо, на такси. При експозициите в капиталови инструменти, оценени чрез подхода PD/LGD, това включва и принудителното преструктуриране на самия капиталов инструмент;
д)
институцията е поискала откриване на процедура за обявяване на длъжника в несъстоятелност или на подобна процедура във връзка с кредитно задължение на длъжника към нея, предприятието майка или някое от нейните дъщерни предприятия;
е)
длъжникът е поискал или е обявен в несъстоятелност или е потърсил друга подобна защита и това би довело до забавяне на погасяването или до неизпълнение на кредитното задължение към институцията, предприятието майка или някое от нейните дъщерни предприятия.
4. Институциите, използващи външни данни, които сами по себе си не са съвместими с установеното в параграф 1 определение за неизпълнение, правят подходящи корекции с оглед постигане на общо съответствие с определението за неизпълнение.
5. Ако институцията прецени, че по отношение на експозиция в неизпълнение вече не съществуват предпоставки за продължаването на неизпълнението, институцията може да присъди рейтинг на длъжника или сделката, съответстващ на редовна експозиция. Ако впоследствие се установи, че е налице обстоятелство за прилагане на определението за неизпълнение, се счита, че е настъпило ново неизпълнение.
6. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията, при които компетентните органи определят прага по параграф 2, буква г).
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
7. ЕБО издава насоки за прилагането на настоящия член. Тези насоки се приемат съгласно член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 179
Общи изисквания за оценяване на параметрите
1. При количествено изразяване на рисковите параметри, свързани с рейтинговите категории или групи, институциите прилагат следните изисквания:
а)
собствените оценки на институцията за рисковите параметри PD, LGD, EL и конверсионните коефициенти обхващат всички съществени данни, информация и методи. Оценките се извеждат от историческия опит и емпиричните факти и не се базират единствено на експертно мнение. Оценките са достоверни, интуитивни и се базират на съществените фактори, определящи рисковите параметри. При ограничена информация институцията прилага по-консервативен подход;
б)
институцията е в състояние да предостави разбивка на реализираните си загуби по отношение на честотата на неизпълнение, LGD, конверсионния коефициент или загубата, когато се използват оценки на параметъра EL, разграничавайки факторите, които тя е счела за определящи стойността на съответните рискови параметри. Оценките на институцията са представителни за дългосрочен период;
в)
вземат се предвид всички промени в практиката по кредитиране или процеса на възстановяване на дължимите суми през периодите на наблюдение, посочени в член 180, параграф 1, буква з) и параграф 2, буква д), член 181, параграф 1, буква й) и параграф 2 и член 182, параграфи 2 и 3. Оценките на институцията отразяват последиците от техническия напредък и новите данни и друга налична информация. Институциите преразглеждат оценките си при появата на нова информация, но не по-рядко от веднъж годишно;
г)
извадката от експозиции, представени в използваните за оценяването данни, стандартите за кредитиране, използвани при изготвянето на данните, и другите имащи отношение характеристики са сравними с тези на експозициите и стандартите на институцията. Икономическите или пазарните условия, които обуславят данните, отразяват текущата и очаквана пазарна среда. Броят на експозициите в извадката и периодът на данните, използван за количественото измерване, са достатъчни, за да гарантират на институцията точност и устойчивост на нейните оценки;
д)
за закупените вземания оценките отразяват цялата относима информация, която е на разположение на институцията купувач, във връзка с качеството на базисните вземания, включително данни за подобни групи, предоставени от продавача, от институцията купувач или от външни източници. Институцията купувач оценява достоверността на информацията, получена от продавача;
е)
институцията коригира оценките с определена степен на консервативност по отношение на очаквания диапазон от грешки при изчисленията. Когато методите и използваната информация не бъдат счетени за достатъчно удовлетворителни и очакваният диапазон от грешки е по-голям,степента консерватизъм е по-голяма.
Когато институциите използват различни оценки за изчисляване на рисковите тегла и за вътрешни цели, те са документирани и обосновани. Ако институциите могат да удостоверят пред компетентните органи, че за данните, събрани преди 1 януари 2007 г., са извършени необходимите корекции за постигане на общо съответствие с посоченото в член 178 определение за неизпълнение или с характеристиките на загуба, компетентните органи могат да позволят на институциите известна гъвкавост при прилагането на изискваните стандарти за данните.
2. Ако институцията използва групирани данни, отнасящи се до други институции, се спазват следните изисквания:
а)
рейтинговите системи и критериите на другите институции в групата са подобни на нейните системи и критерии;
б)
групата е представителна за портфейла, за който са използвани групираните данни;
в)
при своите оценки институцията използва групираните данни последователно във времето;
г)
институцията остава отговорна за надеждността на рейтинговите си системи;
д)
институцията поддържа достатъчно добро разбиране за рейтинговите си системи, включително способността да осъществява ефективно наблюдение и одитиране на рейтинговия процес.
Член 180
Специални изисквания за оценката на параметъра PD
1. При количествено изразяване на рисковите параметри, свързани с рейтинговите категории или групи, институциите прилагат следните специални изисквания за оценката на параметъра PD при експозиции към предприятия, институции, централни правителства и централни банки и за експозициите в капиталови инструменти, когато институцията използва подхода PD/LGD, посочен в член 155, параграф 3:
а)
институциите изчисляват оценката на параметъра PD за всяка категория длъжници въз основа на дългосрочните усреднени стойности на годишния процент на неизпълнение. При оценките на параметъра PD по отношение на длъжници с висока степен на задлъжнялост или на длъжници, чиито активи са основно обект на търговия, се отчита състоянието на базисните активи в периоди на висока променливост;
б)
за закупени вземания към предприятия институциите могат да оценяват параметъра EL по категории длъжници въз основа на дългосрочни усреднени стойности на годишния процент на неизпълнение;
в)
ако институцията определя дългосрочните усреднени стойности на оценките на параметрите PD и LGD за закупени вземания към предприятия въз основа на оценката за EL, както и очаквани стойности за PD или LGD, процесът на оценка на общите загуби съответства на общите стандарти за оценяване на параметрите PD и LGD, изложени в настоящата част, и полученият резултат е в съответствие с концепцията за LGD, изложена в член 181, параграф 1, буква а);
г)
институциите използват техниките за оценка на параметъра PD само в комбинация с допълващ анализ. При комбиниране на резултатите от отделните подходи и при извършването на корекции, продиктувани от технически и информационни ограничения, институциите отчитат важността на съображенията от експертните оценки;
д)
когато за оценката на PD институцията използва вътрешни данни за неизпълнение, оценките отразяват правилата за кредитиране и различията в рейтинговата система, обуславяща данните и текущата рейтингова система. Когато правилата за кредитиране или рейтинговите системи са се променили, институцията прилага по-голяма степен на консервативност в своята оценка на PD;
е)
когато институцията отнася или разпределя вътрешните си рискови категории по скалата, използвана от АВКО или от подобни организации, и след това съотнася установените за категориите на външната организация нива на неизпълнение към категориите на институцията, съотнасянето по категории се основава на съпоставяне на вътрешните рейтингови критерии с критериите, използвани от външната организация, както и на сравняване на вътрешните и външните рейтинги за едни и същи длъжници. При подхода за съотнасянето на рейтингите или в изходните данни трябва се избягват субективност и непоследователност. Критериите на външната организация, използвани при количествената оценка, засягат само риска от неизпълнение, без да се вземат предвид характеристиките на сделката. Извършеният от институцията анализ включва сравнение на използваните определения за неизпълнение според изискванията по член 178. Институцията документира основните принципи на съотнасянето;
ж)
когато институцията използва прогностични статистически модели за нивата на неизпълнение, е разрешено тя да оценява параметъра PD като непретеглена средна стойност на оценките за вероятността от неизпълнение за отделните длъжници в дадена рискова категория. Когато за тази цел институцията използва моделите за оценяване на вероятността от неизпълнение, се прилагат посочените в член 174 стандарти;
з)
независимо от това дали за своите оценки на PD институцията използва външни, вътрешни или групирани източници на данни, или комбинация измежду тези три вида, продължителността на използвания исторически период на наблюдение е най-малко пет години за поне един източник. Ако наличният период на наблюдение за някой източник на данни е по-дълъг и тези данни са подходящи, се използва този по-дълъг период. Изискването по настоящата буква се прилага също и към подхода PD/LGD за капиталови инструменти. След получаване на разрешение от компетентните органи институциите, които не са получили разрешение от компетентните органи съгласно член 143 да използват собствени оценки на LGD или конверсионни коефициенти, могат при прилагането на вътрешнорейтингов подход да използват подходящи данни, обхващащи период от две години. Всяка година периодът, който трябва да бъде обхванат, се увеличава с по една година, докато подходящите данни обхванат период от пет години.
2. За експозиции на дребно се прилагат следните изисквания:
а)
институциите изчисляват оценката за PD за всяка категория или група от длъжници въз основа на дългосрочните усреднени стойности на годишния процент на неизпълнение;
б)
оценките за PD могат също да бъдат изведени от оценката на общите загуби и подходящите оценки на LGD;
в)
като първичен източник на информация за оценяването на признаците за загуба институциите използват вътрешните данни за отнасянето на експозициите към категории или групи. Институциите могат да използват външни данни (включително групирани данни) или статистически модели за количествени оценки, при наличие и на двете следни тесни връзки:
i)
между използвания от институцията процес на отнасяне на експозициите към категории или групи и процеса, използван от външния източник на данни; и
ii)
между вътрешния рисков профил на институцията и състава на външните данни;
г)
ако институцията установява дългосрочните усреднени стойности на оценките на параметрите PD и LGD за експозиции на дребно въз основа на оценката на общите загуби, както и на подходящата оценка на параметрите PD или LGD, процесът за оценяване на общите загуби трябва да отговаря на общите стандарти за оценяването на PD и LGD, изложени в настоящата част, и резултатът трябва да е в съответствие с концепцията за LGD, изложена в член 181, параграф 1, буква а).
д)
независимо от това дали за своите оценки на характеристиките за загуба институцията използва външни, вътрешни или групирани източници на данни, или комбинация измежду тези три вида, продължителността на използвания исторически период на наблюдение е най-малко пет години за поне един източник. Ако наличният период на наблюдение за някой източник на данни е по-дълъг и тези данни са подходящи, се използва този по-дълъг период. Не е необходимо институцията да придава еднаква важност на историческите данни, ако по-актуалните данни позволяват по-добро прогнозиране на процентите на загуба. След получаването на разрешение от компетентните органи институциите могат да използват, когато прилагат вътрешнорейтингов подход, подходящи данни, обхващащи период от две години. Периодът, който трябва да бъде обхванат, се увеличава всяка година с по една година, докато подходящите данни обхванат период от пет години.
е)
институциите набелязват и анализират очакваните промени на рисковите параметри по време на живота на кредитните експозиции (сезонни ефекти).
За закупени вземания на дребно институциите могат да използват външни и вътрешни данни за сравнение. Институциите използват всички подходящи източници на данни като база за сравнение.
3. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на следното:
а)
условията, съгласно които компетентните органи могат да предоставят разрешенията, посочени в параграф 1, буква з) и параграф 2, буква д);
б)
методологиите, съгласно които компетентните органи оценяват методологията на институцията за оценяване на PD съгласно член 143.
До 31 декември 2014 г. ЕБО предоставя на Комисията тези проектите на регулаторни технически стандарти.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 181
Специални изисквания относно използването на собствени LGD оценки
1. При количествено изразяване на рисковите параметри, свързани с рейтинговите категории или групи, институциите прилагат следните специални изисквания относно използването на собствени оценки на LGD:
а)
институции изчисляват параметъра LGD по категории или групи сделки въз основа на усреднените реализирани стойности на LGD по категории или групи сделки, ката използват всички наблюдавани неизпълнения в използваните данни (среднопретеглени неизпълнения);
б)
институциите използват оценки за LGD, характерни за период на икономически спад, ако те са по-консервативни от дългосрочните усреднени стойности. При условие че рейтинговата система се очаква да предоставя относително постоянни във времето реализирани стойности на параметъра LGD по категории или групи, институциите правят корекции на оценките си за параметрите на риска по категории или групи за ограничаване на влиянието на икономическия спад върху капитала;
в)
институцията взема предвид степента на зависимост между риска, свързан с длъжника, и този, свързан с обезпечението или предоставящото го лице. Случаите, при които е налице съществена степен на зависимост, се разглеждат по-консервативно;
г)
валутните несъответствия между базисното задължение и обезпечението се третират по-консервативно в оценката на институцията на параметъра LGD;
д)
когато оценките на LGD отчитат наличието на обезпечение, тези оценки не се основават единствено на очакваната пазарна стойност на обезпечението. В оценките на LGD се отчитат последиците от потенциалната невъзможност на институциите за бързо разпореждане с обезпечението и неговата реализация;
е)
когато оценките на LGD отчитат наличието на обезпечение, институциите установят вътрешни правила за управление на обезпеченията, правна сигурност и управление на риска съгласно изискванията, изложени в глава 4, раздел 3;
ж)
когато институцията отчита обезпечението при определяне на стойността на експозицията за кредитен риск към контрагента съгласно глава 6, раздел 5 или 6, сумата, която се очаква да бъде реализирана от обезпечението, не се взема предвид при оценката на параметъра LGD;
з)
в особения случай на експозиции, които вече са в неизпълнение, институцията използва сумата на своите най-достоверни оценки за очаквана загуба за всяка експозиция, вземайки предвид текущите икономически обстоятелства, състоянието на експозицията и оценката на институцията за ръста на загубите вследствие на възможни допълнителни неочаквани загуби през периода на изпълнение, т.е. между датата на неизпълнение и окончателното погасяване на експозицията;
и)
когато неплатените допълнителни начисления за забава биват включени в отчета за доходите на институцията, те се добавят към оценката на институцията за размера на експозицията и загубата;
й)
за експозициите към предприятия, институции, централни правителства и централни банки оценките на параметъра LGD се основават на данни за най-малко пет години, като след прилагането периодът всяка година се увеличава с по една година до достигането на най-малко седем години за поне един от източниците. Ако наличният период на наблюдение е по-дълъг за някой източник и данните са подходящи, се използва този по-дълъг период.
2. По отношение на експозициите на дребно институциите могат:
а)
да определят оценките за LGD въз основа на реализираните загуби и съответните оценки на параметъра PD;
б)
да отразят бъдещите усвоявания или в конверсионните си коефициенти, или в своите оценки за LGD;
в)
да използват външни и вътрешни референтни данни за оценяване на параметъра LGD за закупени вземания към непрофесионални клиенти.
По отношение на експозициите на дребно оценките на LGD се основават на данни за най-малко пет години. Институцията не е необходимо да придава еднаква важност на исторически данни, ако по-актуалните данни позволяват по-добро прогнозиране на процентите на загуба. След получаването на разрешение от компетентните органи институциите могат да използват, когато прилагат вътрешнорейтингов подход, подходящи данни, обхващащи период от две години. Всяка година периодът, който трябва да бъде обхванат, се увеличава с по една година, докато подходящите данни обхванат период от пет години.
3. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на следното:
а)
естеството, остротата и продължителността на посочения в параграф 1 икономически спад;
б)
условията, според които компетентният орган може да разреши на институция, използваща вътрешнорейтингов подход, да използва съгласно параграф 3 подходящи данни, обхващащи период от две години.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 182
Специални изисквания за собствени оценки на конверсионните коефициенти
1. При количествено изразяване на рисковите параметри, свързани с рейтинговите категории или групи, институциите прилагат следните специални изисквания за собствените оценки на конверсионните коефициенти:
а)
институциите оценяват конверсионните коефициенти по категории или групи сделки на базата на усреднените реализирани стойности на конверсионните коефициенти по отделни категории или групи сделки, като използват среднопретеглените неизпълнения, произтичащи от наблюдаваните неизпълнения в използваните данни;
б)
институциите използват оценки на конверсионните коефициенти, подходящи за период на икономически спад, ако те са по-консервативни от дългосрочните усреднени стойности. Когато се очаква рейтинговата система да дава относително постоянни във времето стойности на конверсионните коефициенти по категории или групи, институциите правят корекции на оценките на рисковите параметри по категории или групи за ограничаване на влиянието на икономическия спад върху капитала;
в)
оценките на институциите на конверсионните коефициенти отразяват потенциалния размер на допълнително усвоените от длъжника суми до възникване на неизпълнението и след него. Оценката на конверсионните коефициенти съдържа по-висока степен на консервативност, когато може основателно да се очаква по-силна положителна корелация между честотата на неизпълненията и величината на конверсионния коефициент;
г)
при установяване на конверсионните коефициенти институциите отчитат конкретните си политики и стратегии, приети по отношение на наблюдението на клиентските сметки и обработката на плащанията. Институциите също вземат предвид способността и намерението си да предотвратяват бъдещи усвоявания на суми при обстоятелства, близки до тези при неизпълнение, като нарушение на договорни ограничения или други технически събития на неизпълнение;
д)
институциите разполагат с подходящи системи и процедури за наблюдение на сумите по сделките, относителния дял на усвоените суми по ангажименти и промените в усвоените суми по длъжници и категории. Институциите са в състояние ежедневно да следят неусвоените салда;
е)
ако институциите използват различни оценки на конверсионните коефициенти за изчисляването на размерите на рисково претеглените експозиции и за вътрешни цели, това се документира и обосновава.
2. За експозициите към предприятия, институции, централни правителства и централни банки оценките на конверсионните коефициенти се основават на данни за най-малко пет години, като след прилагането периодът всяка година се увеличава с по една година до достигането на най-малко седем години за поне един от източниците. Ако наличният период на наблюдение е по-дълъг за някой източник и данните са подходящи, се използва този по-дълъг период.
3. За експозициите на дребно институциите могат да отразят бъдещите усвоявания или в конверсионните си коефициенти, или в своите оценки за LGD.
По отношение на експозициите на дребно оценките на конверсионните коефициенти се основават на данни за най-малко пет години. Чрез дерогация от параграф 1, буква а) институцията не е необходимо да придава еднаква важност на исторически данни, ако по-новите данни са по-подходящи за прогнозиране на усвояванията. След получаването на разрешение от компетентните органи институциите могат да използват, когато прилагат вътрешнорейтингов подход, подходящи данни, обхващащи период от две години. Всяка година периодът, който трябва да бъде обхванат, се увеличава с по една година, докато подходящите данни обхванат период от пет години.
4. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на следното:
а)
естеството, остротата и продължителността на посочения в параграф 1 икономически спад;
б)
условията, според които компетентният орган може да разреши на институцията при първоначално прилагане на вътрешнорейтингов подход да използва подходящи данни, обхващащи период от две години.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 183
Изисквания за оценка на ефекта от използването на гаранции и кредитни деривати за експозиции към предприятия, институции, централни правителства и централни банки, когато се използват собствени оценки на LGD, и за експозиции на дребно
1. По отношение на признатите гаранти и гаранции се прилагат следните изисквания:
а)
институциите имат ясно определени критерии за видовете гаранти, които те признават при изчисляването на размерите на рисково претеглените експозиции;
б)
за признатите гаранти се прилагат същите правила като тези за длъжниците по членове 171, 172 и 173;
в)
гаранцията се изготвя в писмена форма, тя е неотменяема от страна на гаранта, валидна до пълното изпълнение на задължението (в рамките на размера и срока на гаранцията) и правно допустима в юрисдикция, където са притежаваните от гаранта активи, предмет на гаранцията. Условни гаранции, предвиждащи условия, при които гарантът не може да бъде задължен да изпълни задължението си, могат да бъдат признати след получаване на разрешение от компетентните органи. Критериите за отнасяне отчитат по подходящ начин всяко потенциално намаляване на ефекта за редуциране на риска.
2. Институцията разполага с ясно определени критерии за промяна на категории, групите, оценките на параметъра LGD и при вземания на дребно и приемливи закупени вземания с процедура за разпределяне на експозициите по категории или групи, за да бъде отразено влиянието на гаранциите върху изчисляването на размерите на рисково претеглените експозиции. Тези критерии отговарят на изискванията, изложени в членове 171, 172 и 173.
Критериите са правдоподобни и интуитивни. Те отразяват способността и намерението на гаранта да изпълни задължението си, вероятния момент на плащанията от страна на гаранта, степента на взаимозависимост между способността на гаранта за изпълнение на гаранцията и способността на длъжника да изплати задължението, както и размера на остатъчния риск от длъжника.
3. Изискванията за гаранциите по настоящия член се прилагат и за кредитните деривати с едно референтно лице. При несъответствие между базисното задължение и референтното задължение по кредитен дериват или между базисното задължение и задължението, използвано да се определи дали е настъпило кредитно събитие, се прилагат изискванията, предвидени в член 216, параграф 2. За експозициите на дребно и приемливите закупени вземания, настоящият параграф се прилага и за процеса на разпределяне на експозициите по категории или групи.
Критериите отчитат структурата на плащанията по кредитния дериват и оценяват консервативно тяхното влияние върху размера и моментите на възстановяване на суми. Институцията отчита до каква степен се запазват други форми на остатъчния риск.
4. Изискванията, посочени в параграфи 1-3, не се прилагат за гаранции, предоставени от институции, централни правителства и централни банки и предприятия, които отговарят на изискванията, предвидени в член 201, параграф 1, буква ж), ако институцията е получила разрешение за прилагане на стандартизиран подход за експозициите към такива субекти съгласно членове 148 и 150. В този случай се прилагат изискванията по глава 4.
5. За гаранциите, покриващи експозиции на дребно, изискванията, посочени в параграфи 1, 2 и 3, се прилагат както за отнасянето на експозициите към категории или групи, така и за оценяването на PD.
6. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията, съгласно които компетентните органи могат да разрешат признаването на условни гаранции.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 184
Изисквания относно закупените вземания
1. При количествено изразяване на рисковите параметри, свързани с рейтинговите категории или групи за закупени вземания, институциите гарантират, че посочените в параграфи 2-6 условия са изпълнени.
2. Структурата на сделката гарантира, че при всички предвидими обстоятелства институцията е действителен собственик и контролира всички парични постъпления по вземанията. Когато длъжникът извършва директни плащания към продавача или към обслужващото лице, институцията периодично проверява дали плащанията се прехвърлят изцяло и съгласно договорните условия. Институциите разполагат с процедури, осигуряващи защита на правото им на собственост по отношение на вземанията и паричните постъпления при несъстоятелност, както и защита срещу съдебно оспорване на правата им, което може съществено да възпрепятства събирането, погасяването или прехвърлянето на вземанията, или запазването на контрола върху паричните постъпления.
3. Институцията следи качеството на закупените вземания и финансовото състояние на продавача и обслужващото лице. Следното се прилага:
а)
институцията оценява зависимостта на качеството на закупените вземания от финансовото състояние на продавача и обслужващото лице и разполага с вътрешни политики и процедури, осигуряващи подходяща защита срещу непредвидени обстоятелства, включително определяне на вътрешен рисков рейтинг за всеки продавач и обслужващо лице;
б)
институцията разполага с ясни и ефективни политики и процедури за избор на продавач и обслужващо лице. Институцията или нейният агент извършват периодичен преглед на отчетите, изготвени от продавачите и обслужващите лица, за проверка на точността на тези отчети, установяване на измами, оперативни слабости, както и качествена проверка на кредитната политика на продавача и правилата на обслужващото лице за събиране на вземания. Констатациите от тези прегледи се документират;
в)
институцията оценява характеристиките на пуловете от закупени вземания, включително свръхавансите, историята на просрочията към продавача, необслужваните задължения и провизиите за тях, условията на плащане и възможността за прихващания срещу насрещни вземания;
г)
институцията разполага с ефективни политики и процедури за наблюдение на концентрацията в общата експозиция към отделен длъжник в групата и между отделните групи закупени вземания;
д)
институцията прави необходимото да получи своевременно от обслужващото лице достатъчно подробни данни за падежната структура и разсейването на вземанията, за да осигури съответствие с критериите ѝ за изкупуване на вземания и отпускане на аванси, и разполага с ефективни способи за наблюдение и потвърждение на условията на продавача за продажба и ефекта от разсейване.
4. Институцията разполага със системи и процедури за ранно разпознаване на влошаването на финансовото състояние на продавача и качеството на закупените вземания и за проактивно решаване на възникващите проблеми. По-специално, институцията разполага с ясни и ефективни политики, процедури и информационни системи за наблюдение на нарушенията на договорни клаузи и ясни и ефективни политики и процедури за предприемане на правни действия и уреждане на проблемни закупени вземания.
5. Институцията разполага с ясни и ефективни политики и процедури, уреждащи контрола върху закупените вземания, заемите и паричните наличности. По-специално, вътрешните политики в писмен вид определят всички съществени елементи на програмите за изкупуване на вземания, включително размера на авансовите плащания, приемливите обезпечения, изискуемата документация, лимитите за концентрация и управлението на паричните постъпления. Тези елементи отчитат надлежно всички присъщи и съществени фактори, включително финансовото състояние на продавача и обслужващото лице, концентрациите на риск и тенденциите в качеството на закупените вземания и клиентите на продавача; вътрешните системи позволяват авансово плащане единствено при представяне на определената документация и съответното обезпечение.
6. Институцията разполага с ефективен вътрешен процес за оценка на спазването на всички вътрешни политики и процедури. Процесът включва периодичен одит на всички критични фази в програмата на институцията за изкупуване на вземания, потвърждение за разграничението в задълженията, от една страна, за оценяване на продавача и на обслужващото лице и оценяване на длъжника, а от друга, за оценяване на продавача и обслужващото лице и задълженията за целеви одит, както и за оценка на операциите на бек офиса, като се обръща особено внимание на квалификацията и опита на персонала, както и на поддържащите автоматизирани системи.
Подраздел 3
Утвърждаване на вътрешни оценки
Член 185
Утвърждаване на вътрешни оценки
Институциите утвърждават своите вътрешни оценки при спазване на следните изисквания:
а)
институциите разполагат с надеждни системи за утвърждаване на точността и последователността на рейтинговите системи, процедурите и оценката на всички съответни рискови параметри. Вътрешният процес на утвърждаване позволява на институцията да изготви последователна и съдържателна оценка на резултатите от системите за присъждане на вътрешни рейтинги и оценяване на риска;
б)
институциите периодично сравняват реализираните нива на неизпълнение с очакваните стойности на параметъра PD за всяка рискова категория и, когато тези нива са извън очакваното допустимо отклонение за определена категория, институциите целенасочено анализират причините за това отклонение. Институциите, които използват собствени оценки за параметъра LGD и конверсионните коефициенти, също извършват аналогичен анализ на тези оценки. При тези сравнения се използват исторически данни за възможно най-дълги времеви периоди. Институцията документира методите и данните, използвани при тези сравнения. Този анализ и документацията се актуализират поне веднъж годишно;
в)
институциите използват и други инструменти за количествено утвърждаване и сравнения с подходящи външни източници на данни. Анализът се базира на данни, които са подходящи за портфейла, като те се актуализират периодично и обхващат подходящ период на наблюдение. Вътрешните оценки на институциите за резултатите на рейтинговите системи се базират на възможно най-дълъг времеви период;
г)
използваните методи и данни за количествено утвърждаване са последователни във времето. Промените в методите и данните (източници на данни и обхванати периоди), използвани при оценяването и утвърждаването, се документират;
д)
когато използват собствени оценки за очакваните загуби, институциите разполагат с надеждни вътрешни стандарти за случаите, при които отклоненията на реализираните от очакваните стойности за PD, LGD, конверсионни коефициенти и общи загуби са достатъчно значителни, за да поставят под съмнение надеждността на оценките. Тези стандарти вземат предвид стопанския цикъл и сходната системна променливост в нивата на неизпълнение. Когато реализираните стойности продължават да са по-високи от очакваните, институциите завишават оценките, за да отразят историческите данни за неизпълненията и загубите.
Подраздел 4
Изисквания относно експозициите в капиталови инструменти при подхода на вътрешните модели
Член 186
Капиталови изисквания и количествено измерване на риска
При изчисляването на капиталовите изисквания институциите спазват следните стандарти:
а)
оценката на потенциалната загуба е устойчива спрямо настъпване на неблагоприятни пазарни промени, оказващи влияние върху дългосрочния рисков профил на инвестициите на институцията. Използваните данни при установяването на разпределението на доходността отразяват най-дългия извадков период, за който има налични и съдържателни данни за представянето на рисковия профил на конкретните експозиции в капиталови инструменти на институцията. Използваните данни трябва да са достатъчни, за да осигурят консервативни, статистически надеждни и устойчиви оценки за загубите, които не се базират единствено на субективна или експертна оценка. Заложените шокове осигуряват консервативна оценка на потенциалните загуби за съответния дългосрочен пазарен или стопански цикъл. За получаване на достатъчно реалистични и консервативни резултати от модела институцията комбинира емпиричния анализ на наличните данни с корекции, обусловени от различни фактори. При изграждане на моделите за стойност под риск (VaR) за измерване на потенциалните тримесечни загуби институциите могат да използват тримесечни данни или по-краткосрочни данни, преобразувани в тримесечен еквивалент чрез подходящ аналитичен метод, подкрепен от емпирични доказателства и добре развит и документиран процес на обмисляне и анализ. Този подход се прилага консервативно и последователно във времето. Когато наличните подходящи данни са ограничени, институцията прилага по-висока степен на консервативност;
б)
използваните модели обхващат в подходяща степен всичките съществени рискове, свързани с доходността на капиталовите инструменти, включително общия пазарен риск и специфичния риск на капиталовите експозиции от портфейла на институцията. Вътрешните модели обясняват по подходящ начин историческите колебания в цените, обхващат както величината, така и промените в състава на потенциалните концентрации, и са устойчиви в неблагоприятна пазарна среда. Съвкупността от рисковите експозиции, представени в използваните при оценяването данни, съответства в голяма степен или е поне сравнима с експозициите в капиталови инструменти на институцията;
в)
вътрешният модел съответства на рисковия профил и структурата на капиталовия портфейл на институцията. Когато институцията притежава значителни позиции, при които се наблюдава съществена нелинейна зависимост, вътрешните модели се разработват така, че да обхващат в подходяща степен рисковете, свързани с такива инструменти;
г)
съотнасянето на отделните позиции към техни аналози, пазарни индекси и рискови фактори е правдоподобно, интуитивно и теоретично надеждно;
д)
институциите удостоверяват чрез емпиричен анализ уместността на рисковите фактори, включително способността им да обхващат както общия, така и специфичния риск;
е)
при оценките на променливостта на доходността на експозициите в капиталови инструменти се използват подходящи и налични данни, информация и методи. Използват се проверени от независимо лице вътрешни данни или данни от външни източници, включително групирани данни;
ж)
въвеждат се стриктни и изчерпателни процедури за провеждане на стрес тестове.
Член 187
Процес и контролни механизми за управление на риска
При разработването и използването на вътрешни модели за определяне на капиталовите изисквания институциите установяват политики, процедури и контролни механизми за обезпечаване на надеждността на модела и моделиращия процес. Тези политики, процедури и контролни механизми включват следното:
а)
пълно интегриране на вътрешния модел в цялостните управленски информационни системи на институцията и в управлението на капиталовите позиции в банковия портфейл. Вътрешните модели се интегрират изцяло в инфраструктурата на институцията за управление на риска, ако се използват специално за измерване и оценяване на доходността на капиталовия портфейл, включително коригираните спрямо риска резултати, за разпределяне на икономическия капитал по експозиции в капиталови инструменти и за оценяване на общата капиталова адекватност и процеса по управление на инвестициите;
б)
установени управленски системи, процедури и контролни функции, обезпечаващи периодичен и независим преглед на всички елементи на процеса по вътрешно моделиране, включително одобрението на промени в моделите, преглед на входящите данни и резултатите на модела, като например пряка проверка на изчисленията на риска. Тези прегледи оценяват точността, пълнотата и уместността на входящите данни и резултатите на модела и се концентрират както върху откриването, така и върху ограничаването на потенциални грешки, дължащи се на известните слабости, както и установяване на нови слабости на модела. Такива прегледи могат да се извършват от независимо вътрешно звено или от независимо външно трето лице;
в)
подходящи системи и процедури за наблюдение на инвестиционните лимити и на рисковите експозиции в капиталови инструменти;
г)
отговарящи за проектирането и внедряването на модела звена, които да са функционално независими от звената, отговорни за управлението на отделните инвестиции;
д)
подходяща квалификация на лицата, отговорни за отделните аспекти на процеса по моделиране. Ръководството осигурява достатъчен брой квалифицирани и компетентни служители за функцията на моделиране.
Член 188
Утвърждаване и документиране
Институциите трябва да разполагат с надеждни системи за утвърждаване на точността и последователността на своите вътрешни модели и процеси на моделиране. Всички съществени елементи на вътрешните модели и процесите на моделиране и утвърждаване се документират.
При утвърждаването и документирането на вътрешните модели и процесите на моделиране на институциите се спазват следните изисквания:
а)
институциите използват вътрешна процедура по утвърждаване, за да оценят по последователен и съдържателен начин резултатите от своите вътрешни модели и процедури;
б)
използваните методи и данни за количествено утвърждаване са последователни във времето. Промените в методите за оценка и утвърждаване (източници на данни и обхванати периоди) се документират;
в)
институциите периодично сравняват действителната доходност на капиталовите инструменти, изчислена на базата на реализирани и нереализирани печалби и загуби, със съответните резултати от модела. При тези сравнения се използват исторически данни за възможно най-дълги времеви периоди. Институцията документира методите и данните, използвани при тези сравнения. Този анализ и документацията се актуализират поне веднъж годишно;
г)
институциите използват други инструменти за количествено утвърждаване и сравнения с външни източници на данни. Анализът се базира на данни, които са подходящи за портфейла, като те се актуализират периодично и обхващат подходящ период на наблюдение. Вътрешните оценки на институциите за резултатите от използването на моделите се базират на възможно най-дълъг времеви период;
д)
институциите разполагат с надеждни вътрешни стандарти за справяне със ситуации, при които сравнението между реализираните и предвидените чрез моделите стойности на доходността на капиталовите инструменти поставя под съмнение състоятелността на оценките или на самите модели. Тези стандарти отчитат стопанския цикъл и сходните системни колебания в доходността на капиталовите инструменти. Всички корекции, направени на вътрешни модели в резултат на прегледите на моделите, биват документирани и съгласувани със стандартите за преглед на моделите на институцията;
е)
вътрешният модел и процесът на моделиране се документират, включително и отговорностите на лицата, включени в процесите по моделиране, както и процедурите за преглед и одобрение на модела.
Подраздел 5
Вътрешно управление и надзор
Член 189
Корпоративно управление
1. Всички съществени аспекти на рейтинговия процес и процедурите по оценяване се одобряват от ръководния орган или от определен от него комитет, както и от висшето ръководство на институцията. Тези страни притежават основни познания за рейтинговите системи на институцията и подробно разбиране на свързаните с тях управленски отчети.
2. Висшето ръководство спазва следните изисквания:
а)
уведомява ръководния орган или определения от него комитет за съществените промени или изключения от установените политики, които оказват съществено влияние върху функционирането на рейтинговите системи на институцията;
б)
познава подробно структурата и функционирането на рейтинговите системи;
в)
гарантира постоянно, че рейтинговите системи работят правилно;
Висшето ръководство бива редовно информирано от звената за контрол на кредитния риск относно резултатите от рейтинговия процес, нуждаещите се от подобрение области и действията за отстраняване на вече установените слабости.
3. Анализът на профила на кредитния риск на институцията, базиран на вътрешни рейтинги, е основна част от управленските отчети, представяни на тези участници. Отчетите включват най-малко рисковия профил, миграцията между рисковите категории, оценките на съответните рискови параметри по категории и сравнение на реализираните с очакваните нива на неизпълнение и, когато се използват собствени оценки - на реализираните LGD и реализираните конверсионни коефициенти спрямо очакванията и резултатите от направените стрес тестове. Периодичността на докладване се определя от значимостта, вида и получателя на информацията.
Член 190
Контрол на кредитния риск
1. Звеното за контрол на кредитния риск е независимо от звената, ръководещи или изпълняващи функциите по създаване или подновяване на експозиции, и се отчита пряко на висшето ръководство. Звеното за контрол на кредитния риск отговаря за разработването или подбора, въвеждането, контрола и функционирането на рейтинговите системи. То редовно изготвя и анализира отчети за резултатите от рейтинговите системи.
2. Отговорностите на звеното/звената за контрол на кредитния риск включват:
а)
тестване и наблюдение на категории и групи;
б)
изготвяне и анализ на обобщаващи отчети от рейтинговите системи на институцията;
в)
въвеждане на процедури за проверка на последователното прилагане на определенията за категории и групи по структурни звена и географски райони;
г)
преглед и документиране на промените в рейтинговия процес, включително и на причините за промените;
д)
преглед на прогностичната способност на рейтинговите критерии. Промените в рейтинговия процес, критериите или индивидуалните рейтингови параметри се документират и съхраняват;
е)
активно участие в разработването или избирането, въвеждането и утвърждаването на моделите, използвани в рейтинговия процес;
ж)
контрол и надзор върху моделите, използвани в рейтинговия процес;
з)
постоянен преглед и промени на моделите, използвани в рейтинговия процес.
3. Институциите, използващи групирани данни в съответствие с член 179, параграф 2, могат да възлагат на външни подизпълнители следните задачи:
а)
изготвяне на информация по отношение на тестването и наблюдението на категориите и групите;
б)
изготвяне на обобщаващи отчети от рейтинговите системи на институцията;
в)
изготвяне на информация във връзка с прегледа на рейтинговите критерии за оценка на тяхната текуща прогностична способност;
г)
документиране на промените в рейтинговия процес, критериите или индивидуалните рейтингови параметри;
д)
изготвяне на информация по отношение на постоянния преглед и промените на моделите, използвани в рейтинговия процес.
4. Институциите, които се възползват от посоченото в параграф 3, гарантират, че компетентните органи имат достъп до цялата съответна информация, предоставяна от третото лице с цел проверка на спазването на изисквания, както и че компетентните органи могат да извършват проверки на място в същата степен като в институцията.
Член 191
Вътрешен одит
Специализираната служба за вътрешен одит или друго сходно независимо звено за одит извършва поне веднъж годишно преглед на дейността на институцията и на нейните рейтингови системи, включително дейността по кредитиране и оценка на параметрите PD, LGD, EL и конверсионните коефициенти. Прегледът обхваща и спазването на всички приложими изисквания.
ГЛАВА 4
Редуциране на кредитен риск
Раздел 1
Определения и общи изисквания
Член 192
Определения
За целите на настоящата глава се прилагат следните определения:
1)
„кредитираща институция“ означава институцията, която има въпросната експозиция;
2)
„обезпечена кредитна сделка“ означава сделка, пораждаща обезпечена със залог експозиция, която не съдържа клауза, даваща на институцията правото да получава поне веднъж дневно залог по маржин сметка;
3)
„сделка, обусловена от капиталовия пазар“ означава сделка, пораждаща обезпечена със залог експозиция, която съдържа клауза, даваща на институцията правото да получава поне веднъж дневно залог по маржин сметка;
4)
„базово ПКИ“ означава ПКИ, в чиито акции или дялове е инвестирало друго ПКИ.
Член 193
Принципи за признаване на ефекта от техниките за редуциране на кредитния риск
1. Никоя експозиция, по отношение на която институцията е постигнала редуциране на кредитния риск, не може да генерира по-голяма по размер рисково претеглена експозиция или очаквана загуба от експозиция, която не е била обект на редуциране на кредитния риск, но иначе е идентична.
2. Когато кредитната защита е била вече отчетена съгласно глава 2 или глава 3, в зависимост от случая, в размера на рисково претеглените експозиции, институциите не вземат предвид въпросната кредитната защита при изчисленията по настоящата глава.
3. Когато са изпълнени разпоредбите по раздели 2 и 3, институциите могат да променят изчисленията на размера на рисково претеглените експозиции по стандартизирания подход и изчисленията на размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба по вътрешнорейтинговия подход в съответствие с разпоредбите по раздели 4, 5 и 6.
4. Институциите третират като обезпечение паричните средства, ценните книжа или стоките, закупени, взети в заем или получени по репо сделка или сделките за предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки.
5. Когато институцията, изчисляваща размерите на рисково претеглените експозиции по стандартизирания подход, има повече от една форма на редуциране на кредитен риск, обхващащ една експозиция, тя изпълнява всяко едно от следните условия:
а)
разделя експозицията на части, покрити от всеки вид инструмент за редуциране на кредитния риск;
б)
изчислява размера на рисково претеглената експозиция отделно за всяка част по буква а) в съответствие с разпоредбите на глава 2 и на настоящата глава.
6. Когато институцията, изчисляваща размерите на рисково претеглените експозиции по стандартизирания подход, покрива една експозиция с кредитната защита, предоставена от един доставчик на защита, и въпросната защита има различни падежи, тя изпълнява всяко едно от следните условия:
а)
разделя експозицията на части, покрити от всеки инструмент за редуциране на кредитния риск;
б)
изчислява размера на рисково претеглената експозиция отделно за всяка част по буква а) в съответствие с разпоредбите на глава 2 и на настоящата глава.
Член 194
Принципи относно приемливостта на техниките за редуциране на кредитния риск
1. Използваната техника за предоставяне на кредитна защита заедно с предприетите действия и стъпки, както и политиките и процедурите, прилагани от кредитиращата институция, са такива, че водят до споразумения за кредитна защита, които са правно валидни и изпълними във всички съответни юрисдикции.
По искане на компетентния орган кредитиращата институция предоставя най-актуалната версия на независимото писмено мотивирано правно становище или становища, въз основа на което(ито) тя е установила дали споразумението или споразуменията ѝ за кредитна защита отговоря(т) на предвиденото в първа алинея условие.
2. Кредитиращата институция предприема всички целесъобразни стъпки, за да осигури ефективността на споразуменията за кредитна защита и да се справи с рисковете, свързани с тези споразумения.
3. Институциите могат да отчетат наличието на обезпечена кредитна защита при изчисляването на ефекта от редуцирането на кредитния риск, когато активите, на които разчитат за тази защита отговарят едновременно на следните две условия:
а)
те са включени в списъка на приемливите активи, посочени в членове 197-200, в зависимост от случая;
б)
те са достатъчно ликвидни и тяхната стойност във времето е достатъчно стабилна, за да се осигури подходящо ниво на сигурност по отношение на постигнатата кредитна защита, като се отчита използваният подход за изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции и степента на признаване на защитата.
4. Институциите могат да отчетат наличието на обезпечена кредитна защита при изчисляването на ефекта от редуциране на риска само когато кредитиращата институция има право своевременно да ликвидира или да задържи активите, които осигуряват защитата в случай на неизпълнение, неплатежоспособност или несъстоятелност - или друго кредитно събитие, изложено в документацията по сделката - на длъжника и, когато е приложимо, на попечителя, държател на обезпечението. Степента на корелационна зависимост между стойността на активите, на които се разчита за осигуряване на защита, и кредитното качество на длъжника не е твърде висока.
5. При кредитна защита с гаранции доставчикът на защита се счита за приемлив само когато доставчикът на защита е включен в списъка с приемливи доставчици на защита, посочен в член 201 или 202, в зависимост от случая.
6. При кредитна защита с гаранции споразумението за защита се счита за приемливо само когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
то е включено в списъка на приемливите споразумения за защита, посочени в член 203 и член 204, параграф 1;
б)
то е правно валидно и изпълнимо в съответните юрисдикции, с което се постига подходящо ниво на сигурност на кредитната защита след отчитане на използвания подход за изчисляване на размера на рисково претеглените активи и степента на признаване на защитата;
в)
доставчикът на защита изпълнява критериите, посочени в параграф 5.
7. Кредитната защита отговаря на изискванията, установени в раздел 3, както е приложимо.
8. Институцията е в състояние да докаже пред компетентните органи, че разполага с подходящи процедури за управление на рисковете, позволяващи ѝ да контролира рисковете, на които тя може да бъде изложена в резултат на осъществяването на практики за редуциране на кредитния риск.
9. Независимо от факта, че извършеното редуциране на кредитния риск е взето предвид за целите на изчисляването на размерите на рисково претеглените експозиции и когато е приложимо - на размера на очакваната загуба, институциите продължават да правят пълна оценка на кредитния риск на базисната експозиция и са в състояние да докажат изпълнението на това изискване пред компетентните органи. Само за целите на настоящия параграф при репо сделки и при сделки по предоставяне в заем на ценни книжа или по предоставяне/получаване в заем на стоки, за базисна експозиция се счита нетният размер на експозицията.
10. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти с цел определяне на това какво означава достатъчно ликвидни активи и кога стойностите на активите могат да се считат за достатъчно стабилни за целите на параграф 3.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 30 септември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Раздел 2
Приемливи методи за редуциране на кредитния риск
Подраздел 1
Обезпечена кредитна защита
Член 195
Балансово нетиране
Институциите могат да използват балансовото нетиране на взаимни вземания между самите себе си и свои контрагенти като приемлива форма на редуциране на кредитния риск.
Без да се засяга член 196, приемливостта е ограничена до взаимни парични салда между институцията и контрагента. Институциите могат да променят размера на рисково претеглените експозиции и по целесъобразност размера на очакваната загуба само за заемите и депозитите, които самите те са получили и които са предмет на балансово споразумение за нетиране.
Член 196
Рамкови споразумения за нетиране, обхващащи репо сделки или сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки или други сделки, обусловени от капиталовите пазари
Институциите, прилагащи определения в член 223 разширен метод за финансово обезпечение, могат да отчитат ефектите на двустранни договори за нетиране с контрагент, обхващащи репо сделки, сделки за предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки или други сделки, обусловени от капиталовите пазари. Без да се засяга член 299, в рамките на тези споразумения или сделки приетото обезпечение и получените в заем ценни книжа или стоки трябва да отговарят на изискванията за приемливост на обезпечението, установени в членове 197 и 198.
Член 197
Приемливост на обезпечението при всички подходи и методи
1. Институциите могат да използват следните активи като приемливо обезпечение при всички подходи и методи:
а)
парични влогове или приравнени на тях парични инструменти, държани от кредитиращата институция;
б)
емитирани от централни правителства или централни банки дългови ценни книжа с присъдена кредитна оценка от призната като приемлива за целите на глава 2 АВКО или агенция за експортно застраховане, която е определена от ЕБО като съответстваща на четвърта или по-благоприятна степен на кредитно качество съгласно правилата за рисково претегляне на експозиции към централни правителства и централни банки по глава 2;
в)
емитирани от институции дългови ценни книжа с присъдена кредитна оценка от АВКО, която е определена от ЕБО като съответстваща на трета или по-благоприятна степен на кредитно качество съгласно правилата за рисково претегляне на експозиции към институции по глава 2;
г)
емитирани от други субекти дългови ценни книжа с присъдена кредитна оценка от АВКО, която е определена от ЕБО като съответстваща на трета или по-благоприятна степен на кредитно качество съгласно правилата за рисково претегляне на експозиции към предприятия по глава 2;
д)
дългови ценни книжа с краткосрочна кредитна оценка от АВКО, която е определена от ЕБО като съответстваща на трета или по-благоприятна степен на кредитно качество съгласно правилата за рисково претегляне на краткосрочни експозиции по глава 2;
е)
капиталови инструменти или конвертируеми облигации, включени в основен индекс;
ж)
злато;
з)
секюритизиращи позиции, които не са пресекюритизиращи, с външна кредитна оценка от АВКО, която е определена от ЕБО като съответстваща на трета или по-благоприятна степен на кредитно качество съгласно правилата за рисково претегляне на секюритизирани експозиции, посочени в глава 5, раздел 3, подраздел 3.
2. За целите на параграф 1, буква б) „дългови ценни книжа, емитирани от централни правителства или централни банки“, включват:
а)
дългови ценни книжа, емитирани от регионални правителства или местни органи на власт, експозициите към които се третират като експозиции към централно правителство, под юрисдикцията на което са учредени съгласно член 115, параграф 2;
б)
дългови ценни книжа, емитирани от субекти от публичния сектор, които се разглеждат като експозиции към централни правителства в съответствие с член 116, параграф 4;
в)
дългови ценни книжа, емитирани от многостранни банки за развитие, на които е присъдено 0 % рисково тегло съгласно член 117, параграф 2;
г)
дългови ценни книжа, емитирани от международни организации, на които е присъдено 0 % рисково тегло съгласно член 118;
3. За целите на параграф 1, буква в) „дългови ценни книжа, емитирани от институции“, включват:
а)
дългови ценни книжа, емитирани от регионални правителства или местни органи на власт, различни от дълговите ценни книжа, посочени в параграф 2, буква а);
б)
дългови ценни книжа, емитирани от субекти от публичния сектор, експозициите към които се разглеждат съгласно член 116, параграфи 1 и 2;
в)
дългови ценни книжа, емитирани от многостранни банки за развитие, различни от тези, на които е присъдено 0 % рисково тегло съгласно член 117, параграф 2.
4. Институцията може да използва дългови ценни книжа, емитирани от други институции и неразполагащи с присъдена от АВКО кредитна оценка, като приемливо обезпечение, ако тези дългови ценни книжа отговарят на всеки един от следните критерии:
а)
те се котират на призната борса;
б)
те са квалифицирани като първостепенен дълг;
в)
всички останали рейтинговани емисии ценни книжа на институцията емитент от същия ранг имат присъдена от АВКО кредитна оценка, която е определена от ЕБО като съответстваща на трета или по-благоприятна степен на кредитно качество съгласно правилата за рисковото претегляне на експозициите към институции или краткосрочни експозиции по глава 2;
г)
кредитиращата институция не разполага с информация, обуславяща присъждането на кредитна оценка, по-неблагоприятна от посочена в буква в);
д)
пазарната ликвидност на инструмента е достатъчна за тези цели.
5. Институциите могат да използват дялове или акции в ПКИ като приемливо обезпечение, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
за дяловете или акциите се определят ежедневни борсови котировки;
б)
ПКИ инвестират единствено в инструменти, които могат да бъдат признати по параграфи 1 и 2.
в)
ПКИ отговорят на условията по член 132, параграф 3).
Когато дадено ПКИ инвестира в акции или дялове на друго ПКИ, условията по първа алинея, букви а)-в) се прилагат по еднакъв начин спрямо всяко базисно ПКИ.
Ако ПКИ използва дериватни инструменти с цел хеджиране на разрешените инвестиции, това не е пречка за приемливостта на неговите дялове или акции като обезпечение.
6. За целите на параграф 5, когато ПКИ (наричан по-долу „първоначалното ПКИ“) или някое от неговите базисни ПКИ инвестира и в инструменти, различни от приемливите по параграфи 1 и 4, институциите могат да използват дяловете или акциите в това ПКИ като обезпечение до размер, равен на стойността на приемливите активи, държани от това ПКИ, като се допуска, че това ПКИ или някое от неговите базисни ПКИ е инвестирало в неприемливи активи до максималния допустим според техния инвестиционен мандат размер.
Когато базисно ПКИ има свои собствени базисни ПКИ, институциите могат да използват дяловете или акциите в първоначалното ПКИ като приемливо обезпечение, при условие че прилагат предвидената в първа алинея методология.
Когато неприемливите активи могат да имат отрицателна стойност поради задължения или условни задължения, произтичащи от собственост, институциите изпълняват всяко едно от следните условия:
а)
изчисляват общата стойност на неприемливите активи;
б)
когато получената по буква а) сума е отрицателна, те приспадат абсолютната стойност на тази сума от общата стойност на приемливите активи.
7. По отношение на параграф 1, букви б)-д), когато ценните книжа имат две кредитни оценки от АВКО, институциите прилагат по-малко благоприятната оценка. Когато ценните книжа имат повече от две кредитни оценки от АВКО, институциите прилагат двете най-благоприятни кредитни оценки. Ако двете най-благоприятни кредитни оценки се различават, институциите прилагат по-малко благоприятната от двете.
8. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
основните индекси, посочени в параграф 1, буква е) от настоящия член, в член 198, параграф 1, буква а), в член 224, параграфи 1 и 4 и в член 299, параграф 2, буква д);
б)
признатите борси, посочени в параграф 4, буква а) от настоящия член, член 198, параграф 1, буква а), член 224, параграфи 1 и 4, член 299, параграф 2, буква д), член 400, параграф 2, буква к), член 416, параграф 3, буква д), член 428, параграф 1, буква в) и част 3, точка 12 от приложение III, в съответствие с условията, установени в член 4, параграф 1, точка 72.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на технически стандарти за изпълнение до 31 декември 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 198
Допълнителни критерии за приемливост на обезпечението при разширения метод за финансово обезпечение
1. Институцията, която използва разширения метод за финансово обезпечение по член 223, може, освен посочените в член 197 обезпечения, да използва и следните позиции като приемливо обезпечение:
а)
капиталови инструменти или конвертируеми облигации, които не са включени в основен индекс, но се търгуват на призната борса;
б)
дялове или акции в ПКИ, ако е изпълнено всяко едно от следните условия:
i)
за дяловете или акциите се определят ежедневни борсови котировки;
ii)
ПКИ инвестира единствено в инструменти, които могат да бъдат признати по член 197, параграфи 1 и 4, и в посочените в буква а) от настоящата алинея позиции.
Когато ПКИ инвестира в дялове или акции на друго ПКИ, условията по букви а) и б) от настоящия параграф се прилагат равнозначно и спрямо базовото ПКИ.
Ако ПКИ използва дериватни инструменти с цел хеджиране на разрешените инвестиции, това не е пречка за приемливостта на неговите дялове или акции като обезпечение.
2. Когато ПКИ или някое от неговите базисни ПКИ инвестира и в инструменти, различни от приемливите по член 197, параграфи 1 и 4, и в позициите, посочени в параграф 1, буква а), от настоящия член, институциите могат да използват дяловете или акциите в това ПКИ като обезпечение до размер, равен на стойността на приемливите активи, държани от това ПКИ, като се допуска, че това ПКИ или някое от неговите базисни ПКИ е инвестирало в неприемливи активи до максималния допустим според техния инвестиционен мандат размер.
Когато неприемливите активи могат да имат отрицателна стойност поради задължения или условни задължения, произтичащи от собственост, институциите изпълняват всяко едно от следните условия:
а)
изчисляват общата стойност на неприемливите активи;
б)
когато получената по буква а) сума е отрицателна, те приспадат абсолютната стойност на тази сума от общата стойност на приемливите активи.
Член 199
Допълнителна приемливост на обезпечения при вътрешнорейтинговия подход
1. Институцията, която изчислява рисково претегления размер на експозициите и размера на очакваната загуба по вътрешнорейтинговия подход, може освен посочените в членове 197 и 198 обезпечения да използва и следните форми на обезпечение:
а)
обезпечение с недвижими имоти в съответствие с параграфи 2, 3 и 4;
б)
вземания в съответствие с параграф 5;
в)
други обезпечения с физически активи в съответствие с параграфи 6 и 8;
г)
лизинг в съответствие с параграф 7.
2. Освен ако в член 124, параграф 2 не е предвидено друго, като приемливо обезпечение институциите могат да използват жилищни имоти, които са или ще бъдат обитавани или отдавани под наем от собственика или от ползвателя в случаите на фондове за лично инвестиране, както и търговски недвижими имоти, включително офиси и други търговски помещения, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
стойността на имотите не се влияе съществено от кредитното качество на длъжника. При определянето на съществеността на тази зависимост, институциите могат да игнорират случаите, когато стойността на имотите и състоянието на кредитополучателя са повлияни от чисто макроикономически фактори;
б)
рискът, свързан с кредитополучателя не се влияе съществено от промени в състоянието на базисния имот или проект, а от способността на длъжника да използва други източници за изплащане на задълженията си, т.е. погасяването на заема не зависи съществено от паричните постъпления, генерирани от базисния имот, служещ като обезпечение.
3. За експозициите, обезпечени с намиращи се на територията на държава членка жилищни имоти, институциите могат да се отклонят от параграф 2, буква б), когато компетентният орган на тази държава членка е публикувал доказателства за наличието на добре развит и отдавна установен пазар на жилищни имоти на тази територия, с проценти на загубите, които не превишават следните лимити:
а)
загубите, произтичащи от заеми, обезпечени с жилищни имоти до 80 % от пазарната стойност, или 80 % от ипотечната заемна стойност, освен ако съгласно член 124, параграф 2 не е предвидено друго, не превишават 0,3 % от текущия размер на заемите, обезпечени с жилищни имоти, за всяка отделна година;
б)
общите загуби, произтичащи от заеми, обезпечени с жилищни имоти, не превишават 0,5 % от текущия размер на заемите, обезпечени с жилищни имоти, за всяка отделна година.
Ако в дадена година не е спазено някое от условията, посочени в букви а) и б) от първа алинея, институциите не прилагат третирането, предвидено в тази алинея, докато през някоя от следващите години не бъдат удовлетворени и двете условия.
4. За търговски недвижим имот, намиращ се на територията на държава членка, институциите могат да се отклонят от параграф 2, буква б), когато компетентният орган на тази държава членка е публикувал доказателства за наличието на добре развит и отдавна установен пазар на търговски недвижими имоти на тази територия, с проценти на загубите, които да не превишават следните лимити:
а)
загубите, произтичащи от заеми, обезпечени с търговски недвижими имоти до 50 % от пазарната им стойност или 60 % от ипотечна заемна стойност, не превишават 0,3 % от текущия размер на заемите, обезпечени с търговски недвижими имоти, за всяка отделна година;
б)
общите загуби, произтичащи от заеми, обезпечени с търговски недвижими имоти, не превишават 0,5 % от текущия размер на заемите, обезпечени с търговски недвижими имоти, за всяка отделна година.
Ако в дадена година не е спазено някое от условията, посочени в първа алинея, букви а) и б), институциите не прилагат третирането, предвидено в тази алинея, докато през някоя от следващите години не бъдат удовлетворени и двете условия.
5. Институциите могат да използват като приемливо обезпечение вземания, свързани с търговска сделка или сделки с първоначален матуритет по-малък или равен на една година. Приемливите вземания не включват вземания, които са свързани със секюритизация, прехвърляне на риска към други лица или кредитни деривати, или суми дължими от взаимосвързани предприятия.
6. Компетентните органи разрешават на институцията да използва като приемливо обезпечение физически актив от вид, различен от посочените в параграфи 2, 3 и 4, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
съществуването на ликвидни пазари е доказано от чести сделки, като се взема предвид вида на активите, което позволява реализиране на обезпечението по бърз и икономически ефикасен начин. Изпълнението на това условие се проверява от институциите периодично и когато съществуват признаци за съществени промени в пазара;
б)
съществуват широко признати и обществено достъпни пазарни цени за обезпечението. Институциите могат да приемат пазарните цени за широко признати, ако те произтичат от надеждни източници на информация като например публични индекси и отразяват цените по осъществени при нормални условия сделки. Институциите могат да приемат пазарните цени за обществено достъпни, ако тези цени са лесно достъпни и биват оповестявани и предоставяни редовно и без неоснователни административни или финансови тежести;
в)
институцията анализира пазарните цени, времето и разходите, необходими за реализиране на обезпечението, както и реализираните от обезпечението постъпления;
г)
институцията доказва, че при над 10 % от всички случаи на реализиране за даден вид обезпечение получените постъпления не са под 70 % от стойността на обезпечението. Когато е налице съществена променливост на пазарните цени, институцията доказва пред компетентните органи, че направената от нея оценка на обезпечението е достатъчно консервативна.
Институциите документират изпълнението на условията, посочени в букви а)-г) от първа алинея и в член 210.
7. При спазване на разпоредбите на член 230, параграф 2, когато са изпълнени изложените в член 211 изисквания, експозициите, възникващи от сделките, с които дадена институция отдава на лизинг собственост на трето лице, могат да се третират по същия начин както заемите, обезпечени с вида на отдаваната на лизинг собственост.
8. ЕБО оповестява списък на видовете обезпечения с физически активи, за които институциите могат да приемат, че са изпълнени условията, посочени параграф 6, букви а) и б).
Член 200
Други форми на обезпечена кредитна защита
Като приемливо обезпечение институциите могат да използват следните други форми на обезпечена кредитна защита:
а)
парични депозити или приравнени на тях парични инструменти, които институция трета страна не държи на доверително управление, и заложени в полза на кредитиращата институция;
б)
животозастрахователни полици, заложени в полза на кредитиращата институция;
в)
инструменти, емитирани от институция трета страна, които при поискване ще бъдат обратно изкупени от тази институция.
Подраздел 2
Кредитна защита с гаранции
Член 201
Приемливост на доставчици на защита съгласно всички подходи
1. Институциите могат да използват следните страни като приемливи доставчици на кредитна защита с гаранции:
а)
централни правителства и централни банки;
б)
регионални правителства или местни органи на власт;
в)
многостранни банки за развитие;
г)
международни организации, експозициите към които са с присъдено 0 % рисково тегло съгласно член 117;
д)
субекти от публичния сектор, вземанията към които се третират в съответствие с член 116;
е)
институции и финансови институции, за които експозициите към финансови институции се третират като експозиции към институции съгласно член 119, параграф 5;
ж)
други предприятия, включително дружества майки, дъщерни предприятия и асоциирани предприятия, когато е изпълнено едно от следните условия:
i)
на тези предприятия е присъдена кредитна оценка от АВКО;
ii)
при институциите, изчисляващи размерите на рисково претеглените експозиции и на очакваната загуба по вътрешнорейтинговия подход, на тези предприятия не е присъдена кредитна оценка от призната АВКО, но имат вътрешна оценка от институцията.
з)
централни контрагенти.
2. При институциите, които изчисляват размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба по вътрешнорейтинговия подход, за приемлив доставчик на кредитна защита с гаранции се счита този гарант, на който институцията е присъдила вътрешна оценка в съответствие с разпоредбите на глава 3, раздел 6.
Компетентните органи публикуват и поддържат списъка на финансовите институции, които са приемливи доставчици на кредитна защита с гаранции, посочени в параграф 1, буква е), или водещите критерии за определяне на други такива приемливи доставчици на кредитна защита с гаранции, заедно с описание на приложимите пруденциални изисквания, и обменят своя списък с други компетентни органи в съответствие с член 117 от Директива 2013/36/ЕС.
Член 202
Приемливост на доставчици на защита при вътрешнорейтинговия подход, които отговарят на изискванията за третиране по член 153, параграф 3
Като приемливи доставчици на кредитна защита с гаранции, които отговарят на изискванията за третиране по член 153, параграф 3, институцията може да използва институции, застрахователни и презастрахователни предприятия и агенции за експортно застраховане, които отговарят на всяко едно от следните условия:
а)
те имат достатъчно опит в предоставянето на кредитна защита с гаранции;
б)
те са обект на регулации, еквивалентни на правилата, изложени в настоящия регламент, или към момента на предоставяне на кредитната защита са имали кредитна оценка, присъдена от призната АВКО, която е определена от ЕБО като съответстваща на трета или по-благоприятна степен на кредитно качество съгласно правилата за рисково претегляне на експозиции към предприятия по глава 2;
в)
към момента на предоставяне на кредитната защита или за всеки последващ период, имат вътрешна оценка с вероятност от неизпълнение (PD), равностойна или по-ниска на тази, съответстваща на втора или по-благоприятна степен на кредитно качество съгласно правилата за рисково претегляне на експозиции към предприятия по глава 2;
г)
те имат вътрешна оценка с PD, равностойна на или по-ниска от тази, съответстваща на трета или по-благоприятна степен на кредитно качество съгласно правилата за рисково претегляне на експозиции към предприятия по глава 2.
За целите на настоящия член кредитната защита, предоставена от агенции за експортно застраховане, не се ползва от каквато и да е изрична контрагаранция от централно правителство.
Член 203
Приемливост на гаранции като кредитна защита с гаранции
Институциите могат да използват гаранции като приемлива кредитна защита с гаранции.
Подраздел 3
Видове деривати
Член 204
Приемливи видове кредитни деривати
1. Като приемлива кредитна защита институциите могат да използват следните видове кредитни деривати и инструменти, които могат да бъдат съставени от такива кредитни деривати или от кредитни деривати с подобен икономически ефект:
а)
суап за кредитно неизпълнение;
б)
суап за обща доходност;
в)
дългова ценна книга, обвързана със заеми към едно или няколко лица (credit linked notes), до размера на нейното парично покритие.
Кредитната защита не се признава, когато институцията е закупила суап за обща доходност и отчита нетните постъпления по сделката като нетен доход, но не отчита съответното намаление в стойността на покрития актив посредством намаление на справедливата стойност или посредством увеличение към резервите.
2. Когато институцията осъществява вътрешно хеджиране чрез кредитен дериват, кредитната защита бива призната за приемлива за целите на настоящата глава, ако кредитният риск, прехвърлен към търговския портфейл, се прехвърля на трето лице или лица.
Когато вътрешното хеджиране е осъществено в съответствие с разпоредбите на първа алинея и са изпълнени изискванията по настоящата глава, за изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба, институциите прилагат установените в раздели 4-6 правила, когато използват кредитна защита с гаранции.
Раздел 3
Изисквания
Подраздел 1
Обезпечена кредитна защита
Член 205
Изисквания относно балансовите споразумения за нетиране различни от рамкови споразумения за нетиране, посочени в член 206
Балансовите споразумения за нетиране, различни от рамкови споразумения за нетиране, посочени в член 206, се определят като приемлива форма на редуциране на кредитния риск, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
тези споразумения са правно валидни и изпълними във всички съответни юрисдикции, включително в случай на неплатежоспособност или несъстоятелност на контрагента;
б)
институциите могат във всеки един момент да определят активите и пасивите, които са предмет на тези споразумения;
в)
институциите постоянно следят и контролират рисковете, свързани с прекратяването на кредитната защита;
г)
институциите постоянно следят и контролират съответните експозиции на нетна база.
Член 206
Изисквания относно рамковите споразумения за нетиране, обхващащи репо сделки или сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки, или други сделки, обусловени от капиталовите пазари
Рамковите споразумения за нетиране, обхващащи репо сделки или сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки, или други сделки, обусловени от капиталовите пазари, се определят като приемлива форма на редуциране на кредитния риск, когато предоставеното в рамките на тези споразумения обезпечение отговаря на всички изисквания, установени в член 207, параграфи 2-4, и когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
споразуменията са правно валидни и изпълними във всички съответни юрисдикции, включително в случай на несъстоятелност или неплатежоспособност на контрагента;
б)
споразуменията дават на изправната страна правото да прекрати и приключи своевременно всички сделки по споразумението в случай на неизпълнение, включително в случай на несъстоятелност или неплатежоспособност на контрагента;
в)
споразуменията предоставят нетиране на печалбите и загубите по сделки, обхванати от споразумение, така че едната страна да дължи една нетна сума на другата страна.
Член 207
Изисквания към финансовите обезпечения
1. При всички подходи и методи финансовите обезпечения и златото се квалифицират като приемливо обезпечение, когато са изпълнени всички изисквания, посочени в параграфи 2 - 4.
2. Между кредитоспособността на длъжника и стойността на обезпечението не съществува съществена положителна корелация. Ако стойността на обезпечението се намали значително, това само по себе си не означава, че кредитоспособността на длъжника се е влошила значително. Ако кредитоспособността на длъжника достигне до критично ниски нива, това само по себе си не означава, че стойността на обезпечението е намаляла значително.
Ценните книжа, емитирани от длъжника или от субект от същата група, не се квалифицират като приемливо обезпечение. Независимо от това емитираните от длъжника покрити облигации, попадащи в рамките на член 129, се квалифицират като приемливо обезпечение, когато те са приети като обезпечение по репо сделки и са изпълнени изискванията, определени в първа алинея.
3. Институциите спазват договорните и нормативните изисквания във връзка с привеждането в сила на договорите за обезпечение и предприемат всички необходими стъпки за осигуряването на изпълнението на договорите съгласно закона, приложим към тяхното право върху обезпечението;
Институциите са извършили необходимия правен преглед, потвърждаващ изпълнимостта на договорите за обезпечение във всички съответни юрисдикции. Те извършват такъв повторен преглед, когато това е необходимо за запазване на изпълнимостта.
4. Институциите спазват всяко едно от следните оперативни изисквания:
а)
те документират надлежно договорите за обезпечение и разполагат с ясни и надеждни процедури за своевременното реализиране на обезпечението;
б)
те прилагат надеждни процедури и процеси за контрол на рисковете, свързани с използването на обезпеченията, включително рискове от неизпълнение или редуциране на размера на кредитната защита, рискове от неправилна оценка на обезпечението, рискове, свързани с прекратяването на кредитната защита, риск от концентрация, произтичащ от използването на обезпечението и взаимодействие с общия рисков профил на кредитната институция;
в)
те разполагат с документирани политики и практики относно вида и размера на приетите обезпечения;
г)
те изчисляват пазарната стойност на обезпечението и го преоценяват поне веднъж на всеки шест месеца и когато имат основания да смятат, че е настъпило значително намаление в пазарната му стойност;
д)
когато обезпечението се държи от трето лице, институциите предприемат необходимите действия, за да се уверят, че третото лице отчита обезпечението отделно от своите собствени активи;
е)
те гарантират, че се отделят достатъчно ресурси за нормалното действие на маржин споразуменията с контрагенти по извънборсови деривати и сделки за финансиране на ценни книжа, отчетено според своевременното извършване и точността на техните изходящи изисквания за допълване на маржин депозита и времето за реакция на входящи изисквания за допълване на маржин депозита;
ж)
те са въвели политики за управление на обезпеченията, посредством които контролират, наблюдават и отчитат:
i)
рисковете, на които маржин споразуменията ги излагат;
ii)
риска от концентрация при определени видове активи, служещи за обезпечение;
iii)
повторната употреба на обезпечението, включително потенциалните случаи на недостиг на ликвидност вследствие на повторна употреба на получените от контрагентите обезпечения;
iv)
отказ от права по обезпеченията, предоставени на контрагентите.
5. В допълнение към изпълнението на всички изисквания, посочени в параграфи 2-4, финансовото обезпечение се квалифицира като приемливо обезпечение съгласно опростения метод за финансово обезпечение, когато остатъчният матуритет на защитата е не по-малък от остатъчния матуритет на експозицията.
Член 208
Изисквания към обезпеченията с недвижими имоти
1. Недвижимата собственост се квалифицира като приемливо обезпечение само когато са изпълнени всички изисквания, посочени в параграфи 2-5.
2. Спазват се следните изисквания относно правната сигурност:
а)
ипотеката или съответните тежести подлежат на изпълнение във всички съответни юрисдикции към момента на сключването на кредитно споразумение и са своевременно и надлежно вписани;
б)
изпълнени са всички правни изисквания за учредяване на залога;
в)
споразумението за защитата и правният процес, който е залегнал в неговата основа, дават възможност на институцията да реализира стойността на защитата в разумен срок.
3. Спазват се следните изисквания по отношение на наблюдението на стойностите и оценката на имотите:
а)
институциите наблюдават стойността на недвижимата собственост периодично - за търговски недвижими имоти най-малко веднъж годишно, а за жилищна недвижима собственост веднъж на всеки три години. Институциите извършват по-често наблюдение, когато настъпват значителни промени в пазарните условия;
б)
оценката на имотите се преразглежда, когато информацията, с която разполагат институциите, показва, че стойността на им е спаднала значително спрямо общите пазарни цени, като прегледът се извършва от оценител, който притежава необходимата квалификация, умения и опит за извършване на оценка и който е независим от процеса по вземане на взимане на решения за отпускане на кредит. За заеми, превишаващи 3 милиона евро или 5 % от собствения капитал на институцията, оценката на недвижимата собственост подлежи на преглед от такъв оценител най-малко на всеки три години.
Институциите могат да използват статистически методи за проследяване на стойността на имотите и за установяване на собствеността, която трябва да бъде преоценена.
4. Институциите документират ясно приеманите от тях видове жилищния и търговски недвижими имоти, както и съответната си кредитна политика.
5. Институциите разполагат с процедури да проследяват дали имотите, приети като кредитна защита, са подходящо застраховани срещу риск от щети.
Член 209
Изисквания към вземанията
1. Вземанията се квалифицират като приемливо обезпечение, когато са изпълнени всички изисквания, посочени в параграфи 2 и 3.
2. Спазват се следните изисквания относно правната сигурност:
а)
правният механизъм, чрез който обезпечението е предоставено на кредитиращата институция, е надежден и ефективен и гарантира, че институцията има ясни права върху обезпечението, включително правото върху постъпленията от продажбата на обезпечението;
б)
институциите предприемат всички необходими стъпки за изпълнение на местните изисквания по отношение на изпълнимостта на правото върху обезпечението. Кредитиращата институция има първо по ред вземане върху обезпечението, въпреки че тези вземания могат да бъдат обект на вземания на привилегировани кредитори, предвидени в законови разпоредби;
в)
институциите са извършили необходимия правен преглед, потвърждаващ изпълнимостта на договорите за обезпечение във всички съответни юрисдикции;
г)
институциите документират надлежно своите договори за обезпечение и разполагат с ясни и надеждни процедури за своевременното събиране на обезпечението;
д)
институциите разполагат с процедури, които гарантират съблюдаването на всички правни условия, необходими за обявяване на неизпълнение от страна на кредитополучателя и своевременно събиране на обезпечението;
е)
при финансов запор или неизпълнение от страна на кредитополучателя институцията има законно право да продаде или преотстъпи вземанията на други лица без съгласието на длъжниците по вземанията.
3. Спазват се следните изисквания относно управлението на риска:
а)
институцията разполага с надежден процес за определяне на кредитния риск по вземанията. Този процес обхваща анализи на стопанската дейност и отрасъла на кредитополучателя, както и видовете клиенти, с които кредитополучателят има стопански отношения. Когато институцията разчита на своите кредитополучатели да проверят кредитния риск на клиентите, тя извършва преглед на кредитните практики на кредитополучателите, за да се увери в тяхната надеждност и правдоподобност;
б)
разликата между размера на експозицията и стойността на вземанията отразява всички необходими фактори, включително разходите по събирането, концентрацията в рамките на групата вземания, заложени от отделен кредитополучател, и потенциалния риск от концентрация в рамките на общите експозиции на институцията, извън риска, контролиран посредством общата методология на институцията. Институциите поддържат постоянен, съобразен с вземанията, процес на наблюдение. Те редовно проверяват и съответствието с ограничителните клаузи на заемите, с екологичните ограничения, както и с други правни изисквания;
в)
вземанията, заложени от даден кредитополучател, се диверсифицират и не са в неоправдана корелационна зависимост с кредитополучателя. Когато е налице съществена положителна корелационна зависимост, институциите отчитат съпътстващите рискове при определянето на маржовете за групата обезпечения като цяло;
г)
институциите не използват като приемлива кредитна защита вземанията към асоциирани на кредитополучателя лица, включително дъщерни предприятия и наети лица;
д)
институцията разполага с документиран процес за събиране на плащания по вземания в усложнена ситуация. Институциите разполагат с необходимите средства за събиране дори когато те обикновено разчитат на своите кредитополучатели за събирането.
Член 210
Изисквания към други обезпечения с физически активи
Обезпеченията с физически активи, различни от недвижима собственост, се квалифицират като приемливи обезпечения при вътрешнорейтинговия подход, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
договорът, съгласно който физическите активи биват предоставени на институцията като обезпечение, е правно валиден и изпълним във всички съответни юрисдикции и дава възможност на институцията да реализира стойността на обезщетението в разумен срок;
б)
приемливи са единствено първи залози или тежести върху обезпечението, като институцията има предимство пред всички други кредитори за реализираните постъпления от обезпечението, с единственото изключение на допустимите първи по ред вземания, посочени в член 209, параграф 2, буква б);
в)
институциите наблюдават стойността на обезпечението редовно и най-малко веднъж годишно. Институциите извършват по-често наблюдение, когато настъпват значителни промени в пазарните условия;
г)
договорът за заем съдържа подробни описания на обезпечението, както и подробни уточнения за начина и честотата на преоценката;
д)
институциите документират ясно в налични за проверка вътрешни кредитни политики и процедури видовете обезпечения с физически активи, които приемат, както и политиките и практиките, които те прилагат спрямо съответната сума за всеки вид обезпечение в зависимост от размера на експозицията;
е)
кредитните политики на институцията по отношение на структурата на сделката обхващат следните елементи:
i)
подходящи изисквания към обезпечението в зависимост от размера на експозицията;
ii)
способност за лесна реализация на обезпечението;
iii)
способност за обективното установяване на цената или пазарната стойност;
iv)
честотата, с която стойността може да бъде лесно реализирана, включително професионална преценка или оценка;
v)
променливост или приближение на променливостта на стойността на обезпечението.
ж)
при извършване на оценка и преоценка, институциите отчитат напълно всяко влошаване или излизане от употреба на обезпечението, като обръщат особено внимание на ефектите от изтеклото време върху обезпечение, което е зависимо от модните тенденции или сезона;
з)
институциите имат правото да извършват физическа проверка на обезпечението. Те също така разполагат с политики и процедури относно упражняването на правото си на физическа проверка;
и)
приетото като защита обезпечение е подходящо застраховано срещу щети, като институциите разполагат със съответните процедури за наблюдение.
Член 211
Изисквания за третиране на експозиции към лизинг като обезпечение
Институциите третират породените от лизингови сделки експозиции като обезпечени със залог според вида на отдадено на лизинг имущество, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
видът на отдаденото на лизинг имущество изпълнява условията, посочени в зависимост от случая в член 208 или 210, за квалифициране на обезпечението като приемливо;
б)
лизингодателят разполага с надежден процес за управление на риска по отношение на начина на ползване на отдаденото на лизинг имущество, неговото местонахождение, неговата възраст и планираната продължителност на неговото ползване, включително подходящо наблюдение на стойността на обезпечението;
в)
лизингодателят има право на собственост върху актива и може да упражнява правата си като собственик своевременно;
г)
когато това все още не е потвърдено при изчисляването на нивото на параметъра LGD, разликата между стойността на неамортизираната част и пазарната стойност на обезпечението не е толкова голяма, че да бъде надценено редуцирането на кредитния риск, отнасящо се до отдадените на лизинг активи.
Член 212
Изисквания към други форми на обезпечена кредитна защита
1. Паричните депозити и приравнените на тях парични инструменти, държани от институция трета страна, отговарят на условията за третирането съгласно член 232, параграф 1, когато са изпълнени всички от следните условия:
а)
вземането на кредитополучателя към институцията трета страна е публично заложено или преотстъпено на кредитиращата институция и този залог или преотстъпване са правно валидни и изпълними във всички съответни юрисдикции и са безусловни и необратими;
б)
институцията трета страна е уведомена за учредяването на залога или преотстъпването;
в)
в резултат от уведомлението институцията трета страна е в състояние да извърши плащанията единствено към кредитиращата институция или към други лица само след предварително съгласие на кредитиращата институция;
2. Животозастрахователни полици, заложени в полза на кредитиращата институция, се квалифицират като приемливо обезпечение, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
животозастрахователната полица е публично заложена или преотстъпена в полза на кредитиращата институция;
б)
застрахователното дружество, което е издало животозастрахователната полица, е уведомено за залога или преотстъпването на полицата и в резултат на това уведомление не може да изплаща суми по нея без предварителното съгласие на кредитиращата институция;
в)
кредитиращата институция има право да прекрати полицата и да получи своевременно откупната стойност в случай на неизпълнение от страна на кредитополучателя;
г)
кредитиращата институция е уведомена за всички случаи на неплащане по полицата от страна на титуляря на полицата;
д)
кредитната защита е предоставена за срока на погасяване на заема. Когато това не е възможно, защото застрахователното правоотношение се прекратява преди заемното правоотношение, институцията се уверява, че сумата, която ще се получи от застрахователния договор, служи като обезпечение до изтичане на срока за погасяване на заема;
е)
залогът или прехвърлянето са правно валидни и изпълними във всички съответни юрисдикции към момента на сключването на кредитното споразумение;
ж)
откупната стойност е обявена от дружеството, което е издало животозастрахователната полица, и е неснижаема по размер;
з)
при поискване откупната стойност подлежи на своевременно плащане от страна на дружеството, предоставящо животозастрахователната полица;
и)
откупната стойност не се изисква без предварителното съгласие на институцията;
й)
дружеството, което е издало животозастрахователната полица, попада в обхвата на разпоредбите на Директива 2009/138/ЕО или е обект на надзор от страна на компетентен орган на трета държава, прилагащ надзорни и регулаторни изисквания, които са най-малко равностойни на прилаганите в Съюза.
Подраздел 2
Кредитна защита с гаранции и дългови ценни книжа, обвързани със заеми
Член 213
Общи изисквания към гаранциите и кредитните деривати
1. В съответствие с член 214, параграф 1 кредитната защита, произтичаща от гаранция или кредитен дериват, се квалифицира като приемлива кредитна защита с гаранции, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
кредитната защита е пряка;
б)
степента на покритие от кредитната защита е ясно определена и неоспорима;
в)
договорът за кредитна защита не съдържа клаузи, чието изпълнение е извън прекия контрол на кредитора, така че да:
i)
позволи на доставчика на защитата да прекрати защитата едностранно;
ii)
повиши действителните разходи за защитата в резултат от влошаване кредитното качество на защитената експозиция;
iii)
попречи на доставчика на защитата да изпълни задължението за своевременно плащане, когато първоначалният длъжник не извърши някое от дължимите плащания в срок или когато лизинговият договор е изтекъл за целите на признаването на гарантираната остатъчна стойност съгласно член 134, параграф 7 и член 166, параграф 4;
iv)
позволи намаляване на срока на действие на кредитната защита от страна на доставчика на защита;
г)
договорът за кредитна защита е правно валиден и изпълним във всички съответни юрисдикции към момента на сключването на кредитното споразумение.
2. Институцията доказва пред компетентните органи, че е въвела системи за управление на потенциалната концентрация на риск, произтичаща от използването на гаранции и кредитни деривати. Институцията е в състояние да докаже пред компетентните органи начина, по който нейната стратегия относно използването на кредитни деривати и гаранции взаимодейства с управлението на цялостния рисков профил.
3. Институцията спазва договорните и нормативните изисквания във връзка с привеждането в сила на кредитната защита с гаранции и предприема всички необходими стъпки за осигуряването на нейната приложимост съгласно закона, регулиращ правото върху кредитната защита.
Институцията е провела необходимия правен преглед, потвърждаващ изпълнимостта на кредитната защита с гаранции във всички съответни юрисдикции. При необходимост тя провежда повторен преглед, за да осигури запазването на изпълнимостта.
Член 214
Държавни и други контрагаранции от публичния сектор
1. Институциите могат да третират експозициите, посочени в параграф 2, като защитени с гаранция от изброените във въпросния параграф субекти, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
контрагаранцията покрива всички елементи на кредитния риск по вземането;
б)
както първоначалната гаранция, така и контрагаранцията отговарят на изискванията за гаранциите, изложени в член 213 и член 215, параграф 1, с изключение на това, че контрагаранцията не е необходимо да бъде пряка;
в)
покритието е надеждно и липсват исторически доказателства, от които да личи, че покритието на контрагаранцията е с по-ниска ефективност от това на пряката гаранция, издадена от въпросното лице.
2. Предвиденото в параграф 1 третиране се прилага спрямо експозициите, обезпечени с гаранция, покрита с контрагаранция от един от следните субекти:
а)
централни правителства или централни банки;
б)
регионални правителства или местни органи на власт;
в)
субекти от публичния сектор, вземанията към които се третират като вземания към централни правителства в съответствие с член 116, параграф 4;
г)
многостранни банки за развитие или международни организации, получаващи 0 % рисково тегло съгласно съответно на член 117, параграф 2 и член 118;
д)
субекти от публичния сектор, вземанията към които се третират в съответствие с член 116, параграфи 1 и 2;
3. Институциите прилагат третирането, предвидено в параграф 1, и спрямо експозиция, която не е вторично гарантирана с издадена от посоченото в параграф 2 лице контрагаранция, ако контрагаранцията по експозицията е от своя страна пряко гарантирана от някой от посочените лица и условията, изброени в параграф 1, са изпълнени.
Член 215
Допълнителни изисквания към гаранциите
1. Гаранциите се квалифицират като приемлива кредитна защита с гаранции, когато е изпълнено всяко едно от следните условия, както и тези, изложени в член 213:
а)
при признато неизпълнение на контрагента или неплащане от негова страна кредитиращата институция има правото да изиска своевременно плащане от страна на гаранта на всички дължими суми по вземането, по отношение на което е предоставена защитата, като не е необходимо преди плащането от страна на гаранта кредитиращата институция да търси изпълнение от длъжника;
При кредитна защита с гаранции, покриваща жилищни ипотечни заеми, изискванията по член 213, параграф 1, буква в), подточка iii) и по първа алинея от настоящата буква, трябва да бъдат изпълнени само в рамките на 24 месеца;
б)
гаранцията е изрично документирано задължение, поето от гаранта;
в)
изпълнено е едно от следните условия:
i)
гаранцията покрива всички видове плащания, които се очаква да бъдат извършени от длъжника по отношение на претенцията;
ii)
когато определени видове плащания са изключени от гаранцията, кредитиращата институция коригира стойността на гаранцията, за да отрази ограниченото покритие.
2. При гаранции, предоставени в рамките на взаимни схеми за гарантиране или предоставени от изброените в член 214, параграф 2 субекти или насрещно гарантирани от тях, изискванията, определени в параграф 1, буква а) от настоящия член, се считат за удовлетворени, когато е изпълнено едно от следните условия:
а)
кредитиращата институция има правото своевременно да получи от гаранта предварително плащане, отговарящо на всяко едно от следните условия:
i)
то представлява надеждна оценка на размера на загубите, които е вероятно да бъдат понесени от кредитиращата институция, включително загуби, понесени от неплащане на лихви и други видове плащания, които кредитополучателят е задължен да извърши;
ii)
то е пропорционално на покритието на гаранцията;
б)
кредитиращата институция може да удостовери пред компетентните органи, че последиците от гаранцията, включително за покриване на загуби, понесени от неплащане на лихви и други видове плащания, които кредитополучателят е задължен да извърши, оправдават подобно третиране.
Член 216
Допълнителни изисквания към кредитните деривати
1. Кредитните деривати се квалифицират като приемлива кредитна защита с гаранции, когато е изпълнено всяко едно от следните условия, както и тези, изложени в член 213:
а)
кредитните събития, посочени в договора за кредитен дериват, включват:
i)
просрочване на дължими плащания по условията на базисното задължение, които са в сила по времето на такова неплащане, като гратисният период е равен на гратисния период на базисното задължение или по-кратък от него;
ii)
несъстоятелност, неплатежоспособност или невъзможност на длъжника да плати дължимите си задължения, неплащане на задълженията или писмена декларация за невъзможността му най-общо да плати задълженията си на датата на техния падеж, както и други подобни събития;
iii)
преструктуриране на базисното задължение, включително опрощаване или разсрочване на плащанията по главница, лихви или такси, което води до загуба от кредитно естество;
б)
при кредитни деривати, допускащи паричен сетълмент:
i)
институциите прилагат устойчив процес за надеждно оценяване на загубата;
ii)
съществува ясно определен период за получаване на оценка на базисното задължение след настъпване на кредитно събитие.
в)
когато за сетълмента по кредитен дериват се изисква правото и способността на купувача на защита да прехвърля базисното задължение към доставчика на защита, условията на базисното задължение предвиждат изискваното съгласие за подобни прехвърляния да не се отказва неоснователно;
г)
ясно определена е идентичността на страните, отговарящи за вземането на решението дали дадено кредитно събитие е настъпило;
д)
доставчикът на защита не е единствено отговорен за установяването на кредитното събитие;
е)
купувачът на защита има правото или възможността да уведоми доставчика на защита за настъпването на кредитно събитие.
Ако кредитните събития не включват преструктуриране на базисните задължения, както е описано в буква а), подточка iii), кредитната защита може все пак да бъде призната като приемлива в намален размер, както е посочено в член 233, параграф 2.
2. Несъответствие между базисното и референтното задължение по кредитен дериват или между базисното задължение и задължението, използвано с цел да се определи дали дадено кредитно събитие е настъпило, е приемливо само когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
референтното задължение или задължението, използвано с цел да се определи дали дадено кредитно събитие е настъпило, в зависимост от случая, е с равностоен или по-нисък ранг от базисното задължение;
б)
базисното задължение и референтното задължение или задължението, използвано с цел да се определи дали дадено кредитно събитие е настъпило, в зависимост от случая, са от един длъжник и са налице правно изпълними клаузи, уреждащи свързано неизпълнение или свързано предсрочно погасяване.
Член 217
Изисквания относно прилагане на третирането, изложено в член 153, параграф 3
1. За да бъде приемлива за третирането, изложено в член 153, параграф 3, кредитната защита, произтичаща от гаранция или кредитен дериват, трябва да отговаря на следните условия:
а)
базисното задължение е по една от следните експозиции:
i)
експозиция към предприятия, посочена в член 147, с изключение на застрахователни и презастрахователни предприятия;
ii)
експозиция към регионални правителства и местни органи на власт или субекти от публичния сектор, която не се третира като експозиция към централно правителство или централна банка в съответствие с член 147;
iii)
експозиция към МСП, класифицирана като експозиция на дребно в съответствие с член 147, параграф 5;
б)
длъжниците по базисните задължения не са членове на една и съща група с доставчика на защита;
в)
експозицията е хеджирана посредством някой от следните инструменти:
i)
кредитни деривати с гаранции, издадени върху задължения на едно лице, и гаранции, издадени върху задължения на едно лице;
ii)
кредитен дериват за първо неизпълнение;
iii)
кредитен дериват за n-то неизпълнение;
г)
кредитната защита отговаря на изискванията, изложени в членове 213, 215 и 216, в зависимост от случая;
д)
рисковото тегло, свързано с експозицията преди прилагането на третирането, предвидено в член 153, параграф 3, все още не е отчетено в никой от аспектите на кредитната защита;
е)
институцията има право и очаква да получи плащане от доставчика на защита, без да е необходимо предприемане на правни действия срещу контрагента във връзка с плащането. Доколкото е възможно, институцията предприема стъпки, за да се увери, че доставчикът на защита има намерение да плати незабавно в случай на настъпване на кредитно събитие;
ж)
закупената кредитна защита осигурява пълно покритие на хеджираната част от експозицията срещу загуби от кредитните събития, посочени в договора;
з)
възможността за прехвърляне на заемите, ценните книжа или условните задължения е правно осигурена, когато съгласно структурата на плащанията по кредитната защита сетълментът предполага физическо прехвърляне на базисното задължение;
и)
когато институцията възнамерява да достави задължение, различно от базисната експозиция, тя се уверява, че това задължение е достатъчно ликвидно и е способна да го закупи с цел доставка в съответствие с договора;
й)
редът и условията по споразуменията за кредитна защита са правно потвърдени в писмена форма както от доставчика, така и от институцията;
к)
институциите разполагат с процедури за установяване на възможна висока корелационна зависимост между платежоспособността на доставчика на защита и тази на длъжника по базисната експозиция, дължаща се на обща зависимост от рискови фактори, различни от систематичния;
л)
в случай на защита срещу риск от разсейване продавачът на закупени вземания и доставчикът на защита не са от една група.
2. За целите на параграф 1, буква в), подточка ii) институциите прилагат третирането, изложено в член 153, параграф 3, спрямо актива в съвкупността с най-ниския размер на рисково претеглена експозиция.
3. За целите на параграф 1, буква в), подточка iii) получената защита се разглежда по тази рамка само когато е била получена и призната защита от неизпълнение (n-1) или когато (n-1) от активите в съвкупността са вече в неизпълнение. В този случай институциите прилагат третирането, изложено в член 153, параграф 3, спрямо актива в съвкупността с най-ниския размер на рисково претеглена експозиция.
Раздел 4
Изчисляване на ефектите от редуцирането на кредитния риск
Подраздел 1
Обезпечена кредитна защита
Член 218
Дългови ценни книжа, обвързани със заеми
Инвестициите в обвързани със заеми дългови ценни книжа, емитирани от кредитиращата институция, могат да се третират като парично обезпечение при изчисляването на ефекта на обезпечената кредитна защита в съответствие с настоящия подраздел, при условие че суапът за кредитно неизпълнение, заложен в обвързаната със заеми дългова ценна книга, се квалифицира като приемлива кредитна защита с гаранции. За да се определи дали суапът за кредитно неизпълнение, заложен в обвързаната със заеми дългова ценна книга, се квалифицира като приемлива кредитна защита с гаранции, институцията може да счита, че изискването в член 194, параграф 6, буква в) е изпълнено.
Член 219
Балансово нетиране
Заемите и влоговете при кредитиращата институция, обект на балансово нетиране, се третират от тази институция като парично обезпечение при изчисляването на ефекта на обезпечената кредитна защита за тези заеми и влогове на кредитиращата институция, обект на балансово нетиране, които са в една и съща валута.
Член 220
Използване на подхода на надзорни корекции за променливост или подхода на собствените оценки на корекции за променливост при рамкови споразумения за нетиране
1. При изчисляването на „напълно коригираната стойност на експозицията“ (E*) за експозициите, които са обект на приемливо рамково споразумение за нетиране, обхващащо репо сделки или сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки, или други сделки, обусловени от капиталовите пазари, институциите изчисляват корекциите за променливост, които трябва да бъдат приложени съгласно подхода на надзорни корекции за променливост или подхода на собствените оценки на корекции за променливост („подход на собствените оценки“), както е посочено в членове 223-226 относно разширения метод за финансово обезпечение.
При използването на подхода на собствените оценки се прилагат същите условия и изисквания, които се прилагат съгласно разширения метод за финансово обезпечение.
2. При изчисляването на параметъра E* институциите:
а)
изчисляват нетната позиция по всяка група ценни книжа или по всеки вид стока чрез изваждане на сумата по подточка ii) от сумата по подточка i):
i)
общата стойност по група ценни книжа или по един вид стоки, отдадени в заем, продадени или предоставени по рамковото споразумение за нетиране;
ii)
общата стойност по група ценни книжа или по един вид стоки, получени в заем, закупени или получени по рамковото споразумение за нетиране;
б)
изчисляват нетната позиция по всяка валута, различна от валутата на сетълмента на рамковото споразумение за нетиране, чрез изваждане на сумата по подточка ii) от сумата по подточка i):
i)
сумата от общата стойност на ценните книжа в тази валута, отдадени в заем, продадени или предоставени по рамковото споразумение за нетиране, и сумата на паричните средства в тази валута, отдадени в заем или прехвърлени по това споразумение;
ii)
сумата от общата стойност на ценните книжа в тази валута, получени в заем, закупени или получени по рамковото споразумение за нетиране, и сумата на паричните средства в тази валута, получени в заем или получени по това споразумение;
в)
прилагат корекцията за променливост, подходяща за дадена група от ценни книжа или касова позиция, към абсолютната стойност на положителната или отрицателната нетна позиция в ценни книжа по тази група;
г)
прилагат корекцията за променливост на валутния риск (fx) към нетната положителна или отрицателна позиция във всяка валута, различна от валутата на сетълмента на рамковото споразумение за нетиране.
3. Институциите изчисляват параметъра E* съгласно следната формула:
където:
Ei
=
стойността на всяка отделна експозиция i по споразумението, която би била приложена при липса на кредитна защита, когато институциите изчисляват размера на рисково претеглените експозиции съгласно стандартизирания подход или когато изчисляват размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба съгласно вътрешнорейтинговия подход;
Ci
=
стойността по всяка група ценни книжа или по всеки вид стоки, получени, взети в заем или закупени, или на паричните средства, получени или взети в заем по отношение на всяка експозиция i;
=
нетната позиция (положителна или отрицателна) за дадена група ценни книжа j;
=
нетната позиция (положителна или отрицателна) за дадена валута k, различна от валутата на сетълмента по споразумението, както е изчислена съгласно параграф 2, буква б);
=
корекцията за променливост, подходяща за определена група ценни книжа j;
=
корекцията за променливост за съответната чуждестранна валута k.
4. При изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба за репо сделки или сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки, или други сделки, обусловени от капиталовите пазари, които са обект на рамкови споразумения за нетиране, институциите използват E*, изчислена съгласно параграф 3, като стойност на експозицията към контрагента, породена от сделки, обект на рамковото споразумение за нетиране за целите на член 113 при стандартизирания подход или глава 3 при вътрешнорейтинговия подход.
5. За целите на параграфи 2 и 3 „група ценни книжа“ означава ценни книжа, които са емитирани на една дата от един и същ емитент, имат еднакъв срок на падеж, обект са на едни и същи условия и имат еднакъв период на реализация, както е посочено в членове 224 и 225, в зависимост от случая.
Член 221
Използване на подхода на вътрешните модели за рамкови споразумения за нетиране
1. Като алтернатива на използването на подхода на надзорни корекции за променливост или подхода на собствените оценки при изчисляването на напълно коригираната стойност на експозицията (E*), получена в резултат от прилагането на приемливо рамково споразумение за нетиране, обхващащо репо сделки, сделки за предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки, или други сделки, обусловени от капиталовите пазари, с изключение на сделките с деривати, институциите могат, след получаване на разрешение от компетентните органи, да използват подхода на вътрешните модели, който отчита ефектите на корелацията между позициите в ценни книжа, обект на рамковото споразумение за нетиране, както и ликвидността на съответните инструменти.
2. След получаване на разрешение от компетентните органи институциите могат също да използват и вътрешните си модели за маржин заемни сделки, ако сделките са обхванати от двустранно рамково споразумение за нетиране, което отговаря на изискванията, изложени в глава 6, раздел 7.
3. Институцията може да избере да използва подхода на вътрешните модели независимо от избора, който е направила между стандартизирания подход и вътрешнорейтинговия подход за изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции. Ако обаче институцията възнамерява да използва подхода на вътрешните модели, тя го прилага за всички контрагенти и ценни книжа, с изключение на несъществените портфейли, при които тя може да използва подхода на надзорните корекции за променливост или подхода на собствените оценки, както е предвидено в член 20.
Институциите, получили разрешение за използване на вътрешен модел за управление на риска по дял IV, глава 5, могат да използват подхода на вътрешните модели. Ако институцията не е получила такова разрешение, тя може все пак да кандидатства пред компетентните органи за разрешение, позволяващо използване на подхода на вътрешните модели за целите на настоящия член.
4. Компетентните органи разрешават на институцията да използва подхода на вътрешните модели само когато считат, че системата на институцията за управление на рискове, произтичащи от сделки, предмет на рамковото споразумение за нетиране, е концептуално надеждна и цялостно прилагана и когато са изпълнени следните стандарти за качество:
а)
вътрешният модел за оценка на риска, използван за изчисляването на потенциалната променливост на цените за сделките, е тясно интегриран в ежедневния процес по управлението на риска на институцията и служи като основа за отчитане на рисковите експозиции пред висшето ръководство на институцията;
б)
институцията разполага със звено за контрол на риска, което отговаря на всяко едно от следните изисквания:
i)
то е независимо от звената, участващи в търговската дейност, и се отчита пряко пред висшето ръководство;
ii)
то отговаря за разработването и внедряването на системата за управление на риска на институцията;
iii)
то изготвя и анализира ежедневни отчети за резултатите от модела за оценка на риска и предлага подходящи мерки за спазване на лимитите на позициите;
в)
ежедневните отчети, изготвяни от звеното за контрол на риска, се преглеждат от орган с правомощия за вземане на решения за намаляване на поетите позиции и на общата рискова експозиция;
г)
институцията разполага с достатъчно на брой квалифицирани служители за работа с усъвършенстваните модели в звеното за управление на риска;
д)
институцията е въвела процедури за наблюдение и гарантиране на спазването на документиран набор от вътрешни политики и контролни механизми за цялостното функциониране на системата за оценяване на риска;
е)
историческите резултати от моделите на институцията са доказано надеждни и измерват риска с приемлива точност, което се потвърждава от бек-тестове, използващи данни за най-малко една година;
ж)
институцията провежда периодично изчерпателни стрес тестове, резултатите от които се преглеждат от висшето ръководство и се отразяват при определяне на политиката и лимитите;
з)
като част от редовния си вътрешен одит институцията провежда независима проверка на системата си за измерване на риска. Този преглед обхваща дейностите на звената,участващи в търговската дейност, и на независимото звено за контрол на риска;
и)
поне веднъж годишно институцията осъществява преглед на системата си за управление на риска;
й)
вътрешният модел отговаря на изискванията, определени в член 292, параграфи 8 и 9 и в член 294.
5. За да обхване всички съществени ценови рискове, вътрешният модел на институцията за измерване на риска обхваща достатъчен брой рискови фактори.
Институциите могат да използват емпирични корелации в рамките на рисковите категории и между категориите, когато техните системи за измерване на корелациите са надеждни и цялостно прилагани.
6. Институциите, използващи подхода на вътрешните модели, изчисляват E* съгласно следната формула:
където:
Ei
=
стойността на всяка отделна експозиция i по споразумението, която би била приложена при липса на кредитна защита, когато институциите изчисляват размера на рисково претеглените експозиции съгласно стандартизирания подход или когато изчисляват размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба съгласно вътрешнорейтинговия подход;
Ci
=
стойността на получените в заем, закупени или получени парични средства или ценни книжа по отношение на всяка такава експозиция i.
При изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции чрез вътрешни модели институциите използват данните от модела към предишния работен ден.
7. При изчисляването на потенциалната промяна в стойността, посочена в параграф 6, се съблюдава всеки едно от следните правила:
а)
то се извършва най-малко веднъж на ден;
б)
то се базира на 99-процентов едностранен доверителен интервал;
в)
то се базира на петдневен период на реализация, с изключение на сделките, различни от репо сделки или сделки за предоставяне/получаване в заем на ценни книжа, при които се използва десетдневен период на реализация;
г)
то се базира на ефективен исторически период на наблюдение от най-малко една година, освен когато съществено увеличение в променливостта на цените налага по-къс период на наблюдение;
д)
множеството от използваните за изчислението данни се актуализира поне веднъж на всеки три месеца.
Когато институцията е сключила репо сделка, сделка по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки, маржин заемна сделка или сходна сделка или нетираща съвкупност, която отговаря на изложените в член 285, параграфи 2, 3 и 4 критерии, минималният период на държане се привежда в съответствие с рисковия маржин период, който ще се прилага по тези параграфи, в комбинация с член 285, параграф 5.
8. При изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба за репо сделки или сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки, или други сделки, обусловени от капиталовите пазари, които са предмет на рамкови споразумения за нетиране, институциите използват E*, изчислена съгласно параграф 6, като стойност на експозицията към контрагента, породена от сделки, предмет на рамковото споразумение за нетиране за целите на член 113 при стандартизирания подход или глава 3 при вътрешнорейтинговия подход.
9. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на следното:
а)
какво представлява несъществен портфейл за целите на параграф 3;
б)
критериите, определящи дали вътрешният модел е надежден и цялостно прилаган за целите на параграфи 4 и 5 и рамковите споразумения за нетиране.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 222
Опростен метод за финансово обезпечение
1. Институциите могат да използват опростения метод за финансово обезпечение само когато те изчисляват размера на рисково претеглените експозиции съгласно стандартизирания подход. Институцията не използва нито опростения метод за финансовото обезпечение, нито разширения метод за финансово обезпечение освен за целите на член 148, параграф 1 и член 150, параграф 1. Институциите не прилагат това изключение избирателно с цел намаляване на капиталовите изисквания или с цел провеждане на регулаторен арбитраж.
2. Съгласно опростения метод за финансово обезпечение стойността на приемливото финансово обезпечение, присъдена от институциите, е равна на пазарната му стойност, определена в съответствие с член 207, параграф 4, буква г).
3. Институциите присъждат за тези части от стойностите на експозицията, които са обезпечени от пазарната стойност на приемливото обезпечение, рисковото тегло, което те биха определили съгласно глава 2, когато кредитиращата институция има пряка експозиция към инструмента на обезпечението. За тази цел стойността на експозицията на задбалансова позиция от изброените в приложение I е равна на 100 % от стойността на позицията, а не на стойността на експозицията, посочена в член 111, параграф 1.
Рисковото тегло на обезпечената част е най-малко 20 % с изключение на случаите, посочени в параграфи 4-6. За останалата част от стойността на експозицията институциите прилагат рисковото тегло, което те биха определили за необезпечена експозиция към контрагента по глава 2.
4. Институциите присъждат рисково тегло от 0 % за обезпечената част на експозицията, породена от репо сделки и сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа, които отговарят на критериите по член 227. Когато контрагентът по сделката не е основен пазарен участник, институциите присъждат рисково тегло от 10 %.
5. Институциите присъждат рисково тегло от 0 % за обезпечената част от стойността на определените съгласно глава 6 експозиции в дериватни инструменти, изброени в приложение II, които са предмет на ежедневна пазарна преоценка, обезпечени са с паричен депозит или подобен инструмент и валутата им съвпада с тази на обезпечението.
Институциите присъждат рисково тегло от 10 % за обезпечената част от стойността на експозициите, обезпечени с дългови ценни книжа, емитирани от централни правителства или централни банки, на които е присъдено нулево рисково тегло съгласно глава 2.
6. За сделките, които не са сред посочените в параграфи 4 и 5, институциите могат да присъждат 0 % рисково тегло, когато валутите на експозицията и обезпечението съвпадат и е изпълнено едно от следните условия:
а)
обезпечението е паричен депозит или подобен инструмент;
б)
обезпечението е под формата на дългови ценни книжа, емитирани от централни правителства или централни банки, на които може да бъде присъдено 0 % рисково тегло съгласно член 114, и пазарната му стойност е намалена с 20 %.
7. За целите на параграфи 5 и 6 дълговите ценни книжа, емитирани от централни правителства или централни банки, обхващат:
а)
дългови ценни книжа, емитирани от регионални правителства или местни органи на власт, експозициите в които се разглеждат като експозиции към централни правителства, под чиято юрисдикция са учредени съгласно член 115;
б)
дългови ценни книжа, емитирани от многостранни банки за развитие, на които е присъдено 0 % рисково тегло съгласно или по силата на член 117, параграф 2;
в)
дългови ценни книжа, емитирани от международни организации, на които е присъдено 0 % рисково тегло съгласно член 118;
г)
дългови ценни книжа, емитирани от субекти от публичния сектор, които се разглеждат като експозиции към централни правителства в съответствие с член 116, параграф 4.
Член 223
Разширен метод за финансово обезпечение
1. За да бъде отчетена променливостта на цените, при оценяването на финансово обезпечение за целите на разширения метод за финансово обезпечение, институциите прилагат корекции за променливост към пазарната стойност на обезпечението, както е посочено в членове 224-227.
Когато обезпечението е във валута, която е различна от тази на базисната експозиция, институциите добавят корекция за променливост на валутния курс към корекцията за променливост на обезпечението, както е предвидено в членове 224-227.
При сделки с извънборсови деривати, обхванати от споразумения за нетиране, признати от компетентните органи съгласно глава 6, при несъответствие между валутата на обезпечението и валутата на сетълмента институциите прилагат корекция за променливост, отразяваща променливостта на валутните курсове. Институциите прилагат една корекция за променливост независимо от броя на валутите по сделките, обхванати от споразумение за нетиране.
2. Когато изчисляват коригираната за променливост стойност на обезпечението (CVA), институциите трябва да вземат предвид следното:
където:
C
=
стойността на обезпечението;
HC
=
корекцията за променливост на обезпечението, изчислена съгласно членове 224 и 227;
Hfx
=
корекцията за променливост при валутно несъответствие, изчислена съгласно членове 224 и 227.
Институциите използват посочената в настоящия параграф формула при изчисляването на коригираната за променливост стойност на обезпечението за всички сделки, с изключение на тези, които са предмет на признати рамкови споразумения за нетиране, за които се прилагат посочените в членове 220 и 221 разпоредби.
3. Когато изчисляват коригираната за променливост стойност на експозицията (EVA), институциите трябва да вземат предвид следното:
където:
E
=
стойността на експозицията, както би била определена по глава 2 или по глава 3, в зависимост от случая, ако експозицията не е била обезпечена;
HE
=
корекцията за променливост на експозицията, изчислена съгласно членове 224 и 227.
При сделки с извънборсови деривати институциите изчисляват EVA по следния начин:
.
4. При изчисляването на E за целите на параграф 3 се прилага следното:
а)
за институциите, които изчисляват размера на рисково претеглените експозиции съгласно стандартизирания подход, стойността на експозицията на задбалансовите позиции, изброени в приложение I, е 100 % от стойността на тази позиция, а не стойността на експозицията, посочена в член 111, параграф 1;
б)
институциите, които изчисляват размера на рисково претеглените експозиции съгласно вътрешнорейтинговия подход, изчисляват стойността на експозицията на позициите, изброени в член 166, параграфи 8-10, като използват конверсионен коефициент от 100 %, а не конверсионните коефициенти или проценти, посочени в съответните параграфи.
5. Институциите изчисляват напълно коригираната стойност на експозицията (E*), отчитайки както променливостта, така и ефектите за редуциране на риска на обезпечението, по следния начин:
където:
EVA
=
коригираната за променливост стойност на експозицията, изчислена съгласно параграф 3;
CVAM
=
допълнително коригирана CVA за падежни несъответствия в съответствие с разпоредбите на раздел 5;
6. Институциите могат да изчисляват корекциите за променливост, като използват посочения в член 224 подход на надзорни корекции за променливост или посочения в член 225 подход на собствените оценки.
Институцията може да реши да използва подхода на надзорни корекции за променливост или подхода на собствените оценки независимо от избора, който е направила между стандартизирания подход и вътрешнорейтинговия подход за изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции.
Въпреки това, когато институцията възнамерява да използва подхода на собствените оценки, тя прилага този подход за всички видове инструменти, с изключение на несъществените портфейли, при които тя може да използва подхода на надзорните корекции за променливост.
7. Когато обезпечението се състои от няколко приемливи позиции, институциите изчисляват корекцията за променливост (H) по следния начин:
където:
ai
=
делът от стойността на дадена приемлива позиция i от общата стойност на обезпечението;
Hi
=
корекцията за променливост, приложима към приемливата позиция i.
Член 224
Надзорна корекция за променливост при разширения метод за финансово обезпечение
1. Корекциите за променливост, които биват прилагани съгласно подхода на надзорни корекции за променливост (при ежедневна преоценка), са посочени в таблици 1-4 от настоящия параграф.
КОРЕКЦИИ ЗА ПРОМЕНЛИВОСТ
Таблица 1
Степен на кредитно качество, определена за кредитната оценка на дълговата ценна книга
Остатъчен матуритет
Корекции за променливост за дългови ценни книжа, емитирани от субекти по член 197, параграф 1, буква б)
Корекции за променливост за дългови ценни книжа, емитирани от субекти по член 197, параграф 1, букви в) и г)
Корекции за променливост за секюритизиращи позиции, отговарящи на критериите по член 197, параграф 1, буква з)
20-дневен период на реализация (%)
10-дневен период на реализация (%)
5-дневен период на реализация (%)
20-дневен период на реализация (%)
10-дневен период на реализация (%)
5-дневен период на реализация (%)
20-дневен период на реализация (%)
10-дневен период на реализация (%)
5-дневен период на реализация (%)
1
≤ 1 година
0,707
0,5
0,354
1,414
1
0,707
2,829
2
1,414
1 ≤ 5 години
2,828
2
1,414
5,657
4
2,828
11,314
8
5,657
5 години
5,657
4
2,828
11,314
8
5,657
22,628
16
11,313
2-3
≤ 1 година
1,414
1
0,707
2,828
2
1,414
5,657
4
2,828
1 ≤ 5 години
4,243
3
2,121
8,485
6
4,243
16,971
12
8,485
5 години
8,485
6
4,243
16,971
12
8,485
33,942
24
16,970
4
≤ 1 година
21,213
15
10,607
Не е приложимо
Не е приложимо
Не е приложимо
Не е приложимо
Не е приложимо
Не е приложимо
1 ≤ 5 години
21,213
15
10,607
Не е приложимо
Не е приложимо
Не е приложимо
Не е приложимо
Не е приложимо
Не е приложимо
5 години
21,213
15
10,607
Не е приложимо
Не е приложимо
Не е приложимо
Не е приложимо
Не е приложимо
Не е приложимо
Таблица 2
Степен на кредитно качество, определена за кредитната оценка на краткосрочна дългова ценна книга
Корекции за променливост за дългови ценни книжа, емитирани от субекти по член 197, параграф 1, буква б), с краткосрочна кредитна оценка
Корекции за променливост за дългови ценни книжа, емитирани от субекти по член 197, параграф 1, букви в) и г), с краткосрочна кредитна оценка
Корекции за променливост за секюритизиращи позиции, отговарящи на критериите по член 197, параграф 1, буква з)
20-дневен период на реализация (%)
10-дневен период на реализация (%)
5-дневен период на реализация (%)
20-дневен период на реализация (%)
10-дневен период на реализация (%)
5-дневен период на реализация (%)
20-дневен период на реализация (%)
10-дневен период на реализация (%)
5-дневен период на реализация (%)
1
0,707
0,5
0,354
1,414
1
0,707
2,829
2
1,414
2-3
1,414
1
0,707
2,828
2
1,414
5,657
4
2,828
Таблица 3
Други обезпечения или видове експозиции
20-дневен период на реализация (%)
10-дневен период на реализация (%)
5-дневен период на реализация (%)
Капиталови инструменти и конвертируеми облигации, включени в основен борсов индекс
21,213
15
10,607
Други капиталови инструменти или конвертируеми облигации, котирани на призната борса
35,355
25
17,678
Парични средства в брой
0
0
0
Позиции в злато
21,213
15
10,607
Таблица 4
Корекции за променливост при несъответствие на валутите
20-дневен период на реализация (%)
10-дневен период на реализация (%)
5-дневен период на реализация (%)
11,314
8
5,657
2. При изчисляването на корекциите за променливост в съответствие с параграф 1 се спазват следните условия:
а)
за обезпечени кредитни сделки периодът на реализация е 20 работни дни;
б)
за репо сделки, които не обхващат прехвърляне на стоки или гарантирани права, свързани с правото на собственост върху стоки, както и за сделки по предоставяне или получаване в заем на ценни книжа периодът на реализация е 5 работни дни;
в)
за други сделки, обусловени от капиталовите пазари, периодът на реализация е 10 работни дни.
При сделка или нетираща съвкупност, която отговаря на посочените в член 285, параграфи 2, 3 и 4 критерии, институциите привеждат минималния период на държане в съответствие с рисковия маржин период, който се прилага съгласно посочените параграфи.
3. В таблици 1-4 от параграф 1, както и в параграфи 4-6 степента на кредитното качество, с която се свързва кредитната оценка на дълговата ценна книга, е степента на кредитно качество, с помощта на която е определена кредитната оценка от ЕБО по глава 2.
За да се определи степента на кредитното качество, с която е свързана кредитната оценка на дълговата книга съгласно посоченото в първа алинея, се прилага и член 197, параграф 7.
4. За неприемливи ценни книжа или за стоки, предоставяни в заем или продавани по репо сделки или сделки по предоставяне или получаване в заем на ценни книжа или стоки, корекцията за променливост е същата както за капиталови инструменти, невключени в основен борсов индекс, котирани на призната борса.
5. За приемливи дялове в ПКИ корекциите за променливост са среднопретеглените корекции за променливост, които биха били приложени към активите, в които фондът е инвестирал, като се има предвид периода на реализация на сделките, както е посочен в параграф 2.
Ако активите, в които фондът е инвестирал, не са известни на институцията, корекцията за променливост е най-високата корекция за променливост, която би била приложена към всеки един от активите, в които фондът има право да инвестира.
6. За дългови ценни книжа без присъден рейтинг, емитирани от институции и отговарящи на критериите за признаване по член 197, параграф 4, корекциите за променливост са същите като тези за ценни книжа, емитирани от институции или предприятия с външна кредитна оценка, съответстваща на втора или трета степен на кредитно качество.
Член 225
Собствени оценки на корекциите за променливост при разширения метод за финансово обезпечение
1. Компетентните органи разрешават на институциите да използват собствени оценки за променливост при изчисляването на корекциите за променливост, прилагани към обезпеченията и експозициите, когато институциите спазват изискванията, посочени в параграфи 2 и 3. Институции, получили разрешение да използват собствени оценки за променливост, не възобновят използването на останалите методи, освен поради обоснована причина и след разрешение от компетентните органи.
За дългови ценни книжа, които имат присъдена кредитна оценка от АВКО, равностойна или по-добра от инвестиционен рейтинг, институциите могат да изчисляват оценка на променливостта за всяка категория ценни книжа.
За дългови ценни книжа, които имат присъдена кредитна оценка от АВКО, по-неблагоприятна от инвестиционен рейтинг, както и за друго признато обезпечение, институциите изчисляват корекциите за променливост за всяка отделна позиция.
Институциите, използващи подхода на собствени оценки, оценяват променливостта на обезпечението или на несъответствието между валутите, без да вземат предвид корелационните зависимости между необезпечената експозиция, обезпечението или валутните курсове.
При определяне на съответните категории институциите вземат предвид вида на емитента на ценната книга, външната кредитна оценка на ценните книжа, техния остатъчен срок до падежа и модифицираната им дюрация. Оценките за променливост са представителни за ценните книжа, включени в съответната категория от институцията.
2. При изчисляването на корекциите за променливост се спазва всеки един от следните критерии:
а)
институциите извършват изчислението на базата на 99-процентов едностранен доверителен интервал;
б)
институциите извършват изчислението на базата на следните периоди на реализация:
i)
20 работни дни за обезпечени кредитни сделки;
ii)
5 работни дни за репо сделки, които не обхващат прехвърляне на стоки или гарантирани права, свързани с правото на собственост върху стоки, както и за сделки по предоставяне или получаване в заем на ценни книжа;
iii)
10 работни дни за други сделки, обусловени от капиталовите пазари;
в)
институциите могат да използват стойностите на корекциите за променливост, изчислени на базата на по-къси или по-дълги периоди на реализация, увеличени или намалени до периода за реализация,предвиден в буква б) по видове сделки, използвайки формулата за „корен квадратен от времето”:
където:
TM
=
съответният период на реализация;
HM
=
корекцията за променливост въз основа на период на реализация TM;
HN
=
корекцията за променливост въз основа на период на реализация TN.
г)
институциите вземат предвид неликвидността на активите с по-ниско качество. Те коригират периода на реализация в посока увеличение в случай на съмнения относно ликвидността на обезпечението. Те набелязват и случаите, при които историческите данни могат да не отразяват в достатъчна степен потенциалната променливост. В тези случаи се действа посредством сценарий при стрес;
д)
продължителността на историческия период на наблюдение, използван от институциите за изчисляване на корекциите за променливост, е най-малко една година. За институциите, които използват схема за претегляне или други методи за историческия период за наблюдение, ефективният период на наблюдение е най-малко една година. Компетентните органи могат също да изискат от институцията да изчислява корекциите си за променливост, използвайки по-кратък период на наблюдение, ако по тяхна преценка това е оправдано поради съществено увеличение в променливостта на цените.
е)
институциите актуализират наборите си от данни и изчисляването на корекциите за променливост най-малко веднъж на всеки три месеца. Те преразглеждат наборите си от данни при съществена промяна на пазарните цени.
3. Оценка на корекциите за променливост отговарят на всеки един от следните критерии за качество:
а)
институцията използва оценките на променливостта в ежедневния процес по управление на риска, включително по отношение на своите вътрешни лимити на експозициите;
б)
когато периодът на реализация, използван от институцията в рамките на ежедневния процес по управление на риска, е по-дълъг от този, предвиден в настоящия раздел за въпросния вид сделка, корекциите за променливост на институцията се завишават в съответствие с формулата за „корен квадратен от времето”, посочена в параграф 2, буква в);
в)
институцията разполага с установени процедури за наблюдение и осигуряване на спазването на документиран набор от политики и механизми за контрол за функционирането на системата за оценка на корекциите за променливост и за отразяване на тези оценки в нейния процес по управление на риска;
г)
в рамките на процедурите за вътрешен одит на институцията се извършва редовен независим преглед на системата на институцията за оценка на корекциите за променливост. Най-малко веднъж годишно се извършва преглед на цялостната система за оценка на корекциите за променливост и за интегриране на тези корекции в процеса по управление на риска на институцията. Този преглед включва най-малко следните елементи:
i)
отразяването на оценките на корекциите за променливост в ежедневния процес по управление на риска;
ii)
утвърждаването на всяка значителна промяна в процеса за оценка на корекциите за променливост;
iii)
проверката на последователността, актуалността и надеждността на източниците на данни, използвани при функционирането на системата за оценка на корекциите за променливост, включително независимостта на тези източници на данни;
iv)
точността и целесъобразността на допусканията за променливост.
Член 226
Завишаване на корекцията за променливост при разширения метод за финансово обезпечение
Корекциите за променливост, посочени в член 224, са корекциите за променливост, които институциите прилагат при ежедневна преоценка. Аналогично, когато институцията използва собствените си оценки на корекциите за променливост в съответствие с член 225, тя ги изчислява на първо място въз основа на ежедневната преоценка. Когато преоценката се извършва по-рядко от всеки ден, институциите прилагат по-големи корекции за променливост. Институциите ги изчисляват чрез завишаване на прилаганите при ежедневната преоценка корекции за променливост, използвайки следната формула за „корен квадратен от времето”:
където:
H
=
корекцията за променливост, която трябва да се приложи;
HM
=
корекцията за променливост при ежедневна преоценка;
NR
=
действителният брой работни дни между преоценките;
TM
=
периодът на реализация за въпросния вид сделка.
Член 227
Условия за прилагане на нулева корекция за променливост при разширения метод за финансово обезпечение
1. Във връзка с репо сделки и сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа, при които институцията използва подхода на надзорни корекции за променливост по член 224 или подхода на собствените оценки по член 225 и са изпълнени условията по параграф 2, букви а)-з), институциите могат вместо корекциите за променливост, изчислени по членове 224-226, да прилагат корекция за променливост от 0 %. Институциите, използващи посочения в член 221 подход на вътрешните модели, не прилагат предвиденото в настоящия член третиране.
2. Институциите могат да прилагат корекция за променливост от 0 %, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
както експозицията, така и обезпечението представляват парични средства или дългови ценни книжа, емитирани от централни правителства или централни банки по смисъла на член 197, параграф 1, буква б) и получаващи 0 % рисково тегло съгласно глава 2;
б)
както експозицията, така и обезпечението са деноминирани в една и съща валута;
в)
матуритетът на сделката не надвишава един работен ден или както експозицията, така и обезпечението са предмет на ежедневна преоценка по пазарни цени или ежедневно допълване до минималния размер на обезпечението;
г)
периодът от последната пазарна преоценка, преди неуспешното попълване на маржин сметката от страна на контрагента, до реализацията на обезпечението не надхвърля четири работни дни;
д)
сделката е уредена посредством система за сетълмент, предназначена за такъв вид сделки;
е)
споразумението или сделката са документирани съгласно общоприетите правила за репо сделки или сделки по предоставяне/получаване в заем на съответните ценни книжа;
ж)
сделката се урежда от документация, в която се посочва, че ако контрагентът не изпълни задължение да достави паричните средства или ценните книжа или не осигури изискуемия размер по маржин сметката, или е в неизпълнение по друг начин, тогава сделката може да се прекрати незабавно;
з)
компетентните органи считат контрагента по сделката за основен пазарен участник.
3. Основните пазарни участници, посочени в параграф 2, буква з), обхващат следните субекти:
а)
субектите, посочени в член 197, параграф 1, буква б), на експозициите към които се присъжда 0 % рисково тегло съгласно глава 2;
б)
институции;
в)
други финансови предприятия по смисъла на член 13, точка 25, букви б) и г) от Директива 2009/138/ЕО, на експозициите към които се присъжда рисково тегло от 20 % по стандартизирания подход или които, при условие че институциите изчисляват размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба по вътрешнорейтинговия подход, нямат присъдена кредитна оценка от призната АВКО, но имат присъден с вътрешен рейтинг от институцията.
г)
регулирани ПКИ, за които се прилагат изисквания за капиталова адекватност или ниво на ливъридж;
д)
регулирани пенсионни фондове;
е)
признати организации за клиринг.
Член 228
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба при разширения метод за финансово обезпечение
1. При стандартизирания подход институциите използват E*, изчислена съгласно член 223, параграф 5, като стойност на експозицията за целите на член 113. При задбалансовите позиции, посочени в приложение I, институциите използват E* като стойността, спрямо която се прилагат посочените в член 111, параграф 1 проценти, за да се получи стойността на експозицията.
2. При вътрешнорейтинговия подход институциите използват ефективната загуба при неизпълнение (LGD*) като LGD за целите на глава 3. Институциите изчисляват стойността на LGD* по следния начин:
където:
LGD
=
LGD, която би била приложена към експозицията съгласно глава 3, когато експозицията е необезпечена;
E
=
стойността на експозицията в съответствие с член 223, параграф 3;
E*
=
напълно коригираната стойност на експозицията в съответствие с член 223, параграф 5.
Член 229
Принципи на оценка за други приемливи обезпечения при вътрешнорейтинговия подход
1. При обезпечения с недвижими имоти обезпечението се оценява от независим оценител по пазарна или по-ниска от пазарната стойност. Институцията изисква от независимия оценител да документира пазарната стойност по прозрачен и ясен начин.
В тези държави членки, които са предвидили строги критерии за оценяването на ипотечната заемна стойност в законови и подзаконови нормативни разпоредби, имотите може вместо това да бъдат оценявани от независим оценител по стойност, по-ниска или равна на ипотечната заемна стойност. Институциите изискват от независимия оценител да не взема под внимание спекулативните елементи и да документира стойността по прозрачен и ясен начин при оценяването на ипотечната заемна стойност.
Стойността на обезпечението е пазарната стойност или ипотечната заемна стойност, намалена, когато е целесъобразно, с цел да се отразят резултатите от наблюдението, изисквано по член 208, параграф 3, и да се отчетат предишните вземания към имотите.
2. При вземания стойността на вземанията е размерът на вземането.
3. Институциите оценяват обезпеченията с физически активи, различни от недвижими имоти, по тяхната пазарна стойност. За целите на настоящия член „пазарна стойност“ е оценената сума, срещу която недвижимите имоти биха били прехвърлени на датата на оценката между желаещ купувач и желаещ продавач в сделка, при която те са достатъчно независими и равнопоставени.
Член 230
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба за друго признато обезпечение при вътрешнорейтинговия подход
1. Институциите използват LGD*, изчислена в съответствие с настоящия параграф и параграф 2, като LGD за целите на глава 3.
Когато съотношението между стойността на обезпечението (C) и стойността на експозицията (E) е под изискуемия праг на обезпеченост на експозицията (C*), както е посочено в таблица 5, стойностите на параметъра LGD* са тези стойности на LGD, предвидени в глава 3 за необезпечени експозиции към контрагента. За тази цел институциите изчисляват стойността на експозицията по позициите, изброени в член 166, параграфи 8-10, като използват конверсионен коефициент или процент в размер на 100 % вместо конверсионните коефициенти или проценти, посочени в съответните параграфи.
Когато съотношението между стойността на обезпечението и стойността на експозицията превишава втория, по-висок изискуем праг C**, посочен в таблица 5, стойностите на параметъра LGD* се определят съгласно таблица 5.
Когато изискваното ниво на обезпеченост C** не е постигнато по отношение на експозицията като цяло, институцията разглежда експозицията като две експозиции - първата, по отношение на която изискуемият праг на обезпеченост C** е постигнат, и остатъчна експозиция.
2. Приложимите стойности на параметъра LGD* и изискуемите прагове на обезпеченост за обезпечените части от експозицията са посочени в таблица 5 от настоящия параграф.
Таблица 5
Минимални стойности на параметъра LGD за обезпечените части от експозицията
LGD* за първостепенни експозиции
LGD* за подчинени експозиции
Минимален изискуем праг на обезпеченост на експозицията (C*)
Минимален изискуем праг на обезпеченост на експозицията (C**)
Вземания
35 %
65 %
0 %
125 %
Жилищни имоти/търговски недвижими имоти
35 %
65 %
30 %
140 %
Други обезпечения
40 %
70 %
30 %
140 %
3. Като алтернатива на предвиденото в параграфи 1 и 2 третиране и при спазване на член 124, параграф 2 институциите могат да определят рисково тегло от 50 % за частта от експозицията, която съобразно ограниченията, определени в член 125, параграф 2, буква г) и член 126, параграф 2, буква г), е напълно обезпечена с жилищни имоти или търговски недвижими имоти, намиращи се на територията на държава членка, ако са изпълнени всички условия по член 199, параграф 4.
Член 231
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба в случаите на смесени групи от обезпечения
1. Институцията изчислява стойността на LGD*, която тя използва като стойност на параметъра LGD за целите на глава 3, в съответствие с параграфи 2 и 3, когато са изпълнени следните две условия:
а)
институцията използва вътрешнорейтинговия подход за изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба;
б)
експозицията е обезпечена както с финансово, така и с друго приемливо обезпечение.
2. От институциите се изисква да разделят на части коригираната за променливост стойност на експозицията, получена чрез прилагането на корекцията за променливост, както е предвидено в член 223, параграф 5, така че да се получи част - покрита от приемливо финансово обезпечение, част - покрита с вземания, част - покрита с обезпечение с търговски недвижими имоти или с жилищни имоти, част - покрита с друго приемливо обезпечение, и необезпечена част, когато е приложимо.
3. Институциите изчисляват LGD* поотделно за всяка част от експозицията, получена по параграф 2, в съответствие със съответните разпоредби на настоящата глава.
Член 232
Други форми на обезпечена кредитна защита
1. Когато са изпълнени определените в член 212, параграф 1 условия, влогове при институции- трети страни могат да бъдат третирани като гаранции от институция- трета страна.
2. Когато са изпълнени определените в член 212, параграф 2 условия, институцията третира частта от експозицията, която е обезпечена с текущата откупна стойност по заложени в полза на кредитиращата институция животозастрахователни полици, по следния начин:
а)
когато за експозицията се прилага стандартизираният подход, тя бива рисково претеглена, като се използват посочените в параграф 3 рискови тегла;
б)
когато за експозицията се прилага вътрешнорейтинговият подход, а не собствените оценки за LGD на институцията, на нея се присъжда LGD в размер на 40 %.
В случай на валутно несъответствие институциите намаляват текущата откупна стойност съгласно член 233, параграф 3, като стойността на кредитната защита е текущата откупна стойност на животозастрахователната полица.
3. За целите на параграф 2, буква а) институциите присъждат следните рискови тегла въз основа на рисковото тегло, присъдено за първостепенна необезпечена експозиция към предприятието, което издава животозастрахователната полица:
а)
рисково тегло от 20 %, когато за първостепенната необезпечена експозиция към предприятието, което издава животозастрахователната полица, се присъжда рисково тегло от 20 %;
б)
рисково тегло от 35 %, когато за първостепенната необезпечена експозиция към предприятието, което издава животозастрахователната полица, се присъжда рисково тегло от 50 %;
в)
рисково тегло от 70 %, когато за първостепенната необезпечена експозиция към предприятието, което издава животозастрахователната полица, се присъжда рисково тегло от 100 %;
г)
рисково тегло от 150 %, когато за първостепенната необезпечена експозиция към предприятието, което издава животозастрахователната полица, се присъжда рисково тегло от 150 %.
4. Институциите могат да третират изкупуваните при поискване инструменти, които са приемливи по член 200, буква в), като гаранция от институцията емитент. Стойността на приемливата кредитна защита е, както следва:
а)
когато инструментът се изкупува обратно по номинална стойност - стойността на защитата е номиналната стойност;
б)
когато инструментът се изкупува обратно по пазарни цени - стойността на защитата е стойността на инструмента, оценен по същия начин както дълговите ценни книжа, които отговарят на условията в член 197, параграф 4.
Подраздел 2
Кредитна защита с гаранции
Член 233
Оценка
1. За целите на изчисляването на ефекта на кредитната защита с гаранции съгласно настоящия подраздел стойността на кредитната защита с гаранции (G) е сумата, която доставчикът на защита се е задължил да плати в случай на неизпълнение или неплащане от страна на длъжника или при настъпване на други определени кредитни събития.
2. При кредитни деривати, които не включват като кредитно събитие преструктуриране на базисното задължение, включително опрощаване или разсрочване на плащанията по главница, лихви или такси, водещо до загуби от кредитен характер, се прилага следното:
а)
когато сумата, която доставчикът на защита се е задължил да плати, не надвишава стойността на експозицията, институцията намалява стойността на изчислената по параграф 1 кредитна защита с 40 %;
б)
когато сумата, която доставчикът на защита се е задължил да плати, надвишава стойността на експозицията, стойността на кредитната защита не надвишава 60 % от стойността на експозицията.
3. В случай на несъвпадение между валутата на кредитната защита с гаранции и на експозицията институциите намаляват стойността на кредитната защита, като прилагат корекцията за променливост, както следва:
където:
G*
=
размерът на кредитната защита, коригиран за валутен риск;
G
=
номиналната стойност на кредитната защита;
Hfx
=
корекцията за променливост при несъответствие между валутата на кредитната защита и на базисното задължение, определена в съответствие с параграф 4.
При липсата на валутно несъответствие Hfx е нула.
4. При определяне на корекциите за променливост за несъответствие между валутите институциите прилагат период на реализация от 10 работни дни (при ежедневна преоценка), като могат да ги изчисляват въз основа на подхода на надзорни корекции за променливост или подхода на собствените оценки, изложени съответно в членове 224 и 225. Институциите завишават корекциите за променливост в съответствие с член 226.
Член 234
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба в случай на частична защита и отделни траншове
Когато институцията прехвърля част от риска по даден заем, разпределен в един или повече траншове, се прилагат изложените в глава 5 правила. Институциите могат да третират праговете на същественост на загубите, под които не се извършват плащания, като задържана от банката позиция срещу първоначални загуби и средство за прехвърляне на риска чрез отделни траншове.
Член 235
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции при стандартизирания подход
1. За целите на член 113, параграф 3 институциите изчисляват размера на рисково претеглените експозиции в съответствие със следната формула:
където:
E
=
стойността на експозицията съгласно член 111; за тази цел стойността на експозицията на изброените в приложение I задбалансови позиции е 100 % от тяхната стойност, а не стойността на експозицията, посочена в член 111, параграф 1;
GA
=
размерът на защитата срещу кредитен риск, изчислен съгласно член 233, параграф 3 (G*), и допълнително коригиран за падежни несъответствия съгласно предвиденото в раздел 5;
r
=
рисковото тегло на експозициите към длъжника, както е посочено в глава 2;
g
=
рисковото тегло на експозициите към доставчика на защита, както е посочено в глава 2.
2. Когато защитената стойност (GA) е по-малка от експозицията (E), институциите могат да прилагат описаната в параграф 1 формула само когато защитената и незащитената част на експозицията са равностойни по ранг.
3. Институциите могат да разширят третирането, предвидено в член 114, параграфи 4 и 5, към експозиции или части от експозиции, гарантирани от централно правителство или централна банка, когато гаранцията е деноминирана в националната валута на кредитополучателя и експозицията се финансира в тази валута.
Член 236
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции и размера на очакваната загуба при вътрешнорейтинговия подход
1. За покритата част от стойността на експозицията (Е), определена въз основа на коригираната стойност на кредитната защита GA, вероятността от неизпълнение (PD) за целите на глава 3, раздел 4 може да бъде PD на доставчика на защитата или PD между тази на кредитополучателя и тази на гаранта, когато се счита, че не е оправдано пълно заместване. При подчинени експозиции и неподчинена защита с гаранции стойността на загубата при неизпълнение (LGD), която трябва да бъде приложена от институцията за целите на глава 3, раздел 4, може да бъде стойността, която съответства на първостепенни вземания.
2. За всяка непокрита част от стойността на експозицията (Е) PD е тази на кредитополучателя, а стойността на LGD е тази на базисната експозиция.
3. За целите на настоящия член GA е стойността на G*, изчислена съгласно член 233, параграф 3, и допълнително коригирана за падежни несъответствия, както е предвидено в раздел 5. Е е стойността на експозицията, определена съгласно глава 3, раздел 5. За тази цел институциите изчисляват стойността на експозицията по позициите, изброени в член 166, параграфи 8-10, като използват конверсионен коефициент или процент в размер на 100 % вместо конверсионните коефициенти или проценти, посочени в съответните параграфи.
Раздел 5
Падежни несъответствия
Член 237
Падежно несъответствие
1. За целите на изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции падежно несъответствие е налице, когато остатъчният срок до падеж на кредитната защита е по-малък от този на защитената експозиция. Когато остатъчният матуритет на защитата не надхвърля три месеца и матуритетът на защитата е по-малък от матуритета на базисната експозиция, въпросната защита не се класифицира като приемлива кредитна защита.
2. При несъответствие между падежите кредитната защита не се квалифицира като приемлива, когато е изпълнено едно от следните условия:
а)
първоначалният матуритет на защитата е под 1 година;
б)
експозицията е краткосрочна експозиция, която според компетентните органи подлежи по-скоро на еднодневна, а не на едногодишна долна граница по отношение на стойността на падежа (М) съгласно член 162, параграф 3.
Член 238
Падеж на кредитна защита
1. Ефективният падеж на базисното задължение, чиято продължителност е ограничена до най-много пет години, е максималното възможно оставащо време преди длъжникът да изпълни задълженията си по график. При спазване на параграф 2 матуритетът на кредитната защита е времето до най-ранната дата, на която защитата може да бъде или ще бъде прекратена.
2. Когато съществува опция, позволяваща на продавача на защита да прекрати защитата, институциите приемат, че матуритетът на защитата е времето до най-ранната дата, на която тази опция може да бъде упражнена. Когато съществува опция, позволяваща на купувача на защитата да прекрати защитата, и условията на договора при пораждането на защитата съдържат положителен стимул за институцията да поиска изпълнението на сделката преди договорния падеж, институцията приема за падеж на защитата времето до най-ранната дата, на която тази опция може да бъде упражнена; в противен случай институцията може да приеме, че подобна опция не оказва влияние върху падежа на защитата.
3. Когато няма пречка даден кредитен дериват да бъде прекратен преди изтичането на какъвто и да било гратисен период, изискван за настъпването на неизпълнение по базисното задължение в резултат на неплащане, институцията намалява матуритета на защитата с продължителността на гратисния период.
Член 239
Оценка на защитата
1. Когато при сделки, които са предмет на обезпечена кредитна защита съгласно опростения метод за финансово обезпечение, има несъответствие между падежа на експозицията и падежа на защитата, обезпечението не се квалифицира като призната обезпечена кредитна защита.
2. При сделки, които са предмет на обезпечена кредитна защита при разширения метод за финансово обезпечение, институциите отразяват падежа на кредитната защита и на експозицията в коригираната стойност на обезпечението съгласно следната формула:
където:
CVA
=
коригираната стойност за променливост на обезпечението, както е посочено в член 223, параграф 2, или размерът на експозицията, в зависимост от това коя от двете стойности е по-ниска;
t
=
броят на годините, оставащи до датата на падежа на кредитната защита, изчислен в съответствие с член 238, или стойността на T, в зависимост от това коя от двете стойности е по-ниска;
T
=
броят на годините, оставащи до датата на падежа на експозицията, изчислен в съответствие с член 238, или пет години, в зависимост от това коя от двете стойности е по-ниска;
t*
=
0.25.
Институциите използват CVAM като CVA, допълнително коригирана за падежно несъответствие, във формулата за изчисляване на напълно коригираната стойност на експозицията (E*), изложена в член 223, параграф 5.
3. При сделки, които са предмет на кредитна защита с гаранции, институциите отразяват падежа на кредитната защита и на експозицията в коригираната стойност на кредитната защита съгласно следната формула:
където:
GA
=
G*, коригиран за падежно несъответствие;
G*
=
размерът на защитата, коригиран за валутно несъответствие;
t
=
броят на годините, оставащи до датата на падежа на кредитната защита, изчислен в съответствие с член 238, или стойността на T, в зависимост от това коя от двете стойности е по-ниска;
T
=
броят на годините, оставащи до датата на падежа на експозицията, изчислен в съответствие с член 238, или пет години, в зависимост от това коя от двете стойности е по-ниска;
t*
=
0.25.
Институциите използват GA като стойността на защитата за целите на членове 233-236.
Раздел 6
Техники за редуциране на кредитния риск на съвкупност от експозиции
Член 240
Кредитни деривати за първо неизпълнение
Когато институцията получи кредитна защита за няколко експозиции, при условие че първото неизпълнение измежду експозициите задейства плащане и че това кредитно събитие прекратява договора, институцията може да промени изчислението на размера на рисково претеглената експозиция и по целесъобразност на размера на очакваната загуба за експозицията, което при липса на кредитна защита би довело до най-ниския размер на рисково претеглена експозиция, в съответствие с настоящата глава.
а)
за институциите, използващи стандартизирания подход, размерът на рисково претеглената експозиция е размерът, изчислен съгласно стандартизирания подход;
б)
за институциите, използващи вътрешнорейтинговия подход, размерът на рисково претеглената експозиция е сборът от рисково претеглената експозиция съгласно вътрешнорейтинговия подход и размера на очакваната загуба, умножен по 12,5.
Третирането,предвидено в настоящия член, се прилага само ако стойността на експозицията е по-малка или равна на стойността на кредитната защита.
Член 241
Кредитни деривати за n-то неизпълнение
Когато n-тото неизпълнение сред експозициите задейства плащане по кредитната защита, закупуващата защита институция може да признава защитата само за изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции и, в зависимост от случая, на размера на очакваната загуба, ако е получена защита и за неизпълнения от 1 до n-1 или когато вече са настъпили n-1 неизпълнения. В такива случаи институцията може да промени изчислението на размера на рисково претеглената експозиция и, в зависимост от случая, на размера на очакваната загуба за експозицията, което при липса на кредитна защита би довело до n-тия най-нисък размер на рисково претеглената експозиция в съответствие с настоящата глава. Институциите изчисляват n-тия най-нисък размер, както е посочено в член 240, букви а) и б).
Третирането, предвидено в настоящия член, се прилага само ако стойността на експозицията е по-малък или равен на стойността на кредитната защита.
Всички експозиции в съвкупността трябва да отговарят на изискванията, посочени в член 204, параграф 2 и член 216, параграф 1, буква г).
ГЛАВА 5
Секюритизация
Раздел 1
Определения
Член 242
Определения
За целите на настоящата глава се прилагат следните определения:
1)
„допълнителен спред“ означава разликата между брутните постъпления от такси и други подобни приходи, получени във връзка със секюритизираните експозиции и приложимите разходи по съответната секюритизация;
2)
„опция за пълно погасяване“ означава предвидена в договора възможност, позволяваща на инициатора на секюритизационна схема да изкупи обратно или да погаси всички секюритизиращи позиции преди пълното погасяване на базисните експозиции, когато остатъчният размер на базисните експозиции спадне под определено ниво;
3)
„ликвидно улеснение“ означава секюритизираща позиция, произтичаща от договорно споразумение за финансиране, която осигурява редовното изплащане на паричните потоци към инвеститорите;
4)
„KIRB“ означава сборът от 8 % от рисково претегления размер на експозициите, които биха били изчислени съгласно глава 3 по отношение на секюритизираните експозиции, ако те не бяха секюритизирани, и размера на очакваната загуба за тези експозиции, изчислен съгласно посочената глава;
5)
„рейтингов метод“ означава методът за изчисляване на рисково претегления размер на секюритизиращи позиции в съответствие с член 261;
6)
„метод на надзорната формула“ означава методът за изчисляване на рисково претегления размер на секюритизиращи позиции в съответствие с член 262;
7)
„нерейтингована позиция“ означава секюритизираща позиция, която няма призната кредитна оценка от АВКО, съгласно посоченото в раздел 4;
8)
„рейтингована позиция“ означава секюритизираща позиция, която има призната кредитна оценка от АВКО, съгласно посоченото в раздел 4;
9)
„програма за търговски книжа, покрити с активи“ означава схема за секюритизация, при която биват емитирани ценни книжа предимно под формата на търговски книжа с първоначален матуритет, равен или по-малък от една година;
10)
„традиционна секюритизация“ означава секюритизация, която включва икономическото прехвърляне на секюритизираните експозиции. Това се постига чрез прехвърляне на собствеността върху секюритизираните експозиции от институцията инициатор към дружество със специална цел - секюритизация, или чрез прехвърляне на риска към дружество със специална цел - секюритизация. Емитираните ценни книжа не представляват задължения за плащане от страна на институцията инициатор;
11)
„синтетична секюритизация“ означава секюритизация, при която прехвърлянето на риск се постига чрез използване на кредитни деривати или гаранции, а експозициите, които се секюритизират, остават експозиции на институцията инициатор;
12)
„револвираща експозиция“ означава експозиция, при която е позволено неизплатените от клиента салда да се променят в рамките на предварително установен лимит в зависимост от решенията на клиента за усвояване или погасяване;
13)
„револвираща секюритизация“ означава секюритизация, при която самата структура на секюритизацията револвира, като към групата експозиции се добавят експозиции или те се премахват от нея, независимо от това дали самите експозиции револвират;
14)
„клауза за предсрочна амортизация“ означава договорна клауза при секюритизация на револвиращи експозиции или револвираща секюритизация, която изисква в случай на настъпване на предварително договорени събития позициите на инвеститорите да бъдат изкупени обратно преди първоначално предвидения падеж на емитираните ценни книжа;
15)
„транш за първа загуба“ означава най-подчиненият транш, който е първият транш, понасящ загуби, възникнали по секюритизираните експозиции, като по този начин се осигурява защита за транша за втора загуба, и когато е приложимо, на траншовете от по-висок ранг.
Раздел 2
Признаване на прехвърляне на значителен риск
Член 243
Традиционна секюритизация
1. Институцията инициатор на традиционна секюритизация може да изключи секюритизираните експозиции от изчислението на рисково претегления размер на експозициите и размера на очакваната загуба, ако е изпълнено едно от следните две условия:
а)
значителен кредитен риск, свързан със секюритизираните експозиции, се счита за прехвърлен на трети лица;
б)
институцията инициатор прилага рисково тегло от 1 250 % спрямо всички секюритизиращи позиции, които тя задържа в тази секюритизация, или приспада тези секюритизиращи позиции от елементите на базовия собствен капитал от първи ред в съответствие с член 36, параграф 1, буква к).
2. Значителен кредитен риск се счита за прехвърлен в следните случаи:
а)
размерът на рисково претеглената експозиция на междинните траншове в секюритизацията, задържана от институцията инициатор в тази секюритизация, не надхвърля 50 % от размера на рисково претеглената експозиция на всички междинни траншове в тази секюритизация;
б)
когато в секюритизацията няма междинни траншове и инициаторът може да докаже, че стойността на секюритизиращите позиции, които биха подлежали на приспадане от базовия собствен капитал от първи ред или за които би било определено рисково тегло 1 250 %, надхвърля значително обоснованата оценка на очакваната загуба по секюритизираните експозиции, институцията инициатор задържа не повече от 20 % от стойността на секюритизиращите позиции, които биха подлежали на приспадане от базовия собствен капитал от първи ред или биха получили рисково тегло 1 250 %.
Когато възможното намаление на размера на рисково претеглените експозиции, което институцията инициатор би постигнала чрез тази секюритизация, не е оправдано от съразмерно прехвърляне на кредитен риск на трети лица, компетентните органи могат за всеки случай поотделно да преценят, че няма да се счита, че значителен кредитен риск е бил прехвърлен на трети лица.
3. За целите на параграф 2 междинните траншове в секюритизацията са секюритизиращи позиции, за които се прилага рисково тегло по-ниско от 1 250 % и които са по-подчинени спрямо първостепенната позиция в тази секюритизация и с по-нисък ранг спрямо всяка секюритизираща позиция в тази секюритизация, за която в съответствие с раздел 4 е присъдено:
а)
при секюритизираща позиция, за която се прилага раздел 3, подраздел 3 - първа степен кредитно качество;
б)
при секюритизираща позиция, за която се прилага раздел 3, подраздел 4 - първа или втора степен кредитно качество.
4. Като алтернатива на параграфи 2 и 3 компетентните органи разрешават на институциите инициатори да считат, че значителен кредитен риск е бил прехвърлен, когато институцията инициатор е в състояние да докаже за всеки случай на секюритизация, че намаляването на капиталовите изисквания, които инициаторът постига чрез секюритизация, е оправдано от съразмерно прехвърляне на кредитен риск на трети лица.
Разрешение получават само институциите, които отговарят на всяко едно от следните условия:
а)
институцията разполага с подходящи чувствителни към риска политики и методологии за оценка на прехвърлянето на риск;
б)
институцията е отчела всяко прехвърляне на кредитен риск на трети лица за целите на вътрешното за институцията управление на риска и за разпределението на вътрешния капитал.
5. В допълнение към изискванията, посочени в параграфи 1-4 както е приложимо, се изпълнява всяко едно от следните условия:
а)
документацията по секюритизацията отразява икономическата същност на сделката;
б)
институцията инициатор и нейните кредитори не могат да се разпореждат със секюритизираните експозиции, включително в случай на несъстоятелност или след назначаване на ликвидатор или квестор. Това обстоятелство се потвърждава от квалифицирано правно становище;
в)
емитираните ценни книжа не представляват задължения за плащане от страна на институцията инициатор;
г)
институцията инициатор не упражнява ефективен или непряк контрол върху прехвърлените експозиции. Счита се, че инициаторът е запазил ефективен контрол върху прехвърлените експозиции, ако той има право да изкупи обратно от поемателя прехвърлените по-рано експозиции, за да реализира произтичащите от тях доходи, или ако е задължен да поеме обратно прехвърления риск. Запазването на правата или задълженията за обслужването на експозициите от страна на институцията инициатор не представлява само по себе си непряк контрол върху експозициите;
д)
документацията по секюритизацията отговаря на всяко едно от следните условия:
i)
тя не съдържа клаузи, които в случаите, различни от предсрочна амортизация, изискват секюритизиращите позиции да бъдат подобрени от институцията инициатор, включително, но без да се ограничава до замяна на базисните кредитни експозиции или увеличаването на доходността, платима на инвеститорите в отговор на влошаване на кредитното качество на секюритизираните експозиции;
ii)
тя не съдържа клаузи, които предвиждат увеличаване на доходността, платима на държателите на позиции по секюритизацията в отговор на влошаване на кредитното качество на групата базисни експозиции;
iii)
в нея се уточнява, когато е приложимо, че всяко закупуване или обратно изкупуване на секюритизиращи позиции от инициатора или спонсора, което излиза извън договорните му задължения, представлява изключение и може да стане единствено в условията на равнопоставена сделка между две независими лица;
е)
когато е налице опция за пълно погасяване, тя също изпълнява следните условия:
i)
тя може да бъде упражнена по преценка на институцията инициатор;
ii)
тя може да бъде упражнена само когато остава неамортизирана 10 % или по-малко от първоначалната стойност на секюритизираните експозиции;
iii)
тя няма за цел избягване на разпределяне на загуби по позиции, притежаващи кредитни подобрения, или по други позиции, държани от инвеститорите, и не предоставя кредитно подобрение по друг начин.
6. Компетентните органи информират ЕБО относно конкретните случаи, посочени в параграф 2, когато възможното намаление на размера на рисково претеглените експозиции не е оправдано от съразмерно прехвърляне на кредитен риск на трети лица, и относно случаите, при които институциите прилагат параграф 4. ЕБО следи различните практики в тази област и издава насоки в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010. ЕБО прави преглед на изпълнението на тези насоки от държавите членки и до 31 декември 2017 г. предоставя на Комисията мнение по това дали е необходим обвързващ технически стандарт.
Член 244
Синтетична секюритизация
1. Институцията инициатор на синтетична секюритизация може да изчислява рисково претегления размер на експозициите и, когато е приложимо, размера на очакваните загуби за секюритизираните експозиции в съответствие с член 249, ако е изпълнено едно от следните условия:
а)
счита се, че значителен кредитен риск е бил прехвърлен към трети лица чрез обезпечена кредитна защита или чрез кредитна защита с гаранции;
б)
институцията инициатор прилага рисково тегло от 1 250 % спрямо всички секюритизиращи позиции, които задържа в тази секюритизация, или приспада тези секюритизиращи позиции от елементите на базовия собствен капитал от първи ред в съответствие с член 36, параграф 1, буква к).
2. Счита се, че значителен кредитен риск е прехвърлен, ако е изпълнено едно от следните условия:
а)
размерът на рисково претеглената експозиция на междинните траншове в секюритизацията, задържани от институцията инициатор в тази секюритизация, не надхвърля 50 % от размера на рисково претеглената експозиция на всички междинните траншове в тази секюритизацията;
б)
когато в секюритизацията няма междинни траншове и инициаторът може да докаже, че стойността на секюритизиращите позиции, които биха подлежали на приспадане от базовия собствен капитал от първи ред или за които би било определено рисково тегло 1 250 %, надхвърля значително обоснованата оценка на очакваната загуба по секюритизираните експозиции, институцията инициатор задържа не повече от 20 % от стойностите на секюритизираните позиции, които биха подлежали на приспадане от базовия собствен капитал от първи ред или биха получили рисково тегло 1 250 %;
в)
когато възможното намаление на размера на рисково претеглените експозиции, което институцията инициатор би постигнала чрез тази секюритизация, не е оправдано от съразмерно прехвърляне на кредитен риск на трети лица, компетентният орган може за всеки случай поотделно да прецени, че няма да се счита, че значителен кредитен риск е бил прехвърлен на трети лица.
3. За целите на параграф 2 междинните траншове в секюритизацията са секюритизиращи позиции, за които се прилага рисково тегло по-ниско от 1 250 % и които са по-подчинени спрямо първостепенната позиция в тази секюритизация и с по-нисък ранг спрямо всяка секюритизираща позиция в тази секюритизация, за която в съответствие с раздел 4 е присъдено:
а)
при секюритизираща позиция, за която се прилага раздел 3, подраздел 3 - първа степен кредитно качество;
б)
при секюритизираща позиция, за която се прилага раздел 3, подраздел 4 - първа или втора степен кредитно качество.
4. Като алтернатива на параграфи 2 и 3 компетентните органи разрешават на институциите инициатори да считат, че значителен кредитен риск е бил прехвърлен, когато институцията инициатор е в състояние да докаже за всеки случай на секюритизация, че намаляването на капиталовите изисквания, които инициаторът постига чрез секюритизация, е оправдано от съразмерно прехвърляне на кредитен риск на трети лица.
Разрешение получават само институциите, които отговарят на всяко едно от следните условия:
а)
институцията разполага с подходящи чувствителни към риска политики и методологии за оценка на прехвърлянето на риск;
б)
институцията е отчела всяко прехвърляне на кредитен риск на трети лица за целите на вътрешното за институцията управление на риска и за разпределението на вътрешния капитал.
5. В допълнение към изискванията, посочени в параграфи 1-4, както е приложимо, прехвърлянето отговаря на следните условия:
а)
документацията по секюритизацията отразява икономическата същност на сделката;
б)
кредитната защита, чрез която се прехвърля кредитният риск, отговаря на изискванията на член 247, параграф 2;
в)
инструментите, използвани за прехвърляне на кредитния риск, не съдържат клаузи или условия, които:
i)
установяват значими прагове на същественост, под които кредитната защита не се счита за изискуема в случай на настъпване на кредитно събитие;
ii)
позволяват прекратяване на защитата в случай на влошаване на кредитното качество на базисните експозиции;
iii)
изискват в случаите, различни от предсрочна амортизация, институцията инициатор да подобрява кредитното качество на позициите в секюритизацията;
iv)
предвиждат увеличаване на цената на кредитната защита на институцията или на доходността, платима на държателите на позиции в секюритизацията, в случай на влошаване на кредитното качество на групата базисни експозиции;
г)
получено е квалифицирано правно становище, което потвърждава изпълнимостта на кредитната защита във всички съответни юрисдикции;
д)
в документацията по секюритизацията е уточнено, че когато е приложимо, всяко закупуване или обратно изкупуване на секюритизиращи позиции от инициатора или спонсора, което излиза извън договорните му задължения, може да стане единствено в условията на равнопоставена сделка между две независими лица;
е)
когато е налице опция за пълно погасяване, тя съответства на всяко едно от следните условия:
i)
тя може да бъде упражнена по преценка на институцията инициатор;
ii)
тя може да бъде упражнена само когато остава неамортизирана 10 % или по-малко от първоначалната стойност на секюритизираните експозиции;
iii)
тя няма за цел избягване на разпределяне на загуби по позиции, притежаващи кредитни подобрения, или по други позиции, държани от инвеститорите, и да се предоставя кредитно подобрение по-друг начин.
6. Компетентните органи информират ЕБО относно конкретните случаи, посочени в параграф 2, когато възможното намаление на размера на рисково претеглените експозиции не е оправдано от съразмерно прехвърляне на кредитен риск на трети лица, и относно случаите, при които институциите прилагат параграф 4. ЕБО следи различните практики в тази област и издава насоки в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010. ЕБО прави преглед на изпълнението на тези насоки от държавите членки и до 31 декември 2017 г. предоставя на Комисията мнение по това дали е необходим обвързващ технически стандарт.
Раздел 3
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции
Подраздел 1
Принципи
Член 245
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции
1. Когато в съответствие с раздел 2 институцията инициатор е прехвърлила значителен кредитен риск, свързан със секюритизирани експозиции, въпросната институция може:
а)
при традиционна секюритизация да изключи експозициите, които тя е секюритизирала, от изчисленията на размера на рисково претеглените експозиции и, когато е приложимо, от размера на очакваната загуба;
б)
при синтетична секюритизация, да изчисли размера на рисково претеглените експозиции и, когато е приложимо, размера на очакваната загуба по отношение на секюритизираните експозиции в съответствие с членове 249 и 250.
2. Когато институцията инициатор е взела решение да прилага параграф 1, тя изчислява размера на рисково претеглените експозиции по настоящата глава за позициите, които тя може да държи в секюритизацията.
Когато институцията инициатор не е прехвърлила значителен кредитен риск или е взела решение да не прилага параграф 1, не е необходимо тя да изчислява размера на рисково претеглените експозиции за всяка позиция, която тя може да има във въпросната секюритизация, но продължава да включва секюритизираните експозиции в изчислението на размера на рисково претеглените експозиции, все едно че те не са били секюритизирани.
3. Когато има експозиция към различни траншове от една секюритизация, експозицията към всеки транш се третира като отделна секюритизираща позиция. Счита се, че доставчиците на кредитна защита по секюритизиращи позиции държат позиции в секюритизацията. Секюритизиращите позиции включват експозиции към секюритизация, произтичащи от лихвени или валутни дериватни договори.
4. Освен ако секюритизиращата позиция не е приспадната от елементите на базовия собствен капитал от първи ред в съответствие с член 36, параграф 1, буква к), размерът на рисково претеглената експозиция се включва в общия размер на рисково претеглените експозиции на институцията за целите на член 92, параграф 3.
5. Размерът на рисково претеглените експозиции на секюритизираща позиция се изчислява посредством прилагането на съответното общо рисково тегло към стойността на експозицията на позицията, изчислена в съответствие с член 246.
6. Общото рисково тегло се определя като сума от рисковото тегло, посочено в настоящата глава, и евентуалното допълнително рисково тегло в съответствие с член 407.
Член 246
Стойност на експозицията
1. Стойността на експозицията се изчислява, както следва:
а)
ако институцията изчислява размера на рисково претеглените експозиции съгласно подраздел 3, стойността на експозицията на дадена балансова секюритизираща позиция следва да бъде нейната отчетна стойност, след като са приложени съответните специфични корекции за кредитен риск, третирани в съответствие с член 110;
б)
ако институцията изчислява размера на рисково претеглените експозиции съгласно подраздел 4, стойността на експозицията на дадена балансова секюритизираща позиция следва да бъде нейната отчетна стойност, измерена без да бъдат отчитани направените корекции за кредитен риск, третирани в съответствие с член 110;
в)
ако институцията изчислява размера на рисково претеглените експозиции съгласно подраздел 3, стойността на експозицията на дадена задбалансова секюритизираща позиция е нейната номинална стойност, намалена с корекции за специфичен кредитен риск по въпросната секюритизираща позиция, умножена с посочения в настоящата глава конверсионен коефициент. Освен ако не е указано друго, конверсионният коефициент е 100 %;
г)
ако институцията изчислява размера на рисково претеглените експозиции съгласно подраздел 4, стойността на експозицията на дадена задбалансова секюритизираща позиция е нейната номинална стойност, умножена с посочения в настоящата глава конверсионен коефициент. Освен ако не е указано друго, конверсионният коефициент е 100 %;
д)
стойността на експозицията за кредитен риск от контрагента на дериватен инструмент, посочен в приложение II, се определя в съответствие с глава 6.
2. Когато институцията притежава две или повече припокриващи се позиции при секюритизация, институцията включва в изчислението на размера на рисково претеглените експозиции, до размера на припокриването, само позицията или частта от позиция, водеща до по-голям размер на рисково претеглените експозиции. Институцията може също да отчете такова припокриване между капиталовите изисквания за специфичен риск на позиции в търговския портфейл и капиталовите изисквания за секюритизиращите позиции в банковия портфейл, при условие че институцията може да изчисли и сравни капиталовите изисквания за съответните позиции. За целите на настоящия параграф припокриване е налице, когато позициите, напълно или частично, представляват експозиция към един риск, така че за размера на припокриването се установява една-единствена експозиция.
3. Когато член 268, буква в) се прилага за позициите в търговски книжа, покрити с активи, институцията може да използва рисковите тегла, определени за ликвидното улеснение, при изчисляването на размера на рисково претеглената експозиция за търговски книжа, покрити с активи, при условие че 100 % от емитираните по програмата търговски книжа, покрити с активи, са обхванати от това или от друго ликвидно улеснение и всички тези ликвидни улеснения се третират равностойно с търговските книжа, покрити с активи, така че те формират припокриващи се позиции.
Институцията уведомява компетентните органи, когато прилага това третиране.
Член 247
Признаване на редуциране на кредитен риск при секюритизиращи позиции
1. Дадена институция може да признае обезпечена кредитна защита или кредитна защита с гаранции, получена по отношение на дадена секюритизираща позиция, в съответствие с глава 4 и при спазване на изискванията, установени в настоящата глава и в глава 4.
Приемливата обезпечена кредитна защита се ограничава до финансовите обезпечения, които отговарят на изискванията на глава 2 за изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции, както е посочено в глава 4, като признаването зависи от спазването на съответните изисквания, установени в глава 4.
2. Приемливата кредитна защита с гаранции и доставчиците на кредитна защита с гаранции се ограничават до тези, които отговарят на условията по глава 4, като признаването зависи от спазването на съответните изисквания, установени в глава 4.
3. Чрез дерогация от параграф 2, приемливите доставчици на кредитна защита с гаранции, изброени в член 201, параграф 1, букви а)-з), с изключение на квалифицираните централни контрагенти, трябва да имат кредитна оценка от призната АВКО, която е определена като съответстваща на трета или по-благоприятна степен на кредитно качество съгласно член 136 и е съответствала на втора или по-благоприятна степен към момента на първото признаване на кредитната защита. Институциите, които имат разрешение да прилагат вътрешнорейтинговия подход за пряка експозиция към доставчика на защита, могат да определят приемливостта по първото изречение, като сравнят вероятността от неизпълнение на доставчика на защита с вероятността от неизпълнение, съответстваща на посочените в член 136 степени на кредитното качество.
4. Чрез дерогация от параграф 2, дружества със специална цел - секюритизация, са приемливи доставчици на защита, ако притежават активи, които се квалифицират като приемливо финансово обезпечение и по отношение на които няма права или условни права от по-висок или равностоен ранг на условните права на институцията, която получава кредитна защита с гаранции, и са изпълнени всички изисквания за признаването на финансовите обезпечения по глава 4. В тези случаи GA (размерът на защитата, коригиран за валутни и падежни несъответствия съгласно разпоредбите по глава 4) се ограничава до коригираната за променливост пазарна стойност на тези активи и g (рисковото тегло на експозициите към доставчика на защитата, определено съгласно стандартизирания подход) се определя като среднопретегленото рисково тегло, което би било приложимо за тези активи като финансово обезпечение съгласно стандартизирания подход.
Член 248
Непряка подкрепа
1. Институцията спонсор или институцията инициатор, която по отношение на дадена секюритизация е приложила член 245, параграфи 1 и 2 при изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции или е продала инструменти от търговския си портфейл, в резултат на което от нея вече не се изисква да разполага със собствен капитал срещу риска от тези инструменти, не може да осигурява с оглед на намаляване на потенциалните или реални загуби на инвеститорите подкрепа на секюритизацията, която излиза извън договорните ѝ задължения. Не се смята, че дадена сделка осигурява подкрепа, ако тя е осъществена в условията на равнопоставена сделка между две независими лица и е взета предвид при оценката на значителното прехвърляне на риск. Независимо дали осигурява подкрепа, всяка такава сделка се съобщава на компетентните органи и отчита в процеса на разглеждане и разрешаване на кредити от страна на институцията. Когато преценява дали структурата на сделката не позволява осигуряване на подкрепа, институцията отчита по подходящ начин най-малко всеки един от следните критерии:
а)
цената на обратното изкупуване;
б)
капиталовата и ликвидната позиция на институцията преди и след обратното изкупуване;
в)
риска и доходността на секюритизираните експозиции;
г)
риска и доходността на секюритизиращите позиции;
д)
въздействието на подкрепата върху очакваните загуби, която инициаторът очаква да понесе в сравнение с инвеститорите.
2. В съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 ЕБО издава насоки за това какво представляват условията на равнопоставена сделка между две независими лица и кога структурата на сделката не позволява осигуряване на подкрепа.
3. Ако институция инициатор или институция спонсор не успее да изпълни изискванията на параграф 1 по отношение на дадена секюритизация, тази институция трябва да разполага със собствен капитал за покриване най-малко на всички секюритизирани експозиции, все едно че те не са били секюритизирани.
Подраздел 2
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции, секюритизирани при синтетична секюритизация, от страна на институцията инициатор
Член 249
Общо третиране
Когато са изпълнени условията по член 244, при изчисляването на рисково претегления размер на секюритизираните експозиции институцията инициатор на синтетична секюритизация използва в съответствие с условията на член 250 съответните методологии за изчисление, предвидени в настоящия раздел, а не предвидените в глава 2. За институциите, изчисляващи рисково претегления размер на експозициите и размера на очакваните загуби по глава 3, размерът на очакваната загуба по отношение на такива експозиции е нула.
Установените в първа алинея изисквания се прилагат за цялата група от експозиции, включени в секюритизацията. При спазване на член 250 институцията инициатор изчислява размера на рисково претеглените експозиции по отношение на всички траншове по секюритизацията в съответствие с разпоредбите на настоящия раздел, включително тези, за които институцията отчита редуциране на кредитния риск съгласно член 247, като рисковите тегла, които се прилагат спрямо такива позиции, могат да бъдат изменени в съответствие с глава 4 при спазване на предвидените в настоящата глава изисквания.
Член 250
Третиране на падежните несъответствия при синтетична секюритизация
При изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции в съответствие с член 249 се отчита всяко несъответствие между падежа на кредитната защита, което представлява транш, и посредством която се извършва прехвърляне на риск, и на секюритизираните експозиции, както следва:
а)
падежът на секюритизираните експозиции се определя на база експозицията с най-отдалечен във времето падеж, но не повече от пет години. Падежът на кредитната защита се определя съгласно глава 4;
б)
институцията инициатор не отчита наличието на падежни несъответствия при изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции за траншове, които в съответствие с настоящия раздел получават рисково тегло от 1 250 %. За всички останали траншове третирането на падежното несъответствие, предвидено в глава 4, се прилага съгласно следната формула:
където:
RW*
=
размерът на рисково претеглените експозиции за целите на член 92, параграф 3, буква а);
RWAss
=
размерът на рисково претеглените експозиции, който би бил използван, ако тези експозиции не са били секюритизирани, изчислен на пропорционална основа;
RWSP
=
размерът на рисково претеглените експозиции съгласно член 249, при условие че няма падежно несъответствие;
T
=
падежът на базисните експозиции, изразен в години;
t
=
падежът на кредитната защита, изразен в години;
t*
=
0,25.
Подраздел 3
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции при стандартизирания подход
Член 251
Рискови тегла
При спазване на изискванията по член 252 институцията изчислява размера на рисково претеглената експозиция на рейтингована секюритизираща или пресекюритизираща позиция, като прилага съответното рисково тегло към стойността на експозицията.
Приложимото рисково тегло, което съответства на кредитната оценка на позицията съгласно раздел 4, е посочено в таблица 1.
Таблица 1
Степен на кредитно качество
1
2
3
4 (само за кредитни оценки, различни от краткосрочни кредитни оценки)
всички други степени на кредитно качество
Секюритизиращи позиции
20 %
50 %
100 %
350 %
1 250 %
Пресекюритизиращи позиции
40 %
100 %
225 %
650 %
1 250 %
При спазване на членове 252-255 размерът на всяка рисково претеглена нерейтингована секюритизираща позиция се изчислява посредством прилагането на рисково тегло от 1 250 %.
Член 252
Институции инициатори и институции спонсори
За институция инициатор или институция спонсор размерът на рисково претеглените експозиции, изчислени по отношение на нейните секюритизиращи позиции във всяка отделна секюритизация, може да се сведе до размера на рисково претеглените експозиции, който обичайно би бил изчислен за секюритизираните експозиции, ако те не бяха секюритизирани, при прилагането на рисково тегло от 150 % спрямо:
а)
всички позиции, които понастоящем са в неизпълнение;
б)
всички позиции сред секюритизираните експозиции, които в съответствие с член 128 са свързани с особено висок риск.
Член 253
Третиране на нерейтинговани позиции
1. За целите на изчисляването на рисково претегления размер на нерейтингована секюритизираща позиция, институцията може да прилага среднопретегленото рисково тегло, което институция, държаща експозициите, би приложила към секюритизираните експозиции съгласно глава 2, умножено по коефициента на концентрация, посочен в параграф 2. За тази цел институцията във всеки един момент знае състава на групата секюритизирани експозиции.
2. Коефициентът на концентрация е равен на сумата от номиналните стойности на всичките траншове, разделена на сумата от номиналните размери на траншовете, подчинени или равностойни по ранг на транша, в който се държи позицията, включително въпросния транш. Полученото в резултат рисково тегло не трябва да е по-високо от 1 250 % или по-ниско от което и да било рисково тегло, приложимо спрямо транш с по-висок ранг, който е с присъдена кредитна оценка. Когато дадена институция не е в състояние да определи рисковите тегла, които биха били приложени към секюритизираните експозиции съгласно глава 2, към позицията се прилага рисково тегло в размер на 1 250 %.
Член 254
Третиране на секюритизиращи позиции, структурирани като траншове за втора или следващи по ред загуби в програми за търговски книжа, покрити с активи
Освен ако е налично по-благоприятно третиране на в случаите на нерейтинговани ликвидни улеснения съгласно член 255, институцията може да прилага за секюритизиращите позиции, които отговарят на следните условия, рисково тегло, което е по -високата от следните две стойности: 100 %, или най-високото от рисковите тегла, което институция, притежаваща експозициите, би приложила за всяка от секюритизираните експозиции по глава 2:
а)
секюритизиращата позиция е в транш, който по своята икономическа същност представлява позиция за втора или следващи по ред загуби в секюритизацията и траншът за първа загуба осигурява значително подобрение на кредитното качество на транша за втора загуба;
б)
качеството на секюритизиращата позиция е равностойно или по-благоприятно от трета степен на кредитно качество съгласно стандартизирания подход;
в)
секюритизиращата позиция се държи от институция, която не притежава позиция в транша за първа загуба.
Член 255
Третиране на нерейтинговани ликвидни улеснения
1. За определяне на стойността на експозицията, дадена институция може да приложи конверсионен коефициент от 50 % към номиналната стойност на нерейтинговано ликвидно улеснение, когато са изпълнени следните условия:
а)
документацията по ликвидното улеснение ясно посочва и ограничава обстоятелствата, при които ликвидното улеснение може да бъде използвано;
б)
усвояванията по ликвидното улеснение не могат да се използват за предоставяне на кредитна подкрепа чрез покриване на вече настъпили загуби по време на усвояването, и особено за осигуряване на ликвидност по отношение на експозиции в неизпълнение по време на усвояването или за придобиване на активи по по-висока от справедливата стойност;
в)
улеснението не се използва за осигуряване на постоянно или периодично финансиране на секюритизацията;
г)
погасяването на изтеглените суми по улеснението не е подчинено спрямо вземанията на инвеститорите, които не са вземания по лихвени или валутни дериватни договори, такси и други подобни плащания, като вземанията по улеснението не могат да бъдат отписвани, отлагани или разсрочвани;
д)
не е възможно улеснението да бъде усвоявано след изчерпването на всички приложими кредитни подобрения, подкрепящи ликвидното улеснение;
е)
ликвидното улеснение съдържа клауза, която намалява автоматично сумата, която може да бъде изтеглена, с размера на експозициите в неизпълнение, където „неизпълнение“ има значението по глава 3, или където групата секюритизирани експозиции се състои от рейтинговани инструменти, ликвидното улеснение се прекратява, когато средното кредитно качество на групата се понижи под инвестиционен рейтинг.
Приложимото рисково тегло е най-високото рисково тегло, което би се приложило за всяка от секюритизираните експозиции по глава 2 от институция, държаща експозициите.
2. За да се определи стойността на експозицията на улеснения във вид на парични аванси, може да бъде приложен конверсионен коефициент от 0 % към номиналната стойност на ликвидно улеснение, което е безусловно отменяемо, при условие че са изпълнени условията, посочени в параграф 1, и погасяванията на усвоени суми от улеснението са с първостепенен ранг спрямо останалите претенции към паричните потоци, произтичащи от секюритизираните експозиции.
Член 256
Допълнителни капиталови изисквания при секюритизация на револвиращи експозиции с предвидена клауза за предсрочна амортизация
1. При наличие на секюритизация на револвиращи експозиции, за които е приложима клауза за предсрочна амортизация, институцията инициатор изчислява в съответствие с настоящия член допълнителен рисково претеглен размер на експозицията във връзка с вероятността нивата на кредитния риск, на който е изложена, да нараснат след прилагането на клаузата за предсрочна амортизация.
2. Институцията изчислява рисково претегления размер по отношение на сумата от стойностите на експозициите от участието на инициатора и участието на инвеститорите.
За секюритизационни структури, където секюритизираните експозиции обхващат револвиращи и нереволвиращи експозиции, институцията инициатор прилага третирането, предвидено в параграфи 3-6, към частта от групата от базисни експозиции, съдържаща револвиращи експозиции.
Стойността на експозицията на участието на инициатора представлява стойността на експозицията на онази номинална част от съвкупността от усвоени суми, препродадени в секюритизация, която, съотнесена към размера на общата съвкупност, препродадена в структурата, определя частта на паричните потоци, генерирани от събраните суми по главниците и лихвите и други свързани суми, които не са предназначени за извършване на плащания към тези, които имат секюритизиращи позиции в секюритизацията. Участието на инициатора не е подчинено спрямо участието на инвеститорите. Стойността на експозицията на участието на инвеститорите е стойността на експозицията на оставащата номинална част от съвкупността от усвоени суми.
Размерът на рисково претеглената експозиция по отношение на стойността на експозицията на участието на инициатора се изчислява пропорционално на експозицията към секюритизирани експозиции, все едно че те не са били секюритизирани.
3. От изчисляването на допълнителен рисково претеглен размер на експозицията по параграф 1 се освобождават инициаторите на следните видове секюритизации:
а)
секюритизациите на револвиращи експозиции, при които инвеститорите остават напълно изложени на всички бъдещи усвоявания от кредитополучателите, така че рискът по базисните експозиции не се поема обратно от институцията инициатор дори след настъпването на предсрочна амортизация;
б)
секюритизациите, при които клаузата за предсрочна амортизация се задейства единствено от събития, които не са свързани с риска и доходността на секюритизираните активи или на институцията инициатор като например съществени промени в данъчните закони или наредби.
4. За институцията инициатор, изчисляваща допълнителен рисково претеглен размер на експозицията в съответствие с параграф 1, сумата на рисково претегления размер на експозициите по отношение на позициите ѝ в участието на инвеститорите и сумата на рисково претеглените експозиции, изчислени съгласно параграф 1, не превишават по-голямото от:
а)
размера на рисково претеглената експозиция, изчислен по отношение на нейните позиции в участието на инвеститорите;
б)
размера на рисково претеглената експозиция, който би бил изчислен по отношение на секюритизираните експозиции от институция, притежаваща експозициите, ако експозициите не бяха секюритизирани, до размера на участието на инвеститорите.
Приспадането на нетни печалби, ако има такива, произтичащи от капитализиране на бъдещ доход, изисквано по член 32, параграф 1, не участва при изчисляването на максималния размер, посочен в предходната алинея.
5. Рисково претегленият размер на експозициите, който се изчислява в съответствие с параграф 1, се установява, като се умножи стойността на експозицията на участието на инвеститорите по произведението на съответния конверсионен коефициент, посочен в параграфи 6-9, и среднопретегленото рисково тегло, което би било приложимо за секюритизираните експозиции, ако експозициите не бяха секюритизирани.
Клаузата за предсрочна амортизация се разглежда като контролирана, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
институцията инициатор разполага с подходящи планове за управление на капитала и ликвидността, обезпечаващи достатъчно собствен капитал и ликвидност при възникване на събитие, водещо до предсрочна амортизация;
б)
през целия период на трансакцията има пропорционално разделяне между участието на инициатора и участието на инвеститора на плащанията по лихви и главници, разходи, загуби и възстановени суми на базата на салдото на неизплатените вземания в един или повече референтни момента през всеки месец;
в)
периодът на амортизация е достатъчно дълъг, така че 90 % от началния размер на дълга (участието на инициатора и на инвеститорите) се очаква до края на периода да бъде погасен или да изпадне в неизпълнение;
г)
скоростта на погасяването не превишава тази, която би била постигната при линейната амортизация за периода, посочен в буква в).
6. В случай на секюритизация с клауза за предсрочна амортизация на експозиции на дребно, които са неусвоени и безусловно отменяеми без предварително уведомление, където предпоставка за предприемане на предсрочната амортизация е спадането на осреднения за три месеца допълнителен спред до определено ниво, институциите сравняват осреднения за три месеца допълнителен спред с размера на посоченото в клаузата ниво на задържане на допълнителния спред.
Когато секюритизацията не изисква да се определя изрично нивото на задържане на допълнителния спред, нивото на задържане се приема за 4,5 процентни пункта по-високо от нивото на допълнителния спред, при който се предприема предсрочна амортизация.
Конверсионният коефициент, който се прилага, се определя от нивото на действителния тримесечен среден допълнителен спред съгласно таблица 2.
Таблица 2
Секюритизация с клауза за контролирана предсрочна амортизация
Секюритизация с клауза за неконтролирана предсрочна амортизация
Осреднен тримесечен допълнителен спред
Конверсионен коефициент
Конверсионен коефициент
Над ниво A
0 %
0 %
Ниво A
1 %
5 %
Ниво B
2 %
15 %
Ниво C
10 %
50 %
Ниво D
20 %
100 %
Ниво E
40 %
100 %
където:
а)
„ниво A“ означава нива на допълнителен спред по-ниски от 133,33 % от нивото на задържане на допълнителния спред, но не по-ниски от 100 % от това ниво на задържане;
б)
„ниво B“ означава нива на допълнителен спред по-ниски от 100 % от нивото на задържане на допълнителния спред, но не по-ниски от 75 % от това ниво на задържане;
в)
„ниво C“ означава нива на допълнителен спред по-ниски от 75 % от нивото на задържане на допълнителния спред, но не по-ниски от 50 % от това ниво на задържане;
г)
„ниво D“ означава нива на допълнителен спред по-ниски от 50 % от нивото на задържане на допълнителния спред, но не по-ниски от 25 % от това ниво на задържане;
д)
„ниво E“ означава нива на допълнителен спред по-ниски от 25 % от нивото на задържане на допълнителния спред.
7. В случаи на секюритизация с клауза за предсрочна амортизация на експозиции към на дребно, които са неусвоени и безусловно отменяеми без предварително уведомяване и където предсрочната амортизация се предприема на основание на числена стойност, различна от осреднения тримесечен допълнителен спред, след получено разрешение от компетентните органи институциите могат да прилагат третиране с, което е приблизително същото като това по параграф 6, за да определят посочения конверсионен коефициент. Компетентният орган дава разрешение, ако са изпълнени следните условия:
а)
това третиране е по-подходящо, защото институцията може да установи количествен показател, който по отношение на числената стойност, задействаща предсрочната амортизация, е равностоен на нивото на задържане на допълнителния спред;
б)
това третиране води до оценка на риска, свързана с вероятността нивата на кредитния риск, на който е изложена институцията, да нараснат след прилагането на клаузата за предсрочна амортизация, която е също толкова благоразумна колкото изчислената по параграф 6.
8. Спрямо всички други схеми на секюритизация, съдържащи клауза за контролирана предсрочна амортизация на револвиращите експозиции, се прилага конверсионен коефициент от 90 %.
9. Спрямо всички други схеми на секюритизация, съдържащи клауза за неконтролирана предсрочна амортизация на револвиращите експозиции, се прилага конверсионен коефициент от 100 %.
Член 257
Редуциране на кредитен риск за секюритизиращи позиции, за които се прилага стандартизираният подход
Когато е получена кредитна защита спрямо дадена секюритизираща позиция, изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции може да се измени в съответствие с глава 4.
Член 258
Намаление на размера на рисково претеглените експозиции
Когато на секюритизиращата позиция е присъдено рисково тегло от 1 250 %, институциите могат, в съответствие с член 36, параграф 1, буква к), да приспаднат от базовия собствен капитал от първи ред стойността на експозицията на тази позиция като алтернатива на включването на позицията в изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции. За тази цел изчислението на стойността на експозицията може да отразява признатата обезпечена кредитна защита по начин, който съответства на член 257.
Когато институцията инициатор прилага въпросната алтернатива, тя може да извади сумата, приспадната в съответствие с член 36, параграф 1, буква к), умножена по 12,5, от сумата, определена в член 252 като рисково претегления размер на експозицията, който би бил изчислен обичайно за секюритизираните експозиции, ако те не бяха секюритизирани.
Подраздел 4
Изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции при вътрешнорейтинговия подход
Член 259
Йерархия на методите
1. Институциите използват методите в съответствие със следната йерархия:
а)
спрямо позициите с присъдена оценка или такива, за които може да се използва подразбираща се оценка, за изчисляване на размера на рисково претеглената експозиция се прилага рейтинговият подход, изложен в член 261;
б)
спрямо нерейтингованите позиции институцията може да използва изложения в член 262 метод на надзорната формула, при който тя може да изготвя оценки на PD и, когато е приложимо, на стойността на експозицията и на LGD, които се използват в метода на надзорната формула, в съответствие с изискванията за оценка на тези параметри съгласно вътрешнорейтинговия подход по раздел 3. Институция, която не е инициатор, може да използва метода на надзорната формула само с предварителното разрешение на компетентните органи, което се предоставя само ако институцията отговаря на предвидените в първото изречение от настоящата буква условия;
в)
като алтернатива на буква б) и само за позиции без рейтинг, произтичащи от програми за търговски книжа, покрити с активи, институцията може да използва посочения в параграф 4 подход на вътрешна оценка, ако компетентните органи са дали съответното разрешение;
г)
във всички останали случаи секюритизиращите позиции без рейтинг получават рисково тегло от 1 250 %;
д)
независимо от буква г) и след предварително разрешение от компетентните органи, институцията може да изчисли рисковото тегло за позиция без рейтинг в програма за търговски книжа, покрити с активи, съгласно член 253 или член 254, ако позицията без рейтинг не представлява търговски книжа и попада в приложното поле на подхода на вътрешна оценка, за който е поискано разрешение. Съвкупната стойност на експозициите, за които се прилага това изключение, не трябва да е съществена и при всички случаи да е по-малка от 10 % от съвкупната стойност на експозициите, третирани от институцията в съответствие с подхода на вътрешна оценка. Институцията спира да прилага това, ако бъде отказано разрешението за съответния подход за вътрешна оценка.
2. За да може да използва рейтинги по подразбиране, институцията присъжда на позиция без рейтинг кредитна оценка по подразбиране, еквивалентна на кредитната оценка на референтна позиция от най-висок ранг с рейтинг, подчинена във всяко отношение на въпросната секюритизираща позиция без рейтинг и отговаряща на всяко едно от следните условия:
а)
референтните позиции трябва във всяко отношение да бъдат подчинени на секюритизираща позиция без рейтинг;
б)
матуритетът на референтните позиции е еднакъв на или по-голям от матуритета на въпросната позиция без рейтинг;
в)
всеки рейтинг по подразбиране се актуализира периодично с цел отразяване промените в кредитните оценки на референтните позиции.
3. Компетентните органи разрешават на институциите да използват посочения в параграф 4 „подход на вътрешна оценка“, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
позициите в търговски книжа, емитирани по програмата за търговски книжа, покрити с активи, са позиции с рейтинг;
б)
вътрешната оценка на кредитното качество на позицията отразява общодостъпната методология за оценка, прилагана от една или повече АВКО, за определянето на рейтинга на ценни книжа, покрити от такъв вид секюритизиращи експозиции;
в)
АВКО, чиято методология се използва съгласно изискванията на буква б), включват тези АВКО, които са присъдили външен рейтинг на търговските книжа, емитирани по програма за търговски книжа, покрити с активи. Количествените параметри като например стрес факторите, използвани за отнасяне на позициите към дадено кредитно качество, са поне толкова консервативни, колкото критериите, използвани при съответната методология за оценка, прилагана от въпросните АВКО;
г)
при разработване на своята методология за вътрешна оценка институцията отчита съответните публикувани рейтингови методологии на АВКО, които присъждат рейтинги на търговски книжа, емитирани по програмата за търговски книжа, покрити с активи. Това отчитане се документира от институцията и редовно се актуализира, както е посочено в буква ж);
д)
методологията на институцията за вътрешна оценка включва рейтингови класове. Трябва да има съответствие между тези рейтингови класове и кредитните оценки на АВКО. Това съответствие изрично се документира;
е)
методологията за вътрешна оценка се използва в процесите на институцията за вътрешно управление на риска, включително в процедурите по вземане на управленски решения, управленските информационни системи и процеса за разпределение на вътрешния капитал;
ж)
периодично се извършва преглед на процеса на вътрешна оценка и на качеството на вътрешните оценки на кредитното качество на експозициите на институцията по програма за търговски книжа, покрити с активи, от страна на вътрешни или външни одитори, АВКО или вътрешните функции на институцията за преглед на кредитния портфейл или за управление на риска. Ако вътрешният одит, функциите на институцията за преглед на кредитния портфейл или за управление на риска извършват прегледа, тези функции са независими от дейностите, свързани с програмата за търговски книжа, покрити с активи, както и от дейността по взаимоотношения с клиенти;
з)
институцията следи резултатите от вътрешните рейтинги във времето, за да прецени качеството на методологията си за вътрешна оценка, и при необходимост внася корекции в тази методология, когато рискът и доходността на експозициите редовно се отклоняват от това, което се очаква от съответните вътрешните рейтинги;
и)
програмата за търговски книжа, покрити с активи, съдържа стандарти за емитиране под формата на кредитни и инвестиционни указания. При вземането на решение за закупуване на даден актив администраторът на програмата за търговски книжа, покрити с активи, отчита вида на закупувания актив, вида и паричната стойност на експозицията, породена от предоставените ликвидни улеснения и кредитни подобрения, разпределението на загубите, правната и икономическа необвързаност на прехвърлените активи със субекта, продаващ активите. Извършва се кредитен анализ на рисковия профил на продавача на актива, включващ анализ на предходните и очакваните бъдещи финансови резултати, настоящо позициониране на пазара, очаквана бъдеща конкурентоспособност, ливъридж, парични потоци, лихвено покритие и рейтинг на дълга. Освен това се извършва преглед на правилата на продавача за кредитиране, способността за обслужване и процедурите по събиране на вземанията;
й)
стандартите за емитиране на програмата за търговски книжа, покрити с активи, установяват минимални критерии, на които трябва да отговарят активите, които в частност:
i)
изключват закупуването на активи, които са със значително просрочие или в неизпълнение;
ii)
ограничават свръхконцентрация към отделни длъжници или по географски области;
iii)
ограничават максималния падеж на закупуваните активи;
к)
програмата за търговски книжа, покрити с активи, съдържа политики и процедури за събиране на вземания, отчитащи оперативния капацитет и кредитното качество на обслужващото дружество. Програмата за търговски книжа, покрити с активи, предвижда редуциране на рисковете, свързани с резултатите от дейността на продавача или обслужващото лице, посредством различни методи като например механизми за реагиране, базирани на актуалното кредитно качество, които не биха позволили нежелано смесване на средства;
л)
оценката на общата очаквана загуба на групата от активи, която програмата за търговски книжа, покрити с активи, разглежда за закупуване, отчита всички източници на потенциален риск, включително кредитен риск и риск от разсейване. Ако размерът на предоставеното от продавача кредитно подобрение се базира единствено на размера на загубите от кредитен характер, се създават отделен резерв за покриване на риска от разсейване, когато този риск е съществен за конкретната група от експозиции. Освен това при определяне на размера на изискваното подобрение програмата анализира историческа информация от последните няколко години, включително за загуби, просрочия, случаите на разсейване и заменяемостта на вземанията;
м)
програмата за търговски ценни книжа, покрити с активи, включва определени структурни елементи при закупуването на експозиции, включително механизми за прекратяване на програмата, с цел редуциране на потенциалното влошаване на кредитното качество на базисния портфейл.
4. При подхода на вътрешна оценка институцията отнася позиция без рейтинг към един от рейтинговите класове, посочени в параграф 3, буква д). Позицията получава същия рейтинг въз основа на кредитните оценки, съответстващи на този рейтингов клас, както е изложено в параграф 3, буква д). Когато в началото на секюритизацията този производен рейтинг е на ниво инвестиционен рейтинг или по-добро, той се счита за еквивалентен на признатата кредитна оценка, присъдена от АВКО, за целите на изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции.
5. Институциите, които са получили разрешение да използват подхода на вътрешна оценка, не възобновят използването на други методи, освен ако не е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
институцията е удостоверила по удовлетворителен за компетентния орган начин, че има сериозни основания да го направи;
б)
институцията е получила предварително разрешение от компетентния орган.
Член 260
Максимален размер на рисково претеглените експозиции
Институция инициатор, институция спонсор или други институции, които могат да изчислят стойността на коефициента KIRB, могат да ограничат размерите на рисково претеглените експозиции, изчислени във връзка с позициите им в секюритизация, до това, което би дало като резултат капиталовото изискване по член 92, параграф 3, равно на сумата от 8 % от размера на рисково претеглените експозиции, които биха се получили, ако секюритизираните активи не бяха секюритизирани и представляваха в балансова позиция на институцията, плюс размера на съответната очакваната загуба.
Член 261
Рейтингов метод
1. При рейтинговия метод институцията изчислява рисково претегления размер на рейтингована секюритизираща или пресекюритизираща позиция, като прилага съответното рисково тегло към стойността на експозицията и умножава получения резултат по 1,06.
Приложимото рисково тегло, което съответства на кредитната оценка на позицията съгласно раздел 4, е посочено в таблица 4.
Таблица 4
Степен на кредитно качество
Секюритизиращи позиции
Пресекюритизиращи позиции
Кредитни оценки, които не са краткосрочни
Краткосрочни кредитни оценки
A
B
C
D
E
1
1
7 %
12 %
20 %
20 %
30 %
2
8 %
15 %
25 %
25 %
40 %
3
10 %
18 %
35 %
35 %
50 %
4
2
12 %
20 %
40 %
65 %
5
20 %
35 %
60 %
100 %
6
35 %
50 %
100 %
150 %
7
3
60 %
75 %
150 %
225 %
8
100 %
200 %
350 %
9
250 %
300 %
500 %
10
425 %
500 %
650 %
11
650 %
750 %
850 %
всички други и без рейтинг
1 250 %
Рисковите тегла в колона C на таблица 4 се прилагат, ако секюритизиращата позиция не е пресекюритизираща позиция и ако ефективният брой на секюритизираните експозиции е по-малък от шест.
За останалата част от секюритизиращите позиции, които не са пресекюритизиращи позиции, се прилагат рисковите тегла в колона B, освен ако позицията е в най-първостепенния транш на дадена секюритизация, когато се прилагат рисковите тегла в колона A.
За пресекюритизиращите позиции се прилагат рисковите тегла в колона E, освен ако пресекюритизиращата позиция е в най-първостепенния транш на пресекюритизацията и никоя от базисните експозиции не представлява сама по себе си пресекюритизираща експозиция, когато се прилагат рисковите тегла в колона D.
Когато се определя дали даден транш е първостепенен, не се изисква да се вземат предвид сумите, дължими по лихвени или валутни дериватни договори, дължими такси или други подобни плащания.
При изчисляването на ефективния брой на секюритизираните експозиции няколко на брой експозиции към един длъжник се третират като една експозиция. Ефективният брой на експозициите се изчислява, като:
където EADi представлява сумата от стойностите на всички експозиции към i-ия длъжник. Ако е известен делът от портфейла, съответстващ на най-голямата експозиция C1, институцията може да изчисли N като 1/C1.
2. Редуцирането на кредитния риск по секюритизиращите позиции може да бъде признато съгласно член 264, параграфи 1 и 4, ако бъдат спазени посочените в член 247 условия.
Член 262
Метод на надзорната формула
1. При метода на надзорната формула рисковото тегло на секюритизираща позиция се изчислява по следния начин, като то не може да бъде по-малко от 20 % за пресекюритизиращи позиции и 7 % за всички други секюритизиращи позиции:
където:
S[x] =
x,
когато x ≤ K IRBR
,
когато x K IRBR
където:
τ= 1 000;
ω= 20;
Beta [x; a, b]= функцията на бета разпределението с параметри а и b за съответната стойност на x;
T= относителният дял на транша, в който се съдържа позицията, измерен като съотношение на а) номиналния размер на транша към б) сумата на номиналните размери на експозициите, които са били секюритизирани. За дериватните инструменти, изброени в приложение II, вместо условния размер се използва сборът от текущата разменна стойност и потенциалната бъдеща кредитна експозиция, изчислена в съответствие с глава 6;
KIRBR = съотношението на а) KIRB към б) сумата на стойностите на експозициите, които са били секюритизирани, представено като десетична дроб;
L= нивото на кредитно подобрение, измерено като съотношение между номиналния размер на всички траншове, подчинени на транша, в който се държи позицията, и сумата на номиналните размери на експозициите, които са били секюритизирани. Капитализираният бъдещ доход не участва в изчислението на L. Сумите, дължими от контрагенти по посочените в приложение II дериватни инструменти, които представляват траншове, подчинени на въпросния транш, може да се измерват по тяхната текуща разменна стойност,без потенциалната бъдеща кредитна експозиция, при изчисляването на нивото на кредитното подобрение;
N= ефективният брой на експозициите, изчислен съгласно член 261. В случаите на пресекюритизация институцията разглежда броя на секюритизиращите експозиции в групата, а не броя на базисните експозиции в първоначалните групи, от които произхождат базисните секюритизиращи експозиции;
ELGD= средно претеглената според експозициите загуба при неизпълнение, изчислена по следния начин:
където:
LGDi = средната стойност на параметъра LGD, свързан с всички експозиции на i-тия пореден длъжник, където LGD се определя съгласно глава 3. В случаите на пресекюритизация прилаганата за секюритизиращите позиции стойност на параметъра LGD е 100 %. Когато при секюритизация рисковете от неизпълнение и разсейване за закупени вземания се третират в съвкупност, стойността на параметъра LGDi се изчислява като средно претеглена от приложимата стойност на параметъра LGD за кредитен риск и стойност от 75 % за параметъра LGD за риск от разсейване. Използваните тегла са изчислените поотделно капиталови изисквания за кредитен риск и съответно риск от разсейване.
2. Когато номиналната стойност на най-голямата секюритизирана експозиция C1 не превишава 3 % от сумата на номиналните стойности на секюритизираните експозиции, за целите на метода на надзорната формула институцията може да използва стойност на параметъра LGD от 50 % в случаите на секюритизации, които не представляват пресекюритизации, а N се определя съгласно една от следните две формули:
където:
Cm
=
съотношението между сумата на номиналните стойности на m-те най-големи експозиции и сумата на номиналните стойности на секюритизираните експозиции. Нивото на m може да бъде определено от институцията.
За секюритизации, при които всички секюритизирани експозиции представляват на практика експозиции на дребно, с разрешение от компетентния орган институциите могат да използват метода на надзорната формула, прилагайки опростяванията h=0 и ν=0, при условие че ефективният брой на експозициите не е малък и че експозициите не са силно концентрирани.
3. Компетентните органи информират ЕБО относно случаите, при които институциите прилагат параграф 2. ЕБО следи различните практики в тази област и издава насоки в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
4. Редуцирането на кредитния риск по секюритизиращите позиции може да се признае съгласно член 264, параграфи 2-4, ако се спазят посочените в член 247 условия.
Член 263
Ликвидни улеснения
1. За да се определи стойността на експозицията на секюритизираща позиция без рейтинг във вид на улеснения под формата на парични аванси, може да се прилага конверсионен коефициент от 0 % към номиналната стойност на ликвидното улеснение, което отговаря на посочените в член 255, параграф 2 условия.
2. Когато за институцията не е възможно да изчисли рисково претегления размер на секюритизираните експозиции, все едно че те не са били секюритизирани, институцията може, по изключение и ако получи разрешение от компетентните органи, временно да прилага определения в параграф 3 метод за изчисляване на рисково претегления размер на секюритизиращи позиции без рейтинг във вид на ликвидни улеснения, които отговарят на условията по член 255, параграф 1. Институциите уведомяват компетентните органи относно прилагането на първо изречение, заедно със съответните обосновка и предвидения срок на прилагане.
Изчисляването на размера на рисково претеглената експозиция по принцип се смята за невъзможно, ако институцията не прилага рейтинг по подразбиране, подхода на вътрешна оценка и подхода на надзорната формула.
3. Най-високото рисково тегло, което би било приложимо по глава 2 за секюритизираните експозиции, ако те не бяха секюритизирани, може да бъде приложено спрямо секюритизиращата позиция, представлявана от ликвидно улеснение, което отговаря на условията по член 255, параграф 1. За определяне на стойността на експозицията на тази позиция се прилага конверсионен коефициент от 100 %.
Член 264
Редуциране на кредитен риск за секюритизиращи позиции, за които се прилага вътрешнорейтинговият подход
1. Когато размерът на рисково претеглената експозиция се изчислява посредством използването на рейтинговия метод, стойността на експозицията или рисковото тегло за дадена секюритизираща позиция, по отношение на която е получена кредитна защита, могат да бъдат променени в съответствие с разпоредбите на глава 4, както те се прилагат за изчисляването на размера на рисково претеглената експозиция по глава 2.
2. При пълна кредитна защита, когато размерът на рисково претеглената експозиция се изчислява посредством използването на метода на надзорната формула, се прилагат следните изисквания:
а)
институцията определя „ефективното рисково тегло“ на позицията. Тя прави това като разделя рисково претегления размер на позицията на стойността на позицията и умножи резултата по 100;
б)
при обезпечена кредитна защита рисково претегления размер на секюритизиращата позиция се изчислява, като се умножи рисково претегленият размер на позицията, коригиран с размера на обезпечената кредитна защита (E*), изчислен съгласно глава 4, за изчисляване на размера на рисково претеглената експозиция по глава 2, приемайки размера на секюритизиращата позиция за E, по ефективното рисково тегло;
в)
при кредитна защита с гаранции рисково претегления размерна секюритизиращата позиция се изчислява, като се умножи размерът на защитата, коригиран за валутно несъответствие и падежно несъответствие (GA) в съответствие с разпоредбите на глава 4, с рисковото тегло на доставчика на защитата; така полученото произведение се добавя към произведението, което се получава при умножаването на разликата между секюритизиращата позиция и GA, по ефективното рисково тегло.
3. При частична кредитна защита, когато размерът на рисково претеглената експозиция се изчислява посредством използването на метода на надзорната формула, се прилагат следните изисквания:
а)
ако редуцирането на кредитния риск покрива на пропорционална основа първата загуба или загуби в секюритизиращата позиция, институцията може да приложи параграф 2;
б)
в останалите случаи институцията третира секюритизиращата позиция като две или повече позиции, като за непокрита част се счита позицията с по-ниско кредитно качество. За да се изчисли рисково претегления размер на тази позиция, се прилагат разпоредбите на член 262, при условие че T се коригира на e* в случаите на обезпечена кредитна защита, и на T-g в случаите на кредитна защита с гаранции, където e* обозначава съотношението на E* към общата номинална стойност на базисната съвкупност, а E* е коригираният размер на експозицията на секюритизиращата позиция, изчислен в съответствие с разпоредбите на глава 4, както те се прилагат за изчисляването на размера на рисково претеглената експозиция съгласно глава 2, приемайки размера на секюритизиращата позиция за Е; и g е съотношението на номиналната стойност на кредитната защита, коригирана за валутно и падежно несъответствие в съответствие с разпоредбите на глава 4, към сумата на секюритизираните експозиции. При кредитна защита с гаранции рисковото тегло на доставчика на защитата се прилага към тази част от позицията, която не попада в коригираната стойност на T.
4. Когато при кредитна защита с гаранции компетентните органи са разрешили на институцията да изчислява размера на рисково претеглените експозиции за подобни преки експозиции към доставчика на защитата в съответствие с глава 3, рисковото тегло g за експозициите към доставчика на защитата съгласно член 235 се определя, както е с посоченото в глава 3.
Член 265
Допълнителни капиталови изисквания при секюритизация на револвиращи експозиции с предвидена клауза за предсрочна амортизация
1. В допълнение към размера на рисково претеглените експозиции, изчислен по отношение на секюритизиращите ѝ позиции, институцията инициатор изчислява размера на рисково претеглените експозиции съгласно изложената в член 256 методология, когато продава револвиращи експозиции чрез секюритизация, която съдържа клауза за предсрочна амортизация.
2. Чрез дерогация от член 256 стойността на експозицията на участието на инициатора е сумата от следните елементи:
а)
стойността на експозицията на онази номинална част от съвкупността от усвоени суми, продадени чрез секюритизация, която съотнесена към размера на общата съвкупност, продадена в структурата, определя частта на паричните потоци, генерирани от събраните суми по главниците и лихвите и други свързани суми, които не са предназначени за извършване на плащания към тези, които притежават секюритизиращи позиции в секюритизацията;
б)
стойността на експозициите на онази част от съвкупността от неусвоени суми по кредитните линии, чиито усвоени суми са били продадени чрез секюритизация, която като дял от общия размер на тези неусвоени суми съответства на дела на стойността на експозицията, разгледана в буква а), от стойността на експозицията на съвкупността от усвоени суми, продадени чрез секюритизацията.
Участието на инициатора не е подчинено спрямо участието на инвеститорите.
Стойността на експозицията на участието на инвеститорите е стойността на експозицията на номиналната част на съвкупността от усвоени суми, невключени в буква а), плюс стойността на експозицията на онази част от съвкупността от неусвоени суми по кредитни линии, усвоените суми по които са продадени в секюритизацията, невключена в буква б).
3. Размерът на рисково претеглената експозиция по отношение на стойността на експозицията на участието на инициатора съгласно параграф 2, буква а) се изчислява като пропорционална експозиция към секюритизираните усвоени експозиции,все едно че те не са били секюритизирани, и като пропорционална експозиция към неусвоените суми по кредитните линии, усвоените суми по които са продадени чрез секюритизация.
Член 266
Намаления в размера на рисково претеглените експозиции
1. Рисково претегления размер на дадена секюритизираща позиция, на която е присъдено рисково тегло от 1 250 %, може да бъде намален с умножения по 12,5 размер на специфичните корекции за кредитен риск, третирани в съответствие с член 110, направени от институцията по отношение на секюритизираните експозиции. Доколкото за тази цел се отчитат специфични кредитни корекции, същите не се отчитат за целите на изчислението, посочено в член 159.
2. Рисково претегления размер на дадена секюритизираща позиция може да бъде намален с умножения по 12,5 размер на специфичните корекции за кредитен риск, третирани в съответствие с член 110, направени от институцията по отношение на тази позиция.
3. Както е предвидено в член 36, параграф 1, буква к), по отношение на секюритизираща позиция, за която се прилага рисково тегло от 1 250 %, институциите могат, като алтернатива на включването на позицията в изчисленията си на размера на рисково претеглените експозиции, да приспаднат от собствения си капитал рисково претегления размер на позицията при спазване на следните условия:
а)
стойността на експозицията на позицията може да се изключи от размера на рисково претеглените експозиции, като се отчетат и намаленията, направени в съответствие с параграфи 1 и 2;
б)
изчисляването на стойността на експозицията може да отрази призната обезпечена защита, по начин който е в съответствие с методологията по членове 247 и 264;
в)
когато за изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции се използва методът на надзорната формула и L KIRBR и [L+T] KIRBR, позицията може да се третира като две позиции с L равно на KIRBR за позицията с по-висок ранг.
4. Когато институцията прилага предвидената в параграф 3 възможност, тя може от посочената в член 260 сума да извади сумата, приспадната съгласно въпросния параграф, умножена по 12,5, до която стойност се ограничава рисково претегления размер на позициите й в секюритизацията.
Раздел 4
Външни кредитни оценки
Член 267
Използване на кредитните оценки на АВКО
При определянето на рисковото тегло на дадена секюритизираща позиция институциите могат да използват кредитните оценки само когато те са били присъдени или са били одобрени от АВКО в съответствие с Регламент (ЕО) № 1060/2009.
Член 268
Изисквания към кредитните оценки на АВКО
За целите на изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции съгласно раздел 3 институциите използват кредитната оценка на АВКО само когато са изпълнени следните условия:
а)
не съществува несъответствие между видовете плащания, отразени в кредитната оценка, и видовете плащания, на които кредитната институция има право по договора, пораждащ въпросната секюритизираща позиция;
б)
АВКО оповестява анализа на загубите и на паричните потоци, както и на чувствителността на рейтингите към промени в основните допускания, използвани при определянето на рейтингите, включително риска и доходността на групата от активи, както и кредитните оценки, процедури, методологии, допускания и ключовите елементи, които стоят в основата на оценките в съответствие с Регламент (ЕО) № 1060/2009. Информацията, която се предоставя единствено на ограничен брой лица, не се счита за оповестена. Кредитните оценки се включват в миграционната таблица на АВКО;
в)
кредитната оценка не се базира изцяло или частично на подкрепа с гаранции, предоставена от самата институция. В този случай при изчисляването на размера на рисковопретеглените експозиции съгласно раздел 3 институцията разглежда съответната позиция като такъв без рейтинг.
АВКО поема ангажимент да оповести и изясни начина, по който риска и доходността на групата от активи влияе върху въпросната кредитна оценка.
Член 269
Използване на кредитните оценки
1. Институцията може да избере една или повече АВКО, чиито кредитни оценки да се използват при изчисляването на размера на нейните рисково претеглени експозиции по настоящата глава („избрана АВКО“).
2. По отношение на своите секюритизиращи позиции институцията използва кредитните оценки последователно, а не избирателно, като се ръководи от следните принципи:
а)
институцията не може да използва кредитните оценки, присъдени от дадена АВКО за нейните позиции в някои траншове, и кредитни оценки на друга АВКО за позициите ѝ в други траншове по същата секюритизация, независимо дали те са били оценени от първата АВКО;
б)
когато дадена позиция има две кредитни оценки от избрани АВКО, институцията използва по-малко благоприятната кредитна оценка;
в)
когато дадена позиция има повече от две кредитни оценки от избрани АВКО, се използват двете най-благоприятни кредитни оценки. Когато двете най-благоприятни кредитни оценки са различни, се използва по-малко благоприятната от двете;
г)
институцията не изисква активно оттеглянето на по-неблагоприятни рейтинги.
3. Когато кредитната защита, отговаряща на условията по глава 4, е предоставена пряко на дружество със специална цел - секюритизация, и защитата е отразена в кредитната оценка на позицията от избрана АВКО, може да се използва рисковото тегло, свързано с тази кредитна оценка. Когато защитата не отговаря на условията по глава 4, кредитната оценка не се признава. Когато кредитната защита е предоставена пряко на друга секюритизираща позиция, а не на самото дружество със специална цел - секюритизация, кредитната оценка не се признава.
Член 270
Съотнасяне
ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение с цел за всички АВКО да бъде установено кои от посочените в настоящата глава степени на кредитно качество отговарят на съответните кредитни оценки на определенаАВКО. Съотнасянето трябва да е обективно и последователно и да се извършва в съответствие със следните принципи:
а)
ЕБО прави разграничение между съответните степени на риск, изразени чрез всяка кредитна оценка;
б)
ЕБО отчита количествени фактори, като например проценти на неизпълнение и/или на загуба, както и историческите данни за представянето на кредитните оценки на всяка АВКО за различни класове активи;
в)
ЕБО разглежда качествени фактори, като например разнообразието от сделки, оценявани от АВКО, нейната методология и значението на кредитните ѝ оценки, по-специално дали са основани на очакваната загуба или на първата парична загуба и на своевременното изплащане на лихвите или на евентуалното изплащане на лихвите;
г)
ЕБО се стреми да гарантира, че за секюритизиращи позиции, за които въз основа на кредитните оценки на АВКО се прилага едно и също рисково тегло, се прилагат еквивалентни степени на кредитен риск. При необходимост ЕБО разглежда възможността за промяна на съотнасянето на дадена степен на кредитно качество спрямо конкретна кредитна оценка.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 юли 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ГЛАВА 6
Кредитен риск от контрагента
Раздел 1
Определения
Член 271
Определяне на стойността на експозицията
1. Институцията определя стойността на експозицията на дериватните инструменти, изброени в приложение II, в съответствие с настоящата глава.
2. Институцията може да определя стойността на експозицията на репо сделки, сделки по предоставяне или получаване в заем на ценни книжа или стоки, транзакции с удължен сетълмент и маржин заемни сделки в съответствие с настоящата глава, вместо да се прилага глава 4.
Член 272
Определения
За целите на настоящата глава и на дял VI от настоящата част се прилагат следните определения:
Общи понятия
1)
„кредитен риск от контрагента“ или „CCR“ означава рискът контрагентът по определена сделка да изпадне в неизпълнение преди окончателния сетълмент на паричните потоци по сделката;
Видове сделки
2)
„транзакции с удължен сетълмент“ означава трансакции, при които контрагентът поема задължение да достави ценна книга, стока или сума в чуждестранна валута срещу парични средства, други финансови инструменти или стоки - или обратно - на договорно определена дата на сетълмент или доставка, която е по-късна от пазарно установения срок за подобен вид сделки или е пет работни дни след датата, на която институцията е сключила сделката, което от двете настъпи по-рано;
3)
„маржин заемни сделки“ означава сделки, при които институцията предоставя кредит във връзка с покупката, продажбата, държането или търгуването на ценни книжа. Маржин заемните сделки не включват други заеми, които са подсигурени чрез обезпечение във вид на ценни книжа;
Нетираща съвкупност, хеджиращи съвкупности и свързани с тях понятия
4)
„нетираща съвкупност“ означава група от сделки между институцията и един контрагент, които са предмет на правно изпълнимо двустранно споразумение за нетиране, което е признато по раздел 7 и глава 4.
Всяка сделка, която не е предмет на правно изпълнимо двустранно споразумение за нетиране, което е признато по раздел 7, се разглежда като отделна нетираща съвкупност за целите на настоящата глава.
Съгласно метода на вътрешните модели изложен в раздел 6, всички нетиращи съвкупности с един контрагент могат да се третират като една нетираща съвкупност, ако симулираните отрицателни пазарни стойности на отделните нетиращи съвкупности са получили стойност 0 в оценката на очакваната експозиция (наричана по-долу „ЕЕ“).
5)
„рискова позиция“ означава стойността на риска, която се определя за дадена трансакция съгласно стандартизирания метод, изложен в раздел 5, по предварително определен алгоритъм;
6)
„хеджираща съвкупност“ означава група от рискови позиции, произтичащи от трансакциите в рамките на една нетираща съвкупност, като за определянето на стойността на експозицията по изложения в раздел 5 стандартизиран метод е използван единствено балансът на тези рискови позиции;
7)
„маржин споразумение“ означава споразумение или клаузи от споразумение, съгласно които даден контрагент трябва да предостави обезпечение на втори контрагент, когато експозицията на втория контрагент към първия надхвърли определено равнище;
8)
„маржин праг“ означава най-големият размер на определена експозиция, след достигането на който едната от страните има правото да изиска допълнително обезщетение;
9)
„рисков маржин период“ означава периодът от последната размяна на обезпечение по определена нетираща съвкупност от сделки с изпаднал в неизпълнение контрагент, до момента в който експозицията към контрагента са ликвидира и остатъчният пазарен риск се хеджира отново;
10)
„ефективен падеж по метода на вътрешните модели за нетираща съвкупност с падеж над една година“ означава съотношението между размера на очакваната експозиция при отчитане на пълната продължителност на трансакциите от нетиращата съвкупност, дисконтиран с безрисковия лихвен процент, и размера на очакваната експозиция за една година от нетиращото множество, дисконтиран с безрисковия лихвен процент;
Ефективният падеж може да бъде коригиран, така че да отразява риска от подновяване, чрез заместване на очакваната експозиция с ефективната очаквана експозиция при прогнозен хоризонт под една година;
11)
„кръстосано нетиране на продукти“ означава включването на трансакции с различни категории продукти в една нетираща съвкупност в съответствие с правилата за кръстосано нетиране на продукти, изложени в настоящата глава;
12)
„текуща пазарна стойност“ (наричана по-долу „CMV“) за целите на раздел 5 означава нетната пазарна стойност на портфейл от сделки в рамките на нетираща съвкупност, като за изчисляването на CMV се използват както положителните, така и отрицателните пазарни стойности;
Разпределения
13)
„разпределение на пазарните стойности“ е прогнозата на вероятностното разпределение на нетните пазарни стойности към определена бъдеща дата (прогнозен хоризонт) на сделки от една нетираща съвкупност въз основа на реализируемата пазарна стойност на тези сделки към датата на прогнозата;
14)
„разпределение на експозициите“ означава прогнозата на вероятностното разпределение на пазарните стойности, получено след заместване на отрицателните нетни пазарни стойности от прогнозата с нулеви стойности;
15)
„риск-неутрално разпределение“ означава разпределение на пазарните стойности или експозициите за бъдещ период от време, изчислено с помощта на производни пазарни величини, като например производна променливост;
16)
„действително разпределение“ означава разпределение на пазарните стойности или експозициите за бъдещ период от време, като разпределението се изчислява въз основа на исторически или реализирани стойности, като например стойностите на променливостта, изчислени с помощта на минали промени на цени или лихви;
Измерване и корекция на експозициите
17)
„текуща експозиция“ означава положителната пазарна стойност на сделка или портфейл от сделки, включени в нетираща съвкупност с контрагент, която ще бъде загубена при неизпълнение от страна на контрагента, като се приема, че при производство по несъстоятелност или по ликвидация възстановимата стойност на тези сделки ще бъде нулева;
18)
„върхова експозиция“ означава висок процентил на разпределението на експозициите към определена бъдеща дата преди датата на падежа на най-дългосрочната сделка в нетиращата съвкупност;
19)
„очаквана експозиция“ (наричана по-долу „ЕЕ“) означава средната стойност на разпределението на експозициите към определена бъдеща дата преди падежа на най-дългосрочната сделка в нетиращата съвкупност;
20)
„ефективна очаквана експозиция към определена дата“ (по-долу „ефективна ЕЕ“) означава максималната стойност на очакваната експозиция за тази или предходна дата. Като алтернатива, тя може да бъде определена за конкретна дата като най-голямата очаквана експозиция на тази дата или като ефективната очаквана експозиция на която е да било предходна дата;
21)
„очаквана положителна експозиция“ (наричана по-долу „EPE“) означава среднопретеглените във времето очаквани експозиции, като теглата представляват делът на целия времеви интервал, през който съществува отделната очаквана експозиция.
При изчисляването на капиталовото изискване институциите правят осредняване за първата година, а когато падежът на всички договори, включени в нетиращата съвкупност, настъпва преди изтичането на една година, осредняване се извършва за времевия интервал до настъпването на падежа на най-дългосрочния договор в нетиращата съвкупност;
22)
„ефективна очаквана положителна експозиция“ (наричана по-долу „ефективна EPE“) означава среднопретеглената ефективна очаквана експозиция през първата година на нетиращата съвкупност или, когато падежът на всички договори, включени в нетиращата съвкупност, настъпва преди изтичането на годината, осредняване се извършва за времевия период на най-дългосрочния договор в нетиращата съвкупност, като теглата представляват делът на целия времеви интервал, през който съществува отделната очаквана експозиция;
Рискове, свързани с CCR
23)
„риск от подновяване“ означава сумата, с която е подценена EPE, поради продължаващото сключване на сделки със съответния контрагент.
Допълнителната експозиция, създадена от тези бъдещи сделки, не се включва в изчислението на EPE;
24)
„контрагент“ за целите на раздел 7 означава всяко юридическо или физическо лице, което участва в споразумение за нетиране и притежава необходимата за целта договорна правоспособност;
25)
„договорно споразумение за кръстосано нетиране на продукти“ означава двустранно договорно споразумение между институция и контрагент, с което се създава единично правно задължение (базирано на нетирането на обхванатите сделки), обхващащо всички двустранни генерални споразумения и сделки, принадлежащи към включените в споразумението различни продуктови категории;
За целите на настоящото определение „различни продуктови категории“ означава:
а)
репо сделки или сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки;
б)
маржин заемни сделки;
в)
договори, изброени в приложение II;
26)
„платежно рамо“ означава плащане, договорено в сделка с извънборсов дериватен инструмент с линеен рисков профил, който предвижда размяна на финансов инструмент срещу плащане.
При сделки, които предвиждат размяна на едно плащане срещу друго, тези две платежни рамена обхващат договорно установените брутни плащания, включително условната стойност по сделката.
Раздел 2
Методи за изчисляване на стойността на експозицията
Член 273
Методи за изчисляване на стойността на експозицията
1. Институциите определят стойността на експозицията за изброените в приложение II договори въз основа на един от методите, посочени в раздели 3-6 в съответствие с настоящия член.
Институциите, които не отговарят на условията за третирането, изложено в член 94, не използват метода, посочен в раздел 4. За определяне на стойността на експозицията за договорите, изброени в приложение II, точка 3, институциите не използват метода, посочен в раздел 4. Институциите могат да използват непрекъснато в комбинация методите, изложени в раздели 3-6 в рамките на дадена група. Отделните институции не използват в комбинация методите, изложени в раздели 3-6, непрекъснато, но имат право да използват в комбинация изложените в раздели 3 и 5 методи, когато един от тях е използван за посочените в член 282, параграф 6 случаи.
2. Ако компетентните органи са дали разрешение в съответствие с член 283, параграфи 1 и 2, институцията може да определи стойността на експозицията за следните позиции, прилагайки изложения в раздел 6 метод на вътрешните модели:
а)
договори, изброени в приложение II;
б)
репо сделки;
в)
сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки;
г)
маржин заемни сделки;
д)
транзакции с удължен сетълмент.
3. Когато институцията придобие защита чрез кредитен дериват срещу експозиция от банковия портфейл или срещу експозиция към риск от контрагента, тя може да изчисли своите капиталови изисквания за хеджираната експозиция в съответствие с едно от следните:
а)
членове 233-236;
б)
в съответствие с член 153, параграф 3 или член 183, когато е получено разрешение в съответствие с член 143.
Стойността на експозицията за CCR за тези кредитни деривати е нула, освен ако институцията не прилага подхода по член 299, параграф 2, буква з), подточка ii).
4. Независимо от параграф 3 институцията може да избере да включва по един и същ начин за целите на изчисляването на капиталовите изисквания за кредитен риск от контрагента всички кредитни деривати, невключени в търговския портфейл и закупени като защита срещу експозиция от банковия портфейл или срещу експозиция към кредитен риск от контрагента, когато кредитната защита се признава съгласно настоящия регламент.
5. Когато продаваните от институцията суапове за кредитно неизпълнение се третират от нея като кредитна защита, предоставена от въпросната институция, и подлежат на капиталови изисквания за кредитен риск на базисния инструмент върху цялата главница, за целите на CCR стойността на тяхната експозиция в банковия портфейл е нула.
6. Съгласно всички методи, изложени в раздели 3-6, стойността на експозицията за даден контрагент е равна на сбора от стойностите на експозициите, изчислени за всяка нетираща съвкупност от сделки с този контрагент.
За даден контрагент стойността на експозицията за дадена нетираща съвкупност от изброените в приложение II извънборсови дериватни инструменти, изчислена в съответствие с настоящата глава, е по-голямата от следните стойности: нула и разликата между сумата от стойностите на експозициите във всички нетиращи съвкупности от сделки с контрагента и сумата на CVA за въпросния контрагент, която е призната от институцията като извършени обезценки. Корекциите на кредитната оценка се изчисляват, без да се вземат предвид балансиращите корекции на стойността на дебита на собствения кредитен риск на дружеството, които вече са били изключени от собствения капитал съгласно член 33, параграф 1, буква в).
7. Институциите определят стойността на породените от транзакции с удължен сетълмент експозиции, чрез който и да било от методите, посочени в раздели 3-6, независимо от метода, който институцията е избрала за третирането на сделки с извънборсови деривати, репо сделки, сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки и маржин заемни сделки. При изчисляване на капиталовите изисквания за транзакции с удължен сетълмент, институцията, която използва изложения в глава 3 подход, може да присъжда рискови тегла в съответствие с подхода, предвиден в глава 2, постоянно и независимо от това доколко съществени са тези позиции.
8. По отношение на методите, изложени в раздели 3 и 4, институцията приема последователна методика за определяне на условния размер на различните видове продукти и гарантира, че условният размер, който трябва да се вземе предвид, осигурява подходящо покритие на свързания с договора риск. Когато договорът предвижда мултиплициране на паричните потоци, институцията коригира условната сума, за да отчете последиците от мултиплицирането върху структурата на риска по този договор.
По отношение на методите, изложени в раздели 3-6, институциите третират сделките с установен специфичен утежняващ риск в съответствие с член 291, параграфи 2, 4, 5 и 6, в зависимост от случая.
Раздел 3
Метод на пазарната оценка
Член 274
Метод на пазарната оценка
1. За да определят текущата разменна стойност на всички договори с положителни стойности, институциите определят текущите пазарни стойности по договорите.
2. За да определят потенциалната бъдеща кредитна експозиция, институциите умножават условните стойности или съответно базисните стойности по коефициентите, посочени в таблица 1, в съответствие със следните принципи:
а)
договори, които не попадат в една от петте категории, посочени в таблица 1, се третират като договори за стоки, различни от благородни метали;
б)
за договори, при които главницата се разменя повече от веднъж, коефициентите се умножава по броя на оставащите плащания, които все още трябва да бъдат направени съгласно договора;
в)
за договори, при които остатъчната експозиция се преизчислява на предварително зададени дати на плащане и условията по които се коригират така, че пазарната стойност на договора да бъде нула на тези дати, остатъчният матуритет е времето до следващата дата на корекция. При лихвени договори, отговарящи на тези условия и с общ остатъчен матуритет над една година, коефициентът е не по-малък от 0,5 %.
Таблица 1
Остатъчен матуритет
Лихвени договори
Валутни договори и договори за злато
Договори за капиталови инструменти
Договори за благородни метали, с изключение на злато
Договори за стоки, различни от благородни метали
1 година или по-малко
0 %
1 %
6 %
7 %
10 %
Над 1 година, но не повече от 5 години
0,5 %
5 %
8 %
7 %
12 %
Над 5 години
1,5 %
7,5 %
10 %
8 %
15 %
3. По отношение на договорите за стоки, различни от злато, които са посочени в приложение II, точка 3, вместо коефициентите в таблица 1 институцията може да прилага коефициентите в таблица 2, при условие че за тези договори институцията прилага посочения в член 361 разширен подход на падежната стълбица.
Таблица 2
Остатъчен матуритет
Благородни метали
(с изключение на злато)
Неблагородни метали
Селскостопански продукти
(нетрайни продукти)
Други, включително енергийни продукти
1 година или по-малко
2 %
2,5 %
3 %
4 %
Над 1 година, но не повече от 5 години
5 %
4 %
5 %
6 %
Над 5 години
7,5 %
8 %
9 %
10 %
4. Стойността на експозицията е сборът от текущата разменна стойност и потенциалната бъдеща кредитна експозиция.
Раздел 4
Метод на първоначалната експозиция
Член 275
Метод на първоначалната експозиция
1. Стойността на експозицията е условният размер на всеки инструмент, умножен по заложените в таблица 3 коефициенти.
Таблица 3
Първоначален матуритет
Лихвени договори
Валутни договори и договори за злато
1 година или по-малко
0,5 %
2 %
Над 1 година, но не повече от 2 години
1 %
5 %
Допълнително начисление за всяка следваща година
1 %
3 %
2. За изчисляването на стойността на експозицията на лихвени договори институцията може да избере дали да използва първоначалния или остатъчния матуритет.
Раздел 5
Стандартизиран метод
Член 276
Стандартизиран метод
1. Институциите могат да използват стандартизирания метод само при изчисляването на стойност на експозиция за извънборсови деривати и за транзакции с удължен сетълмент.
2. При прилагането на стандартизирания метод институциите изчисляват стойността на експозицията отделно за всяка нетираща съвкупност, след отчитане на обезпеченията, по следния начин:
където:
CMV
=
текущата пазарна стойност, преди отчитане на обезпеченията, на портфейла от сделки с контрагент, включени в нетиращата съвкупност, като:
където:
CMVi
=
текущата пазарна стойност на сделка i;
CMC
=
текущата пазарна стойност на обезпеченията за тази нетираща съвкупност, като:
където
CMCl
=
текущата пазарна стойност на обезпечение l;
i
=
индекс на сделките;
l
=
индекс на обезпеченията;
j
=
индекс на категорията хеджираща съвкупност;
Хеджиращите съвкупности съответстват на рисковите фактори, за които рискови позиции с различни знаци могат да се нетират и измерването на експозицията да става посредством получената по този начин нетна позиция;
RPTij = рискова позиция от сделка i по отношение на хеджираща съвкупност j;
RPClj = рисковатa позиция от обезпечение l по отношение на хеджираща съвкупност j;
CCRMj = множителят на CCR от таблица 5 по отношение на хеджираща съвкупност j;
β= 1,4.
3. За целите на изчислението по параграф 2:
а)
приемливите обезпечения, получени от контрагента, имат положителен знак, а обезпеченията, дадени на контрагента, имат отрицателен знак;
б)
само обезпеченията, които са приемливи съгласно член 197, член 198 и член 299, параграф 2, буква г), се използват при стандартизирания метод;
в)
институцията може да пренебрегне лихвения риск, свързан с платежните рамена с остатъчен матуритет под една година;
г)
институцията може да третира сделки с две платежни рамена в една валута като една съвкупна сделка. Третирането на платежните рамена се прилага за съвкупната сделка.
Член 277
Сделки с линеен рисков профил
1. Институциите отнасят сделките с линеен рисков профил към рисковите позиции в съответствие със следните разпоредби:
а)
сделки с линеен рисков профил, използващи като базисен инструмент капиталови инструменти (включително индекси върху капиталови инструменти), злато, други благородни метали или други стоки, се отчитат като рискова позиция в съответния капиталов инструмент (или индекс върху капиталови инструменти) или стока и лихвена рискова позиция, съответстваща на платежното рамо;
б)
сделки с линеен рисков профил, използващи като базисен инструмент дългови инструменти, се отчитат като лихвена рискова позиция за дълговия инструмент и още една лихвена рискова позиция за платежното рамо;
в)
сделки с линеен рисков профил, които предвиждат размяната на едно плащане срещу друго, включително и валутни форуърди, се отчитат като лихвена рискова позиция за всяко от платежните рамена.
Когато при някоя от сделките, посочени в буква а), б) или в), платежното рамо или базисният дългов инструмент е в чужда валута, това платежно рамо или базисен инструмент се отчита като рискова позиция в тази валута.
2. За целите на параграф 1 размерът на дадена рискова позиция, произтичаща от сделка с линеен рисков профил, е ефективната условна стойност (пазарна цена, умножена по количеството) на базисните финансови инструменти или стоки, преобразувани чрез умножаване по съответния обменен курс в националната валута на институцията, с изключение на дълговите инструменти.
3. При дългови инструменти и при платежни рамена размерът на рисковата позиция е ефективната условна стойност на остатъчните брутни плащания (включително условната стойност), преизчислена в националната валута на държавата членка по произход и умножена съответно по модифицираната дюрация на дълговия инструмент или платежното рамо.
4. Размерът на дадена рискова позиция за суап за кредитно неизпълнение е условната стойност на референтния дългов инструмент, умножена по остатъчния матуритет на суапа за кредитно неизпълнение.
Член 278
Сделки с нелинеен рисков профил
1. Институциите определят размера на рисковите позиции за сделки с нелинеен рисков профил съгласно параграфите по-долу.
2. Размерът на рискова позиция от извънборсов дериват с нелинеен рисков профил, включително опции и суапции, чийто базисен инструмент не е дългов инструмент или платежно рамо, е равен на делта еквивалента на ефективната условна стойност на базисния финансов инструмент на сделката в съответствие в член 280, параграф 1.
3. Размерът на рисковите позиции от извънборсов дериват с нелинеен рисков профил, включително опции и суапции, чийто базисен инструмент е дългов инструмент или платежно рамо, е равен на делта еквивалента на ефективната условна стойност на финансовия инструмент или платежното рамо, умножен съответно по модифицираната дюрация на дълговия инструмент или на платежното рамо.
Член 279
Третиране на обезпеченията
За определяне на рисковите позиции институциите третират обезпеченията по следния начин:
а)
обезпечение, получено от контрагента, се третира като вземане от контрагента по дериватен договор (дълга позиция) с падеж на деня на определянето;
б)
предоставеното на контрагента обезпечение се третира като задължение към контрагента (къса позиция) с падеж на деня на определянето.
Член 280
Изчисляване на рисковите позиции
1. Институцията определя размера и знака на рисковите позиции по следния начин:
а)
за всички инструменти, които не са дългови:
i)
като ефективната условна стойност при сделка с линеен рисков профил;
ii)
като делта еквивалентната условна стойност,
, при сделка с нелинеен рисков профил,където:
Pref
=
цената на базисния инструмент в референтната валута;
V
=
стойността на финансовия инструмент (при опция стойността е цената на опцията);
P
=
цената на базисния инструмент, изразена в същата валута като V;
б)
за дългови инструменти и за платежните рамена на всички сделки:
i)
като ефективната условна стойност, умножена по модицифираната дюрация, при сделка с линеен рисков профил;
ii)
като делта еквивалентната условна стойност, умножена по модицифираната дюрация,
, при сделка с нелинеен рисков профил,където:
V
=
стойността на финансовия инструмент (при опция това е цената на опцията);
r
=
ниво на лихвения процент.
Ако V е деноминирана в различна от референтната валута, дериватът се преизчислява в референтната валута, като се умножи по съответния обменен курс.
2. Институциите групират рисковите позиции в хеджиращи съвкупности. За всяка хеджираща съвкупност се изчислява абсолютната стойност на сумата от получените рискови позиции. В резултат на това изчисление се получава нетната рискова позиция, която за целите на член 276, параграф 2 се изчислява, както следва:
Член 281
Лихвени рискови позиции
1. За изчисляване на лихвените рискови позиции институциите прилагат изложените по-долу разпоредби.
2. За лихвени рискови позиции, произтичащи от:
а)
парични влогове, получени от контрагента като обезпечение;
б)
платежни рамена;
в)
базисни дългови инструменти,
по отношение на които във всеки случай се прилага капиталово изискване от не повече от 1,60 % в съответствие с член 336, таблица 1, като институциите отнасят тези позиции към една от шестте хеджиращи съвкупности, изложени в таблица 4, за всяка отделна валута.
Таблица 4
Референтни лихвени проценти по ДЦК
Други референтни лихвени проценти
Матуритет
1 година
1 ≤ 5 години
5 години
1 година
1 ≤ 5 години
5 години
3. За лихвени рискови позиции от базисни дългови инструменти или от платежни рамена, при които лихвеният процент е обвързан с референтен лихвен процент, който отразява общото лихвено равнище на пазара, остатъчният матуритет е продължителността на времевия период до следващата промяна на лихвения процент. Във всички останали случаи се ползва остатъчният матуритет на базисния дългов инструмент, а при платежните рамена се ползва остатъчният срок на съответната сделка.
Член 282
Хеджиращи съвкупности
1. Институциите формират хеджиращи съвкупности в съответствие с параграфи 2-5.
2. Отделна хеджираща съвкупност се обособява за всеки емитент на референтен дългов инструмент, който е базисен за кредитен суап за неизпълнение.
При n-тото неизпълнение, кредитните суапове за неизпълнение, част от съвкупност от експозиции, се третират, както следва:
а)
размерът на рисковата позиция в референтен дългов инструмент, част от съвкупността от експозиции, която е базисна за n-тото неизпълнение на кредитни суапове за неизпълнение, представлява ефективната условна стойност на референтния дългов инструмент, умножена по модифицираната дюрация на деривата при n-тото неизпълнение по отношение на промяна в кредитния спред на референтния дългов инструмент;
б)
за всеки референтен дългов инструмент, част от съвкупността от експозиции, която е базисна при дадено n-то неизпълнение на кредитен суап за неизпълнение, се обособява отделна хеджираща съвкупност. Рисковите позиции, произтичащи от n-тото неизпълнение на различни кредитни суапове за неизпълнение, не се включват в една и съща хеджираща съвкупност;
в)
множителят на CCR, приложим за всяка хеджираща съвкупност, създадена за даден референтен дългов инструмент в дериват при n-тото неизпълнение, е равен на:
i)
0,3 % за референтен дългов инструмент с присъдена кредитна оценка от призната АВКО, съответстваща на степен за кредитно качество от 1 до 3;
ii)
0,6 % за останалите дългови инструменти.
3. За лихвени рискови позиции, произтичащи от:
а)
парични влогове, предоставени като обезпечение на контрагент, когато този контрагент няма собствени дългови инструменти с нисък специфичен риск;
б)
базисни дългови инструменти, към които се прилага капиталово изискване, по-голямо от 1,60 % в съответствие с член 336, таблица 1;
За всеки емитент има една хеджираща съвкупност.
Когато дадено платежно рамонаподобява такъв дългов инструмент, също се обособява една хеджираща съвкупност за всеки емитент на референтния дългов инструмент.
Институцията може да включва в една и съща хеджираща съвкупност рисковите позиции в дългови инструменти на определен емитент или в референтните дългови инструменти на същия емитент, които са равностойни на платежни рамена или са базисни инструменти по суапове за кредитно неизпълнение.
4. Само еднаквите или подобни базисни финансови инструменти, различни от дългови, се включват в една и съща хеджираща съвкупност. Във всички други случаи те се включват в отделни хеджиращи съвкупности.
За целите на настоящия параграф институциите определят дали базисните инструменти са подобни, в съответствие със следните принципи:
а)
по отношение на капиталовите инструменти - емитираните от един емитент капиталови инструменти представляват подобни базисни инструменти. Индексът върху капиталови инструменти се третира като отделен емитент;
б)
по отношение на благородните метали - активите в един и същ благороден метал представляват подобни базисни инструменти. Индексът върху благородни метали се третира като отделен благороден метал;
в)
по отношение на електроенергията - базисните инструменти са подобни, ако правата и задълженията за доставка на електроенергия се отнасят до един и същ период на върхово или невърхово натоварване в рамките на 24 часа;
г)
по отношение на стоките - активите в една и съща стока представляват подобни базисни инструменти. Индексът върху стоки се третира като отделна стока.
5. Множителите за CCR (наричани по-долу „CCRM“) за различните категории хеджиращи съвкупности са посочени в следната таблица:
Таблица 5
Категории хеджиращи съвкупности
Множител
1.
Лихвени позиции
0,2 %
2.
Лихви за рискови позиции, произтичащи от референтни дългови инструменти, които са базисни инструменти по суап за кредитно неизпълнение и за които капиталовото изискване по дял IV, глава 2, таблица 1 е по-малко или равно на 1,60 %.
0,3 %
3.
Лихви за рискови позиции, произтичащи от дългови инструменти или от референтни дългови инструменти, за които капиталовото изискване по дял IV, глава 2, таблица 1 е по-голямо от 1,60 %.
0,6 %
4.
Валутни позиции
2,5 %
5.
Позиции от инструменти за доставка на електроенергия
4 %
6.
Позиции в злато
5 %
7.
Позиции в капиталови инструменти
7 %
8.
Позиции в благородни метали (с изключение на злато)
8,5 %
9.
Позиции в други стоки (без благородни метали и електроенергия)
10 %
10.
Позиции в други базисни инструменти по извънборсови деривати, които не са включени в категориите по-горе
10 %
Базисните инструменти по извънборсови деривати, посочени в таблица 5, точка 10, се включват в отделни хеджиращи съвкупности за всяка категория базисни инструменти.
6. За сделки с нелинеен рисков профил или за платежни рамена и сделки с базисен актив дългов инструмент, за които институцията не може да определи делтата или модифицираната дюрация, с оценъчен модел, одобрен от компетентния орган за целите на определянето на капиталовите изисквания за пазарен риск, компетентният орган определя консервативно размера на рисковите позиции и приложимите CCRMj или изисква от институцията да използва определения в раздел 3 метод. Нетирането не се отчита (т.е. стойността на експозицията се определя при допускане за нетираща съвкупност, състояща се само от тази отделна сделка).
7. Институцията разполага с вътрешни процедури, чрез които да потвърди, че съответната сделка е обхваната от правно изпълним договор за нетиране, отговарящ на изискванията по раздел 7, преди сделката да бъде включена в определена хеджираща съвкупност.
8. Преди да признае влиянието на обезпеченията в своите изчисления, институцията, използваща обезпечения за редуциране на CCR, прилага вътрешни процедури, с които да потвърди, че обезпеченията съответстват на стандартите за правна сигурност по глава 4.
Раздел 6
Метод на вътрешните модели
Член 283
Разрешение за използване на метода на вътрешните модели
1. При условие че компетентните органи се уверят, че институцията е изпълнила посоченото в параграф 2 изискване, те разрешават на въпросната институция да използва метода на вътрешните модели (наричан по-долу „МВМ“) за изчисляване на стойността на експозицията за която и да е от следните сделки:
а)
сделки по член 273, параграф 2, буква а);
б)
сделки по член 273, параграф 2, букви б), в) и г);
в)
сделки по член 273, параграф 2, букви а)-г),
Когато на институцията е разрешено да използва МВМ за изчисляване на стойността на експозицията за която и да е от сделките, посочени в букви а)-в) от първа алинея, тя може също така да използва МВМ за сделките по член 273, параграф 2, буква д).
Независимо от член 273, параграф 1, трета алинея институцията може да реши да не прилага този метод към несъществени по размер и риск експозиции. В такъв случай институцията прилага към тези експозиции един от методите, посочени в раздели 3-5, когато са изпълнени съответните изисквания за всеки от методите.
2. Компетентните органи разрешават на институцията да използва МВМ за изчисленията, посочени в параграф 1, само ако институцията е удостоверила, че отговаря на изискванията, посочени в настоящия раздел, и компетентните органи са установили, че поддържаните от институцията системи за управление на CCR са надеждни и се прилагат правилно.
3. Компетентните органи могат да разрешат на институциите в рамките на определен период от време да въвеждат поетапно МВМ за различните видове сделки. През този период на поетапно въвеждане институциите могат да използват методите, установени в раздел 3 или раздел 5, по отношение на видовете сделки, за които те не използват МВМ.
4. За всички сделки с извънборсови деривати и транзакции с удължен сетълмент, за които институцията не е получила разрешение съгласно параграф 1 за използване на МВМ, институцията използва методите, посочени в раздел 3 или раздел 5.
Тези методи могат да бъдат използвани комбинирано и на непрекъсната основа в рамките на дадена група. В рамките на една институцията тези методи могат да бъдат използвани комбинирано само когато един от методите се използва в случаите, предвидени в член 282, параграф 6.
5. Институцията, която в съответствие с параграф 1 е получила разрешение да използва МВМ, не възобновява използването на методите, посочени в раздел 3 или раздел 5, освен ако не е получила съответното разрешение от компетентния орган. Компетентните органи дават такова разрешение, ако институцията е посочила основателна причина.
6. Ако институцията престане да изпълнява посочените в настоящия раздел изисквания, тя уведомява компетентния орган и предприема едно от следните действия:
а)
представя на компетентния орган план за своевременно достигане на изискванията;
б)
доказва пред компетентния орган, че въздействието на това неизпълнение е несъществено.
Член 284
Стойност на експозицията
1. Когато на институцията е разрешено в съответствие с член 283, параграф 1 да използва МВМ за изчисляване на стойността на експозицията на някои или на всички сделки, посочени в същия параграф, тя измерва стойността на експозицията на тези сделки на ниво нетираща съвкупност.
Моделът, използван за тази цел от институцията:
а)
определя прогнозното разпределение на промените в пазарната стойност на нетиращата съвкупност, дължащи се на съвместно изменение на съответните пазарни променливи, като например лихвени проценти и валутни курсове;
б)
изчислява стойността на експозицията за нетиращата съвкупност за всяка бъдеща дата въз основа на съвместното изменение на пазарните променливи.
2. С цел моделът да отчете ефекта от допълването до минималния размер на обезпечението, моделът на стойността на обезпечението отговаря на качествените и количествените изисквания и изискванията за данни по отношение на МВМ в съответствие с настоящия раздел, като в своето прогнозно разпределение на промените в пазарната стойност на нетиращата съвкупност институцията може да включи единствено приемливото финансово обезпечение, съгласно посоченото в членове 197 и 198, и в член 299, параграф 2, букви в) и г).
3. Капиталовото изискване за кредитен риск от контрагента по отношение на експозициите към CCR, спрямо които институцията прилага МВМ, е по-високата от следните стойности:
а)
капиталовото изискване за тези експозиции, изчислено на базата на ефективната EPE чрез използване на текущи пазарни данни;
б)
капиталовото изискване за тези експозиции, изчислено на базата на ефективната EPE чрез използване на единно последователно калибриране при стрес за всички експозиции към CCR, спрямо които се прилага МВМ.
4. Освен при контрагентите, които са определени като носители на специфичен утежняващ риск и попадат в обхвата на член 291, параграфи 4 и 5, институциите изчисляват стойността на експозицията като произведение на коефициента (α) по ефективната очаквана положителна експозиция:
където:
α
=
1,4, освен когато компетентните органи не изискват по-висока стойност на α или не разрешават на институциите да използват своите собствени оценки в съответствие с параграф 9;
Ефективната EPE се изчислява чрез оценяване на очакваната експозиция (EEt) като средната експозиция на бъдеща дата t, където средната стойност се изчислява на базата на възможните бъдещи стойности на съответните фактори на пазарен риск.
Моделът оценява EE към поредица от бъдещи дати t1, t2, t3 и т.н.
5. Ефективната EE се изчислява рекурсивно като:
където:
текущата дата е обозначена като t0;
ефективната EEt0 е равна на текущата експозиция.
6. Ефективната EPE е средната ефективна EE през първата година на бъдещата експозиция. Ако падежът на всички договори в нетиращата съвкупност е в рамките на по-малко от една година, EPE е средната ЕЕ до момента на настъпване на падежа на всички договори в нетиращата съвкупност. Ефективната EPE се изчислява като среднопретеглената стойност на ефективната ЕЕ:
където теглата дават възможност бъдещата експозиция да бъде изчислена към дати, които не са равномерно разположени във времето.
7. Институциите изчисляват EE или върховата експозиция въз основа на разпределение на експозициите, което отчита възможните отклонения от нормалното разпределение на експозициите.
8. Институцията може да използва изчисленото по модела разпределение, което е по-консервативно от произведението на α и ефективната EPE, изчислено за всеки контрагент в съответствие с формулата по параграф 4.
9. Независимо от параграф 4 компетентните органи могат да разрешат на институциите да използват своите собствени оценки за параметъра α, когато:
а)
α се равнява на съотношението на вътрешния капитал на базата на пълна симулация на експозицията към CCR при различните контрагенти (като числител) и вътрешния капитал на базата на EPE (като знаменател);
б)
EPE се използва в знаменателя при допускане, че е фиксирана остатъчна сума.
Когато е изчислен в съответствие с настоящия параграф, параметърът α е не по-малък от 1,2.
10. За да бъде определен параметърът α съгласно параграф 9, институцията гарантира, че числителят и знаменателят се изчисляват по начин, съвместим с методиката за моделиране, спецификациите на параметрите и състава на портфейлите. Използваният при определянето на параметъра α подход се основава на вътрешния капиталов подход на институцията, той е добре документиран и подлежи на независимо утвърждаване. Освен това институциите правят преглед на оценките си на α най-малко веднъж на тримесечие и по-често, когато съставът на портфейла се променя с времето. Институцията оценява също и свързания с модела риск.
11. Институцията доказва пред компетентния орган, че нейните вътрешни оценки на параметъра α отразяват в числителя съществени източници на зависимост на разпределението на пазарните стойности на сделките или портфейлите от сделки за различните контрагенти. Във вътрешните оценки на параметъра α е отчетена нееднородността на портфейлите.
12. При надзора на използването на оценките по параграф 9 компетентните органи вземат предвид значителното отклонение в оценките на α, което възниква поради възможността за неточно определяне, която се проявява при моделите, използвани за определяне на числителя, особено при наличието на изпъкналост.
13. Променливостта и корелациите на факторите на пазарния риск, използвани при съвместното моделиране на пазарния и кредитния риск, се определят, когато е уместно, в зависимост от кредитните рискови фактори с цел отразяване на потенциалното увеличаване на променливостта или корелациите при икономически спад.
Член 285
Стойност на експозицията за нетираща съвкупност, предмет на маржин споразумение
1. Ако нетиращата съвкупност е предмет на маржин споразумение и ежедневна пазарна оценка, институцията може да използва една от следните величини за определяне на EPE:
а)
ефективната EPE, без отчитане на обезпеченията, получени или предоставени по маржин споразумението, плюс всички предоставени на контрагента обезпечения, които не подлежат на ежедневна оценка и допълване до минималния размер на обезпечението или текущата експозиция;
б)
надбавка, която отразява очакваното увеличение на експозицията по време на рисковия маржин период плюс по-голямата от посочените по-долу експозиции:
i)
текущата експозиция, включително всички получени или предоставени в момента обезпечения, които не са изисквани или оспорвани;
ii)
най-голямата нетна експозиция, включително обезпеченията по маржин споразумението, която не би довела до изискване на обезпечението. Тази сума отразява всички приложими прагове, минимални размери на прехвърляеми средства, независими суми и първоначални маржове по маржин споразумението;
в)
ако при изчисляване на EE моделът отчита ефектите от допълване до минималния размер на обезпечението, след разрешение от компетентния орган институцията може да използва изчислената чрез модела ЕЕ пряко във формулата по член 284, параграф 5. Компетентните органи дават такова разрешение само ако потвърдят, че при изчисляването на ЕЕ моделът надлежно отчита ефектите от допълване до минималния размер на обезпечението.
За целите на буква б) институциите изчисляват добавката като очакваната положителна промяна на пазарната стойност на трансакциите по време на рисковия маржин период. Промените в стойността на обезпечението биват отразявани чрез използване на надзорните корекции за променливост в съответствие с глава 4, раздел 3 или чрез собствени оценки на корекциите за променливост по разширения метод за финансово обезпечение, като обаче по време на рисковия маржин период не се допускат плащания по обезпеченията. Минималната продължителност на рисковия маржин период е посочена в параграфи 2-5.
2. При сделките, за които се извършва ежедневно пазарна оценка и допълване до минималния размер на обезпечението, рисковият маржин период, използван за моделирането на стойността на експозицията при маржин споразуменията, е не по-кратък от:
а)
5 работни дни за нетиращите съвкупности, състоящи се единствено от репо сделки, сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки и маржин заемни сделки;
б)
10 работни дни за всички други нетиращи съвкупности.
3. Букви а) и б) от параграф 2 се прилагат при спазването на следните изключения:
а)
за всички нетиращи съвкупности, при които броят на сделките надвишава 5 000 във всеки един момент от тримесечието, рисковият маржин период за следващото тримесечие е не по-кратък от 20 работни дни. Това изключение не се прилага спрямо експозициите по търговско финансиране на институцията;
б)
за нетиращите съвкупности, съдържащи една или повече сделки, включващи неликвидно обезпечение или извънборсов дериват, които не могат да бъдат лесно подменени, рисковият маржин период не е по-кратък от 20 работни дни.
Институцията определя дали обезпечението е неликвидно или дали извънборсовите деривати не могат да бъдат лесно подменени при стресирани пазарни условия, които се характеризират с липсата на постоянно работещи пазари, на които контрагентът би получил в рамките на най-много два дни голям брой ценови котировки, без това да влияе на пазарните цени или цената да бъде формирана с пазарна отстъпка (при обезпеченията) или премия (при извънборсовите деривати).
Институцията преценява дали сделките или ценните книжа, които тя държи като обезпечение, са съсредоточени към даден контрагент и дали институцията би била в състояние да подмени тези сделки или ценни книжа, ако въпросният контрагент напусне неочаквано пазара.
4. Ако в рамките на непосредствено предшестващите две тримесечия институцията е участвала в повече от два спора по изисквания за допълване на маржин депозита към дадена нетираща съвкупност, които са продължили по-дълго от приложимия рисков маржин период по параграфи 2 и 3, през следващите две тримесечия институцията използва рисков маржин период, който е поне двойно по-дълъг от посочения в параграфи 2 и 3 период, за тази нетираща съвкупност.
5. Когато периодичността на допълването до минималния размер на обезпечението е N дни, рисковият маржин период е най-малко равен на периода, посочен в параграфи 2 и 3 (F), плюс N дни минус един ден. Т.е.:
6. Ако вътрешният модел включва ефекта от допълване до минималния размер на обезпечението при промени в пазарната стойност на нетиращата съвкупност, при изчисляването на стойността на експозициите за извънборсови деривати и сделки, финансирани чрез ценни книжа, институцията моделира обезпечение, различно от парични средства във валутата на самата експозиция, съвместно с експозицията.
7. Ако институцията не е в състояние да моделира обезпечението съвместно с експозицията, при изчисляването на стойността на експозициите за извънборсови деривати и сделки, финансирани чрез ценни книжа, тя не отчита ефект от обезпечение, различно от парични средства във валутата на самата експозиция, освен когато институцията не използва корекции за променливост, които отговарят на стандартите на разширения метод за финансово обезпечение със собствени оценки на корекциите за променливост, или стандартните данни за надзорни корекции за променливост в съответствие с глава 4.
8. Институцията, която използва МВМ, не може да отчита в своите модели ефекта от намаляване на стойността на експозицията вследствие на клаузи в споразумението за предоставяне на обезпечение, изискващи получаване на обезпечение при влошаване на кредитното качество на контрагента.
Член 286
Управление на CCR - политики, процедури и системи
1. Институцията установява и поддържа рамка за управление на CCR, състояща се от:
а)
политики, процеси и системи, осигуряващи установяването, измерването, управлението, одобрението и вътрешното отчитане на CCR;
б)
процедури, гарантиращи съблюдаването на тези политики, процеси и системи.
Тези политики, процеси и системи са концептуално издържани, прилагат се цялостно и биват документирани. Документацията съдържа обяснение на емпиричните техники, използвани за измерване на CCR.
2. Изискваната по параграф 1 рамка за управление на CCR отчита пазарните, ликвидните, правните и операционните рискове, които са свързани с CCR. Рамката конкретно гарантира, че институцията спазва следните принципи:
а)
тя не встъпва в стопански отношения с контрагент, без да оцени неговата кредитоспособност;
б)
тя надлежно отчита кредитния риск, възникващ преди и по време на сетълмента;
в)
тя управлява тези рискове по възможно най-всеобхватен начин на ниво отделен контрагент, обединявайки експозициите към CCR с другите кредитни експозиции, и на ниво предприятие.
3. Институцията, която използва МВМ, доказва пред компетентния орган, че при определяне на ликвидните рискове нейната рамка за управление на CCR отчита всеки един от следните елементи:
а)
евентуалните входящи изисквания за допълване на маржин депозита в контекста на обмена на вариационния маржин или на друг вид маржин обезпечение, например първоначален или независим маржин, при неблагоприятни пазарни сътресения;
б)
евентуалните искове за връщане на излишъка по обезпечението, предоставено от контрагентите;
в)
претенции, произтичащи от евентуално понижаване на собствената външна оценка на кредитното качество.
Институцията гарантира, че естеството и времевият хоризонт на повторно използване на обезпечението са в съответствие с необходимата ѝ ликвидност и не застрашават способността ѝ своевременно да предоставя или връща обезпечения.
4. Управителният орган и висшето ръководство на институцията участват активно и гарантират, че за управлението на CCR се отделят необходимите ресурси. В рамките на официална процедура висшето ръководство бива запознато с ограниченията и допусканията на използвания модел и влиянието на тези ограничения и допускания върху достоверността на изходните данни. Висшето ръководство бива също така осведомявано за несигурността на пазарната среда и оперативните проблеми, както и за отразяването им в модела.
5. Ежедневните отчети, изготвяни в съответствие с член 287, параграф 2, буква б) за експозициите на институцията към CCR, се преглеждат от членове на ръководството с достатъчен ранг и правомощия да разпоредят на отделни служители, управляващи или търгуващи с кредитни позиции, да намалят заетите позиции и да разпоредят намаление на цялостната експозиция на институцията към CCR.
6. Рамката за управление на CCR, която институцията е установила в съответствие с параграф 1, се ползва заедно с вътрешните кредитни ограничения и ограниченията за търгуване. Кредитните ограничения и ограниченията за търгуване са свързани с модела за измерване на риска на институцията по начин, който е предвидим във времето и който е добре разяснен на служителите, които управляват кредитни позиции или търгуват, както и на висшето ръководство. Институцията е въвела официална процедура за докладване на нарушенията на праговете на риска на съответно ръководно ниво.
7. Системата за измерване на CCR на институцията включва измерване на използваните кредитни линии през и в края на деня. Институцията измерва текущата експозиция със и без отчитане на обезпеченията. Институцията изчислява и наблюдава върхова експозиция или потенциална бъдеща експозиция на ниво портфейл и на ниво отделен контрагент при избран от нея доверителен интервал. Институцията отчита големите или концентрираните позиции, включително по групи свързани контрагенти, по отрасли и по пазари.
8. Институцията създава и поддържа редовно прилагана и изчерпателна програма за стрес тестове. Резултатите от стрес тестовете се преглеждат периодично, и най-малко веднъж на тримесечие от висшето ръководство, и се отразяват в политиките и лимитите за CCR, приети от ръководния орган или висшето ръководство. Ако стрес тестовете установят конкретна уязвимост при определени обстоятелства, институцията предприема незабавни мерки за справяне с тези рискове.
Член 287
Организационна структура на управлението на CCR
1. Институцията, която използва МВМ, създава и поддържа:
а)
звено за контрол на риска в съответствие с параграф 2;
б)
звено за управление на обезпеченията в съответствие с параграф 3.
2. Звеното за контрол на риска отговаря за разработването и прилагането на процеса по управление на CCR, включително първоначалното и текущо утвърждаване на модела, като изпълнява следните функции и отговаря на следните изисквания:
а)
отговаря за разработване и прилагане на системата за управление на CCR на институцията;
б)
изготвя ежедневни отчети и анализи на резултатите, получени чрез модела на институцията за измерване на риска. Анализите включват оценка на взаимовръзката между големината на експозициите към CCR и наличните лимити за търгуване;
в)
контролира целостта на входящите данни и изработва и анализира отчети относно резултатите, получени чрез модела на институцията за измерване на риска, включващи оценка на връзката между големината на рисковите експозиции и лимитите за кредитиране и търгуване;
г)
независимо е от звената, отговарящи за поемането, подновяването или търгуването на експозициите и не е обект на неправомерно въздействие;
д)
то разполага с подходящо квалифициран персонал;
е)
отчита се пряко на висшето ръководство на институцията;
ж)
дейността му е тясно свързана с процеса по ежедневно управление на кредитния риск на институцията;
з)
резултатите от дейността му са неразделна част от процеса на планиране, наблюдение и контрол на кредитния и общия рисков профил на институцията.
3. Звеното за управление на обезпеченията изпълнява следните задачи и функции:
а)
изчислява и изисква допълване на маржин депозита, разглежда спорове по изисквания за допълване на маржин депозита, както и ежедневно и точно докладва нивата на независимите суми, първоначалния маржин и вариационния маржин;
б)
контролира целостта на данните, използвани при изисквания за допълване на маржин депозита, и осигурява тяхното съответствие и редовното им съгласуване със съответните източници на данни в рамките на институцията;
в)
проследява степента на повторно използване на обезпечения и на всички изменения на правата на институцията по предоставените от нея обезпечения или във връзка с тях;
г)
докладва на съответното ниво на управление за видовете активи, служещи като обезпечение, които се използват повторно, и за условията на това повторно използване, включително инструмент, кредитно качество и падеж;
д)
проследява концентрацията по отделни видове активи, приети от институцията като обезпечение;
е)
редовно и най-малко веднъж на всяко тримесечие докладва пред висшето ръководство информация относно управлението на обезпеченията, включително информация за вида на получените и предоставените обезпечения, както и размера, продължителността и причините за спорове по изисквания за допълване на маржин депозита. При това вътрешно отчитане се отразяват и тенденциите в данните.
4. Висшето ръководство осигурява достатъчно средства на предвиденото в параграф 1, буква б) звено за управление на обезпеченията, за да гарантира, че чрез неговите системи се постига необходимото равнище на оперативна функционалност, което се измерва със своевременното и точно изискване от страна на институцията за допълване на маржин депозитите, както и със своевременното реагиране на институцията на изискванията на нейните контрагенти за допълване на маржин депозитите. Висшето ръководство гарантира, че звеното разполага с необходимия персонал, за да може дори и при тежки пазарни кризи да обработва своевременно изискванията и споровете и да даде възможност на институцията да ограничи броя на спорове, предизвикани от големи по обем трансакции.
Член 288
Преглед на системата за управление на CCR
Институцията редовно извършва независим преглед на системата за управление на CCR в рамките на процедурата си за вътрешен одит. Този преглед включва дейността на звената по контрол и управление на обезпеченията, установени по член 287, и по-специално обхваща най-малко следното:
а)
наличието на подходяща документация за системата и процеса за управление на CCR, изисквани съгласно член 286;
б)
организацията на звеното за контрола на CCR, изисквано съгласно член 287, параграф 1, буква а);
в)
организацията на звеното за управление на обезпеченията, изисквано съгласно член 287, параграф 1, буква б);
г)
включването на мерки в резултат на CCR в ежедневното управление на риска;
д)
процеса на одобрение на моделите на ценообразуване, съобразено с риска, и на системите за оценка, използвани от персонала на фронт-офиса и бек-офиса;
е)
утвърждаването на всички значими промени в процеса на измерване на CCR;
ж)
обхвата на CCR, отразен в модела за измерване на риска;
з)
целостта на управленската информационна система;
и)
точността и изчерпателността на данните за CCR;
й)
точното отразяване на правните условия по споразуменията за предоставяне на обезпечение и нетиране при определяне на стойността на експозициите;
к)
проверката на последователността, своевременността и надеждността на информационните източници, използвани за прилагане на вътрешните модели, както и на тяхната независимост;
л)
точността и уместността на допусканията за променливостта и корелационните коефициенти;
м)
точността на изчисленията, свързани с оценяването и преобразуването на риска;
н)
проверката на точността на модела чрез чести бек-тестове, съгласно посоченото по член 293, параграф 1, букви б)-д);
о)
съблюдаването на приложимите регулаторни изисквания от страна на звеното за контрол на CCR и звеното по управление на обезпеченията.
Член 289
Критерии за цялостно използване
1. Институциите гарантират, че разпределението на експозициите, генерирано от модела, който се използва за изчисляване на ефективната EPE, е неразделна част от ежедневния процес на институцията по управление на CCR и че резултатите от модела се отчитат при процеса на разрешаване на кредити, управление на CCR, вътрешно разпределение на капитала и корпоративно управление.
2. Институцията доказва пред компетентните органи, че най-малко една година преди да получи разрешение от компетентните органи да използва МВМ в съответствие с член 283, е използвала модел за изчисляване на разпределението на експозициите, въз основа на което се изчислява EPE, който като цяло отговаря на изложените в настоящия раздел изисквания.
3. Моделът, използван за генериране на разпределение на експозициите към CCR, е част от рамката за управление на CCR, изисквана съгласно член 286. Тази рамка включва измерване на използването на кредитните линии чрез сумиране на експозициите към CCR с други кредитни експозиции и вътрешно разпределение на капитала.
4. В допълнение към EPE институцията измерва и управлява текущи експозиции. Когато е уместно, институцията измерва текущата експозиция със и без отчитане на обезпеченията. Критериите за използване са изпълнени, ако институцията използва и други показатели за измерване на CCR, като например върховата експозиция, които се основават на разпределението на експозициите, генерирано от модела за изчисляване на EPE.
5. Институцията трябва да разполага със системен капацитет, даващ възможност очакваната експозиция да се оценява при необходимост ежедневно, освен ако институцията не докаже пред компетентните органи, че предвид характера на експозициите ѝ към CCR са оправдани по-редките изчисления. Институцията оценява EE в рамките на времеви профил на прогнозните хоризонти, който отразява адекватно времевата структура на бъдещите парични потоци и падежните дати на договорите, и по начин, който съответства на съществеността и състава на експозициите.
6. Експозицията се измерва, наблюдава и контролира за целия срок на договорите в нетиращата съвкупност, а не само в рамките на едногодишен хоризонт. Институцията разполага с процедури за установяване и контрол на рисковете от контрагенти, към които експозицията се увеличава след едногодишния хоризонт. Прогнозното увеличение на експозицията се отчита от модела за вътрешния капитал на институцията.
Член 290
Стрес тестове
1. Институцията трябва да разполага с цялостна програма за извършване на стрес тестове за CCR, която да се използва и при оценката на капиталовите изисквания за CCR и да е съобразена с изискванията по параграфи 2-10.
2. Чрез тази програма се установяват възможни събития или бъдещи промени в икономическите условия, които биха могли да имат неблагоприятно влияние върху кредитните експозиции на институцията, и се оценяват възможностите на институцията за противодействие на такива промени.
3. Получените резултати от стрес тестове се съпоставят с лимита за риск и се възприемат от институцията като част от процеса, установен по член 81 от Директива 2013/36/ЕС.
4. Програмата обхваща изцяло всички форми на кредитен риск от контрагента по сделките с и сумарните експозиции към отделните контрагенти, обхващащи период от време, позволяващ извършването на редовни стрес тестове.
5. В нея се предвижда най-малко веднъж месечно експозициите да бъдат подлагани на стрес тестове за основните фактори на пазарния риск като лихвени проценти, валутни котировки, капиталови инструменти, кредитни спредове и цени на стоки, по отношение на всички контрагенти на институцията, за да може институцията да установи и при необходимост да намали прекомерните концентрации в конкретни рискове, от заетата следваща пазара позиция. Стрес тестването на експозиции, включващо единичен фактор, множество фактори и рискове в резултат на заемането на позиция, без да е водеща посоката на пазара, и съвместното стрес тестване на експозиции и кредитоспособност, се извършват на нивото на CCR по отношение на отделен контрагент, група контрагенти и съвкупна институция.
6. Тя прилага най-малко веднъж на тримесечие сценарии за многофакторно стрес тестване и оценява съществените рискове в резултат на заемането на позиция, без да е водеща посоката на пазара, включващи експозиция по кривата на доходност и базисни рискове. Многофакторното стрес тестване включва най-малко следните сценарии, при които:
а)
са настъпили сериозни икономически или пазарни събития;
б)
общата пазарна ликвидност е намаляла значително;
в)
голям финансов посредник закрива позиции.
7. Сериозността на сътресенията при базисните рискови фактори, съответства на целите на стрес теста. Когато в рамките на стрес тестовете се оценява платежоспособността, сътресенията при базисните рискови фактори са достатъчно сериозни, за да пресъздадат историческа извънредна пазарна среда и извънредни, но реалистични пазарни условия на стрес. При стрес тестовете се оценява въздействието от подобни сътресения върху собствения капитал, капиталовите изисквания и печалбите. За целите на ежедневното наблюдение, хеджиране и управление на концентрациите по портфейла, в програмата се предвиждат сценарии с по-слабо въздействие и по-голяма вероятност.
8. В програмата се предвижда прилагане при необходимост на обратни стрес тестове, за да се набележат извънредни, но реалистични сценарии, които биха имали съществени неблагоприятни последствия. При обратните стрес тестове се отчита въздействието на съществената нелинейност в портфейла.
9. Резултатите от стрес тестовете по програмата се докладват редовно, поне веднъж на тримесечие, пред висшето ръководство. Докладите и анализът на резултатите обхващат най-значителните влияния на ниво контрагент за целия портфейл, съществените концентрации в сегменти от портфейла (по отрасъл или регион) и съответните специфични тенденции по портфейл и контрагент.
10. Висшето ръководство поема водеща роля при включването на стрес тестовете в рамката на управлението на риска и културата на институцията по отношение на рисковете и гарантира, че резултатите са смислени и се използват за управление на CCR. Резултатите от стрес тестовете на значителни експозиции се оценяват съгласно насоки за определяне на склонността на институцията към поемане на риск и при установяване на прекомерни или концентрирани рискове, на висшето ръководство се обръща внимание, за да ги обсъди и предприеме действия.
Член 291
Утежняващ риск
1. За целите на настоящия член:
а)
„общ утежняващ риск“ е рискът, възникващ при положителна корелация между вероятността от неизпълнение от контрагенти и факторите на общия пазарен риск;
б)
„специфичен утежняващ риск“ е рискът, възникващ при положителна корелация между бъдеща експозиция към конкретен контрагент и PD от страна на контрагента, произтичаща от естеството на сделките с този контрагент. Институцията се разглежда като изложена на специфичен утежняващ риск, ако бъдещата експозиция към конкретен контрагент се очаква да е голяма, когато вероятността от неизпълнение от страна на контрагента също е голяма.
2. Институцията надлежно взема под внимание експозиции, пораждащи значителни нива на общ и специфичен утежняващ риск.
3. За да установи съществуването на общ утежняващ риск, институцията разработва стрес тестове и анализи на сценарии, предвиждащи рискови фактори, които влияят неблагоприятно върху кредитоспособността на контрагента. В рамките на тези тестове се разглежда вероятността от настъпване на сериозни сътресения при изменение на взаимовръзката между рисковите фактори. Институцията следи общия утежняващ риск по продукти, по райони, по отрасли или по други категории, които имат отношение към нейната дейност.
4. Институцията разполага с процедури за установяване, наблюдение и контрол на случаите на специфичен утежняващ риск за всяко юридическо лице от началото на съответната сделка до окончателното ѝ уреждане.
5. Институциите изчисляват капиталовите изисквания за CCR във връзка със сделки, при които е установен специфичен утежняващ риск и при които съществува правно отношение между контрагента и емитента на базисния извънборсов дериват или на базисните сделки, съгласно посоченото в член 273, параграф 2, букви б), в) и г), в съответствие със следните принципи:
а)
инструментите, които съдържат специфичен утежняващ риск, не се включват в същата нетираща съвкупност като другите сделки с контрагента, и всеки от тях се третира като отделна нетираща съвкупност;
б)
във всяка такава отделна нетираща съвкупност стойността на експозицията за суапове за кредитно неизпълнение, издадени върху задължения на едно лице, е равна на пълния размер на очакваната загуба от стойността на оставащата справедлива стойност на базисните инструменти, като се допусне, че основният емитент е в производство по ликвидация;
в)
LGD за институциите, прилагащи изложения в глава 3 подход, се определя на 100 % за такива суапови операции;
г)
за институциите, използващи изложения в глава 2 подход, приложимото рисково тегло е равно на присъденото по необезпечена сделка;
д)
за всички останали сделки, които формират отделна нетираща съвкупност с едно референтно лице, изчисляването на стойността на експозицията отговаря на допускането за внезапно неизпълнение на тези базисни задължения, при които съществува правна връзка между емитента и контрагента. За сделки, които се отнасят до референтна съвкупност от лица или индекс, внезапното неизпълнение на съответните базисни задължения, при които съществува правна връзка между емитента и контрагента, се отчита, ако има съществено значение;
е)
доколкото се използват вече съществуващи изчисления за пазарен риск при определянето на капиталовите изисквания за допълнителния риск от неизпълнение и миграционния риск, посочени в дял IV, глава 5, раздел 4, които вече съдържат допускания за LGD, стойността на LGD в използваната формула е 100 %.
6. Институциите представят пред висшето ръководство и съответния комитет на ръководния орган редовни отчети за общите и специфичните утежняващи рискове и за действията, които се предприемат за тяхното управление.
Член 292
Цялостност на процеса по моделиране
1. Институциите гарантират целостта на процеса по моделиране, описан в член 284, като приемат най-малко следните мерки:
а)
моделът отразява своевременно, пълно и консервативно условията и обстоятелствата на сделките;
б)
тези условия включват най-малко условните стойности на договорите, датите на падеж, референтните активи, наличните споразумения за нетиране и маржин споразумения;
в)
условията и обстоятелствата се съхраняват в база данни, предмет на официален и периодичен одит;
г)
процесът по признаване на споразуменията за нетиране включва преглед от съответния правен отдел за потвърждаване на правната изпълнимост на нетирането по тях;
д)
изискваното по буква г) потвърждение се записва в посочената в буква в) база данни от независимо звено;
е)
въвеждането на условията и обстоятелствата на сделките в модела на EPE подлежи на вътрешен одит;
ж)
разработен е процес, чрез който се осигурява формално съответствие между модела и системите, съдържащи входните данни, и се извършва текуща проверка дали условията и обстоятелствата се отразяват правилно или поне консервативно при изчисляване на очакваната положителна експозиция.
2. Текущите пазарни данни се използват за определяне на текущите експозиции. Институцията може да калибрира своя модел на EPE, използвайки историческа пазарна информация или извлечени от пазарни данни за установяване на параметрите на базисните стохастични процеси като отклонение, променливост и корелация. Ако институцията използва исторически данни, те обхващат поне три години. Данните се актуализират най-малко на тримесечие, а при необходимост и по-често, за да се отразят пазарните условия.
За изчисляването на ефективната EPE чрез калибриране при стрес институцията калибрира ефективната EPE, като използва данни за период от три години, които включват стрес период спрямо спредовете за кредитно неизпълнение на нейните контрагенти, или извлечени от пазарни данни от такъв стрес период.
За тази цел институцията прилага изискванията по параграфи 3, 4 и 5.
3. Поне веднъж на тримесечие институцията удостоверява пред компетентните органи, че стрес периодът, използван за изчисленията по настоящия параграф, съвпада с периода на увеличен суап за кредитно неизпълнение или други кредитни спредове (например по заеми или корпоративни облигации) за представителна извадка на нейните контрагенти с търгувани кредитни спредове. Когато институцията не разполага с достатъчно данни за кредитния спред на контрагента, тя отнася този контрагент към специфични данни за кредитния спред по регион, вътрешен рейтинг и бизнес модел.
4. Моделът за определяне на EPE за всички контрагенти използва исторически или извлечени текущо данни, които включват данни от кредитен период при стрес, като използването им става по начин, съвместим с използвания метод за калибриране на модела на EPE по текущи данни.
5. За да се оцени ефективността на стрес калибрирането на ефективната EPE, институцията създава няколко сравнителни портфейла, които са уязвими спрямо основните рискови фактори, на които е изложена институцията. Експозициите по тези сравнителни портфейли се изчисляват, като се използва а) методика при стрес, основана на текущите пазарни стойности и примерни параметри, калибрирани спрямо стресирани пазарни условия; и б) експозицията, създадена през стрес периода, но като се прилага изложеният в настоящия раздел метод (пазарна стойност в края на стрес периода, стойности за променливост и корелация от стрес период от три години).
Компетентните органи изискват от институцията да адаптира стрес калибрирането, ако експозициите по тези сравнителни портфейли се отклоняват съществено една от друга.
6. Институцията подлага модела на процес по утвърждаване, който е ясно обособен в политиките и процедурите на институцията. Процесът по утвърждаване:
а)
определя необходимия вид тестове за осигуряване на целостта на модела и установява условията, при които допусканията на модела са нарушени и следователно могат да доведат до подценяване на очакваната положителна експозиция;
б)
включва преглед на изчерпателността на модела.
7. Институцията трябва да наблюдава присъщите рискове и да разполага с процеси за коригиране на своята оценка на ефективната EPE при значителни нива на тези рискове. В съответствие с настоящия параграф институцията:
а)
установява и управлява своите експозиции към специфичен утежняващ риск, посочен в член 291, параграф 1, буква б), и експозиции към общ утежняващ риск, посочен в член 291, параграф 1, буква а);
б)
периодично сравнява оценката за съответния размер на експозицията за едногодишен период с оценката, отчитаща цялата продължителност на експозицията, когато експозицията е с нарастващ рисков профил отвъд едногодишния хоризонт;
в)
периодично сравнява разменната стойност (текущата експозиция) и реализирания профил за експозиции с остатъчен матуритет под една година и съхранява данни, които биха позволили подобно сравнение.
8. Преди да включи в нетираща съвкупност съответната сделка, институцията прилага вътрешна процедура за потвърждаване, че тази сделка е обхваната от правно изпълним договор за нетиране, който отговоря на изискванията, посочени в раздел 7.
9. Преди да отчете влиянието на обезпеченията в своите изчисления, институцията, използваща обезпечения за намаляване на CCR, прилага вътрешна процедура, с която да потвърди, че обезпечението съответства на стандартите за правна сигурност, посочени в глава 4.
10. ЕБО следи различните практики в тази област и в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 изготвя насоки за прилагането на настоящия член.
Член 293
Изисквания към системата за управление на риска
1. Институцията трябва да спазва следните изисквания:
а)
спазва качествените изисквания, установени в част трета, дял IV, глава 5;
б)
провежда редовна програма за бек-тестове, сравнявайки реализираните стойности на риска със стойностите, генерирани от модела, както и хипотетични промени на базата на статични позиции с реализирани стойности;
в)
извършва първоначално утвърждаване и текущ периодичен преглед на модела за измерване на експозицията към CCR и на генерираните от него стойности на риска. Процесът на утвърждаване и прегледът са независими от процеса на разработване на модела;
г)
управителният орган и висшето ръководство участват в процеса на контрол на риска и гарантират предоставянето на необходимите ресурси за контрол на кредитния риск и на кредитния риск от контрагента. Във връзка с това ежедневните отчети, изготвяни от създаденото в съответствие с член 287, параграф 1, буква а) независимо звено за контрол на риска, се преглеждат от членове на ръководството с достатъчен ранг и правомощия да разпоредят на отделни служители, управляващи или търгуващи с кредитни позиции, да намалят заетите позиции и да разпоредят намаление на цялостната рискова експозиция на институцията;
д)
вътрешният модел на институцията за измерване на риска е част от ежедневния процес по управлението на риска на институцията;
е)
системата за измерване на риска се използва заедно с вътрешните лимити за търгуване и по експозиции. Във връзка с това лимитите по експозициите са свързани с модела за измерване на риска на институцията по последователен във времето начин, който е добре разяснен на служителите, управляващи или търгуващи с кредитни позиции, и на висшето ръководство;
ж)
институцията гарантира, че нейната система за управление на риска е надлежно документирана. По-специално тя поддържа документиран набор от вътрешни политики, контролни механизми и процедури във връзка с функционирането на системата за измерване на риска, както и мерки, гарантиращи спазването на тези политики;
з)
в рамките на вътрешния си одит институцията редовно осъществява независим преглед на системата за измерване на риска. Този преглед обхваща дейностите на звената, ангажирани в търговската дейност, и на независимото звено за контрол на риска. Прегледът на цялостния процес по управление на риска се провежда на редовни интервали (не по-рядко от веднъж годишно) и специално разглежда най-малко всяка една от точките, посочени в член 288;
и)
текущото утвърждаване на моделите за кредитен риск от контрагента, включително бек-тестването, подлежи на редовен преглед от членове на ръководството, разполагащи с достатъчно правомощия за предприемане на действия за отстраняване на слабостите в моделите.
2. Компетентните органи вземат под внимание доколко дадена институция отговаря на изискванията по параграф 1, когато определят равнището на параметъра α, установен в член 284, параграф 4. Само институциите, които отговарят изцяло на въпросните изисквания, имат право да прилагат минималния мултипликационен коефициент.
3. Институцията документира процеса по първоначално и текущо утвърждаване на модела на експозицията към CCR и изчисляването на генерираните от модела рискови стойности с ниво на детайлност, което би позволило на трети лица да пресъздадат съответните анализи и стойности на риска. В тази документация се определя честотата, с която ще се извършват анализите на бек-тестове и другите видове текущо утвърждаване, както и начинът, по който се извършва утвърждаването по отношение на информационните потоци, портфейлите и анализите, които се използват.
4. Институцията определя критериите, по които оценява моделите си за експозиция към CCR и моделите, които спомагат за изчисляване на експозицията, и поддържа писмена политика, която описва процедурата за установяване и отстраняване на неприемливите резултати.
5. Институцията определя как се изграждат представителните портфейли от сделки с контрагенти за целите на утвърждаването на модела на експозицията към CCR и генерираните от него стойности на риска.
6. При утвърждаването на модели за измерване на експозицията към CCR и на генерираните от тях стойности на риска, при които се получават прогнозни разпределения, се вземат предвид статистически данни, които не се базират единствено на прогнозното разпределение.
Член 294
Изисквания за утвърждаване
1. Като част от първоначалното и текущото утвърждаване на своя модел на експозицията към CCR и на генерираните от него стойности на риска институцията гарантира, че са изпълнени следните изисквания:
а)
институцията провежда бек-тестове, използвайки исторически данни за движението на факторите на пазарен риск преди получаването на разрешение от компетентните органи в съответствие с член 283, параграф 1. Бек-тестовете обхващат множество отделни прогнозни времеви хоризонти с минимална продължителност от една година, с различни дати на инициализиране и при широк набор от пазарни условия;
б)
институцията, прилагаща изложения в член 285, параграф 1, буква б) подход, утвърждава редовно своя модел с цел да провери дали реализираните текущи експозиции са в съответствие с прогнозите през всички маржин периоди в рамките на една година. Ако падежът на някои от сделките в нетиращата съвкупност е по-малък от една година и рисковите фактори на нетиращата съвкупност са с по-висока чувствителност при изключване на тези сделки, това бива отчетено при утвърждаването;
в)
институцията подлага на бек-тестове резултатите от своя модел на експозицията към CCR, генерираните от него стойности на риска и прогнозните фактори на пазарния риск. При обезпечените сделки разглежданият прогнозен времеви хоризонт обхваща сделките, отразяващи обичайните рискови маржин периоди, прилагани при обезпечената търговия или при маржин търговията;
г)
ако при утвърждаването на модела е посочено, че ефективната EPE е подценена, институцията предприема необходимите действия с цел отстраняване на неточностите на модела;
д)
институцията проверява ценовите модели, използвани при изчисляването на експозицията към CCR при определен сценарий на бъдещи шокови промени във факторите на пазарния риск, в рамките на процеса по първоначално и текущо утвърждаване на модела. Моделите за оценяване на опции вземат предвид нелинейността на стойността на опциите по отношение на факторите на пазарен риск;
е)
моделът на експозицията към CCR обхваща специфичната информация за всяка сделка, която е необходима за обобщаване на експозициите на ниво нетираща съвкупност. Институцията се уверява, че сделките са отнесени към подходящата нетираща съвкупност в рамките на модела;
ж)
моделът на експозицията към CCR обхваща специфична информация за всяка сделка с цел отразяване на ефекта от допълването до минималния размер на обезпечението. Той взема предвид както текущия размер на маржин депозита, така и размера на маржин обезпечението, което ще бъде прехвърляно между контрагентите в бъдеще. Този модел отчита естеството на маржин споразуменията (едностранни или двустранни), честотата на изискванията за допълване на маржин депозита, рисковия маржин период, минималния праг за необезпечените експозиции, които институцията е готова да приеме, и минималния размер на прехвърляемите средства. Моделът оценява пазарната промяната в стойността на обезпечението или прилага изискванията по глава 4;
з)
процесът по утвърждаването на модела включва постоянно, историческо бек-тестване на представителни портфейли от сделки с контрагенти. Институцията периодично подлага на такова бек-тестване редица представителни действителни или хипотетични портфейли от сделки с контрагенти. Тези представителни портфейли се избират въз основа на тяхната чувствителност към съществените рискови фактори и комбинациите от рисковите фактори, на които е изложена институцията;
и)
институцията извършва бек-тестване, с което се цели проверка на ключовите предположения на модела за изчисляване на експозицията към CCR и съответните стойности на риска, включително моделираната връзка между тенденциите при отделните рискови фактори и моделираната връзка между рисковите фактори;
й)
резултатите от моделите за изчисляване на експозицията към CCR и генерираните от тях стойности на риска са обект на подходящи процедури по бек-тестване. Програмата за бек-тестване е в състояние да установи неточностите в генерираните от модела на EPE стойности на риска;
к)
институцията утвърждава своите модели за изчисляване на експозицията към CCR и всички генерирани от тях стойности на риска във времеви хоризонти, съизмерими с падежа на сделките, за които експозицията е изчислена с използването на МВМ в съответствие с член 283;
л)
в рамките на процеса по текущо утвърждаване на модела институцията редовно подлага на проверка ценовите модели, използвани при изчисляването на експозицията от контрагента, спрямо подходящи независими сравнителни показатели;
м)
текущото утвърждаване на модела на експозицията към CCR на институцията и на съответните стойности на риска включва оценка на целесъобразността на текущите резултати;
н)
институцията определя честотата, с която биват актуализирани параметрите на модела на експозицията към CCR, в рамките на процеса по първоначално и текущо утвърждаване;
о)
при първоначалното и текущото утвърждаване на моделите за измерване на експозицията към CCR се определя дали са подходящи изчисленията на експозициите на ниво отделен контрагент и нетираща съвкупност.
2. След като е получено предварително разрешение от компетентните органи, при изчисляване на регулаторната стойност на експозицията за всеки контрагент може да се използва мярка, която е по-консервативна от произведението на параметъра α и ефективната EPE. Степента на относителна консервативност ще бъде определена при първоначалното одобрение от компетентните органи и при редовните надзорни прегледи на моделите на EPE. Институцията утвърждава редовно степента на консервативност. Текущото оценяване на резултатите на модела обхваща всички контрагенти, спрямо които се прилага моделът.
3. Ако бек-тестването покаже, че моделът не е достатъчно точен, компетентните органи отнемат разрешението за използването му или налагат подходящи мерки, за да гарантират бързото подобряване на модела.
Раздел 7
Договорно нетиране
Член 295
Признаване на договорното нетиране като намаляващо риска
В съответствие с член 298 институциите, отговарящи на изискванията по член 297, могат да третират като намаляващи риска единствено следните видове споразумения за нетиране, които са били признати от компетентните органи в съответствие с член 296:
а)
двустранни договори за новация между институцията и неин контрагент, съгласно които вземанията и задълженията между тях се окрупняват автоматично по такъв начин, че новацията установява една нетна сума всеки път, когато се прилага, така че да се създаде нов правно обвързващ договор, който заменя всички предходни договори и всички произтичащи от тях задължения между страните;
б)
други двустранни споразумения между институцията и неин контрагент;
в)
договорни споразумения за кръстосано нетиране на продукти за институциите, които са получили одобрение да използват изложения в раздел 6 метод за сделки, попадащи в неговия обхват. Компетентните органи докладват на ЕБО списъка с одобрени договорни споразумения за кръстосано нетиране на продукти.
Нетирането между сделки, сключени от различни юридически лица от една група, не се признава за целите на изчисляването на капиталовите изисквания.
Член 296
Признаване на договорни споразумения за нетиране
1. Компетентните органи признават договорните споразумения за нетиране единствено когато са изпълнени условията по параграф 2 и когато е приложимо - параграф 3.
2. Всички договорни споразумения за нетиране, използвани от институцията за определяне на стойността на експозиция в настоящата част, трябва да отговарят на следните условия:
а)
институцията е сключила договорно споразумение за нетиране със свой контрагент, с което се създава само едно правно задължение, обхващащо всички включени сделки, така че в случай на неизпълнение от страна на контрагента, институцията ще има правото да получи или задължението да плати единствено нетната сума от положителните и отрицателните пазарни стойности на отделните включени сделки;
б)
институцията е предоставила на компетентните органи писмени мотивирани правни становища, потвърждаващи, че в случай на правно оспорване на споразумението за нетиране, вземанията и задълженията на институцията биха били ограничени до сумата по буква а). Правното становище е съобразено с приложимото право:
i)
на юрисдикцията, в която е регистриран контрагентът;
ii)
в случаите, когато участва клон на предприятие, намиращ се в държава, различна от държавата, в която е регистрирано предприятието - на юрисдикцията, в която се намира клонът;
iii)
на юрисдикцията, чието право урежда отделните сделки, включени в споразумението за нетиране;
iv)
на юрисдикцията, чието право урежда договорите или споразуменията, необходими за изпълнение на договорното нетиране;
в)
кредитният риск към всеки контрагент е сумиран по начин, водещ до една от юридическа гледна точка експозиция, обхващаща сделките с всеки контрагент. Резултатът от това сумиране се използва при определянето на кредитните лимити и изискванията за вътрешен капитал;
г)
договорът не съдържа никакви клаузи, които при неизпълнение на контрагент да позволяват на изправната страна да извършва само ограничени плащания или да не извършва никакви плащания към неизправната страна, дори и в случаите, когато неизправната страна е кредитор по нетната сума (т.е. клауза, освобождаваща от задължения).
Ако някой от компетентните органи не е убеден в действителността и изпълнимостта на договорното нетиране съгласно правната уредба на всяка от посочените в буква б) юрисдикции, договорното споразумение за нетиране не се признава за намаляващо риска за никоя от страните по договора. Компетентните органи се информират взаимно за това.
3. Посочените в буква б) правни становища могат да бъдат изготвени по отношение на видове договорното нетиране. Договорните споразумения за кръстосано нетиране на продукти трябва да отговарят на следните допълнителни условия:
а)
нетната сума, посочена в параграф 2, буква а), е нетната сума на положителните и отрицателните крайни стойности на всички включени отделни двустранни рамкови споразумения и на положителните и отрицателните пазарни стойности на отделните сделки („нетна сума при кръстосано нетиране на продукти“);
б)
правните становища, посочени в параграф 2, буква б) разглеждат действителността и изпълнимостта на цялостното договорно споразумение за кръстосано нетиране на продукти съгласно неговите условия и влиянието на споразумението за нетиране върху основните клаузи на всички включени отделни двустранни рамкови споразумения.
Член 297
Задължения на институциите
1. Институцията установява и поддържа процедури, за да гарантира, че правната действителност и изпълнимост на нейното договорно нетиране се преразглежда съобразно промените в правната рамка на съответните юрисдикции, посочени в член 296, параграф 2, буква б).
2. Институцията поддържа архив на цялата документация, изисквана във връзка с нейното договорно нетиране.
3. Институцията отчита въздействието от нетирането в своята оценка на сумарната експозиция към кредитен риск на всеки контрагент и управлява кредитния риск от контрагентите, отчитайки това въздействие върху оценката.
4. При договорните споразумения за кръстосано нетиране на продукти, посочени в член 295, институцията прилага процедурите по член 296, параграф 2, буква в), за да провери дали по отношение на всяка сделка, която ще бъде включена в нетиращата съвкупност, съществува правно становище, посочено в член 296, параграф 2, буква б).
Като отчита договорното споразумение за кръстосано нетиране на продукти, институцията продължава да спазва изискванията за признаване на двустранно нетиране и изискванията по глава 4 за признаване на редуцирането на кредитния риск, ако е приложимо, по отношение на всяко включено отделно двустранно рамково споразумение и сделка.
Член 298
Ефекти от признаването на нетирането като намаляващо риска
1. Договорните споразумения за нетиране биват третирани по следния начин:
а)
нетиране за целите на раздели 5 и 6 се признава съгласно посоченото в тези раздели;
б)
при договори за новация могат да бъдат претеглени по-скоро установените по тези договори единични нетни суми, а не включените брутни суми.
Когато прилагат раздел 3, институциите могат да вземат предвид договора за новация при определяне на:
i)
текущата разменна стойност, посочена в член 274, параграф 1;
ii)
условните стойности по главницата или базисните стойности, посочени в член 274, параграф 2.
В приложение на раздел 4, при определянето на условната стойност, посочена в член 275, параграф 1, институциите могат да вземат предвид договора за новация за целите на изчисляването на условните стойности по главницата. В такъв случай институциите прилагат процентите от таблица 3.
в)
При други споразумения за нетиране институциите прилагат раздел 3 по следния начин:
i)
текущата разменна стойност, посочена в член 274, параграф 1, за договорите, включени в споразумение за нетиране, се получава, като се отчете действителната хипотетична нетна разменна стойност, която произтича от споразумението; когато нетирането поражда нетно задължение за институцията, изчисляваща нетната разменна стойност, текущата разменна стойност се изчислява като „0“;
ii)
размерът на потенциалната бъдеща кредитна експозиция, посочена в член 274, параграф 2, за всички договори, включени в споразумение за нетиране, се намалява в съответствие със следната формула:
където:
PCEred
=
намаленото число за потенциална бъдеща кредитна експозиция за всички договори с определен контрагент, включено в правно валидно двустранно споразумение за нетиране;
PCEgross
=
сборът на съставните части на потенциалната бъдеща кредитна експозиция за всички договори с определен контрагент, включени в правно действително двустранно споразумение за нетиране и изчислени посредством умножаване на условните стойности на главницата по тях с процентите, посочени в таблица 1;
NGR
=
коефициент нето/бруто, изчислен като частното от нетната разменна стойност за всички договори, включени в правно действително двустранно споразумение за нетиране с определен контрагент (числител), и брутната разменна стойност за всички договори, включени в правно действително двустранно споразумение за нетиране с този контрагент (знаменател).
2. При изчисляване на потенциалната бъдеща кредитна експозиция в съответствие с посочената в параграф 1 формула институциите могат да третират напълно съчетани договори, включени в споразумението за нетиране, като един договор с условна стойност по главницата, равна на нетните постъпления.
При прилагането на член 275, параграф 1 институциите могат да третират напълно съчетани договори, включени в споразумението за нетиране, като един договор с условна стойност по главницата, равна на нетните постъпления, като условните стойности по главницата се умножават по процентите от таблица 3.
За целите на настоящия параграф напълно съчетани договори са валутни форуърдни договори или подобни на тях, при които условната стойност по главницата е равна на паричните потоци, когато паричните потоци стават дължими на една и съща дата и са деноминирани изцяло в една и съща валута.
3. За всички други договори, включени в споразумение за нетиране, приложимите проценти могат да бъдат намалени съгласно посоченото в таблица 6:
Таблица 6
Първоначален матуритет
Лихвени договори
Валутни договори
1 година или по-малко
0,35 %
1,50 %
Над 1 година, но не повече от 2 години
0,75 %
3,75 %
Допълнително начисление за всяка следваща година
0,75 %
2,25 %
4. При лихвени договори институциите могат, със съгласието на компетентните органи, да изберат първоначалния или остатъчния матуритет.
Раздел 8
Позиции в търговския портфейл
Член 299
Позиции в търговския портфейл
1. За целите на прилагането на настоящия член приложение II съдържа препратка към дериватни инструменти за трансфер на кредитен риск, както е посочено в раздел В, точка 8 от приложение I към Директива 2004/39/ЕО.
2. При изчисляване на размера на рисково претеглена експозиция за риск от контрагента по позиции в търговския портфейл институциите спазват следните принципи:
а)
при кредитни деривати - суап за обща доходност и суап за кредитно неизпълнение, за да се определи потенциалната бъдеща кредитна експозиция по посочения в раздел 3 метод, условната стойност на инструмента се умножава по следните проценти:
i)
5 %, когато референтното задължение е такова, че ако породи пряка експозиция на институцията, би представлявало квалифицирана позиция за целите на трета част, дял IV, глава 2;
ii)
10 %, когато референтното задължение е такова, че ако породи пряка експозиция на институцията, не би представлявало квалифицирана позиция за целите на трета част, дял IV, глава 2.
Институция, за която експозицията, възникваща от суап за кредитно неизпълнение, представлява дълга позиция в базисния инструмент, може да използва 0 % за потенциалната бъдеща кредитна експозиция, освен ако суапът за кредитно неизпълнение не подлежи на прекратяване поради неплатежоспособност на субекта, за който експозицията, възникваща от суапа, представлява къса позиция в базисния инструмент, дори и когато базисният инструмент не е в неизпълнение.
Когато кредитният дериват осигурява защита за n-то неизпълнение сред няколко базисни задължения, институцията определя кой от установените в първа алинея проценти се прилага, като се позовава на задължението с n-тото най-ниско кредитно качество, което, ако възникне за институцията, би представлявало квалифицирана позиция за целите на трета част, дял IV, глава 2;
б)
институциите не използват опростения метод за финансово обезпечение, установен в член 222, за признаване на ефекта от финансовото обезпечение;
в)
при репо сделки и сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки, включени в търговския портфейл, институциите могат да признават като приемливо обезпечение всички финансови инструменти и стоки, които отговарят на изискванията за включване в търговския портфейл;
г)
при експозиции, произтичащи от извънборсови дериватни инструменти, включени в търговския портфейл, институциите могат да признават като приемливо обезпечение стоките, които отговарят на изискванията за включване в търговския портфейл;
д)
при изчисляване на корекциите за променливост, когато финансовите инструменти или стоки, които не са приемливи по глава 4, са предоставени в заем, продадени или предоставени, или са получени в заем, купени или получени като обезпечение или под друга форма в рамките на такава сделка, и институцията използва подхода на надзорни корекции за променливост по глава 4, раздел 3, институцията третира тези инструменти и стоки по същия начин като капиталови инструменти от неосновен индекс, търгувани на призната борса;
е)
когато институцията използва подхода на собствените оценки на корекциите за променливост съгласно глава 4, раздел 3 по отношение на финансови инструменти или стоки, които не са приемливи по глава 4, тя изчислява корекциите за променливост за всяка отделна позиция. Когато институцията е получила одобрение за използването на подхода на вътрешните модели, определен в глава 4, тя може да прилага този подход в търговския портфейл;
ж)
във връзка с признаването на рамкови споразумения за нетиране, обхващащи репо сделки, сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки или други сделки, обусловени от капиталовите пазари, институциите признават нетирането между позиции в търговския портфейл и банковия портфейл единствено когато нетираните сделки отговарят на следните условия:
i)
всички сделки се оценяват ежедневно по пазарни цени;
ii)
всички позиции, получени в заем, закупени или получени в резултат на сделките, могат да бъдат признати като приемливо финансово обезпечение съгласно глава 4, без да се прилагат букви в)-е) от настоящия параграф;
з)
когато кредитен дериват, включен в търговския портфейл, е част от вътрешно хеджиране и в съответствие с член 204 кредитната защита е призната съгласно настоящия регламент, институциите прилагат един от следните подходи:
i)
третират деривата по начин, който не отчита риска от контрагента, произтичащ от позицията в този кредитен дериват;
ii)
систематично включват в изчислението на капиталовите изисквания за кредитен риск от контрагента всички кредитни деривати, включени в търговския портфейл, които са част от вътрешно хеджиране или са закупени като защита срещу CCR, когато кредитната защита е призната за приемлива съгласно глава 4.
Раздел 9
Капиталови изисквания за експозиции към централен контрагент
Член 300
Определения
За целите на настоящия раздел се прилагат следните определения:
1)
„защитен от несъстоятелност“ при активи на клиент означава, че съществуват ефективни механизми, които гарантират, че тези активи няма да бъдат достъпни за кредиторите на ЦК или на клирингов член в случай на несъстоятелност съответно на този ЦК или клирингов член или че активите няма да бъдат на разположение на клиринговия член, за да покрие загубите, понесени от него вследствие на неизпълнение на клиент или клиенти, различни от клиентите, предоставили тези активи;
2)
„сделка, свързана с ЦК“ означава сделка или договор, посочен в член 301, параграф 1, между клиент и клирингов член, който е пряко свързан с договор или сделка, изброени в посочения параграф, между този клирингов член и ЦК;
3)
„клирингов член“ означава клирингов член по смисъла на член 2, точка 14 от Регламент (ЕС) № 648/2012;
4)
„клиент“ означава клиент по смисъла на член 2, точка 15 от Регламент (ЕС) № 648/2012 или предприятие, което е сключило непреки споразумения за клиринг с клирингов член, в съответствие с член 4, параграф 3 от посочения регламент.
Член 301
Материален обхват
1. Настоящият раздел се прилага за следните договори и сделки, доколкото те са в процес на осъществяване чрез ЦК:
а)
договорите, изброени в приложение II, и кредитни деривати;
б)
репо сделки;
в)
сделки по предоставяне/получаване в заем на ценни книжа или стоки;
г)
транзакции с удължен сетълмент;
д)
маржин заемни сделки.
2. Институциите могат да избират дали да прилагат едно от следните две третирания към изброените в параграф 1 договори и сделки в процес на осъществяване с КЦК:
а)
третирането на експозициите по търговско финансиране и експозициите от вноските към гаранционния фонд, предвидено в член 306, с изключение на третирането, предвидено съответно в параграф 1, буква б) от посочения член, и в член 307;
б)
третирането, предвидено в член 310.
3. Институциите прилагат третирането, предвидено в член 306, изключение на третирането, предвидено в параграф 1, буква а) от посочения член, и в член 309, в зависимост от случая, към изброените в параграф 1 от настоящия член договори и сделки в процес на осъществяване с неквалифициран ЦК.
Член 302
Наблюдение на експозиции към ЦК
1. Институциите наблюдават всичките си експозиции към ЦК и разработват процедури за редовното предоставяне на информация за тези експозиции на висшето ръководство и съответната комисия или комисии на ръководния орган.
2. Чрез подходящ сценариен анализ и стрес тестове институциите преценяват дали размерът на собствения капитал, държан срещу експозиции към ЦК, включително потенциални бъдещи кредитни експозиции, експозиции от вноски в гаранционен фонд и, когато институцията действа като клирингов член - експозиции, произтичащи от посочените в член 304 договорни споразумения, е адекватен спрямо произтичащите от тези експозиции рискове.
Член 303
Третиране на сделките на клиринговите членове и на клиентите
1. Когато институцията действа като клирингов член за собствените си нужди или като финансов посредник между клиент и ЦК, тя изчислява капиталовите изисквания за своите експозиции към ЦК в съответствие с член 301, параграфи 2 и 3.
2. Когато институцията изпълнява функциите на клирингов член и в това си качество действа като финансов посредник между клиент и ЦК, тя изчислява изискванията за собствен капитал за свързаните с ЦК сделки с клиента в съответствие с раздели 1-8 от настоящата глава, както е приложимо.
3. Когато институцията е клиент на клирингов член, тя изчислява изискванията за собствен капитал за свързаните с ЦК сделки с клиринговия член в съответствие с раздели 1-8 от настоящата глава, както е приложимо.
4. Като алтернатива на подхода, посочен в параграф 4, когато институцията е клиент, тя може да изчисли изискванията за собствен капитал за свързаните с ЦК сделки с клиринговия член в съответствие с член 305, параграф 2, при условие че са спазени следните две условия:
а)
свързаните с тези сделки позиции и активи на въпросната институция са разграничени и отделени по смисъла на член 39 от Регламент (ЕС) № 648/2012, както на ниво клирингов член, така и на ниво ЦК, от позициите и активите на клиринговия член и на останалите клиенти на въпросния клирингов член. В резултат на разделянето тези позиции и активи са защитени от несъстоятелност в случай на неизпълнение или неплатежоспособност на клиринговия член или на един или повече от останалите му клиенти;
б)
съответните закони, наредби, правила и договорни споразумения, приложими или обвързващи тази институция или ЦК, осигуряват в случай на неизпълнение или неплатежоспособност на клиринговия член прехвърлянето на позициите на институцията, свързани с тези договори и сделки, и на съответните обезпечения, към друг клирингов член в рамките на съответния рисков маржин период.
5. Когато институцията, действаща като клирингов член, сключи договорно споразумение с клиент на друг клирингов член, целящо да се гарантира на този клиент преносимостта на посочените в параграф 4, буква б) активи и позиции, въпросната институция може да придаде нулева стойност на експозицията към условното задължение, създадено по силата на въпросното договорно споразумение.
Член 304
Третиране на експозициите на клирингови членове към клиенти
1. Когато институцията изпълнява функциите на клирингов член и в това си качество действа като финансов посредник между клиент и ЦК, тя изчислява капиталовите изисквания за свързаните с ЦК сделки с клиента в съответствие с раздели 1-8 от настоящата глава и с трета част, дял VI, в зависимост от случая.
2. Когато институцията, действаща като клирингов член, сключи договорно споразумение с клиент на друг клирингов член, което улеснява, в съответствие с член 48, параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) № 648/2012, прехвърлянето на позициите и обезпеченията, посочени в член 305, параграф 2, буква б) от настоящия регламент, за въпросния клиент, и това договорно споразумение поражда условно задължение за институцията, въпросната институция може да придаде нулева стойност на експозицията към това условно задължение.
3. Институция, действаща като клирингов член, може да приложи по-кратък рисков маржин период при изчисляване на капиталовото изискване за експозициите си към клиент по метода на вътрешните модели.Приложеният от институцията рисков маржин период не трябва да е по-кратък от 5 дни.
4. Институция, действаща като клирингов член, може да умножи своята експозиция при неизпълнение по скалар при изчисляване на капиталовото изискване за експозициите си към клиент по метода на пазарната оценка, стандартизирания метод или метода на първоначалната експозиция. Институцията може да използва следните скалари:
а)
0,71 за рисков маржин период от пет дни;
б)
0,77 за рисков маржин период от шест дни;
в)
0,84 за рисков маржин период от седем дни;
г)
0,89 за рисков маржин период от осем дни;
д)
0,95 за рисков маржин период от девет дни;
е)
1 за рисков маржин период от десет или повече дни.
5. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на рисковите маржин периоди, които могат да използват институциите за целите на параграфи 3 и 4.
При разработването на тези проекти на регулаторни технически стандарти ЕБО прилага следните принципи:
а)
той определя рисковите маржин периоди за всички видове договори и сделки, посочени в член 301, параграф 1;
б)
рисковите маржин периоди съгласно буква а) отразяват периода на закриване за посочените в тази буква договори и сделки.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 30 юни 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 305
Третиране на експозициите на клиенти
1. Когато институцията е клиент, тя изчислява капиталовите изисквания за свързаните с ЦК сделки със своя клирингов член в съответствие с други раздели 1- 8 от настоящата глава и с трета част, дял VI, в зависимост от случая.
2. Без да се засяга подходът, посочен в параграф 1, когато институцията е клиент, тя може да изчисли капиталовите изисквания за своите експозиции по търговско финансиране за свързаните с ЦК сделки със своя клирингов член в съответствие с член 306, при условие че са спазени всички посочени по-долу условия:
а)
свързаните с тези сделки позиции и активи на въпросната институция са разграничени и отделени както на ниво клирингов член, така и на ниво ЦК, от позициите и активите на клиринговия член и на останалите клиенти на въпросния клирингов член. В резултат на разграничението и отделянето тези позиции и активи са защитени от несъстоятелност в случай на неизпълнение или неплатежоспособност на клиринговия член или на един или повече от останалите му клиенти;
б)
законите, подзаконовите актове, правилата и договорните споразумения, приложими към или обвързващи тази институция или ЦК, улесняват прехвърлянето на позициите на клиента, свързани с тези договори и сделки, и на съответните обезпечения към друг клирингов член в рамките на приложимия рисков маржин период в случай на неизпълнение или неплатежоспособност на първоначалния клирингов член. При тези обстоятелства позициите и обезпеченията на клиента ще бъдат прехвърлени по пазарна стойност, освен ако клиентът не поиска да закрие позицията по пазарна стойност;
в)
институцията разполага с независимо писмено мотивирано правно становище, съгласно което в случай на правен спор съответните съдебни и административни органи биха стигнали до заключение, че клиентът няма да понесе загуби, произтичащи от неплатежоспособността на клиринговия му член или на който и да било от клиентите на този клирингов член, съгласно законите на юрисдикцията на институцията, нейния клирингов член и ЦК, правото, уреждащо сделките и договорите, на които институцията извършва клиринг чрез ЦК правото, уреждащо обезпечението, както и правото, уреждащо който и да било договор или споразумение, необходими, за да бъде изпълнено условието в буква б);
г)
ЦК е КЦК.
3. Без да се засягат условията по параграф 2, когато институция, която е клиент, не е защитена от загуби в случай на съвместно неизпълнение от страна на клиринговия член и друг клиент на клиринговия член, но са изпълнени всички други условия по параграф 2, клиентът може да изчисли капиталовите изисквания за своите експозиции по търговско финансиране за свързаните с ЦК сделки със своя клирингов член в съответствие с член 306, при условие че замени рисковото тегло от 2 % в параграф 1, буква а) от този член с рисково тегло от 4 %.
4. Когато институция, която е клиент, се ползва от услугите на ЦК чрез непреки споразумения за клиринг в съответствие с член 4, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 648/2012, тя може да приложи третирането, предвидено в параграф 2 или 3, само ако условията, предвидени във всеки параграф, са спазени на всяко ниво от веригата на посредниците.
Член 306
Капиталови изисквания за експозиции по търговско финансиране
1. Институцията прилага следното третиране за експозициите по търговско финансиране към ЦК:
а)
тя прилага рисково тегло от 2 % спрямо стойността на всичките си експозиции по търговско финансиране към КЦК;
б)
тя прилага рисковото тегло, използвано при стандартизирания подход към кредитния риск, както е определено в член 107, параграф 2, буква б), за всичките си експозиции по търговско финансиране към неквалифицирани ЦК;
в)
когато институцията действа като финансов посредник между клиент и ЦК и условията на свързаната с ЦК сделка предвиждат, че институцията не е задължена да възстанови на клиента каквито и да било загуби, произтичащи от промени в стойността на тази сделка в случай на неизпълнение от страна на ЦК. Стойността на експозицията за сделката с ЦК, съответстваща на тази свързана с ЦК сделка, е равна на нула.
2. Независимо от параграф 1, когато активите, заложени като обезпечение при ЦК или клирингов член, са защитени от несъстоятелност, в случай че ЦК, клиринговият член или един или няколко от останалите клиенти на клиринговия член изпадне в неплатежоспособност, институцията може да придаде нулева стойност на експозицията към CCR за тези активи.
3. Институцията изчислява стойностите на експозициите по търговско финансиране към ЦК в съответствие с раздели 1-8 от настоящата глава, зависимост от случая.
4. За целите на член 92, параграф 3 институцията изчислява размерите на рисково претеглените експозиции за своите експозиции по търговско финансиране към ЦК като сумата от стойностите на експозициите си по търговско финансиране към ЦК, изчислена в съответствие с параграфи 2 и 3 от настоящия член, умножена по определеното в съответствие с параграф 1 от настоящия член рисково тегло.
Член 307
Капиталови изисквания за предварителните вноски към гаранционен фонд на ЦК
Институцията, действаща като клирингов член, прилага следното третиране към експозициите, произтичащи от нейните вноски в гаранционния фонд на ЦК:
а)
изчислява капиталовото изискване за предварителните си вноски към гаранционния фонд на ЦЦК в съответствие с изложения в член 308 подход.
б)
изчислява капиталовото изискване за предварителните си вноски към гаранционния фонд на неквалифициран ЦК в съответствие с изложения в член 309 подход.
Член 308
Капиталови изисквания за предварителни вноски към гаранционния фонд на КЦК
1. Стойността на експозицията на предварителна вноска на дадена институция към гаранционния фонд на КЦК (DFi) е сумата, платена за доставените от тази институция активи, или пазарната им стойност, намалена със стойността на вноската, вече използвана от КЦК за поемане на неговите загуби, произтичащи от неизпълнението от страна на един или повече от клиринговите му членове.
2. Институцията изчислява капиталовите изисквания (Ki) за покриване на експозицията, произтичаща от нейната предварителна вноска (DFi), по следния начин:
където:
β
=
големината на коефициентът на концентрация, съобщен на институцията от ЦК;
N
=
броят на клиринговите членове, съобщен на институцията от ЦК;
DFCM
=
сумата на предварителните вноски на всички клирингови членове на ЦК , съобщена на институцията от ЦК;
KCM
=
сумата на капиталовите изисквания на всички клирингови членове на ЦК, изчислена в съответствие с приложимата формула по параграф 3 .
3. Институциите изчисляват KCM по следния начин:
а)
когато KCCP ≤ DFCCP, институцията използва следната формула:
;
б)
когато DFCCP KCCP ≤DF*, институцията използва следната формула:
;
в)
когато DF* KCCP, институцията използва следната формула:
където:
DFCCP
=
размерът на предварително предоставените на ЦК финансови средства, съобщен на институцията от ЦК;
KCCP
=
размерът на хипотетичният капитал на ЦК, съобщен на институцията от ЦК;
DF*
=
;
=
=
средната предварителна вноска, , съобщена на институцията от ЦК;
c1
=
капиталов коефициент, равен на
c2
=
капиталов коефициент, равен на 100 %;
μ
=
1,2.
4. Институцията изчислява размера на рисково претеглените експозиции, произтичащи от предварителна вноска на институцията за целите на член 92, параграф 3, като капиталовото изискване (Ki), определено в съответствие с параграф 2, бъде умножено по 12,5.
5. Когато KCCP е равно на нула, за целите на изчисленията по параграф 3 институциите придават на c1 стойност от 0,16 %.
Член 309
Капиталови изисквания за предварителни вноски към гаранционния фонд на неквалифициран ЦК и за вноските с гаранция към гаранционния фонд на неквалифициран ЦК
1. Институцията използва следната формула за изчисляване на капиталовото изискване (Ki) за експозициите, произтичащи от нейните предварителни вноски в гаранционния фонд на неквалифициран ЦК (DFi) и от вноските с гаранция (UCi) към такъв ЦК:
където c2·и μ са определените в член 308, параграф 3.
2. За целите на параграф 1 вноски с гаранция са вноските, които действаща като клирингов член институция е договорно обвързана да предостави на ЦК, след като той е изчерпал своя гаранционен фонд, за да покрие загубите от неизпълнението на един или повече клирингови членове.
3. Институцията изчислява размера на рисково претеглените експозиции, произтичащи от предварителна вноска на институцията за целите на член 92, параграф 3, като капиталовото изискване (Ki), определено в съответствие с параграф 1, бъде умножено по 12,5.
Член 310
Алтернативно изчисляване на капиталовото изискване за експозиции към квалифициран ЦК
Институцията използва следната формула за изчисляване на капиталовото изискване (Ki) за експозициите, произтичащи от експозициите ѝ по търговско финансиране, експозициите по търговско финансиране на нейния клиент (TEi) и предварителните вноски (DFi) в гаранционния фонд на КЦК:
Член 311
Изисквания за собствен капитал за експозиции към ЦК, които престават да отговарят на определени условия
1. Институцията прилага предвиденото в настоящия член третиране, когато е изпълнено едното или и двете следни условия:
а)
институцията е получила от ЦК уведомлението, изисквано по член 50б, буква й, подточка ii) от Регламент (ЕС) № 648/2012, че ЦК е преустановил изчисляването на KCCP;
б)
на институцията е станало известно - чрез публично съобщение или уведомление от компетентния орган на използвания от институцията ЦК или от самия ЦК - че ЦК вече не отговаря на условията за предоставяне на разрешение или признаване, в зависимост от случая.
2. Когато е изпълнено само предвиденото в параграф 1, буква а) условие, компетентният орган на институцията проверява поради какви причини ЦК е преустановил изчисляването на KCCP.
Когато компетентният орган прецени, че посочените в първа алинея причини са основателни, той може да разреши на институциите в своята държава членка да приложат предвиденото в член 310 третиране към експозициите си по търговско финансиране и вноските в гаранционния фонд на този ЦК. При предоставяне на такова разрешение, той разкрива основанията за решението си.
Когато компетентният орган прецени, че посочените в първа алинея причини не са основателни, всички институции в неговата държава членка прилагат третирането, предвидено в параграф 3, букви а)-г) от настоящия член, независимо от избраното от тях третиране в съответствие с член 301, параграф 2.
3. Когато е спазено условието, предвидено в параграф 1, буква б), независимо дали е спазено условието в буква а) от посочения параграф, в срок от три месеца след възникването на предвиденото в буква б) от същия параграф обстоятелство или в по-кратък срок, ако компетентният орган на институцията го изисква, институцията предприема следните действия по отношение на експозициите си към този ЦК:
а)
престава да прилага третирането, което е избрала в съответствие с член 301, параграф 2;
б)
прилага третирането, предвидено в член 306, параграф 1, буква б), към експозициите си по търговско финансиране към този ЦК;
в)
прилага предвиденото в член 309 третиране към предварителните си вноски в гаранционния фонд на този ЦК и към вноските си с гаранция в този ЦК;
г)
третира експозициите към този ЦК, различни от посочените в букви б) и в), като експозиции към предприятие в съответствие със стандартизирания подход за кредитен риск, установен в глава 2.
ДЯЛ III
КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА ОПЕРАЦИОНЕН РИСК
ГЛАВА 1
Общи принципи относно използването на различните подходи
Член 312
Разрешаване и уведомяване
1. За да имат право да използват стандартизирания подход, в допълнение към общите стандарти за управление на риска по членове 74 и 85 от Директива 2013/36/ЕС институциите трябва да отговарят и на критериите по член 320. Институциите уведомяват компетентните органи, преди да използват стандартизирания подход.
Компетентните органи разрешават на институциите да използват алтернативен съответен индикатор за групите дейности „банкиране на дребно“ и „търговско банкиране“, когато са спазени условията по член 319, параграф 2 и член 320.
2. Компетентните органи разрешават на институциите да използват усъвършенствани подходи за измерване, основаващи се на собствените им системи за измерване на операционния риск, когато са спазени всички качествени и количествени критерии по членове 321 и 322 съответно и когато институциите спазват общите норми за управление на риска по членове 74 и 85 от Директива 2013/36/ЕСи дял VII, глава 3, раздел II от посочената директива.
Институциите искат разрешение от компетентните органи и когато желаят да въведат съществени допълнения и изменения в посочените усъвършенствани подходи за измерване. Компетентните органи дават разрешение само ако институциите ще продължат да спазват посочените в първата алинея критерии и след съществените допълнения и изменения.
3. Институциите уведомяват компетентните органи за всички изменения в техните модели на усъвършенствани подходи за измерване.
4. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на следното:
а)
методологията за оценка, съгласно която компетентните органи разрешават на институциите да използват усъвършенствани подходи за измерване;
б)
условията, въз основа на които се преценява дали допълненията и измененията в усъвършенстваните подходи за измерване са съществени;
в)
условията, свързани с уведомяването по параграф 3.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 313
Преминаване към по-опростени подходи
1. Институциите, които използват стандартизирания подход, преминават към използване на подхода на базисния индикатор само ако са спазени условията по параграф 3.
2. Институциите, които използват усъвършенствани подходи за измерване, преминават към използване на стандартизирания подход или на подхода на базисния индикатор само ако са спазени условията по параграф 3.
3. Дадена институция може да премине към използването на по-опростен подход за измерване на операционния риск само когато е спазено всяко едно от следните условия:
а)
институцията е представила на компетентния орган убедителни доказателства, че използването на по-опростен подход не е предложено с цел намаляване на капиталовите изисквания, свързани с операционния риск на институцията, че то е необходимо с оглед на характера и сложността на институцията и че не би оказало съществено отрицателно въздействие върху платежоспособността на институцията или способността ѝ да управлява ефективно операционния риск;
б)
институцията е получила предварително разрешение от компетентния орган.
Член 314
Комбинирано използване на различни подходи
1. Институциите могат да използват комбинация от подходи, ако това им бъде разрешено от компетентните органи. Компетентните органи дават такова разрешение, когато са спазени изискванията по параграфи 2-4, в зависимост от случая.
2. Дадена институция може да използва усъвършенстван подход за измерване в комбинация с подхода на базисния индикатор или стандартизирания подход, ако е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
комбинацията от използваните от институцията подходи обхваща всичките ѝ операционни рискове, а компетентните органи са уверени, че използваната от институцията методология обхваща различни дейности, географски райони, правни структури или други съответни поделения на институцията, определени в рамките ѝ;
б)
критериите по член 320 и стандартите по членове 321 и 322 са изпълнени за тази част от дейностите, които са обхванати съответно от стандартизирания подход и от усъвършенстваните подходи за измерване.
3. За институциите, които желаят да използват усъвършенстван подход за измерване в комбинация с подхода на базисния индикатор или стандартизирания подход, компетентните органи налагат следните допълнителни условия за даване на разрешение:
а)
към датата на въвеждане на усъвършенствания подход за измерване значителна част от операционните рискове на институцията да бъдат обхванати от този подход;
б)
институцията да поеме ангажимент да прилага усъвършенствания подход за измерване за съществена част от операциите си в рамките на времеви график, представен на компетентните органи и одобрен от тях.
4. Дадена институция може да поиска от компетентния орган разрешение да използва комбинация от подхода на базисния индикатор и стандартизирания подход само в изключителни случаи като неотдавнашно придобиване на нова дейност, което може да изисква преходен период за прилагане на стандартизирания подход.
Компетентният орган дава такова разрешение само ако институцията е поела задължението да приложи стандартизирания подход в рамките на времеви график, представен на компетентния орган и одобрен от него.
5. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на следното:
а)
условията, въз основа на които компетентните органи оценяват методологията по параграф 2, буква а);
б)
условията, въз основа на които компетентните органи решават дали да наложат допълнителни условия съгласно параграф 3.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2016 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ГЛАВА 2
Подход на базисния индикатор
Член 315
Капиталово изискване
1. Съгласно подхода на базисния индикатор капиталовото изискване за операционен риск е равно на 15 % от средната стойност за три години на съответния индикатор, съгласно предвиденото в член 316.
Институциите изчисляват средната стойност за три години на съответния индикатор въз основа на последните три дванадесетмесечни стойности в края на финансовата година. Когато няма одитирани данни, институциите могат да използват приблизителни бизнес оценки.
2. Когато институцията е осъществявала дейност по-малко от три години, тя може да използва приблизителни бизнес оценки при изчисляването на съответния индикатор, при условие че започне да използва исторически данни веднага щом станат достъпни.
3. Ако дадена институция може да докаже пред компетентния орган, че поради сливане, придобиване или освобождаване от субекти или дейности, използването на средната стойност за три години за изчисляване на съответния индикатор би довело до неточна оценка за капиталовото изискване за операционен риск, компетентният орган може да разреши на институцията да промени начина на изчисляване, така че да бъдат взети предвид подобни събития, като надлежно уведомява ЕБО за това. При такива обстоятелства компетентният орган може и по собствена инициатива да изиска от институцията да промени начина на изчисляване.
4. Когато за дадена година съответният индикатор е отрицателен или равен на нула, институциите не включват тази стойност при изчисляването на средната стойност за три години. Институциите изчисляват средната стойност за три години като сбор от положителните стойности, разделен на броя на положителните стойности.
Член 316
Съответен индикатор
1. За институциите, прилагащи счетоводните стандарти по Директива 86/635/ЕИО, въз основа на позициите от отчета за приходите и разходите на институциите съгласно член 27 от посочената директива, съответният индикатор е сборът на елементите, изброени в таблица 1 от настоящия параграф. Институциите включват в сбора всеки елемент с неговия положителен или отрицателен знак.
Таблица 1
1
Вземания по лихви и други подобни доходи
2.
Задължения по лихви и други подобни разходи
3.
Доход от акции и други ценни книжа с променлива/фиксирана доходност
4.
Вземания по комисиони и такси
5.
Задължения по комисиони и такси
6.
Нетна печалба или нетна загуба от финансови операции
7.
Други оперативни доходи
Институциите адаптират тези елементи, за да отразят следното:
а)
институциите изчисляват съответния индикатор преди приспадането на всякакви провизии и оперативни разходи. Институциите включват в оперативните разходи възнагражденията за външни услуги, предоставени от трети лица, които не са предприятие майка или дъщерно предприятие на институцията или дъщерно предприятие на предприятие майка, което е предприятие майка и на институцията. Институциите могат да използват разходите за външни услуги, предоставени от трети лица, за намаляване на съответния индикатор, ако разходите са извършени от предприятие, за което се прилагат разпоредбите на настоящия регламент или равностойни разпоредби;
б)
при изчисляването на съответния индикатор институциите не включват следните елементи:
i)
реализирани печалби/загуби от продажба на активи, включени в банковия портфейл;
ii)
доходи от извънредни или нерегулярни източници;
iii)
доходи от застрахователни обезщетения.
в)
когато преоценката на позициите от търговския портфейл е част от отчета за приходите и разходите, институциите могат да я включат. Когато институциите прилагат член 36, параграф 2 от Директива 86/635/ЕИО, те включват преоценката, отразена в отчета за приходите и разходите.
2. Когато институциите прилагат счетоводни стандарти, различни от установените с Директива 86/635/ЕИО, те изчисляват съответния индикатор на базата на данните, които най-добре отразяват определението по настоящия член.
3. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти, за определяне на методологията за изчисляване на съответния индикатор по параграф 2.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2017 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ГЛАВА 3
Стандартизиран подход
Член 317
Капиталово изискване
1. Съгласно стандартизирания подход институциите разделят дейностите си по групи, посочени в таблица 2 от параграф 4, и в съответствие с принципите по член 318.
2. Институциите изчисляват капиталовото изискване за операционен риск като средната стойност за три години на сбора на годишните капиталови изисквания за всички групи дейности съгласно таблица 2 от параграф 4. Годишното капиталово изискване за всяка група дейности е равно на произведението на съответстващия бета коефициент, посочен в таблицата, по частта от съответния индикатор, отговаряща на съответната група дейности.
3. За всяка година институциите могат да приспадат неограничено отрицателните капиталови изисквания, произтичащи от отрицателната част на съответния индикатор, от положителните капиталови изисквания по други групи дейности. Когато обаче съвкупното капиталово изискване за всички групи дейности през дадена година е отрицателно, институциите използват нулева стойност за числителя във формулата за съответната година.
4. Институциите изчисляват средната стойност за три години на сбора по параграф 2 въз основа на последните три дванадесетмесечни стойности в края на финансовата година. Когато няма одитирани данни, институциите могат да използват приблизителни бизнес оценки.
Ако дадена институция може да докаже пред компетентния орган, че поради сливане, придобиване или освобождаване от субекти или дейности, използването на средната стойност за три години за изчисляване на съответния индикатор би довело до неточна оценка за капиталовото изискване за операционен риск, компетентният орган може да разреши на институциите да променят начина на изчисляване, така че да бъдат взети предвид подобни събития, като надлежно уведомява ЕБО за това. При такива обстоятелства компетентният орган може и по собствена инициатива да изиска от институцията да промени начина на изчисляване.
Когато институцията е функционирала по-малко от три години, тя може да използва приблизителни бизнес оценки при изчисляването на съответния индикатор, при условие че започне да използва исторически данни веднага щом станат достъпни.
Таблица 2
Група дейности
Списък на дейностите
Процент
(бета коефициент)
Корпоративно финансиране
Поемане на емисии на финансови инструменти или предлагане за първоначална продажба на финансови инструменти при неотменяемо задължение
Услуги, свързани с поемането на емисии
Инвестиционни консултации
Консултации за предприятия относно капиталовата им структура, отрасловата им стратегия и свързани с това въпроси; консултации и услуги, свързани със сливания и купуване на предприятия
Инвестиционни проучвания и финансов анализ и други форми на общи препоръки по сделки с финансови инструменти
18 %
Търгуване и продажби
Търгуване за собствена сметка
Парично брокерство
Приемане и предаване на нареждания във връзка с един или повече финансови инструменти
Изпълнение на нареждания от името на клиенти
Предлагане за първоначална продажба на финансови инструменти без безусловно и неотменяемо задължение
Организиране на многостранни системи за търговия
18 %
Брокерство на дребно
(Дейности с отделни физически лица или с МСП, изпълняващи критериите на член 123 за класа експозиции на дребно)
Приемане и предаване на нареждания във връзка с един или повече финансови инструменти
Изпълнение на нареждания от името на клиенти
Предлагане за първоначална продажба на финансови инструменти без безусловно и неотменяемо задължение
12 %
Търговско банкиране
Приемане на депозити и други възстановими средства
Кредитиране
Финансов лизинг
Гаранции и ангажименти
15 %
Банкиране на дребно
(Дейности с отделни физически лица или с МСП, изпълняващи критериите на член 123 за класа експозиции на дребно)
Приемане на депозити и други възстановими средства
Кредитиране
Финансов лизинг
Гаранции и ангажименти
12 %
Плащания и сетълмент
Парични преводи
Издаване и администриране на средства за плащане
18 %
Агентски услуги
Съхранение и администриране на финансови инструменти за сметка на клиенти, включително попечителство и свързани с това услуги като управление на парични средства/обезпечения
15 %
Управление на активи
Управление на портфейли
Управление на ПКИПЦК
Други форми на управление на активи
12 %
Член 318
Принципи за разпределение по групи дейности
1. Институциите разработват и приемат в писмен вид конкретни политики и критерии за разпределение на съответния индикатор по съществуващите дейности и групи дейности в стандартизираната рамка по член 317. Те преглеждат и коригират тези политики и критерии по подходящ начин при въвеждане на нови или при промяна на вече съществуващи дейности и рискове.
2. Институциите спазват следните принципи за разпределянето на дейностите по групи:
а)
институциите разпределят всички дейности в съответните групи по изключващ повторенията и изчерпателен начин;
б)
институциите разпределят всяка дейност, която не може ясно да бъде съотнесена към определена група, но която е спомагателна спрямо друга дейност от рамката, към групата на дейността, която подпомага. Когато повече от една група дейности се подпомага от спомагателна дейност, институциите използват обективен критерий за съотнасяне;
в)
ако дадена дейност не може да бъде съотнесена към определена група, тогава институциите използват групата дейности с най-висок процент. Към същата група дейности се отнасят и всички свързани с тази дейност спомагателни дейности;
г)
институциите могат да използват методи за вътрешно ценообразуване за разпределянето на съответния индикатор между групите дейности. Разходите, които са извършени в дадена група дейности, но които се отнасят към друга група, могат да бъдат преразпределени към групата, към която се отнасят;
д)
съотнасянето на дейностите по групи за изчисляване на капиталовото изискване за операционен риск е в съответствие с категориите, използвани от институциите за кредитен и пазарен риск;
е)
висшето ръководство отговоря за политиката по съотнасяне на дейностите по групи под контрола на ръководния орган на институцията;
ж)
институциите подлагат процедурата по съотнасяне на дейностите по групи на независим преглед.
3. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на условията за прилагане на принципите на съотнасяне на дейностите по групи съгласно настоящия член.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 декември 2017 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 319
Алтернативен стандартизиран подход
1. Съгласно алтернативния стандартизиран подход за групите дейности „банкиране на дребно“ и „търговско банкиране“ институциите прилагат следното:
а)
съответният индикатор е нормализиран индикатор за дохода, равен на номиналния размер на заемите и авансите, умножен по 0,035;
б)
заемите и авансите се състоят от всички изтеглени суми в съответните кредитни портфейли. За групата дейности „търговско банкиране“ в номиналния размер на заемите и авансите институциите включват и ценните книжа, държани в банковия портфейл.
2. За да получи разрешение да използва алтернативния стандартизиран подход, институцията отговаря на всяко едно от следните условия:
а)
дейностите ѝ по банкиране на дребно или търговско банкиране генерират най-малко 90 % от доходите ѝ;
б)
значителен дял от дейностите ѝ по банкиране на дребно или търговско банкиране включва отпускането на заеми, свързани с висока вероятност от неизпълнение;
в)
алтернативният стандартизиран подход осигурява подходяща основа за изчисляване на капиталовото изискване за операционен риск.
Член 320
Критерии за стандартизирания подход
Критериите, посочени в член 312, параграф 1, първа алинея, са следните:
а)
институцията трябва да разполага с добре документирана система за оценка и управление на операционния риск, с ясно определени отговорности за тази система. Тя идентифицира експозициите си към операционен риск и проследява свързаните с операционния риск данни, включително за претърпени съществени загуби. Тази система се подлага на редовен независим преглед, осъществяван от вътрешен или външен орган, притежаващ необходимите знания за извършване на подобен преглед;
б)
системата на институцията за оценка на операционния риск е тясно интегрирана в нейните процеси за управление на риска. Нейните резултати са неразделна част от процеса за наблюдение и контрол на профила на операционния риск на институцията;
в)
институцията въвежда система за докладване до висшето ръководство, чрез която се предоставят доклади за операционния риск на съответните звена в институцията. Институцията трябва да разполага с процедури за предприемане на подходящи действия в зависимост от информацията в докладите за ръководството.
ГЛАВА 4
Усъвършенствани подходи за измерване
Член 321
Качествени критерии
Качествените критерии, посочени в член 312, параграф 2, са следните:
а)
вътрешната система на институцията за измерване на операционния риск е тясно интегрирана в ежедневните ѝ процеси за управление на риска;
б)
институцията разполага с независима функция за управление на операционния риск;
в)
институцията поддържа редовна отчетност за експозициите към операционен риск и събитията, водещи до загуба, и процедури за предприемане на целесъобразни корективни действия;
г)
системата за управление на риска на институцията е добре документирана. Институцията има рутинни процедури за осигуряване на спазването на изискванията, както и политики за отстраняване на нарушенията;
д)
институцията подлага своите процеси за управление на операционния риск и системите за измерването му на редовни прегледи, извършвани от вътрешни или външни одитори;
е)
процесите на институцията за вътрешно утвърждаване работят надеждно и ефективно;
ж)
информационните потоци и процесите, свързани със системата на институцията за измерване на риска, са прозрачни и достъпни.
Член 322
Количествени критерии
1. Количествените критерии, посочени в член 312, параграф 2, включват критериите, отнасящи се до процесите, вътрешните данни, външните данни, сценарийния анализ, стопанската среда и свързаните с вътрешния контрол фактори, предвидени съответно в параграфи 2-6.
2. Критериите, отнасящи се до процесите, са следните:
а)
институцията изчислява своето капиталово изискване като включващо очакваната и неочакваната загуба, освен ако очакваната загуба не е адекватно обхваната в техните вътрешни търговски практики. Измерването на операционния риск обхваща потенциалните сериозни случаи, свързани с „опашката“ на разпределението на загубите, като се постига стандарт за надеждност, съпоставим с 99,9-процентов доверителен интервал в рамките на едногодишен период;
б)
системата на институцията за измерване на операционния риск включва използването на вътрешни данни, външни данни, сценариен анализ и фактори, отразяващи стопанската среда, и системи за вътрешен контрол съгласно параграфи 3-6. Институцията разполага с добре документиран подход за претегляне на използването на тези четири елемента в цялостната си система за измерване на операционния риск;
в)
системата на институцията за измерване на риска обхваща основните рискови фактори, влияещи на формата на „опашката“ на очакваното разпределение на загубите;
г)
институцията може да признават зависимостите в загубите от операционен риск между отделни оценки за операционния риск само когато системите ѝ за измерване на зависимостите са надеждни, цялостно прилагани и отчитат несигурността, свързана с всякакви подобни оценки за зависимостите, особено в стрес периоди. Институцията потвърждават допусканията си за зависимостите чрез използване на подходящи количествени и качествени техники;
д)
системата на институцията за измерване на риска е вътрешно последователна и избягва повторното отчитане на количествени оценки или техники за редуциране на риска, признати в други области от настоящия регламент.
3. Критериите, отнасящи се до вътрешните данни, са следните:
а)
вътрешно създадените измерители за операционен риск на институцията се основават на минимален исторически период на наблюдение от пет години. Когато дадена институция прилага за първи път усъвършенстван подход за измерване, тя може да използва тригодишен исторически период на наблюдение;
б)
институцията е в състояние да разпредели своите вътрешни исторически данни за загубите по групите дейности, определени в член 317, и по видовете събития, определени в член 324, и да предостави тези данни на компетентните органи при поискване. При изключителни обстоятелства дадена институция може да разпредели водещите до загуби събития, които засягат цялата институция, в допълнителна група дейности, наречена „корпоративни позиции“. Институцията има документирани обективни критерии за разпределяне на загубите по посочените групи дейности и видове събития. Загубите от операционен риск, които са свързани с кредитния риск и в минали периоди са включвани във вътрешните бази данни за кредитен риск, се включват в базите данни за операционен риск и се класифицират отделно от институцията. Такива загуби не подлежат на изискване за покритие за операционен риск, при условие, че от институцията се изисква да продължи да ги третира като кредитен риск за целите на изчисляването на капиталовите изисквания. Институцията включва загубите от операционен риск, които са свързани с пазарни рискове, в обхвата на капиталовото изискване за операционен риск:
в)
вътрешните данни за загубите на институцията са изчерпателни, т.е. обхващат всички съществени дейности и експозиции от всички съответни подсистеми и географски райони. Институцията е в състояние да докаже, че всички невключени от нея дейности или експозиции, както поотделно, така и заедно, не биха имали съществено влияние върху цялостните оценки на риска. Институцията определя подходящи минимални прагове на загуба при събирането на вътрешни данни относно загубите;
г)
освен информация относно брутните размери на загубите институцията събира и информация за датата на събитието, за всички възстановявания на брутните загуби, както и описателна информация за факторите или причините за събитието, водещо до загуба;
д)
институцията прилага конкретни критерии за разпределяне на данните за загубите, възникнали вследствие на събитие в централизирано звено или дейност, обслужваща повече от една група дейности, както и на загубите от свързани във времето събития;
е)
институцията разполага с документирани процедури за оценка на текущата приложимостта на историческите данни за загуби, включително за тези случаи, при които може да се приложи субективна преценка, мащабиране или други корекции, степента до която тези корекции могат да бъдат използвани и кой е оправомощен да взема такива решения.
4. Критериите за приемливост, отнасящи се до външните данни, са следните:
а)
системата на институцията за измерване на операционния риск използва подходящи външни данни, особено когато има причина да се счита, че институцията е изложена на риск от редки, но потенциално тежки загуби. Институцията има систематична процедура за определяне на ситуациите, при които се използват външни данни, и на методологиите за включване на данните в нейната система за измерване;
б)
институцията редовно преглежда условията и практиките за използване на външни данни, документират ги и ги подлага на периодичен независим преглед.
5. Институцията използва и сценариен анализ от експерти, заедно с външните данни, за оценяване на експозицията си към особено неблагоприятни събития. С течение на времето институцията утвърждава и проверява повторно тези оценки, като ги сравнява с действителните загуби, за да гарантира тяхната основателност.
6. Критериите за приемливост, отнасящи се до стопанската среда, и свързаните с вътрешния контрол фактори, са следните:
а)
методологията на институцията за оценка на риска за цялата институция обхваща основните фактори на стопанската среда и основните свързани с вътрешния контрол фактори, които могат да променят профила ѝ във връзка с операционния риск;
б)
институцията обосновава избора си на всеки фактор като значим източник на риск въз основа на натрупания опит и на експертна преценка на засегнатите стопански области;
в)
институцията може да обоснове пред компетентните органи чувствителността на оценките на риска към промени във факторите и относителната тежест на различните фактори. Освен промените в риска, дължащи се на подобрение в механизмите за вътрешен контрол, системата на институцията за измерване на риска обхваща и потенциалното нарастване на риска поради повишаване на сложността на дейностите или поради нарасналия им обем;
г)
институцията документира системата си за измерване на риска и я подлага на независим преглед в рамките на институцията и от страна на компетентните органи. С течение на времето институцията утвърждава и извършват повторна оценка на процедурата и резултатите, като ги сравняват с действителните вътрешни загуби и съответните външни данни.
Член 323
Ефект на застраховането и други механизми за прехвърляне на риска
1. Компетентните органи разрешават на институциите да признават ефекта на застраховането при условията по параграфи 2-5 и други механизми за прехвърляне на риска, когато институцията може да докаже, че е постигнат забележим ефект по редуциране на риска.
2. Застрахователят е лицензиран да извършва застраховане или презастраховане и има присъдена оценка от АВКО за минимална способност за изплащане на обезщетения, отговаряща според ЕБО на трета или по-благоприятна степен на кредитно качество съгласно разпоредбите за рисково претегляне на експозициите за институциите по дял II, глава 2.
3. Застраховката и застрахователната рамка на институцията отговарят на всяко едно от следните условия:
а)
застрахователната полица има първоначален срок, не по-малък от една година. За полиците с остатъчен срок под една година институцията прави подходящи процентни намаления, отразяващи намаляващия остатъчен срок на полицата, до пълно 100-процентно намаление за полиците с остатъчен срок от 90 дни или по-малко;
б)
застрахователната полица има минимален срок на предизвестие за прекратяване на договора от 90 дни;
в)
застрахователната полица не съдържа изключения или ограничения, свързани с надзорни действия, или, в случай на институция в несъстоятелност, които не позволяват на синдика или ликвидатора на институцията да възстановят понесените от институцията щети или разходи освен по отношение на събития, възникнали след откриване на производството по несъстоятелност или ликвидация на институцията. Покритието на застрахователната полица обаче може да изключва всякакви глоби, санкции или наказателни обезщетения, произтичащи от действия на компетентните органи;
г)
изчисленията за редуциране на риска отразяват застрахователното покритие по начин, който е прозрачен и съответстващ по отношение на действителната вероятност за възникване на загуби и последиците от тях, използвани при цялостното определяне на размера на капитала за операционен риск;
д)
застраховката се предоставя от трето лице. В случай на застраховане чрез каптивни или свързани дружества експозицията трябва да се прехвърли на независимо трето лице, което отговаря на критериите за допустимост по параграф 2;
е)
условията за признаване на застраховката са добре обосновани и документирани.
4. Методологията за признаване на застраховката отразява всеки един от следните елементи чрез дисконтиране или процентни намаления от размера на застраховката при признаването ѝ:
а)
остатъчният срок на застрахователната полица, когато той е под една година;
б)
условията за прекратяване на застрахователната полица, когато те са под една година;
в)
несигурността на плащанията, както и несъответствията на покритието по застрахователните полици.
5. Намалението на капиталовото изискване, произтичащо от признаването на застраховките и другите механизми за прехвърляне на риск, не превишава 20 % от капиталовото изискване за операционен риск преди признаването на техниките за редуциране на риска.
Член 324
Класификация на видовете събития, водещи до загуба
Водещите до загуба събития, посочени в член 322, параграф 3, буква б), са следните:
Таблица 3
Вид събитие
Определение
Вътрешни измами
Загуби, дължащи се на умишлени действия с цел измама, присвояване на собственост или заобикаляне на подзаконовите и законовите разпоредби или политиката на дружеството, с изключение на събития, свързани с многообразие/дискриминация, и които включват поне едно вътрешно лице.
Външни измами
Загуби, дължащи се на умишлени действия с цел измама, присвояване на собственост или заобикаляне на законовите разпоредби от трети лица.
Практики в областта на заетостта и безопасност на работното място
Загуби, възникващи от действия, които са в противоречие със законовите разпоредби или споразуменията в областта на заетостта, здравето или безопасността, от плащания по претенции за обезщетения при злополуки или от събития, свързани с многообразие/дискриминация
Клиенти, продуктови и търговски практики
Загуби, дължащи се на неспазване на професионалните задължения към определени клиенти - непредумишлено или поради небрежност (включително изисквания за доверителност и правилен подбор) или от естеството или характеристиките на продукта.
Повреди на физически активи
Загуби, възникващи от унищожаване или нанасяне на щети на физически активи от природни бедствия или други събития
Прекъсване на дейността и срив на системите
Загуби, възникващи от прекъсване на дейността или срив на системите.
Изпълнение, доставка и управление на процеси
Загуби, възникващи от неуспешна обработка на сделки или лошо управление на процеси и от отношения с търговски партньори и доставчици.
ДЯЛ IV
КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА ПАЗАРЕН РИСК
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Член 325
Разпоредби за консолидираните изисквания
1. При спазване на параграф 2 и единствено за целите на изчисляването на нетните позиции и капиталовите изисквания съгласно настоящия дял на консолидирана основа институциите могат да използват позициите си в дадена институция или предприятие за компенсиране на позициите си в друга институция или предприятие.
2. Институциите могат да прилагат параграф 1 само с разрешението на компетентните органи, което се дава, ако е спазено всяко едно от следните условия:
а)
налице е задоволително разпределение на собствения капитал в рамките на групата;
б)
регулаторната, правната или договорната рамка, в която институциите извършват дейност, е такава, че гарантира взаимна финансова помощ в рамките на групата.
3. Когато има предприятия, намиращи се в трети държави, освен условията по параграф 2 се спазва и всяко едно от следните условия:
а)
тези предприятия са лицензирани в трета държава и отговарят на определението за кредитна институция или са признати инвестиционни посредници от трета държава;
б)
тези предприятия спазват на индивидуална основа капиталовите изисквания, които са равностойни на определените в настоящия регламент;
в)
не съществуват разпоредби в съответните трети държави, които биха могли да засегнат в значителна степен прехвърлянето на средства в рамките на групата.
ГЛАВА 2
Капиталови изисквания за позиционен риск
Раздел 1
Общи разпоредби и специални инструменти
Член 326
Капиталови изисквания за позиционен риск
Капиталовото изискване за позиционен риск за дадена институция е равно на сбора от капиталовите изисквания за общ и специфичен риск, свързан с позициите в дългови и капиталови инструменти. Секюритизиращите позиции в търговския портфейл се третират като дългови инструменти.
Член 327
Нетиране
1. Абсолютната стойност на превишението на дългите (късите) позиции на институцията над късите (дългите) позиции в еднакви капиталови, дългови и конвертируеми инструменти и идентични финансови фючърси, опции, варанти и покрити варанти е нетната позиция във всеки от тези различни инструменти. При изчисляването на нетната позиция позициите в дериватни инструменти се третират съгласно посоченото в членове 328-330. Държаните от институциите собствени дългови инструменти не се включват при изчисляването на капиталовите изисквания за специфичен риск по член 336.
2. Не се допуска нетиране между конвертируем инструмент и съчетана позиция в базисния инструмент, освен ако компетентните органи не приемат подход, при който се отчита вероятността конкретен конвертируем инструмент да се конвертира, или те не въведат капиталово изискване за покриване на всички загуби в резултат на конвертирането. ЕБО се уведомява за тези подходи или капиталови изисквания. ЕБО следи различните практики в тази област и издава насоки в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
3. Всички нетни позиции, независимо от техните знаци, се преизчисляват всекидневно в отчетната валута на съответната институция по текущия спот валутен курс преди сборуването им.
Член 328
Лихвени фючърси и форуърди
1. Лихвените фючърси, споразуменията за форуърдния курс (СФК) и форуърдните ангажименти за покупка или продажба на дългови инструменти се третират като комбинации от дълги и къси позиции. Така дълга позиция в лихвен фючърс се третира като комбинация от получен заем с падеж на датата на доставка по фючърсния договор и притежаване на актив със същия падеж като този на инструмента или условната позиция, която е базисна за съответния фючърсен договор. По същия начин продадено СФК се третира като дълга позиция с падеж, определян като датата на сетълмента, към която се добавя срокът на договора, и къса позиция, чийто падеж съвпада с датата на сетълмента. Както заемът, така и активът се включват в първата категория по таблица 1 от член 336 за изчисляване на капиталовото изискване за специфичен риск за лихвените фючърси и СФК. Форуърден ангажимент за покупка на дългов инструмент се третира като комбинация от получен заем с падеж на датата на доставка и дълга (спот) позиция в самия дългов инструмент. Заемът се включва в първата категория по таблица 1 от член 336 за целите на специфичния риск, а дълговият инструмент - в съответстващата му колона в същата таблица.
2. За целите на настоящия член „дълга позиция“ означава позиция, в която институцията е определила лихвения процент, който тя ще получи в определен бъдещ момент, а „къса позиция“ означава позиция, в която тя е определила лихвения процент, който тя ще изплати в определен бъдещ момент.
Член 329
Опции и варанти
1. Опциите и варантите върху лихвени проценти, дългови инструменти, капиталови инструменти, индекси върху капиталови инструменти, финансови фючърси, суапове и чуждестранни валути се третират като позиции, еквивалентни по стойност на размера на базисния инструмент, към който се отнася опцията, умножен по нейния делта коефициент за целите на настоящата глава. Тези позиции могат да се нетират срещу съчетани позиции в идентичните базисни ценни книжа или деривати. Използваният делта коефициент е този на съответната борса. За извънборсови опции или когато липсва делта коефициентът на съответната борса, след разрешение от компетентните органи, институцията може сама да изчисли този коефициент, като използва подходящ модел. Разрешение се дава, ако с модела правилно се оценява процентното изменение на стойността на опцията или варанта при малки промени в пазарната цена на базисния инструмент.
2. Освен делта риска институциите трябва да отразяват по подходящ начин и другите рискове, свързани с опциите, в капиталовите изисквания.
3. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на набор от методи за отразяване на другите рискове освен делта риска в капиталовите изисквания съгласно параграф 2 по начин, който да бъде съразмерен спрямо мащаба и сложността на дейностите на институциите във връзка с опции и варанти.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2013 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
4. Преди влизането в сила на техническите стандарти, посочени в параграф 3, компетентните органи могат да продължат да прилагат съществуващите видове национално третиране, ако компетентните органи са прилагали тези видове третиране преди 31 декември 2013 г.
Член 330
Суапове
Суаповете се третират за целите на лихвения риск на същата основа като балансовите инструменти. Така лихвеният суап, по който институцията получава променлив лихвен процент и плаща фиксиран лихвен процент, се третира като равностоен на дълга позиция в инструмент с променлив лихвен процент със срок до падежа, равен на срока до следващото фиксиране на лихвата, и като къса позиция в инструмент с фиксиран лихвен процент със същия срок до падежа като този на самия суап.
Член 331
Лихвен риск във връзка с дериватни инструменти
1. Институциите, които изчисляват пазарната стойност и управляват лихвения риск на дериватните инструменти, обхванати от членове 328-330, въз основа на дисконтирани парични потоци, могат с разрешението на компетентните органи да използват модели на чувствителност за изчисление на позициите, посочени в тези членове, и да ги използват за всяка облигация, която се погасява през остатъчния си матуритет, а не чрез еднократно окончателно изплащане на главницата. Разрешение се дава, ако тези модели генерират позиции, които имат същата чувствителност към промените в лихвените проценти както базисните парични потоци. Тази чувствителност се оценява по отношение на независими промени в извадка от лихвени проценти за цялата крива на доходността, с поне един пункт на чувствителност за всеки от матуритетните интервали, включени в таблица 2 от член 339. Позициите се включват в изчислението на капиталовите изисквания за общ риск във връзка с дългови инструменти.
2. Институциите, които не използват моделите по параграф 1, могат да третират като напълно компенсиращи се всички позиции в дериватни инструменти по членове 328-330, които отговарят най-малко на следните условия:
а)
позициите са с една и съща стойност и в една и съща валута;
б)
референтните лихвени проценти (за позициите с променлив лихвен процент) или купони (за позициите с фиксиран лихвен процент) си съответстват в голяма степен;
в)
следващата дата на фиксиране на лихвения процент или - за позициите с фиксиран купон - остатъчният матуритет съответства на следните граници:
i)
по-малко от един месец: същия ден,
ii)
между един месец и една година: до седем дни,
iii)
над една година: до 30 дни.
Член 332
Кредитни деривати
1. Освен ако не е определено друго, при изчисляване на капиталовото изискване за общ и специфичен риск от лицето, което поема кредитния риск („продавачът на защита“), се използва условната стойност по договора за кредитен дериват. Независимо от първото изречение, институцията може да избере да замени условната стойност с условната стойност плюс нетната промяна на пазарната стойност на кредитния дериват от началото на търговията, като от гледна точка на продавача на защита нетното намаление е с отрицателен знак. За изчисляването на изискването за специфичен риск, освен за суаповете за обща доходност, се прилага матуритетът на договора за кредитен дериват вместо матуритета на задължението. Позициите се определят, както следва:
а)
суап за обща доходност създава дълга позиция в общия риск на референтното задължение и къса позиция в общия риск на държавна облигация с матуритет, равен на срока до следващото фиксиране на лихвения процент, на която се присъжда рисково тегло от 0 % по дял II, глава 2. Той също така създава дълга позиция в специфичния риск на референтното задължение;
б)
суап за кредитно неизпълнение не създава позиция за общ риск. За целите на специфичния риск институцията трябва да запише синтетична дълга позиция в задължение на референтното лице, освен ако дериватът не е с присъдена външна кредитна оценка и отговаря на условията за квалифицирана дългова позиция, като в този случай се записва дълга позиция в деривата. Ако по продукта са дължими плащания на премия или лихва, тези парични потоци трябва да бъдат представени като условни позиции в държавни облигации;
в)
дългова ценна книга, обвързана със заеми към едно лице, създава дълга позиция в общия риск на самата ценна книга като лихвен продукт. За целите на специфичния риск се създава синтетична дълга позиция в задължение на референтното лице. Допълнителна дълга позиция се създава към емитента на ценната книга. Когато дългова ценна книга, обвързана със заеми, има присъдена външна кредитна оценка и отговаря на условията за квалифицирана дългова позиция, е достатъчно да се запише една дълга позиция в специфичния риск на ценната книга;
г)
като допълнение към дълга позиция в специфичния риск на емитента на ценната книга, дългова ценна книга, обвързана със заеми към няколко лица, която осигурява пропорционална защита, създава позиция към всяко референтно лице, като общата номинална сума по договора се разпределя между позициите съгласно дела от общата номинална стойност, който отговаря на всяка експозиция към отделно референтно лице. Когато може да бъде избрано повече от едно задължение на референтно лице, задължението с най-високо рисково тегло определя специфичния риск;
д)
кредитен дериват за първо неизпълнение създава позиция в размер на условната стойност на задължението на всяко референтно лице. Ако размерът на максималното плащане по кредитно събитие е по-нисък от капиталовото изискване по метода в първото изречение от настоящата буква, този размер може да бъде приет като капиталово изискване за специфичен риск.
Кредитен дериват за n-то неизпълнение създава позиция за условния размер на задължението на всяко референтно лице с изключение на референтните лица n-1 с най-ниски капиталови изисквания за специфичен риск. Ако размерът на максималното плащане по кредитно събитие е по-нисък от капиталовото изискване по метода в първото изречение от настоящата буква, този размер може да бъде приет като капиталово изискване за специфичен риск.
Ако кредитен дериват за n-то неизпълнение има присъдена външна кредитна оценка, продавачът на защита изчислява капиталовото изискване за специфичен риск, като използва оценката на деривата и прилага съответните приложими секюритизиращи рискови тегла, когато това е приложимо.
2. За страната, която прехвърля кредитен риск („купувач на защита“), позициите се определят въз основа на огледалния принцип спрямо позициите на продавача на защита, освен в случая на дългова ценна книга, обвързана със заеми (която не води до създаване на къса позиция към емитента). При изчисляването на капиталовото изискване за купувача на защита се използва условната стойност на договора за кредитен дериват. Независимо от първото изречение, институцията може да избере да замени условната стойност с условната стойност плюс нетната промяна на пазарната стойност на кредитния дериват от началото на сделката, като от гледна точка на продавача на защита нетното намаление е с отрицателен знак. Ако в определен момент има опция за покупка в комбинация с повишение на цената, този момент се третира като падеж на защитата.
3. Кредитните деривати съгласно член 338, параграф 1 или параграф 3 се включват единствено при определянето на капиталовото изискване за специфичен риск съгласно член 338, параграф 4.
Член 333
Ценни книжа, продавани съгласно репо споразумение или отдавани назаем
Прехвърлящият ценни книжа или обезпечени права, свързани с правото на собственост върху ценни книжа, при репо споразумение и заемодателят при отдаване на ценни книжа в заем, включват тези ценни книжа при изчислението на изискването им за собствен капитал по настоящата глава, при условие че тези ценни книжа са позиции от търговския портфейл.
Раздел 2
Дългови инструменти
Член 334
Нетни позиции в дългови инструменти
Нетните позиции се класифицират в съответствие с валутата, в която са деноминирани, а капиталовите изисквания за общ и специфичен риск се изчисляват за всяка валута поотделно.
Подраздел 1
Специфичен риск
Член 335
Ограничение на капиталовото изискване за нетна позиция
Институцията може да наложи ограничение на капиталовото изискване за специфичен риск за нетна позиция в дългов инструмент, което да бъде равно на максималния размер на евентуалната загуба, свързана с риск от неизпълнение. За късите позиции това ограничение може да се изчисли като промяна в стойността, дължаща се на незабавно елиминиране на риска от неизпълнение за инструмента или базисните лица, когато е приложимо.
Член 336
Капиталово изискване за несекюритизиращи дългови инструменти
1. Институцията причислява нетните позиции от търговския си портфейл в инструменти, които не са секюритизиращи позиции, изчислени в съответствие с член 327, към съответните категории в таблица 1 въз основа на техния емитент или длъжник, вътрешната или външната кредитна оценка и остатъчния матуритет, като след това ги умножава по теглата, посочени в същата таблица. Тя събира своите претеглени позиции, получени от прилагането на настоящия член, независимо дали са дълги или къси, за да изчисли своето капиталово изискване за специфичен риск.
Таблица 1
Категории
Капиталово изискване за специфичен риск
Дългови ценни книжа, които биха получили рисково тегло 0 % съгласно стандартизирания подход за кредитен риск.
0 %
Дългови ценни книжа, които биха получили рисково тегло 20 % или 50 % съгласно стандартизирания подход за кредитен риск, и други квалифицирани позиции, определени в параграф 4.
0,25 % (остатъчен срок до окончателния матуритет до шест месеца включително)
1,00 % (остатъчен срок до окончателния матуритет над шест месеца и до 24 месеца включително)
1,60 % (остатъчен срок до матуритета над 24 месеца)
Дългови ценни книжа, които биха получили рисково тегло 100 % съгласно стандартизирания подход за кредитен риск.
8,00 %
Дългови ценни книжа, които биха получили рисково тегло 150 % съгласно стандартизирания подход за кредитен риск.
12,00 %
2. За да могат институциите, които прилагат вътрешнорейтинговия подход спрямо класа експозиции, към който спада емитентът на дълговия инструмент, да използват рисково тегло по стандартизирания подход за кредитен риск съгласно параграф 1, емитентът на експозицията има вътрешна оценка с параметър PD, равен или по-нисък от присъщия на съответната степен на кредитно качество съгласно стандартизирания подход.
3. Институциите могат да изчислят изискванията за специфичен риск за всички облигации, които получават рисково тегло 10 % съгласно третирането, предвидено в член 129, параграфи 4, 5 и 6, третирайки го като половината от приложимото капиталово изискване за специфичен риск за втората категория в таблица 1.
4. Други квалифицирани позиции са:
а)
дългите и късите позиции в активи, за които няма кредитна оценка от одобрена АВКО и които отговарят на всяко едно от следните условия:
i)
смятани са от съответната институция за достатъчно ликвидни;
ii)
инвестиционното им качество според преценката на институцията е поне равностойно на качеството на активите по таблица 1, втори ред;
iii)
търгувани са на поне един регулиран пазар в държава членка или на фондова борса в трета държава, при условие че тази борса е призната от компетентните органи на съответната държава членка;
б)
дългите и късите позиции в активи, емитирани от институции, за които се прилагат капиталовите изисквания по настоящия регламент, които са смятани от съответната институция за достатъчно ликвидни и чието инвестиционно качество според преценката на институцията е поне равностойно на качеството на активите по таблица 1, втори ред;
в)
ценните книжа, емитирани от институции, за които се счита, че имат кредитно качество, равностойно или по-високо от кредитното качество от втора степен съгласно стандартизирания подход за кредитен риск на експозициите към институции, и за които се прилагат надзорни и регулаторни разпоредби, съпоставими с тези по настоящия регламент и Директива 2013/36/ЕС
Институциите, които използват разпоредбите по буква а) или буква б), трябва да имат документирана методология, с чиято помощ преценяват дали активите отговарят на изискванията по посочените букви, и уведомят компетентните органи за тази методология.
Член 337
Капиталово изискване за секюритизиращи инструменти
1. По отношение на инструментите в търговския портфейл, които са секюритизиращи позиции, институцията претегля своите нетни позиции, изчислени в съответствие с член 327, параграф 1, със следните тегла:
а)
за секюритизиращи позиции, за които в банковия портфейл на същата институция би се прилагал стандартизираният подход за кредитен риск: 8 % от рисковото тегло съгласно стандартизирания подход по дял II, глава 5, раздел 3;
б)
за секюритизиращи позиции, за които в банковия портфейл на същата институция би се прилагал вътрешнорейтинговият подход: 8 % от рисковото тегло съгласно вътрешнорейтинговия подход по дял II, глава 5, раздел 3.
2. Изложеният в член 262 метод на надзорната формула може да бъде използван, когато институцията може да представи оценки на PD и, ако е приложимо, на стойността на експозицията и LGD, използвани при метода на надзорната формула, в съответствие с изискванията за оценка на тези параметри съгласно вътрешнорейтинговия подход по дял II, глава 3.
Институция, различна от институция инициатор, която би могла да прилага този метод за същата секюритизираща позиция в банковия си портфейл, може да го използва само с разрешението на компетентните органи, което се дава, ако институцията изпълнява условието по първа алинея
Оценките на PD и LGD като входящи данни по метода на надзорната формула могат да бъдат определени и въз основа на оценките, получени при прилагане на модел за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск от институция, на която е дадено разрешение да използва вътрешен модел за специфичен риск за дългови инструменти. Вторият вариант може да се използва само с разрешението на компетентните органи, което се дава, ако тези оценки отговарят на количествените изисквания за вътрешнорейтинговия подход по дял II, глава 3.
В съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 ЕБО издава указания за използването на оценки за PD иLGD като входящи данни, когато тези оценки се основават на модел за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск.
3. За секюритизиращите позиции, за които се изисква допълнително рисково тегло съгласно член 3407, се прилага тегло в размер на 8 % от общото рисково тегло.
С изключение на секюритизиращите позиции, третирани съгласно член 338, параграф 4, институцията събира своите претеглени позиции, получени от прилагането на настоящия член (независимо дали са дълги или къси), за да изчисли своето капиталово изискване за специфичен риск.
4. Чрез дерогация от параграф 3, втора алинея за преходния период до 31 декември 2014 г. институцията събира отделно своите претеглени нетни дълги позиции и своите претеглени нетни къси позиции. По-големият сбор представлява капиталовото изискване за специфичен риск. Институцията обаче отчита на всеки три месеца пред компетентния орган на държавата членка по произход общия размер на своите претеглени нетни дълги и нетни къси позиции, разпределени по видове базисни активи.
5. Когато институцията - инициатор на традиционна секюритизация, не отговаря на условията за прехвърляне на значителен риск по член 243, при изчислението на капиталовото изискване съгласно настоящия член, тя включва секюритизираните експозиции вместо секюритизиращите си позиции от тази секюритизация.
Когато институцията-инициатор на синтетична секюритизация, не отговаря на условията прехвърляне на значителен риск по член 244, при изчислението на капиталовото изискване съгласно настоящия член, тя включва секюритизираните експозиции от тази секюритизация, но не и получената за секюритизирания портфейл кредитна защита, ако има такава.
Член 338
Капиталови изисквания за портфейла за корелационно търгуване
1. Портфейлът за корелационно търгуване се състои от секюритизиращи позиции и кредитни деривати за n-то неизпълнение, които отговарят на всеки един от следните критерии:
а)
позициите не са нито пресекюритизиращи позиции, нито опции върху секюритизационен транш, нито каквито и да било други деривати по секюритизирани експозиции, които не предоставят пропорционален дял от приходите от секюритизационен транш;
б)
всички референтни инструменти са едно от следните:
i)
издадените върху задължения на едно лице инструменти, включително издадените върху задължения на едно лице кредитни деривати, за които съществува ликвиден двупосочен пазар;
ii)
обичайно търгувани индекси, базирани на тези референтни лица.
Приема се, че двупосочен пазар съществува, когато има независими добросъвестни предложения за покупка и продажба, така че в рамките на един ден може да бъде определена цена, достатъчно близка до последната продажна цена или до текущите добросъвестни конкурентни котировки за покупка и продажба, и на тази цена може да бъде извършен сетълмент за относително кратко време съобразно обичайната търговска практика.
2. Позиции, които се отнасят до някой от следните елементи, не са част от портфейла за корелационно търгуване:
а)
базисен актив, който може да бъде отнесен към класа експозиции „експозиции на дребно“ или към класа експозиции „експозиции, обезпечени с ипотека върху недвижим имот“ съгласно стандартизирания подход за кредитен риск в банковия портфейл на институцията;
б)
вземане от дружество със специална цел, обезпечено, пряко или косвено, с позиция, която сама по себе си не би отговаряла на изискванията за включване в портфейла за корелационно търгуване съгласно параграф 1 и настоящия параграф.
3. Институцията може да включи в портфейла за корелационно търгуване позиции, които не са нито секюритизиращи позиции, нито кредитни деривати за n-то неизпълнение, но които хеджират други позиции от този портфейл, при условие че за инструмента или базисните му инструменти съществува ликвиден двупосочен пазар, както е описано в параграф 1, последна алинея.
4. Институцията определя по-голямата от посочените по-долу суми като капиталовото изискване за специфичен риск на портфейла за корелационно търгуване:
а)
общото капиталово изискване за специфичен риск, което би било приложимо само за нетните дълги позиции от портфейла за корелационно търгуване;
б)
общото капиталово изискване за специфичен риск, което би било приложимо само за нетните къси позиции от портфейла за корелационно търгуване.
Подраздел 2
Общ риск
Член 339
Матуритетен подход за изчисляване на общия риск
1. С цел изчисляване на капиталовите изисквания за общ риск всички позиции се претеглят според своя матуритет съгласно параграф 2, за да се пресметне размерът на собствения капитал, необходим за покриването им. Това изискване се намалява, когато една претеглена позиция се държи заедно с противоположна претеглена позиция в рамките на същия матуритетен интервал. Намаление на изискването се извършва също така, когато противоположните претеглени позиции спадат към различни матуритетни интервали, като размерът на това намаление зависи едновременно от това дали двете позиции се числят към една и съща зона или не, както и от конкретните зони, към които се числят.
2. Институцията разпределя нетните си позиции в съответните матуритетни интервали в колона 2 или колона 3, в зависимост от случая, в таблица 2 от параграф 4. Тя прави това въз основа на остатъчния матуритет в случаите на инструменти с фиксиран лихвен процент и въз основа на срока до следващото определяне на лихвения процент в случаите на инструменти, по които лихвеният процент се променя преди окончателния матуритет. Тя също така прави разграничение между дългови инструменти с купон от 3 % или повече и тези с купон под 3 %, като по този начин ги включва в колона 2 или колона 3 на таблица 2. След това тя умножава всяка от позициите с теглото за съответния матуритетен интервал, посочено в колона 4 на таблица 2.
3. След това институцията изчислява сбора на претеглените дълги позиции и сбора на претеглените къси позиции във всеки матуритетен интервал. Частта на претеглените дълги позиции, която се съчетава с частта на претеглените къси позиции в даден матуритетен интервал, представлява съчетаната претеглена позиция в този матуритетен интервал, докато остатъчните дълги или къси позиции съставляват несъчетаната претеглена позиция за същия матуритетен интервал. След това се изчислява общият размер на съчетаните претеглени позиции във всички матуритетни интервали.
4. Институцията изчислява общите размери на несъчетаните претеглени дълги позиции за интервалите, включени във всяка от зоните в таблица 2, за да получи несъчетаната претеглена дълга позиция за всяка зона. По същия начин се изчислява сборът на несъчетаните претеглени къси позиции за всеки интервал в конкретна зона, за да се изчисли несъчетаната претеглена къса позиция за тази зона. Частта от несъчетаната претеглена дълга позиция за дадена зона, която се съчетава с несъчетаната претеглена къса позиция за същата зона, е съчетаната претеглена позиция за тази зона. Частта от несъчетаната претеглена дълга или несъчетаната претеглена къса позиция за зона, която не може да се съчетае по този начин, представлява несъчетаната претеглена позиция за тази зона.
Таблица 2
Зона
Матуритетен интервал
Тегло в (%)
Предполагаема промяна в лихвения процент (%)
Купон от 3 % или повече
Купон от по-малко от 3 %
I
0 ≤ 1 месец
0 ≤ 1 месец
0,00
-
1 ≤ 3 месеца
1 ≤ 3 месеца
0,20
1,00
3 ≤ 6 месеца
3 ≤ 6 месеца
0,40
1,00
6 ≤ 12 месеца
6 ≤ 12 месеца
0,70
1,00
II
1 ≤ 2 години
1,0 ≤ 1,9 години
1,25
0,90
2 ≤ 3 години
1,9 ≤ 2,8 години
1,75
0,80
3 ≤ 4 години
2,8 ≤ 3,6 години
2,25
0,75
III
4 ≤ 5 години
3,6 ≤ 4,3 години
2,75
0,75
5 ≤ 7 години
4,3 ≤ 5,7 години
3,25
0,70
7 ≤ 10 години
5,7 ≤ 7,3 години
3,75
0,65
10 ≤ 15 години
7,3 ≤ 9,3 години
4,50
0,60
15 ≤ 20 години
9,3 ≤ 10,6 години
5,25
0,60
20 години
10,6 ≤ 12,0 години
6,00
0,60
12,0 ≤ 20,0 години
8,00
0,60
20 години
12,50
0,60
5. Размерът на несъчетаната претеглена дълга или къса позиция в зона I, която се съчетава с несъчетаната претеглена къса или дълга позиция в зона II, представлява съчетаната претеглена позиция между зони I и II. Същото изчисление се прави за оставащата част от несъчетаната претеглена позиция в зона II и несъчетаната претеглена позиция в зона III, за да се изчисли съчетаната претеглена позиция между зона II и зона III.
6. Институцията може да обърне реда на изчисление по параграф 5, за да изчисли съчетаната претеглена позиция между зона II и зона III, преди да изчисли позицията между зона I и зона II.
7. Останалата част от несъчетаната претеглена позиция в зона I след това се съчетава с това, което е останало в зона III след съчетаването със зона II, за да се получи съчетаната претеглена позиция между зона I и зона III.
8. Остатъчните позиции след трите отделни изчисления за съчетаване по параграфи 5, 6 и 7 се събират.
9. Капиталовото изискване на институцията се изчислява като сбор от:
а)
10 % от сбора на съчетаните претеглени позиции във всички матуритетни интервали;
б)
40 % от съчетаната претеглена позиция в зона I;
в)
30 % от съчетаната претеглена позиция в зона II;
г)
30 % от съчетаната претеглена позиция в зона III;
д)
40 % от съчетаната претеглена позиция между зона I и зона II и между зона II и зона III;
е)
150 % от съчетаната претеглена позиция между зона I и зона III;
ж)
100 % от остатъчните несъчетани претеглени позиции.
Член 340
Дюрационен подход за изчисляване на общия риск
1. За изчисляването на капиталовото изискване за общ риск по дългови инструменти институциите могат да използват подход, който отразява дюрацията, вместо подхода по член 339, при условие че това се извършва последователно.
2. При дюрационния подход по параграф 1 институцията взема пазарната стойност на всеки дългов инструмент с фиксиран лихвен процент и на тази основа изчислява доходността му до падежа, която представлява вътрешната норма на дисконтиране за този инструмент. В случаите на инструменти с променлив лихвен процент институцията взема пазарната стойност на всеки инструмент и на тази основа изчислява доходността му, като допуска, че главницата е дължима при следващата промяна на лихвения процент.
3. След това институцията изчислява модифицираната дюрация на всеки дългов инструмент по следната формула:
където:
D
=
дюрацията, изчислена по следната формула:
където:
R
=
доходността до падежа;
Ct
=
паричният поток в момент t;
M
=
общият матуритет.
В изчислението на модифицираната дюрация се прави корекция за дълговите инструменти, при които има риск от предсрочно изплащане. ЕБО издава насоки за начина на прилагане на тези корекции в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
4. След това институцията отнася всеки дългов инструмент към съответната зона в таблица 3. Тя прави това въз основа на модифицираната дюрация за всеки инструмент.
Таблица 3
Зона
Модифицирана дюрация
(в години)
Предполагаема промяна на лихвения процент (в %)
I
0 ≤ 1,0
1,0
II
1,0 ≤ 3,6
0,85
III
3,6
0,7
5. След това институцията изчислява дюрационно претеглената позиция за всеки инструмент, като умножава пазарната му стойност по модифицираната дюрация и по предполагаемата промяна на лихвения процент за инструмент с конкретната модифицирана дюрация (вж. колона 3 от таблица 3).
6. Институцията изчислява дюрационно претеглените си дълги и къси позиции в рамките на всяка зона. Размерът на дюрационно претеглените дълги позиции, които са съчетани с дюрационно претеглените къси позиции в рамките на всяка зона, представлява съчетаната дюрационно претеглена позиция за тази зона.
След това институцията изчислява несъчетаните дюрационно претеглени позиции за всяка зона. После институцията следва процедурите, предвидени за несъчетаните претеглени позиции в член 339, параграфи 5-8.
7. След това капиталовото изискване на институцията се изчислява като сбор от следните:
а)
2 % от съчетаната дюрационно претеглена позиция за всяка зона;
б)
40 % от съчетаните дюрационно претеглени позиции между зони I и II и между зони II и III;
в)
150 % от съчетаната дюрационно претеглена позиция между зони I и III;
г)
100 % от остатъчните несъчетани дюрационно претеглени позиции.
Раздел 3
Капиталови инструменти
Член 341
Нетни позиции в капиталови инструменти
1. Институцията сборува поотделно всички свои нетни дълги позиции и всички свои нетни къси позиции в съответствие с член 327. Сборът от абсолютните стойности на двете числа представлява общата брутна позиция.
2. Институцията изчислява поотделно за всеки пазар разликата между сбора на нетните дълги позиции и нетните къси позиции. Сборът от абсолютните стойности на тези разлики представлява общата нетна позиция.
3. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на понятието „пазар“, използвано в параграф 2.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 януари 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първата алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 342
Специфичен риск на капиталови инструменти
Институцията умножава общия размер на брутната си позиция по 8 %, за да изчисли своето капиталово изискване за специфичен риск.
Член 343
Общ риск на капиталови инструменти
Капиталовото изискване за общ риск е общият размер на нетната позиция на институцията, умножен по 8 %.
Член 344
Борсови индекси
1. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, посочващи борсовите индекси, за които може да се ползват методите за третиране, предвидени в параграф 4, второ изречение.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 януари 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
2. Преди влизането в сила на техническите стандарти по параграф 1 институциите могат да продължат да прилагат третирането по параграфи 3 и 4, ако компетентните органи са прилагали този начин на третиране преди 1 януари 2014 г.
3. Фючърсите върху борсови индекси, делта претеглените еквиваленти на опциите при фючърсите върху борсови индекси и борсовите индекси, събирателно наричани „фючърси върху борсови индекси“, могат да бъдат разпределени по позиции във всеки от съставящите ги капиталови инструменти. Тези позиции могат да се третират като базисните позиции в съответните капиталови инструменти и могат да бъдат нетирани срещу противоположни позиции в самите базисни капиталови инструменти. Институциите уведомяват компетентния орган за начина, по който използват този метод на третиране.
4. Ако даден фючърс върху борсови индекси не е разпределен по базисните си позиции, той се третира като отделен капиталов инструмент. Въпреки това специфичният риск по такъв отделен капиталов инструмент може да не се взема предвид, ако съответният фючърс върху борсови индекси се търгува на борсата и представлява приложим и подходящо диверсифициран индекс.
Раздел 4
Поемане на емисии
Член 345
Намаляване на нетните позиции
1. При поемане на емисия на дългови и капиталови инструменти институцията може да използва описаната по-долу процедура за изчисляване на капиталовите изисквания. Първо, тя изчислява нетните си позиции чрез приспадане на поетите позиции, които са записани или препоети от трети лица въз основа на официални споразумения. След това институцията намалява нетните позиции с редуциращите коефициенти от таблица 4 и изчислява капиталовите изисквания, използвайки намалените поети позиции.
Таблица 4
работен ден 0:
100 %
работен ден 1:
90 %
работни дни 2 и 3:
75 %
работен ден 4:
50 %
работен ден 5:
25 %
след работен ден 5:
0 %.
За „работен ден 0“ се счита работният ден, в който институцията поема безусловно задължение да приеме определено количество ценни книжа по договорена цена.
2. Институцията уведомява компетентните органи, когато прилага начина на третиране по параграф 1.
Раздел 5
Капиталови изисквания за специфичен риск за позиции, хеджирани с кредитни деривати
Член 346
Признаване на хеджирането с кредитни деривати
1. Хеджирането с кредитни деривати се признава в съответствие с принципите, изложени в параграфи 2-6.
2. Институциите третират позицията в кредитен дериват като първото рамо на позицията, а хеджираната позиция със същата номинална или в съответните случаи условна стойност - като второто рамо на позицията.
3. Пълно признаване на защитата се дава, когато стойностите на двете рамена на позицията се изменят винаги в противоположни посоки и с приблизително един и същи размер. Такъв е случаят, когато:
а)
двете рамена на позицията се състоят от напълно идентични инструменти;
б)
дългата директна позиция е хеджирана със суап за обща доходност (или обратно) и има съвпадение между съответното задължение и базисната експозиция (тоест директната позиция). Матуритетът на суапа може да се различава от този на базисната експозиция.
В тези случаи капиталови изисквания за специфичен риск не се прилагат за нито едно от рамената на позицията.
4. Ще се прилага приспадане на 80 % от специфичния риск, когато стойностите на двете рамена се изменят винаги в противоположна посока и когато има съвпадение по отношение на референтното задължение, на матуритетите на референтното задължение и на кредитния дериват, както и на валутата на базисната експозиция. Освен това основните характеристики на договора за кредитен дериват не водят до промени в цената му, които съществено се различават от ценовите промени на касовата позиция. В случай че със сделката се прехвърля риск, приспадането на 80 % от специфичния риск ще се прилага към страната на сделката с по-високо капиталово изискване, а изискванията за специфичен риск на другата страна са нулеви.
5. Частично признаване извън случаите по параграфи 3 и 4 се дава в следните случаи:
а)
позицията попада в обхвата на параграф 3, буква б), но е налице несъответствие в активите между референтното задължение и базисната експозиция. Позициите обаче отговарят на следните изисквания:
i)
референтното задължение е със същия или по-нисък ранг спрямо базисното задължение;
ii)
базисното и референтното задължение имат един и същ длъжник, като имат правно задължителни клаузи във връзка със свързаното неизпълнение или свързаното предсрочно погасяване.
б)
позицията попада в обхвата на параграф 3, буква а) или параграф 4, но е налице валутно или падежно несъответствие между кредитната защита и базисния актив. Това валутно несъответствие се отразява в капиталовото изискване за валутен риск;
в)
позицията попада в обхвата на параграф 4, но е налице несъответствие в активите между касовата позиция и кредитния дериват. Базисният актив обаче се включва в задълженията (за доставка) в документацията по кредитния дериват.
За да се даде частично признаване, вместо да се събират капиталовите изисквания за специфичен риск за всяко от рамената на сделката, се прилага само по-високото от двете капиталови изисквания.
6. Във всички случаи извън обхвата на параграфи 3-5 се прилага капиталово изискване за специфичен риск отделно за двете рамена на позицията.
Член 347
Признаване на хеджирането с кредитни деривати за първо и n-то неизпълнение
В случая на кредитните деривати за първо неизпълнение и кредитните деривати за n-то неизпълнение се прилага следният начин на третиране за признаването, което трябва да се даде по член 346:
а)
когато дадена институция получава кредитна защита за няколко референтни лица - страни по кредитен дериват, при условие че първото неизпълнение измежду активите води до плащане и че с това кредитно събитие се прекратява договорът, институцията може да компенсира специфичния риск за референтното лице, за което съгласно таблица 1 от член 336 се прилага най-ниското изискване за специфичен риск измежду всички базисни референтни лица.
б)
когато n-тото неизпълнение сред експозициите доведе до плащане по кредитната защита, купувачът на защита може да компенсира специфичния риск само ако защитата е била получена и за неизпълненията от 1 до n-1 или когато вече са настъпили n-1 неизпълнения. В тези случаи описаната в буква а) методология за кредитни деривати за първо неизпълнение се следва, с подходящи изменения, и за продуктите за n-то неизпълнение.
Раздел 6
Капиталови изисквания за позиции в пки
Член 348
Капиталови изисквания за позиции в ПКИ
1. Без да се засягат други разпоредби в настоящия раздел, за позициите в ПКИ се прилага капиталово изискване за позиционен риск (включващ специфичния и общия риск) от 32 %. Без да се засяга член 353, заедно с промененото третиране на инвестициите в злато по член 352, параграф 4, и член 367, параграф 2, буква б), за позициите в ПКИ се прилага капиталово изискване за позиционен риск, включващо специфичния и общия риск, и за валутен риск в размер на 40 %.
2. Освен ако в член 350 не е предвидено друго, не се разрешава нетиране между базисните инвестиции на ПКИ и други позиции на институцията.
Член 349
Общи критерии за ПКИ
ПКИ отговаря на критериите за прилагане на подхода по член 350, ако е спазено всяко едно от следните условия:
а)
проспектът на ПКИ или равностоен документ съдържа всеки един от следните елементи:
i)
категориите активи, в които на ПКИ е разрешено да инвестира;
ii)
когато се прилагат лимити на инвестиране - относителните лимити и методологията за изчисляването им;
iii)
когато е разрешен ливъридж - максималното равнище на ливъридж;
iv)
когато е разрешено сключването на сделки с извънборсови финансови деривати или на репо сделки или предоставянето или получаването на ценни книжа в заем - политика за ограничаване на риска от контрагента по тези сделки;
б)
дейността на ПКИ се отчита чрез шестмесечни и годишни отчети, за да може да се извършва оценяване на активите, пасивите, приходите и дейността през съответния отчетен период;
в)
акциите или дяловете на ПКИ подлежат на обратно изкупуване с плащане в брой за сметка на активите на предприятието на ежедневна основа по искане на държателя им;
г)
инвестициите в ПКИ са отделени от активите на управляващото го дружество;
д)
налице е адекватна оценка на риска на ПКИ от страна на инвестиращата институция;
е)
ПКИ се управлява от лица, подлежащи на надзор в съответствие с Директива 2009/65/ЕО(или равностоен законодателен акт.
Член 350
Специални методи за ПКИ
1. Когато институцията получава ежедневно сведения за базисните инвестиции на ПКИ, тя може да проучва тези базисни инвестиции, за да изчислява капиталовите изисквания за позиционен риск, включващ специфичния и общия риск. Съгласно този подход позициите в ПКИ се разглеждат като позиции в базисните инвестиции на ПКИ. Допустимо е нетиране между позициите в базисните инвестиции на ПКИ и други позиции, държани от институцията, при условие, че тя притежава достатъчно количество акции или дялове, така че да е възможно обратно изкупуване или размяна срещу базисните инвестиции.
2. Институциите могат да изчисляват капиталовите изисквания за позиционен риск (включващ специфичния и общия риск) за позициите си в ПКИ, като допускат позиции, представляващи позициите, необходими за репликирането на състава и доходността на външно създадения индекс или фиксирана съвкупност от капиталови инструменти или дългови ценни книжа по буква а), при спазване на следните условия:
а)
целта на ПКИ е да копира състава и доходността на външно създаден индекс или фиксирана съвкупност от капиталови инструменти или дългови ценни книжа;
б)
минимален корелационен коефициент между дневните промени в цените на ПКИ и индекса или съвкупността от капиталови инструменти или дългови ценни книжа, които той отразява, е не по-малък от 0,9 и може да бъде надеждно изчислен за период от най-малко шест месеца.
3. Когато институцията не получава ежедневно сведения за базисните инвестиции на ПКИ, тя може да изчислява капиталовите изисквания за позиционен риск (включващ общия и специфичния риск) при спазване на следните условия:
а)
допуска се, че ПКИ първо инвестира в максимален размер според своите инвестиционни ограничения в класовете активи с най-високо капиталово изискване поотделно за общ риск и специфичен риск, а последващите си инвестиции извършва в низходящ ред до достигане на максималния общ лимит за инвестиране. Позицията в ПКИ ще се третира като пряко притежаване на поетата позиция;
б)
институциите отчитат максималната непряка експозиция, която биха могли да достигнат при заемане на позиции чрез ливъридж чрез ПКИ, когато изчисляват своето капиталово изискване поотделно за специфичен и общ риск, като увеличават пропорционално позицията в ПКИ до максималната експозиция към базисните инвестиционни позиции според инвестиционните ограничения на ПКИ;
в)
ако общото капиталово изискване за специфичен и общ риск съгласно настоящия параграф превишава посоченото в член 348, параграф 1, капиталовото изискване се ограничава до този размер.
4. Институциите могат да разчитат на следните трети лица за изчисляването и отчитането на капиталовите изисквания за позициите си в ПКИ по параграфи 1-4 съгласно методите, изложени по настоящата глава:
а)
депозитаря на ПКИ, ако ПКИ инвестира само в ценни книжа и депозира всичките си ценни книжа при този депозитар;
б)
за другите ПКИ - управляващото дружество на ПКИ, ако това дружество отговаря на критериите по член 132, параграф 3, буква а).
Точността на изчисленията се потвърждава от външен одитор.
ГЛАВА 3
Капиталови изисквания за валутен риск
Член 351
Минимум и претегляне във връзка с валутния риск
Ако сборът на общата нетна позиция на институцията в чуждестранна валута и на нетната позиция в злато, изчислен съгласно процедурата по член 352, включително за всички позиции в чуждестранна валута и в злато, за които капиталовите изисквания са изчислени чрез вътрешен модел, надхвърля 2 % от общия размер на собствения капитал, институцията изчислява капиталово изискване за валутен риск. Капиталовото изискване за валутен риск е равно на сбора на общата нетна позиция в чуждестранна валута и нетната позиция в злато (изразена в отчетната валута), умножен по 8 %.
Член 352
Изчисляване на общата нетна позиция в чуждестранна валута
1. Нетната открита позиция на институцията във всяка валута (включително в отчетната валута) и в злато се изчислява като сбор от следните елементи (положителни или отрицателни):
а)
нетната спот позиция (т.е. всички активи минус всички пасиви, включително начислената лихва, в съответната валута или съответно нетната спот позиция в злато);
б)
нетната форуърдна позиция (тоест всички суми, които трябва да бъдат получени, минус всички суми, които трябва да бъдат платени по форуърдни валутни сделки и форуърдни сделки за злато, включително валутни фючърси и фючърси върху злато, и главницата по валутни суапове, които не са включени в спот позицията);
в)
неотменяемите гаранции и подобни инструменти, които със сигурност ще станат изискуеми и най-вероятно са неотменяеми;
г)
нетната делта равностойност или основана на делта коефициент равностойност на всички валутни опции и опции върху злато;
д)
пазарната стойност на другите опции.
Използваният за целите на буква г) делта коефициент е този на съответната борса. За извънборсови опции или когато липсва делта коефициентът на съответната борса, след разрешение от компетентните органи институцията може сама да изчисли делта коефициента, като използва подходящ модел. Разрешение се дава, ако с модела правилно се оценява процентното изменение на стойността на опцията или варанта при малки промени в пазарната цена на базисния инструмент.
Институцията може да включи нетните бъдещи доходи или разходи, които още не са начислени, но вече са напълно хеджирани, ако прави това последователно.
Нетните позиции в съставните валути могат да бъдат разпределени от институцията до валутите, които ги съставляват, в съответствие с действащите квоти.
2. Всички позиции, които институцията съзнателно поема за хеджиране срещу неблагоприятния ефект от валутния курс върху показателите по член 92, параграф 1, могат да бъдат изключени от изчислението на нетните открити валутни позиции с разрешението на компетентните органи. Тези позиции са с нетърговски или структурен характер, а за всяка промяна в условията на изключването им се изисква отделно съгласие на компетентните органи. Същият начин на третиране при спазване на същите условия може да се прилага за позициите на институцията, които са свързани с елементи, които вече са приспаднати при изчислението на собствения капитал.
3. Институцията може да използва нетната настояща стойност при изчисляването на нетната си открита позиция във всяка валута и в злато, ако прилага този подход последователно.
4. Нетните къси и дълги позиции във всяка валута, различна от отчетната валута, и нетната дълга или къса позиция в злато се преизчисляват по спот курсовете в отчетната валута. След това те се събират поотделно, за да се получат съответно общите нетни къси позиции и общите нетни дълги позиции. По-големият от двата сбора представлява общата нетна позиция на институцията в чуждестранна валута.
5. Освен делта-риска институциите адекватно отразяват и другите рискове, свързани с опциите, в капиталовите изисквания.
6. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на набор от методи за отразяване на другите рискове освен делта риска в капиталовите изисквания по начин, който да бъде съразмерен спрямо мащаба и сложността на дейностите на институциите във връзка с опции.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2013 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Преди влизането в сила на техническите стандарти, посочени в първа алинея, компетентните органи могат да продължат да прилагат съществуващите видове национално третиране, ако вече са прилагали тези видове третиране преди 31 декември 2013 г.
Член 353
Валутен риск за позиции в ПКИ
1. За целите на член 352 по отношение на ПКИ се вземат предвид действителните позиции на ПКИ в чуждестранна валута.
2. Институциите могат да използват отчетността на следните трети лица във връзка с позициите в чуждестранна валута в ПКИ:
а)
депозитарната институция на ПКИ, при условие че ПКИ инвестира само в ценни книжа и депозира всички ценни книжа при тази депозитарна институция;
б)
за другите ПКИ - управляващото дружество на ПКИ, ако това дружество отговаря на критериите по член 132, параграф 3,буква а).
Коректността на изчисленията се потвърждава от външен одитор.
3. Ако институцията не разполага с достатъчно информация за валутните позиции на ПКИ, се приема, че инвестициите на ПКИ в чуждестранна валута са в максимално позволения размер съгласно инвестиционните им ограничения, а институциите при изчисление на своите капиталови изисквания за валутен риск за своите позиции в търговския портфейл вземат предвид максималната непряка експозиция, която биха могли да достигнат чрез поемане на позиции с ливъридж чрез ПКИ. Това се извършва чрез пропорционално увеличаване на позицията в ПКИ до максимално възможната експозиция към базисните инвестиции съгласно инвестиционните ограничения. Поетата позиция на ПКИ в чуждестранна валута се третира като отделна валута, подобно на третирането на инвестициите в злато, като към общата дълга позиция се добавя общата дълга открита валутна позиция, а общата къса позиция се добавя към общата къса открита валутна позиция, когато насоката на инвестициите на ПКИ е известна. Преди изчислението не се допуска нетиране между такива позиции.
Член 354
Валути с висока взаимосвързаност
1. Институциите могат да предвидят по-ниски капиталови изисквания за покриване на позициите си в приложимите валути с висока взаимосвързаност. Две валути се смятат за валути с висока взаимосвързаност само ако за възникването на загуба, изчислена на базата на всекидневните данни за валутния курс за предходните три или пет години и проявяваща се при еднакви и противоположни позиции в тези валути през следващите 10 работни дни, която възлиза на 4 % или по-малко от стойността на съответната съчетана позиция (оценена в отчетната валута), съществува вероятност от поне 99 %, когато се използва тригодишен период на наблюдение, и от 95 %, когато се използва петгодишен период на наблюдение. Капиталовото изискване за съчетаната позиция при две валути с висока взаимосвързаност е 4 %, умножено по стойността на съчетаната позиция.
2. При изчисляването на изискванията по настоящата глава институциите могат да не отчитат позициите във валути, за които има сключено правно обвързващо междуправителствено споразумение за ограничаване на измененията на курса спрямо други валути, обхванати от същото споразумение. Институциите изчисляват съчетаните си позиции по тези валути и прилагат за тях капиталово изискване, което е не по-малко от половината от максимално допустимото изменение, предвидено в съответното междуправителствено споразумение по отношение на съответните валути.
3. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, в които се посочват валутите, за които може да се използва третирането по параграф 1.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 януари 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
4. Капиталовото изискване за съчетаните позиции във валутите на държавите членки, участващи във втория етап на икономическия и паричен съюз, може да бъде изчислено като 1,6 % от стойността на тези съчетани позиции.
5. Само несъчетаните позиции във валутите по настоящия член се включват в общата нетна открита позиция съгласно член 341, параграф 4.
6. Когато ежедневните данни за валутния курс за предходните три или пет години, при еднакви и противоположни позиции в две валути през следващите 10 работни дни, показват, че тези две валути се намират в перфектна положителна корелация и институцията във всеки един момент може да е изправена пред нулева разлика между цените „продава“ и „купува“ в съответните сделки, институцията може след изрично разрешение от компетентния орган да приложи капиталово изискване от 0 % до края на 2017 г.
ГЛАВА 4
капиталови изисквания за стоков риск
Член 355
Избор на метод във връзка със стоковия риск
При спазване на членове 356-358 институциите изчисляват капиталовото изискване за стоков риск по един от методите, изложени в член 359, 360 или 361.
Член 356
Спомагателна дейност във връзка със стоки
1. Институциите, които извършват спомагателна дейност със селскостопански продукти, могат да определят капиталовите изисквания за наличните си стоки към края на всяка година по отношение на следващата година, ако е спазено всяко едно от следните условия:
а)
по всяко време на годината институцията притежава за този риск собствен капитал, който е не по-нисък от средното капиталово изискване за този риск, предвидено чрез консервативен подход за следващата година;
б)
институцията извършва консервативна оценка на очакваната променливост за изчисления резултат по буква а);
в)
средното капиталово изискване за този риск не надхвърля 5 % от собствения капитал или 1 милион евро, а при отчитане на прогнозираната променливост по буква б) очакваният максимален размер на капиталовите изисквания не надхвърля 6,5 % от собствения капитал;
г)
институцията следи постоянно дали оценките, извършени съгласно букви а) и б), все още отразяват действителността.
2. Институцията уведомява компетентните органи за начина, по който използват варианта по параграф 1.
Член 357
Позиции в стоки
1. Всяка позиция в стоки или стокови деривати се изразява посредством стандартната мерна единица. Спот цената за всяка стока се изразява в отчетната валута.
2. Счита се, че позициите в злато или деривати върху злато са изложени на валутен риск, и с цел изчисление на стоковия риск те се третират съгласно глава 3 или 5, в зависимост от случая.
3. За целите на член 360, параграф 1, превишението на дългите позиции на институцията над късите позиции или обратно в една и съща стока и идентични стокови фючърси, опции и варанти е нейната нетна позиция във всяка стока. Дериватните инструменти се третират съгласно член 358 като позиции в базисната стока.
4. За изчисляването на дадена позиция в стока следните позиции се разглеждат като позиции в една и съща стока:
а)
позициите в различни подкатегории стоки в случаите, когато стоките от подкатегориите са взаимозаменяеми;
б)
позициите в подобни стоки, ако те са близки заместители и ако може ясно да се установи минимален корелационен коефициент от 0,9 между ценовите промени за период от най-малко една година.
Член 358
Специални инструменти
1. Стоковите фючърси и форуърдните ангажименти за покупка или продажба на отделни стоки се включват в системата за измерване като условни стойности, изразени в стандартната мерна единица, и им се определя матуритет според техния краен срок.
2. Стоковите суапове, при които едната част на сделката е по фиксирана цена, а другата - по текущата пазарна цена, се третират като поредица от позиции, равни на условната стойност по договора, като на всяко от плащанията по суапа съответства една позиция в съответния матуритетен интервал в член 359, параграф 1. Позициите са дълги, ако институцията плаща по фиксирана цена и получава по променлива цена, и къси, ако институцията получава по фиксирана цена и плаща по променлива цена. Стоковите суапове, при които частите на сделката са в различни стоки, трябва да се отчитат по съответните отчетни таблици съгласно подхода на матуритетната стълбица.
3. Опциите и варантите върху стоки или върху стокови деривати се третират като позиции, равни по стойност на размера на базисния актив, за който се отнася опцията, умножен по съответния делта коефициент за целите на настоящата глава. Тези позиции могат да се нетират срещу всички позиции в идентична базисна стока или стоков дериват. Използваният делта коефициент е този на съответната борса. За извънборсови опции или когато липсва делта коефициентът на съответната борса, след разрешение от компетентните органи институцията може сама да изчисли делта коефициента, като използва подходящ модел. Разрешение се дава, ако с модела правилно се оценява процентното изменение на стойността на опцията или варанта при малки промени в пазарната цена на базисния инструмент.
Освен делта-риска институциите адекватно отразяват и другите рискове, свързани с опциите, в капиталовите изисквания.
4. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на набор от методи за отразяване на другите рискове освен делта-риска в капиталовите изисквания по начин, който да бъде съразмерен спрямо мащаба и сложността на дейностите на институциите във връзка с опции.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2013 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Преди влизането в сила на техническите стандарти, посочени в първа алинея, компетентните органи могат да продължат да прилагат съществуващите видове национално третиране, ако вече са ги прилагали преди 31 декември 2013 г.
5. Институцията включва съответните стоки в изчислението на своето капиталово изискване за стоков риск в един от следните случаи:
а)
когато институцията е прехвърлителят на стоките или гарантираните права върху стоките при репо споразумение;
б)
когато институцията е заемодателят при споразумение за отдаване на стоки в заем.
Член 359
Подход на матуритетната стълбица
1. Институцията използва отделна матуритетна стълбица в съответствие с таблица 1 за всяка стока. Всяка позиция в тази стока се включва в подходящия матуритетен интервал. Стоките в наличност се включват в първия матуритетен интервал от 0 до 1 месец включително.
Таблица 1
Матуритетен интервал
(1)
Спред (в %)
(2)
0 ≤ 1 месец
1,50
1 ≤ 3 месеца
1,50
3 ≤ 6 месеца
1,50
6 ≤ 12 месеца
1,50
1 ≤ 2 години
1,50
2 ≤ 3 години
1,50
3 години
1,50
2. Следните позиции в една и съща стока могат да бъдат прихващани и включвани в подходящите матуритетни интервали в нетен размер:
а)
позиции в договори, чиито падежи са на една и съща дата;
б)
позиции в договори, чиито падежи се различават с не повече от 10 дни, ако договорите се търгуват на пазари, на които има ежедневни доставки.
3. След това институцията изчислява сбора на дългите позиции и сбора на късите позиции във всеки матуритетен интервал. Сборът на дългите позиции, които са съчетани с късите в даден матуритетен интервал, представлява съчетаната позиция в този интервал, а остатъчната дълга или къса позиция е несъчетаната позиция за същия интервал.
4. Частта от несъчетаната дълга позиция за даден матуритетен интервал, която е съчетана с несъчетаната къса позиция (или обратното) за следващия матуритетен интервал, е съчетаната позиция между двата матуритетни интервала. Частта на несъчетаната дълга или несъчетаната къса позиция, която не може да бъде съчетана по този начин, е несъчетаната позиция.
5. Капиталовите изисквания на институцията за всяка стока се изчисляват въз основа на съответната матуритетна стълбица като сбор от следното:
а)
сбора на съчетаните дълги и къси позиции, умножен по съответния спред от втората колона на таблица 1 за всеки падежен интервал и по спот цената на стоката;
б)
съчетаната позиция между два матуритетни интервала за всеки матуритетен интервал, в който се пренася несъчетана позиция, умножена по 0,6 % (коефициент на пренос) и по спот цената на стоката;
в)
остатъчните несъчетани позиции, умножени по 15 % (окончателен коефициент) и по спот цената на стоката.
6. Общото капиталово изискване на институцията за стоков риск се изчислява като сбор от капиталовите изисквания, изчислени за всяка стока в съответствие с параграф 5.
Член 360
Опростен подход
1. Капиталовото изискване на институцията за всяка стока се изчислява като сбор от:
а)
15 % от нетната позиция (дълга или къса), умножена по спот цената на стоката;
б)
3 % от брутната позиция (дълга плюс къса), умножена по спот цената на стоката.
2. Общото капиталово изискване на институцията за стоков риск се изчислява като сбор от капиталовите изисквания, изчислени за всяка стока съгласно параграф 1.
Член 361
Разширен подход на матуритетната стълбица
Институциите могат да използват минималния спред, минималния коефициент на пренос или минималния окончателен коефициент, изложени в таблица 2 по-долу, вместо посочените в член 359, при условие че институциите:
а)
осъществяват значителна търговия със стоки;
б)
имат подходящо диверсифициран портфейл от стоки;
в)
все още не са в състояние да използват вътрешни модели с цел изчисляване на капиталовото изискване за стоков риск.
Таблица 2
Благородни метали
(с изключение на злато)
Неблагородни метали
Селскостопански продукти
(нетрайни продукти)
Други, включително енергийни продукти
Спред (%)
1,0
1,2
1,5
1,5
Коефициент на пренос (%)
0,3
0,5
0,6
0,6
Окончателен коефициент (%)
8
10
12
15
Институциите уведомяват компетентните органи за начина, по който използват настоящия член, като представят и доказателство за усилията си да въведат вътрешен модел за изчисляване на капиталовото изискване за стоков риск.
ГЛАВА 5
Използване на вътрешни модели за изчисляване на капиталовите изисквания
Раздел 1
Разрешение и капиталови изисквания
Член 362
Специфичен и общ риск
За целите на настоящата глава позиционният риск по търгуван дългов или капиталов инструмент или по базиран на тях дериват може да бъде разделен на два компонента. Първият е неговият специфичен рисков компонент и включва риска от промяна в цената на инструмента в резултат на фактори, свързани с неговия емитент или - в случай на дериват - с емитента на базисния инструмент. Вторият компонент включва общия риск от промяна в цената на инструмента, дължаща се на промяна в равнището на лихвените проценти (в случай на търгуван дългов инструмент или дългов дериват) или на цялостно движение на пазара на капиталови инструменти, което не е свързано с конкретни характеристики на отделните ценни книжа (в случай на капиталов инструмент или капиталов дериват).
Член 363
Разрешение за използване на вътрешни модели
1. След като са се уверили, че институцията спазва съответните изисквания по раздели 2, 3 и 4, компетентните органи дават на институцията разрешение да изчислява своите капиталови изисквания за една или няколко от посочените по-долу категории рискове чрез вътрешни модели вместо или в комбинация с методите по глави 2-4:
а)
общ риск по капиталови инструменти;
б)
специфичен риск по капиталови инструменти;
в)
общ риск по дългови инструменти;
г)
специфичен риск по дългови инструменти;
д)
валутен риск;
е)
стоков риск.
2. За категориите рискове, за които на институцията не е дадено разрешение да използва вътрешни модели съгласно параграф 1, институцията продължава да изчислява капиталовите изисквания съответно по глави 2, 3 и 4. Разрешение от компетентните органи за използване на вътрешни модели се изисква за всяка категория риск и се предоставя само ако вътрешният модел обхваща съществена част от позициите на определена категория риск.
3. За съществените промени в използването на вътрешни модели, които институцията е получила разрешение да използва, разширяването на употребата им, особено чрез включване на допълнителни категории рискове, и първоначалното изчисление на стресираната стойност под риск съгласно член 365, параграф 2, се изисква отделно разрешение от компетентния орган.
Институциите уведомяват компетентните органи за всички други разширявания на употребата и промени в използването на тези вътрешни модели, които институцията е получила разрешение да използва.
4. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на следното:
а)
условията, съгласно които се преценява дали разширенията и измененията в употребата на вътрешните модели са съществени;
б)
методологията за оценка, съгласно която компетентните органи разрешават на институциите да използват вътрешни модели.
в)
условията, при които обхванатата от вътрешния модел част от позициите в дадена рискова категория се счита за „съществена“, както е посочено в параграф 2.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 364
Капиталови изисквания при използването на вътрешни модели
1. Всяка институция, която използва вътрешен модел, освен капиталовите изисквания, изчислени съгласно глави 2, 3 и 4 за категориите рискове, за които не е получила разрешение да използва вътрешен модел, изпълнява и капиталови изисквания, изчислени като сбор от сумите по букви а) и б):
а)
по-високата измежду следните стойности:
i)
нейната стойност под риск за предходния ден, изчислена съгласно член 365, параграф 1 (VaRt-1);
ii)
средната величина на измерените дневни стойности под риск в съответствие с член 365, параграф 1 за всеки от предходните шестдесет работни дни (VaRavg), умножена по мултипликационния коефициент (mc) съгласно член 366;
б)
по-високата измежду следните стойности:
i)
последната известна стресирана стойност под риск, изчислена съгласно член 365, параграф 2 (sVaRt-1); и
ii)
средната величина на стресираните стойности под риск, изчислени по начина и с честотата, посочени в член 365, параграф 2, през предходните 60 работни дни (sVaRavg), умножена по мултипликационния коефициент (ms) съгласно член 366;
2. Институциите, които използват вътрешен модел за изчисляване на своето капиталово изискване за специфичен риск по дългови инструменти, спазват допълнително капиталово изискване, определено като сбор от сумите по букви а) и б) по-долу:
а)
капиталовото изискване, изчислено съгласно членове 337 и 338 за специфичния риск по секюритизиращи позиции и кредитни деривати за n-то неизпълнение в търговския портфейл, с изключение на включените в капиталовото изискване за специфичния риск по портфейла за корелационно търгуване съгласно раздел 5 и - в съответните случаи - капиталовото изискване за специфичен риск съгласно глава 2, раздел 6, за тези позиции в ПКИ, за които не са изпълнени нито условията по член 350, параграф 1, нито условията по член 350, параграф 2;
б)
по-високата измежду следните стойности:
i)
последната известна величина на показателя за риск за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск, изчислена съгласно раздел 3;
ii)
средната величина на този показател за предходните 12 седмици.
3. Институциите, които имат портфейл за корелационно търгуване, отговарящ на изискванията по член 338, параграфи 1-3, могат да спазват капиталово изискване въз основа на член 377 вместо член 338, параграф 4, изчислявано като по-високата измежду следните стойности:
а)
последната известна величина на показателя за риск за портфейла за корелационно търгуване, изчислен съгласно раздел 5;
б)
средната величина на тази стойност за предходните 12 седмици;
в)
8 % от капиталовото изискване, което съгласно член 338, параграф 4 би било определено към момента на изчисляване на последната величина на показателя за риск, посочен в буква а) за всички позиции, включени във вътрешния модел за портфейла за корелационно търгуване.
Раздел 2
Общи изисквания
Член 365
Изчисляване на стойността под риск и стресираната стойност под риск
1. При изчисляването на стойността под риск съгласно член 353 се спазват следните изисквания:
а)
стойността под риск се изчислява ежедневно;
б)
използва се 99-процентов едностранен доверителен интервал;
в)
използва се 10-дневен период на държане;
г)
използва се ефективен исторически период на наблюдение от най-малко една година, освен когато е оправдан по-кратък период на наблюдение поради значително рязко увеличение на променливостта на цените;
д)
множеството от данни се актуализира най-малко веднъж месечно.
Институцията може да използва стойности под риск, изчислени при използване на периоди на държане под 10 дни, които се приравняват към период от 10 дни с помощта на подходяща методология, която подлежи на периодичен преглед.
2. Освен това институцията изчислява най-малко веднъж седмично стресираната стойност под риск за текущия портфейл съгласно изискванията по параграф 1, като входящите данни за модела за изчисляване на стойността под риск се съобразяват с историческите данни от непрекъснат 12-месечен период на значителен финансов стрес, свързан с портфейла на институцията. Изборът на такива исторически данни се подлага на поне ежегоден преглед от институцията, която съобщава резултатите на компетентните органи. ЕБО следи различните практики на изчисляване на стресираната стойност под риск и издава насоки за тези практики в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 366
Регулаторни бек-тестове и мултипликационни коефициенти
1. Резултатите от изчисленията по член 365 се умножават по мултипликационните коефициенти (mc) и (ms).
2. Всеки един от мултипликационните коефициенти (mc) и (ms) представлява сбор от най-малко 3 и надбавка между 0 и 1 съгласно таблица 1. Надбавката зависи от броя на превишенията за последните 250 работни дни според данните от бек-тестовете на институцията, проведени по отношение на стойността под риск съгласно член 365, параграф 1.
Таблица 1
Брой превишения
Надбавка
По-малко от 5
0,00
5
0,40
6
0,50
7
0,65
8
0,75
9
0,85
10 или повече
1,00
3. Институциите броят превишения за деня въз основа на бек-тестове на хипотетичните и действителните промени в стойността на портфейла. Превишение е еднодневна промяна в стойността на портфейла, която надвишава съответната получена по модела на институцията еднодневна мярка за стойността под риск. С цел определяне на надбавката броят на превишенията се измерва поне веднъж на всяко тримесечие и се равнява на по-големия измежду броя на превишенията при хипотетичните и при действителните промени в стойността на портфейла.
Бек-тестването за хипотетични промени в стойността на портфейла се основава на сравнение между стойността на портфейла в края на деня и стойността му в края на следващия ден при допускане, че позициите са непроменени.
Бек-тестването за действителните промени в стойността на портфейла се основава на сравнение между стойността на портфейла в края на деня и стойността му в края на следващия ден, без таксите, комисионите и нетния доход от лихви.
4. В отделни случаи компетентните органи могат да ограничат надбавката до размера, който произтича от превишенията при хипотетични промени, когато броят на превишенията при действителните промени не произтича от недостатъци на вътрешния модел.
5. За да могат компетентните органи непрекъснато да следят дали мултипликационните коефициенти са подходящи, институциите своевременно, при всички случаи в срок от пет работни дни, уведомяват компетентните органи за превишенията, установени чрез програмите им за бек-тестване.
Член 367
Изисквания за измерване на риска
1. Всеки вътрешен модел, използван за изчисляване на капиталовите изисквания за позиционен риск, валутен риск и стоков риск, и всеки вътрешен модел, използван за корелационното търгуване, трябва да отговаря на всяко едно от следните изисквания:
а)
моделът обхваща точно всички съществени рискове;
б)
моделът отчита достатъчен брой рискови фактори в зависимост от степента на активност на институцията на съответните пазари. Когато рисков фактор е включен в модела за ценообразуване на институцията, но не е включен в модела за измерване на риска, институцията може да обоснове този пропуск по задоволителен за компетентните органи начин. Моделът за измерване на риска обхваща нелинейността на опциите и другите инструменти, както и корелационния риск и базисния риск. Когато се използват приближения за рисковите фактори, те се подкрепят от надеждни исторически данни за действителната държана позиция.
2. Всеки вътрешен модел, използван за изчисляване на капиталовите изисквания за позиционен риск, валутен риск или стоков риск, отговаря на всяко едно от следните изисквания:
а)
моделът включва набор от рискови фактори, съответстващи на лихвените проценти във всяка валута, в която институцията има балансови или задбалансови позиции, чувствителни към лихвените проценти. Институцията моделира кривите на доходността, като използва един от общоприетите подходи. За съществените експозиции към лихвен риск в основните валути и на основните пазари кривата на доходността се разделя на най-малко шест матуритетни интервала, за да обхване колебанията на променливостта на лихвените проценти по цялата крива на доходността. Моделът обхваща и риска от движения с непълна функционална зависимост между различните криви на доходност;
б)
моделът включва рисковите фактори, съответстващи на златото и на отделните чуждестранни валути, в които са деноминирани позициите на институцията. По отношение на ПКИ се вземат предвид действителните им валутни позиции. Институциите могат да използват отчетността на трето лице за позицията на ПКИ в чуждестранна валута, когато точността на тази отчетност е надлежно осигурена. Ако институцията няма сведения за валутните позиции на ПКИ, тази позиция се измерва и третира в съответствие с член 353, параграф 3;
в)
моделът използва отделен рисков фактор най-малко за всеки от капиталовите пазари, на които институцията държи значителни позиции;
г)
моделът използва отделен рисков фактор най-малко за всяка стока, в която институцията държи значителни позиции. Моделът трябва да обхваща и риска от движения с непълна функционална зависимост между подобни, но нееднакви стоки и експозицията към промените на форуърдните цени, възникващи от несъответствия на матуритетите. Той също така отчита пазарните характеристики, особено датите на доставка и възможността на търговците да закриват позиции;
д)
с вътрешния модел на институцията се оценява консервативно рискът от нисколиквидни позиции и позиции с ограничена ценова прозрачност посредством реалистични пазарни сценарии. Освен това вътрешният модел отговаря на минималните стандарти по отношение на данните. Приближенията са достатъчно консервативни и се използват само когато наличните данни са недостатъчни или не отразяват реалната променливост на позицията или портфейла.
3. Във всеки вътрешен модел, използван за целите на настоящата глава, институциите могат да използват емпирични зависимости в рамките на категориите рискове и между тях само ако подходът им за измерване на зависимостите е надежден и въведен изцяло.
Член 368
Качествени изисквания
1. Всеки вътрешен модел, използван за целите на настоящата глава, е надеждно разработен и обхваща всички операции на институцията, и по-специално, се спазва всяко едно от следните качествени изисквания:
а)
всеки вътрешен модел, използван за изчисляване на капиталовите изисквания за позиционен, валутен или стоков риск е добре интегриран в ежедневния процес на институцията по управление на риска и служи за основа на отчитането на рисковите експозиции пред висшето ръководство;
б)
институцията има звено за контрол на риска, което е независимо от звената, участващи в търговската дейност, и се отчита директно пред висшето ръководство. Това звено отговаря за разработването и прилагането на всеки вътрешен модел, използван за целите на настоящата глава. Звеното извършва първоначалното и текущото утвърждаване на всеки вътрешен модел, използван за целите на настоящата глава, като носи отговорност за цялостната система за управление на риска. Звеното ежедневно изготвя и анализира отчети за резултатите от прилагането на всички вътрешни модели, използвани за изчисляване на капиталовите изисквания за позиционен, валутен и стоков риск, и за необходимите мерки, които трябва да бъдат предприети по отношение на лимитите за търгуване;
в)
управителният орган и висшето ръководство на институцията участват активно в процеса по контрол на риска, а всекидневните отчети, изготвяни от звеното за контрол на риска, се преглеждат от лица на такова ниво в йерархията, което им дава достатъчно правомощия да налагат както намаляване на позициите, заемани от отделните търговци, така и намаляване на общата рискова експозиция на институцията;
г)
институцията разполага с достатъчно на брой служители, които имат умения за използването на усъвършенствани вътрешни модели в търговията, контрола на риска, одитирането и дейностите на звеното за отчитане на сделките (бек-офис), включително моделите, използвани за целите на настоящата глава;
д)
институцията има установени процедури за наблюдение и осигуряване на спазването на набор от документирани вътрешни правила и разпоредби за контрол във връзка с цялостното функциониране на вътрешните модели, включително моделите, използвани за целите на настоящата глава;
е)
за всеки вътрешен модел, използван за целите на настоящата глава, е доказано в практиката, че измерва рисковете с приемлива точност;
ж)
институцията периодично извършва стрес тестове, включително обратни стрес тестове, по определена стриктна програма, която обхваща всички вътрешни модели за целите на настоящата глава, а резултатите от тези стрес тестове се преглеждат от висшето ръководство и отразяват в политиката и лимитите, които то налага. В този процес по-специално се вземат предвид неликвидността на пазарите при стресирани пазарни условия, рискът от концентрация, рискът от еднопосочността на пазарите, събитийният риск и рискът от внезапно неизпълнение, нелинейността на продуктите, позициите в опции с висока отрицателна вътрешна стойност, позициите с прекъсване на цените и други рискове, които не могат да бъдат включени по подходящ начин във вътрешните модели. Приложените сътресения отразяват характера на портфейлите и времето, което би било необходимо за хеджиране или управление на рисковете при неблагоприятни пазарни условия;
з)
като част от процеса си на редовно вътрешно одитиране институцията извършва независим преглед на вътрешните си модели, включително на използваните за целите на настоящата глава модели.
2. Прегледът, посочен в параграф 1, буква з), включва както дейностите на търговските звена, така и звеното за независим контрол на риска. Най-малко веднъж годишно институцията извършва преглед на цялостния си процес на управление на риска. Прегледът обхваща следното:
а)
адекватността на документацията на системата и процеса на управление на риска и организацията на звеното за контрол на риска;
б)
отразяването на оценките на рисковете във всекидневното управление на риска и надеждността на управленската информационна система;
в)
процеса, използван от институцията за одобряване на моделите за ценообразуване въз основа на риска и системите за оценка, които се използват от служителите в звеното за сключване на сделките (фронт-офис) и в звеното за отчитане на сделките (бек-офис);
г)
обхвата на рисковете, включени в модела за измерване на риска, и утвърждаването на всички съществени промени в процеса на измерване на риска;
д)
точността и пълнотата на данните за позициите, точността и целесъобразността на допусканията за променливостта и корелационната зависимост, както и точността на оценките и изчисленията за чувствителността към риск;
е)
проверките, извършвани от институцията за оценка на последователността, навременността и надеждността на източниците на данни, използвани за вътрешните модели, включително независимостта на такива източници на данни;
ж)
проверките, извършвани от институцията за оценка на бек-тестовете, провеждани за оценка на точността на модела.
3. Тъй като техниките и най-добрите практики се променят, институциите прилагат новите техники и практики във всеки вътрешен модел, използван за целите на настоящата глава.
Член 369
Вътрешно утвърждаване
1. Институциите имат въведени процеси, осигуряващи надлежно утвърждаване на всичките им вътрешни модели, използвани за целите на настоящата глава, от страна на лица с подходяща квалификация, които не са свързани с процеса на разработване на моделите, за да се гарантира, че те са надеждно разработени и обхващат всички съществени рискове по подходящ начин. Утвърждаването се извършва при първоначалната разработка на вътрешния модел и при въвеждане на значителни изменения във вътрешния модел. Утвърждаването се извършва също така периодично, особено когато има значителни структурни промени на пазара или промени в състава на портфейла, които биха могли да доведат до неадекватност на вътрешния модел. Тъй като техниките и най-добрите практики за вътрешно утвърждаване се променят, институциите прилагат съответните нововъведения. Утвърждаването на вътрешния модел не се ограничава до бек-тестване, а също така включва поне следното:
а)
тестове с цел проверка дали допусканията, направени във вътрешния модел, са подходящи и не подценяват или надценяват риска;
б)
в допълнение към надзорните програми за бек-тестване институциите извършват свои собствени вътрешни тестове за утвърждаване на вътрешните модели, включващи бек-тестове и съответстващи на рисковете и структурата на портфейлите им;
в)
използване на хипотетични портфейли, за да се гарантира, че вътрешният модел е в състояние да отчита особени структурни характеристики, които биха могли да възникнат, като например съществен базисен риск и риск от концентрация.
2. Институцията извършва бек-тестове във връзка както с действителните, така и с хипотетичните изменения на стойността на портфейла.
Раздел 3
Особени изисквания във връзка с моделите за специфичен риск
Член 370
Изисквания във връзка с моделите за специфичен риск
Всеки вътрешен модел, използван за изчисляване на капиталовите изисквания за специфичен риск, както и всеки вътрешен модел за корелационно търгуване, отговаря на следните допълнителни изисквания:
а)
обяснява историческите промени на цените на активите в портфейла;
б)
обхваща концентрациите по отношение на размера и промените на състава на портфейла;
в)
устойчив e при неблагоприятни условия;
г)
утвърден e чрез бек-тестове, чиято цел е да се прецени дали специфичният риск е правилно обхванат. Ако институцията извършва такива бек-тестове въз основа на съответните подпортфейли, тези подпортфейли трябва да бъдат подбрани по последователен начин;
д)
отчита индивидуалния за институцията базисен риск, по-специално чувствителен е към съществените характерни различия между подобни, но нееднакви позиции;
е)
обхваща събитийния риск.
Член 371
Изключения от моделите за специфичен риск
1. Институцията може да избере да изключи от изчислението на изискването си за собствен капитал за специфичен риск, което извършва с помощта на вътрешен модел, онези позиции, за които изпълнява капиталовото изискване за специфичен риск съгласно член 332, параграф 1, буква д) или член 337, с изключение на позициите, спрямо които се прилага подходът, изложен в член 377.
2. Институцията може да не включва риска от неизпълнение и миграционния риск по търгуваните дългови инструменти в своя вътрешен модел, когато покрива тези рискове чрез изискванията по раздел 4.
Раздел 4
Вътрешен модел за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск
Член 372
Изискване за вътрешен модел за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск
Всяка институция, която използва вътрешен модел за изчисляване на изискванията си за собствен капитал за специфичен риск по търгувани дългови инструменти, разполага и с вътрешен модел за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск, за да обхваща риска от неизпълнение и миграционния риск по позициите от търговския си портфейл, които са допълнителни спрямо рисковете, обхванати от мярката за стойност под риск съгласно член 365, параграф 1. Институцията доказва, че нейният вътрешен модел отговаря на следните стандарти при допускане за постоянно равнище на риска, с корекции при необходимост с цел да се отрази въздействието на ликвидността, концентрациите, хеджирането и възможностите за избор:
а)
вътрешният модел осигурява смислена диференциация на рисковете и точни и последователни прогнозни оценки за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск;
б)
прогнозните оценки на вътрешния модел за потенциалните загуби играят съществена роля в управлението на риска от страна на институцията;
в)
пазарните данни и данните за позициите, използвани във вътрешния модел, са актуални и са предмет на подходяща оценка за качество;
г)
изискванията, изложени в член 367, параграф 3, член 368, член 369, параграф 1 и в член 370, букви б), в), д) и е) са изпълнени.
ЕБО публикува насоки относно изискванията, изложени в членове 373-376.
Член 373
Обхват на вътрешния модел за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск
Вътрешният модел за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск обхваща всички позиции, за които се прилага капиталово изискване за специфичен лихвен риск, включително за позициите, за които капиталовото изискване за специфичен риск е 0 % съгласно член 336, но не включва секюритизиращите позиции и кредитните деривати за n-то неизпълнение.
С разрешението на компетентните органи институцията може да избере да включи последователно всички котирани позиции в капиталови инструменти и всички дериватни позиции, базирани на допуснати за търговия капиталови инструменти. Разрешение се дава, ако включването на тези позиции и инструменти съответства на начина, по който институцията вътрешно измерва и управлява риска.
Член 374
Параметри на вътрешния модел за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск
1. Институциите използват вътрешния модел, за да изчислят величината на показател, с който се измерват загубите в резултат на неизпълнение, както и вътрешната или външната миграция на експозициите между рейтинговите класове при 99,9-процентов доверителен интервал за времеви хоризонт от една година. Институциите изчисляват величината на този показател най-малко веднъж седмично.
2. Корелационните допускания се подкрепят от анализ на обективни данни в надеждно разработена система. Вътрешният модел отразява по подходящ начин концентрациите по отношение на емитентите. Отразяват се също концентрациите, които могат да възникнат в рамките на един клас или в различни класове инструменти в условия на стрес.
3. Вътрешният модел за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск отразява въздействието на зависимостта между събитията на неизпълнение и събитията на миграция. Не се отразява въздействието на диверсифицирането между събитията на неизпълнение и на миграция, от една страна, и другите рискови фактори, от друга страна.
4. Вътрешният модел се основава на допускането за постоянно ниво на риск за едногодишен времеви хоризонт, което предполага, че отделните позиции или групи позиции в търговския портфейл, при които е настъпило неизпълнение или миграция през техния хоризонт на ликвидност, се ребалансират в края на своя хоризонт на ликвидност, за да се достигне първоначалното ниво на риск. Другият възможен вариант е институцията да използва последователно допускането за постоянна позиция за период от една година.
5. Хоризонтите на ликвидност се определят съгласно времето, необходимо за продажбата на позицията или за хеджиране на всички съответни съществени ценови рискове при пазарен стрес, като се отчита специално размерът на позицията. Хоризонтите на ликвидност отразяват действителната практика и опит по време на периоди както на системен или идиосинкратичен стрес. Хоризонтът на ликвидност се измерва съгласно консервативни допускания и е достатъчно дълъг, така че актът на продажбата или хеджирането сам по себе си да не повлияе съществено върху цената, по която биха се извършили продажбата или хеджирането.
6. Подходящият хоризонт на ликвидност за дадена позиция или група позиции не може да бъде по-кратък от три месеца.
7. При определяне на подходящия хоризонт на ликвидност за дадена позиция или група позиции се вземат предвид вътрешните правила на институцията, свързани с корекцията на стойността и управлението на нетъргуваните позиции. Когато дадена институция определя хоризонтите на ликвидност за групи позиции вместо за индивидуални позиции, критериите за определяне на групите позиции се определят по начин, който правилно отразява различията в ликвидността. Хоризонтите на ликвидност са по-големи за концентрираните позиции, което отразява по-дългия срок, необходим за реализацията на такива позиции. Хоризонтът на ликвидност за „лицето, опериращо секюритизационна схема“ отразява времето за натрупване, продажба и секюритизация на активите или за хеджиране на съществените рискове в условия на пазарен стрес.
Член 375
Признаване на хеджирането при прилагане на вътрешния модел за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск
1. Техники за хеджиране могат да бъдат включени във вътрешния модел на институцията за отчитане на допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск. Позициите могат да бъдат нетирани, когато дълги и къси позиции се отнасят до един и същ финансов инструмент. Ефектите от хеджирането или диверсификацията, свързани с дългите и късите позиции, включващи различни инструменти или различни ценни книжа на един длъжник, както и дългите и късите позиции към различни емитенти, могат да бъдат признати само чрез изрично моделиране на брутните дълги и къси позиции в различните инструменти. Институциите отчитат въздействието на съществените рискове, които могат да възникнат в интервала между падежа на хеджираните позиции и хоризонта на ликвидност, както и възможните съществени базисни рискове в стратегиите за хеджиране по продукти, ранг в капиталовата структура, вътрешен или външен рейтинг, падеж, година на емитиране и други разлики в инструментите. Институцията отразява хеджираната позиция само до степента, до която тя може да бъде поддържана, дори когато длъжникът наближава кредитно или друго събитие.
2. За позициите, които са хеджирани посредством динамични стратегии за хеджиране, ребалансирането на хеджираните позиции в рамките на хоризонта на ликвидност на хеджираната позиция може да бъде признато, при условие че институцията:
а)
избере да моделира последователно ребалансирането на хеджираната позиция за цялата съответна група позиции в търговския портфейл;
б)
докаже, че включването на резултатите от ребалансирането води до по-добро измерване на риска;
в)
докаже, че пазарите на използваните за хеджиране инструменти са достатъчно ликвидни, за да позволят такова ребалансиране дори в периоди на стрес. Всички остатъчни рискове, произтичащи от динамичните стратегии за хеджиране, трябва да бъдат отразени в капиталовото изискване.
Член 376
Специални изисквания за вътрешния модел за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск
1. Вътрешният модел за обхващане на допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск отразява нелинейното въздействие на опциите, структурираните кредитни деривати и другите позиции със съществено нелинейно поведение по отношение на промени в цените. Институцията надлежно отчита степента на моделен риск, присъщ на оценката и изготвянето на приблизителни оценки на ценовите рискове, свързани с такива продукти.
2. Вътрешният модел се основава на обективни и актуални данни.
3. Като част от независимия преглед и утвърждаването на вътрешните си модели, използвани за целите на настоящата глава, включително за целите на системата за измерване на риска, институцията по-конкретно извършва всичко посочено по-долу:
а)
потвърждава, че подходът на моделиране на зависимостите и ценовите промени е подходящ за нейния портфейл, включително изборът и теглата на факторите на системния риск;
б)
извършва различни стрес тестове, включително анализ на чувствителността и сценариен анализ, за да оцени количествената и качествената надеждност на вътрешния модел, особено по отношение на третирането на концентрациите. Тези тестове не се ограничават до различните събития, наблюдавани в миналото;
в)
извършва подходящо утвърждаване чрез количествени техники, включително подходящи сравнителни показатели за вътрешно моделиране.
4. Вътрешният модел отговаря на прилаганите от институцията вътрешни методи за управление на риска с цел установяване, измерване и управление на рисковете, свързани с търгуването.
5. Институциите документират вътрешните си модели, така че корелационните и другите допускания за модела да бъдат прозрачни за компетентните органи.
6. Вътрешният модел оценява консервативно риска от нисколиквидни позиции и от позиции с ограничена ценова прозрачност при реалистични пазарни сценарии. Освен това вътрешният модел отговаря на минималните стандарти по отношение на данните. Приближенията са достатъчно консервативни и могат да се използват само когато наличните данни са недостатъчни или не отразяват реалната променливост на позицията или портфейла.
Раздел 5
Вътрешен модел за отчитане на корелационното търгуване
Член 377
Изисквания към вътрешния модел за отчитане на корелационното търгуване
1. Компетентните органи дават разрешение да се използва вътрешен модел за определяне на капиталовото изискване за портфейла за корелационно търгуване, вместо да се прилага капиталовото изискване по член 338, на институциите, на които е разрешено да използват вътрешен модел за специфичен риск по дългови инструменти и които отговарят на изискванията по параграфи 2-6 от настоящия член, както и по член 367, параграфи 1 и 3, член 368, член 369, параграф 1 и член 370, букви а), б), в), д) и е).
2. Институциите използват този вътрешен модел, за да изчислят величината на показател, който отразява по подходящ начин всички ценови рискове при 99,9-процентов доверителен интервал за времеви хоризонт от една година, при допускане за постоянно равнище на риска, с корекции при необходимост с цел да се отрази влиянието на ликвидността, концентрациите, хеджирането и възможността за избор. Институциите изчисляват величината на този показател най-малко веднъж седмично.
3. Моделът по параграф 1 адекватно обхваща следните рискове:
а)
кумулативния риск, възникващ от неизпълнение на повече от един длъжник, включително реда на неизпълненията, при продуктите, разделени на траншове;
б)
риска от кредитния спред, включително ефектите, свързани с гама коефициента и кръстосания гама коефициент;
в)
променливостта на присъщите зависимости, включително кръстосания ефект между спредовете и зависимостите;
г)
базисният риск, включващ следните два елемента:
i)
разликата между спреда на индекс и спредовете на съставляващите го задължения на отделни длъжници; и
ii)
разликата между присъщия корелационен коефициент на индекс и на специално съставените портфейли;
д)
променливостта на процента на събиране на вземанията, доколкото е свързана със склонността на процента на събиране на вземанията да оказва влияние върху цените на траншовете;
е)
доколкото цялостният измерител на риска включва ползите от динамичното хеджиране - риска от несъвършено хеджиране и потенциалните разходи за ребалансиране на хеджираните позиции;
ж)
всички други съществени ценови рискове по позиции в портфейла за корелационно търгуване.
4. Институцията използва достатъчно пазарни данни в рамките на модела по параграф 1, за да гарантира, че обхваща напълно характерните рискове по тези експозиции в своя вътрешен подход съгласно изискванията по настоящия член. Тя трябва да е в състояние да докаже пред компетентните органи с помощта на бек-тестове или други подходящи средства, че с модела може адекватно да се обясни изменението на цените на тези продукти в миналото.
Институцията има подходящи правила и процедури, за да може да разделя своите позиции, които е разрешено да включи в капиталовото изискване съгласно настоящия член, от другите си позиции, за които няма такова разрешение.
5. Институцията редовно прилага поредица от специални, предварително определени стрес сценарии по отношение на портфейла с всички позиции, включени в модела по параграф 1. С тези стрес сценарии се изследват ефектите от напрежението върху процента на случаите на неизпълнение, процента на събиране на вземанията, кредитните спредове, базисните рискове, зависимостите и други значими рискови фактори, свързани с портфейла за корелационно търгуване. Институцията прилага тези стрес сценарии поне веднъж седмично и поне веднъж на всяко тримесечие се отчита пред компетентните органи за резултатите, като представя и сравнения с капиталовото изискване на институцията в съответствие с настоящия член. За всички случаи, в които резултатите от стрес тестовете съществено превишават изискването за собствен капитал за портфейла за корелационно търгуване, своевременно се съобщава на компетентните органи. ЕБО разработва насоки за прилагането на стрес сценариите спрямо портфейла за корелационно търгуване.
6. Вътрешният модел оценява консервативно риска от нисколиквидни позиции и от позиции с ограничена ценова прозрачност при реалистични пазарни сценарии. Освен това вътрешният модел отговаря на минималните стандарти по отношение на данните. Приближенията са достатъчно консервативни и могат да се използват само когато наличните данни са недостатъчни или не отразяват реалната променливост на позицията или портфейла.
ДЯЛ V
КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА СЕТЪЛМЕНТ РИСК
Член 378
Сетълмент риск и риск при доставка
При сделки с дългови или капиталови инструменти, чуждестранна валута или стоки (с изключение на репо сделките и сделките по предоставяне или получаване в заем на ценни книжа или стоки), по които не е извършен сетълмент до договорената дата за доставка, институцията изчислява ценовата разлика, във връзка с която тя е изложена на риск.
Ценовата разлика се изчислява като разликата между договорената цена на сетълмент за съответния дългов или капиталов инструмент, чуждестранна валута или стоки и неговата/нейната текуща пазарна стойност, когато тази разлика може да доведе до загуба за кредитната институция.
Институцията умножава ценовата разлика по съответния коефициент от дясната колона на следната таблица 1, за да изчисли изискването си за собствен капитал за сетълмент риск.
Таблица 1
Брой работни дни след договорената дата на сетълмента
(%)
5 - 15
8
16 - 30
50
31 - 45
75
46 или повече
100
Член 379
Свободни доставки
1. Институцията е длъжна да задели собствен капитал съгласно таблица 2 в следните случаи:
а)
институцията е платила за ценни книжа, чуждестранна валута или стоки, преди да ги получи, или е доставила ценни книжа, чуждестранна валута или стоки, преди да ѝ бъде платено за тях;
б)
в случай на трансгранични сделки са изминали един или повече дни от извършване на плащането или доставката от страна на институцията.
Таблица 2
Капиталово третиране на свободни доставки
Колона 1
Колона 2
Колона 3
Колона 4
Вид на сделката
До първото договорно плащане или доставка
От първото договорно плащане или доставка до четири дни след второто договорно плащане или доставка
От 5 работни дни след второто договорно плащане или доставка до приключването на сделката
Свободна доставка
Няма капиталово изискване
Третира се като експозиция
Третира се като експозиция, претеглена с рисково тегло от 1 250 %
2. При прилагането на рискови тегла към експозиции в резултат на свободни доставки, третирани съгласно колона 3 от таблица 2, институциите, прилагащи вътрешнорейтинговия подход, изложен в трета част, дял II, глава 3, могат да присъдят оценка на PD за контрагентите, към които нямат друга експозиция от банковия портфейл, като използват външния рейтинг на контрагентите. Институциите, които използват собствени оценки на параметъра LGD, могат да прилагат този параметър съгласно член 161, параграф 1 към експозициите в резултат на свободни доставки, третирани съгласно колона 3 от таблица 2, при условие че прилагат същия параметър за всички експозиции от този вид. Като алтернатива институциите, които прилагат вътрешнорейтинговия подход, изложен в трета част, дял II, глава 3, могат да прилагат рисковите тегла по стандартизирания подход съгласно трета част, дял II, глава 2, при условие че прилагат тези тегла към всички експозиции от този вид, или могат да прилагат рисково тегло от 100 % към всички експозиции от този вид.
Ако размерът на положителната експозиция, произтичаща от свободна доставка, не е съществен, институциите могат да прилагат рисково тегло от 100 % към тези експозиции, освен когато се изисква прилагането на рисково тегло от 1 250 % съгласно колона 4 от таблица 2 в параграф 1.
3. Вместо да прилагат рисково тегло от 1 250 % за експозициите в резултат на свободна доставка съгласно колона 4 от таблица 2 в параграф 1, институциите могат да приспадат прехвърлената вече стойност плюс текущата положителна стойност на тези експозиции от елементите на базовия собствен капитал от първи ред съгласно член 36, параграф 1, буква к).
Член 380
Освобождаване от третирането
В случай на пълен срив на система за сетълмент, на система за клиринг или на ЦК компетентните органи могат да освобождават временно институциите от прилагането на капиталовите изисквания, изчислени съгласно членове 378 и 379, до нормализиране на положението. В този случай неизвършването на сетълмент по сделка от страна на контрагента не се счита за неизпълнение за целите на кредитния риск.
ДЯЛ VI
КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА РИСК ПРИ КОРЕКЦИЯТА НА КРЕДИТНАТА ОЦЕНКА
Член 381
Значение на корекцията на кредитната оценка
За целите на настоящия дял и дял II, глава 6 „корекция на кредитната оценка (ККО)“ означава корекция на оценката, изчислена по средни пазарни цени, на портфейла от сделки с даден контрагент. Тази корекция отразява текущата пазарна стойност на кредитния риск от контрагента за институцията, но не отразява текущата пазарна стойност на кредитния риск от институцията за контрагента.
Член 382
Обхват
1. Институцията изчислява капиталовите изисквания за риск при ККО съгласно настоящия дял за всички извънборсови дериватни инструменти по отношение на всички свои стопански дейности, освен за кредитните деривати, признати за редуциране на размерите на рисковопретеглените експозиции при изчисляване на кредитния риск.
2. Институцията включва сделките по финансиране с ценни книжа в изчислението на собствения капитал, изискван по параграф 1, ако компетентният орган установи, че експозициите на институцията към риск при ККО, произтичащи от тези сделки, са съществени.
3. Сделките с квалифициран централен контрагент и сделките на клиент с клирингов член, при които клиринговият член действа като посредник между клиента и квалифициран централен контрагент и които пораждат експозиция по търговско финансиране на клиринговия член към квалифицирания централен контрагент, са изключени от капиталовите изисквания за риск при ККО.
4. Следните сделки са изключени от капиталовите изисквания за риск при ККО:
а)
сделки с нефинансови контрагенти, както са определени в член 2, точка 9 от Регламент (ЕС) № 648/2012, или с нефинансови контрагенти, установени в трета държава, при които не се превишават клиринговите прагове, посочени в член 10, параграфи 3 и 4 от същия регламент.
б)
вътрешногрупови транзакции, предвидени в член 3 от Регламент (ЕС) № 648/2012, освен ако държавите членки не въведат национални закони, изискващи структурно разделение в рамките на банкова група, в който случай компетентните органи могат да изискат за вътрешногруповите трансакции на структурно разделените институции да се прилагат капиталовите изисквания;
в)
сделки с контрагенти, предвидени в член 2, точка 10 от Регламент (ЕС) № 648/2012 и обхванати от преходните разпоредби на член 85, параграф 2 от посочения регламент, докато тези преходни разпоредби престанат да се прилагат;
г)
сделки с контрагенти, посочени в член 1, параграф 4, букви а) и б) и параграф 5, букви а)-в) от Регламент (ЕС) № 648/2012, и сделки с контрагенти, за които в член 115 от настоящия регламент се предвижда рисково тегло от 0 % за експозициите към този контрагент.
Освобождаването от изискване относно риска при ККО на сделките, посочени в член 382, параграф 4, буква в) от настоящия регламент, които са сключени по време на преходния период по член 85, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 648/2012, следва да се прилага за продължителността на договора по тази сделка.
5. До 1 януари 2015 г. и на всеки две години след това ЕБО извършва преглед с оглед на международното регулаторно развитие, включително потенциалните подходи за калибрирането и праговете за прилагане на изисквания относно риска при ККО, спрямо нефинансови контрагенти от трети държави.
ЕБО разработва в сътрудничество с ЕОЦКП проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на процедурите за изключване на сделките с нефинансови контрагенти, установени в трета държава, от капиталовите изисквания за риск при ККО.
ЕБО представя тези проекти на регулаторни технически стандарти в рамките на шест месеца от датата на прегледа, посочена в първа алинея.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени във втора алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 383
Усъвършенстван подход
1. Институция, на която е разрешено да използва вътрешен модел за специфичен риск по дългови инструменти съгласно член 363, параграф 1, буква г), определя - за всички сделки, за които има разрешение да използва МВМ за определяне на стойността на експозицията към кредитен риск от контрагента съгласно член 283 - капиталовите изисквания за риск при ККО, като създава модел, описващ начина по който промените в кредитните спредове на контрагенти влияят върху ККО на всички контрагенти по тези сделки, отчитайки хеджиранията на риска във връзка с ККО, които са допустими съгласно член 386.
Институцията използва своя вътрешен модел, за да определи капиталовите изисквания за специфичен риск, свързан с търгуваните дългови позиции, и използва 99 % доверителен интервал и приравнен период на държане от 10 дена. Вътрешният модел се конструира така, че да симулира промени в кредитните спредове на контрагентите, но не моделира чувствителност на ККО към промени на другите пазарни фактори, включително към промени на стойността на референтния актив, стока, валута или лихвен процент на даден дериват.
Капиталовите изисквания за риск при ККО за всеки контрагент се изчисляват по следната формула:
където:
ti
=
моментът на i-тата преоценка, като се започва от t0=0;
tT
=
най-дългият договорен матуритет измежду всички нетиращи съвкупности с контрагента;
si
=
кредитният спред на контрагента в момент ti, използван за изчисляване на ККО на контрагента. Когато спредът по суап за кредитно неизпълнение на контрагента е известен, институцията използва този спред. Когато не е известен спредът по такъв суап за кредитно неизпълнение, институцията използва като приближение друг спред, който е подходящ с оглед на рейтинга, сектора и района на контрагента;
LGDMKT
=
LGD на контрагента, която се основава на спреда на пазарен инструмент на контрагента, ако такъв инструмент е наличен. Когато такъв инструмент не е налице, се използва като приближение друг спред, който е подходящ с оглед на рейтинга, сектора и района на контрагента.
Първият коефициент в сбора представлява приближение на присъщата за пазара пределна вероятност да настъпи неизпълнение в периода между момент ti-1 и момент ti;
EEi
=
очакваната експозиция към контрагента към момента на преоценяване ti, според което експозиции от различни нетиращи съвкупности към този контрагент се добавят и според което най-дългият матуритет на всяка нетираща съвкупност се определя от най-дългия договорен матуритет в рамките на съответната нетиращата съвкупност; институцията прилага начина на третиране, предвиден в параграф 3 при маржин сделки, ако използва мярката за очаквана положителна експозиция (ЕРЕ) съгласно член 285, параграф 1, буква а) или буква б) за маржин сделките;
Di
=
безрисковият дисконтов фактор към момент ti, като D0 = 1.
2. Когато изчислява капиталовите изисквания за риск при ККО за даден контрагент, институцията получава всички входящи данни, необходими й за вътрешния й модел за специфичен риск по дългови инструменти, по следните формули (избирайки подходящата в зависимост от случая):
а)
когато моделът е основан на изцяло ново ценообразуване, формулата в параграф 1 се използва директно;
б)
когато моделът е основан на чувствителността на кредитните спредове за определени моменти, институцията изчислява чувствителността за всеки кредитен спред („Regulatory CS01“) по следната формула:
За крайния времеви интервал i=T съответната формула е
в)
когато в модела се използва чувствителност на кредитни спредове към паралелни измествания на кредитни спредове, институцията използва следната формула:
г)
когато в модела се използва чувствителност от втори ред към изменения на кредитни спредове (гама коефициент на спреда), гама коефициентите се изчисляват по формулата в параграф 1.
3. Когато изчислява капиталовите изисквания за риск при ККО съгласно параграф 1, всяка институция, която използва мярката за EPE за обезпечени извънборсови деривати съгласно член 285, параграф 1, буква а) или буква б), извършва следните две действия:
а)
прави допускане за постоянен профил на очакваната експозиция;
б)
приравнява очакваната експозиция към ефективната очаквана експозиция, изчислявана съгласно член 285, параграф 1, буква б), за матуритет, равен на по-големия от следните срокове:
i)
половината от най-дългия матуритет в нетиращата съвкупност;
ii)
среднопретегления матуритет на всички сделки в нетиращата съвкупност.
4. Всяка институция, на която компетентните органи са разрешили съгласно член 283 да използва МВМ за изчисляване на стойностите на експозициите по отношение на повечето от дейностите си, но която използва методите, предвидени в дял II, глава 6, раздел 3, раздел 4 или раздел 5 за по-малките си портфейли и която има разрешение да използва вътрешен модел за пазарен риск за специфичния риск на дългови инструменти в съответствие с член 363, параграф 1, буква г), може с разрешение на компетентните органи да изчислява капиталовите изисквания за риск при ККО съгласно параграф 1 за нетиращите съвкупности, към които не се прилага МВМ. Компетентните органи дават такова разрешение само ако институцията използва методите по дял II, глава 6, раздел 3, раздел 4 или раздел 5 за ограничен брой по-малки портфейли.
За извършване на изчислението съгласно предходната алинея и когато резултатът, получен чрез МВМ се разминава с профилa на очакваната експозиция (EE), институцията извършва следните две действия:
а)
прави допускане за постоянен профил на EE;
б)
приравнява EE към стойността на експозицията, изчислена чрез методите по дял II, глава 6, раздел 3, раздел 4 или раздел 5 или чрез МВМ за матуритет, равен на по-големия от следните срокове:
i)
половината от най-дългия матуритет в нетиращата съвкупност;
ii)
среднопретегления матуритет на всички сделки в нетиращата съвкупност.
5. Институцията определя капиталовите изисквания за риск при ККО съгласно член 364, параграф 1 и членове 365 и 367 като сбор от стойността под риск при нормални условия и стресираната стойност под риск, които се изчисляват по следния начин:
а)
за стойността под риск при нормални условия се прилага текущото калибриране на параметрите за очакваната експозиция, както е изложено в член 292, параграф 2, първа алинея;
б)
за стресираната стойност под риск се използват бъдещите профили на EE на контрагентите чрез прилагане на съобразено с предполагаемия стрес калибриране съгласно член 292, параграф 2, втора алинея. Периодът на стрес за параметрите на кредитния спред е най-неблагоприятният едногодишен период на стрес в рамките на тригодишния стрес период, използван за параметрите на експозицията;
в)
при тези изчисления ще се прилага трикратният множител, използван при изчисляването на капиталовите изисквания, базиран на стойността под риск и на стресираната стойност под риск в съответствие с член 364 параграф 1. ЕБО следи за съгласуваност при всяко правомощие за преценка, което надзорните органи упражняват с цел прилагане на по-голям от трикратния множител спрямо данните за оценка под риск и стресирана оценка под риск по отношение на капиталовите изисквания за риск при ККО. Компетентните органи, прилагащи по-голям от трикратния множител, предоставят писмена обосновка на ЕБО;
г)
изчислението се прави най-малко веднъж месечно, като използваната EE се изчислява със същата честота. Ако за целите на изчислението, посочено в член 364, параграф 1, буква а), подточка ii) и буква б), подточка ii), не се използват ежедневни стойности, а такива с по-рядка честота, институциите използват средните стойности за тримесечие.
6. За експозициите към контрагент, за които при използване на одобрения вътрешен модел на институцията за специфичния риск по дългови инструменти се получава приближение на спред, което не съответства на рейтинга, сектора и района на контрагента, институцията използва метода, предвиден в член 384, за изчисляване на капиталовите изисквания за риск при ККО.
7. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за по-подробно определяне на това:
а)
как да се избере даден спред, който да бъде използван като приближение чрез одобрения вътрешен модел на институцията за специфичния риск по дългови инструменти, с цел установяване на посочените в параграф 1 si и LGDMKT;
б)
броят и размерът на портфейлите, които отговарят на критерия за ограничен брой по-малки портфейли по параграф 4.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 януари 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 384
Стандартизиран метод
1. Всяка институция, която не изчислява капиталовите изисквания за риск при ККО за своите контрагенти съгласно член 373, изчислява портфейлни капиталови изисквания за риск при ККО за всеки контрагент по следната формула, отчитайки хеджиранията за редуциране на риска при ККО, които са допустими съгласно член 386:
където:
h
=
едногодишният хоризонт на риска (в години); h = 1;
wi
=
теглото, приложимо за контрагент „i“.
На контрагент „i“ се присъжда едно от шестте тегла wi въз основа на външна кредитна оценка от избрана АВКО съгласно таблица 1. За контрагент, за който няма присъдена кредитна оценка от избрана АВКО:
а)
институция, използваща подхода по дял II, глава 3, съотнася вътрешния рейтинг на контрагента към една от външните кредитни оценки;
б)
институция, използваща подхода по дял II, глава 2, присъжда wi=1,0 % на този контрагент. Въпреки това се установява wi=3,0 %, ако институция използва член 128 за рисково претегляне за кредитен риск от контрагента по отношение на експозициите към този контрагент.
=
общата стойност на експозицията към кредитен риск от контрагента за контрагент „i“ (изчислена като сбор за всички нетиращи съвкупности), включително ефекта на обезпечението съгласно методите по дял II, глава 6, раздели 3-6, приложима към изчислението на капиталовите изисквания за кредитен риск от контрагента за този контрагент. Институция, която използва един от методите по дял II, глава 6, раздели 3 и 4, може да използва като EADitotal напълно коригираната стойност на експозицията в съответствие с член 223, параграф 5.
Институция, която не използва метода по дял II, глава 6, раздел 6, дисконтира експозицията чрез прилагане на следния коефициент:
Bi
=
условната стойност на закупената защита чрез суапове за кредитно неизпълнение върху задължения на едно лице (сбора им, ако позициите са повече от една), свързани с контрагент „i“ и използвани за хеджиране на риска при ККО.
Тази условна стойност се дисконтира чрез прилагане на следния коефициент:
Bind
=
пълната условна стойност на един или повече индексни суапове за кредитно неизпълнение на закупена защита, използвани за хеджиране на риска при ККО.
Тази условна стойност се дисконтира чрез прилагане на следния коефициент:
wind
=
теглото, приложимо за индексното хеджиране.
Институцията определя Wind чрез изчисляване на среднопретеглените wi, приложими за отделните компоненти на индекса;
Mi
=
ефективният матуритет на сделките с контрагент i.
Институция, използваща метода по дял II, глава 6, раздел 6, изчислява Mi съгласно член 162, параграф 2, буква ж). За тази цел обаче Mi не е ограничен до пет години, а до най-дългия договорен остатъчен матуритет в нетиращата съвкупност;
За институция, която не използва метода по дял II, глава 6, раздел 6, Mi е среднопретегления матуритет съгласно член 162, параграф 2, буква б). За тази цел обаче Mi не е ограничен до пет години, а до най-дългия договорен остатъчен матуритет в нетиращата съвкупност;
=
матуритетът на хеджиращия инструмент с условна стойност Bi (количествата Mi hedge Bi се събират, ако позициите са повече от една);
Mind
=
матуритетът на индексното хеджиране.
Когато позициите за индексно хеджиране са повече от една, Mind е матуритет, среднопретеглен спрямо условната стойност.
2. Когато даден контрагент е включен в индекс, на който се базира суап за кредитно неизпълнение, използван за хеджиране на кредитния риск от контрагента, институцията може да извади условната стойност, която може да бъде отнесена към този контрагент според теглото му в индекса, от условната стойност на индексния суап за кредитно неизпълнение и да я третира като хеджиране (Bi) на индивидуалния контрагент с матуритет, основаващ се на матуритета на индекса.
Таблица 1
Степен на кредитно качество
Тегло wi
1
0,7 %
2
0,8 %
3
1,0 %
4
2,0 %
5
3,0 %
6
10,0 %
Член 385
Алтернатива на използването на методите за ККО при изчисляването на капиталовите изисквания
Като алтернатива на член 384, за посочените в член 382 инструменти и с предварителното съгласие на компетентния орган институциите, използващи метода на първоначалната експозиция, изложен в член 275, могат да прилагат мултипликационен коефициент 10 към получения размер на рисково претеглените експозиции за кредитен риск от контрагента по отношение на тези експозиции, вместо да изчисляват капиталовите изисквания за риск при ККО.
Член 386
Допустимо хеджиране
1. Хеджирането е „допустимо“ за целите на изчисляването на капиталовите изисквания за риск при ККО съгласно членове 383 и 384 само когато се използва за редуциране на риска при ККО и се управлява с тази цел, както и когато е под една от следните форми:
а)
суапове за кредитно неизпълнение върху задължения на едно лице или други равностойни инструменти за хеджиране, които се отнасят пряко до контрагента;
б)
индексни суапове за кредитно неизпълнение, при условие че базисната разлика между всеки спред на отделен контрагент и спредовете по хеджирането чрез индексни суапове за кредитно неизпълнение се отразява, по задоволителен за компетентните органи начин, в стойността под риск.
Изискването по буква б) базовата разлика между всеки спред на отделен контрагент и спредовете по хеджирането чрез индексни суапове за кредитно неизпълнение да се отразява в стойността под риск се прилага и в случаите, когато като приближение за спред на контрагента се използва друг спред.
За всички контрагенти, за които като приближение се използва друг спред, институцията използва подходящи базисни времеви редове, получени от представителна група подобни лица, за чийто спред има данни.
Ако базовата разлика между спреда на отделния контрагент и спредовете по хеджирането чрез индексни суапове за кредитно неизпълнение не е отразена по задоволителен за компетентните органи начин, институцията отразява само 50 % от условната стойност на индексното хеджиране в стойността под риск.
Не е разрешено прекомерно хеджиране на експозициите със суапове за кредитно неизпълнение върху задължения на едно лице по метода, посочен в член 383.
2. Институцията не отразява други видове хеджиране за риск от контрагента при изчисляването на капиталовите изисквания за риск при ККО. По-специално, траншираните суапове за кредитно неизпълнение или суаповете за n-то кредитно неизпълнение и дълговите ценни книжа, обвързани със заеми, не са допустимо хеджиране при изчисляването на капиталовите изисквания за риск с ККО.
3. Допустимото хеджиране, включено в изчислението на капиталовите изисквания за риск при ККО, не се включва в изчислението на капиталовите изисквания за специфичен риск съгласно дял IV,нито третира като редуциране на кредитния риск, освен за кредитния риск от контрагента за същия портфейл сделки.
ЧЕТВЪРТА ЧАСТ
ГОЛЕМИ ЕКСПОЗИЦИИ
Член 387
Предмет
Институциите следят и контролират големите си експозиции съгласно настоящата част.
Член 388
Изключения от обхвата
Настоящата част не се прилага за инвестиционните посредници, които отговарят на критериите по член 95, параграф 1 или член 96, параграф 1.
Настоящата част не се прилага по отношение на консолидирана група, ако тази група включва единствено инвестиционни посредници, посочени в член 95, параграф 1 или член 96, параграф 1, и спомагателни дружества и която не включва кредитни институции.
Член 389
Определение
За целите на настоящата част „експозиция“ означава всеки актив или задбалансова позиция съгласно трета част, дял II, глава 2, без прилагане на рисковите тегла или степените на риск.
Член 390
Изчисляване на стойността на експозицията
1. Експозициите, произтичащи от инструментите по приложение II, се изчисляват по един от методите, изложени в трета част, дял II, глава 6.
2. Институциите, на които е разрешено да използват метода на вътрешния модел, съгласно член 283, могат за използват метода на вътрешния модел, за да изчисляват стойността на експозицията при репо сделки, сделки по предоставяне или получаване в заем на ценни книжа или стоки, маржин заемни сделки и транзакции с удължен сетълмент.
3. Институциите, които изчисляват капиталовите изисквания за дейностите в рамките на търговския си портфейл съгласно трета част, дял IV, глава 2, член 299, съгласно трета част, дял V и в съответните случаи съгласно трета част, дял IV, глава 5, изчисляват стойността на експозициите си към отделни клиенти, които възникват в рамките на търговския портфейл, като сбор от следните елементи:
а)
положителното превишение на дългите позиции на институцията над късите ѝ позиции във всички финансови инструменти, емитирани от съответния клиент, като нетната позиция във всеки отделен инструмент се изчислява по методите, посочени в трета част, дял IV, глава 2;
б)
нетната експозиция - в случаите на поемане на дългов или капиталов инструмент;
в)
експозициите в резултат на сделки, споразумения и договори, посочени в членове 299 и 378-380, със съответния клиент, като тези експозиции се изчисляват по начина за изчисление на стойностите на експозиции, изложен в посочените членове.
За целите на буква б) нетната експозиция се изчислява чрез приспадане на тези позиции, които са записани или препоети от трети лица въз основа на официално споразумение, намалени с коефициентите, посочени в член 345.
За целите на буква б) институциите създават системи за наблюдение и контрол на експозициите, произтичащи от поемане на емисии, за периода между първоначалното поемане на задължението и следващия работен ден с оглед на естеството на поетите рискове на въпросните пазари.
За целите на буква в) трета част, дял II, глава 3 се изключва от позоваването в член 299.
4. Общата експозиция към отделен клиент или към група от свързани клиенти се изчисляват чрез събиране на експозициите от търговския портфейл и експозициите от банковия портфейл.
5. Експозициите към групи от свързани клиенти се изчисляват чрез събиране на експозициите към отделните лица, отнесени в една група.
6. Експозициите не включват следното:
а)
при сделки с чуждестранна валута - експозициите, възникнали при обичайния период на сетълмент в рамките на два работни дни след плащането;
б)
при сделки за покупка или продажба на ценни книжа - експозициите, възникнали при обичайния период на сетълмент в рамките на пет работни дни след плащането или доставката на ценните книжа, в зависимост от това кое от двете настъпва по-рано;
в)
при извършване на парични преводи, включително изпълнение на платежни услуги, клиринг и сетълмент във всяка валута и кореспондентски банкови отношения или услуги за клиентите по клиринг, сетълмент и доверителни услуги, свързани с финансови инструменти - забавеното получаване на средствата, както и другите експозиции, произтичащи от дейността на клиента, чийто падеж е най-късно на следващия работен ден;
г)
при извършване на парични преводи, включително изпълнение на платежни услуги, клиринг и сетълмент във всяка валута и кореспондентски банкови отношения - експозициите в рамките на един ден към институции, предоставящи тези услуги;
д)
експозициите, с които е намален собственият капитал съгласно членове 36, 56 и 66.
7. За да се определи цялостната експозиция към клиент или група от свързани клиенти, по отношение на клиенти, към които институцията има експозиции чрез сделки по член 112, букви м) и о) или чрез други сделки, когато има експозиция към базисни активи, институцията прави оценка на базисните експозиции, като отчита икономическата същност на структурата на сделката и рисковете, присъщи на структурата на сделката, за да определи дали тя представлява допълнителна експозиция.
8. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на следното:
а)
условията и методологиите, които се използват, за да се определи цялостната експозиция към клиент или група от свързани клиенти по отношение на видовете експозиции, посочени в параграф 7;
б)
условията, при които структурата на сделката по параграф 7 не представлява допълнителна експозиция;
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 януари 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 391
Определение на понятието „институция“ за целите на големите експозиции
За целите на изчисляването на стойността на експозициите по настоящата част понятието „институция“ включва всяко частно или публично предприятие, включително неговите клонове, което, ако беше установено в Съюза, би отговаряло на определението за „институция“ и което е лицензирано в трета държава, която прилага пруденциални надзорни и регулаторни изисквания, които са поне равностойни на прилаганите в Съюза.
Член 392
Определение на понятието „голяма експозиция“
Експозиция на институция към клиент или група от свързани клиенти се счита за голяма експозиция, когато нейната стойност е по-голяма или равна на 10 % от приемливия капитал на институцията.
Член 393
Способност за установяване и управление на големите експозиции
Институцията трябва да разполага с надеждни административни и счетоводни процедури и подходящи механизми за вътрешен контрол, за да установява, управлява, следи, отчита и регистрира всички големи експозиции и последващите изменения в тях съгласно настоящия регламент.
Член 394
Изисквания за предоставяне на информация
1. Всяка институция представя на компетентните органи посочената по-долу информация за всяка голяма експозиция, включително за големите експозиции, за които член 395, параграф 1 не се прилага:
а)
идентификационни данни на клиента или групата от свързани клиенти, към които институцията има голяма експозиция;
б)
стойността на експозицията преди отчитане на ефекта от редуцирането на кредитния риск, когато е приложимо;
в)
вида на кредитната защита с обезпечения или гаранции, когато се използват такива;
г)
стойността на експозицията след отчитане на ефекта от редуцирането на кредитния риск, изчислен за целите на член 395, параграф 1.
Когато по отношение на институцията се прилага трета част, дял II, глава 3, на компетентните органи се представя информация за нейните 20 най-големи експозиции на консолидирана основа, с изключение на големите експозиции, за които член 395, параграф 1 не се прилага.
2. В допълнение към предоставената информация по параграф 1, институцията докладва на компетентните органи следната информация за своите 10 най-големи експозиции на консолидирана основа към институции, както и за своите 10 най-големи експозиции на консолидирана основа към нерегулирани финансови предприятия, включително големите експозиции, за които член 395, параграф 1 не се прилага:
а)
самоличността на клиента или групата от свързани клиенти, към които институцията има голяма експозиция;
б)
стойността на експозицията преди отчитане на ефекта от редуцирането на кредитния риск, когато е приложимо;
в)
вида на кредитната защита с обезпечения или гаранции, когато се използват такива;
г)
стойността на експозицията след отчитане на ефекта от редуцирането на кредитния риск, изчислен за целите на член 395, параграф 1;
д)
очакваното погасяване на експозицията, изразено като падежираща сума в рамките на месечни матуритетни съвкупности до една година, тримесечни матуритетни съвкупности до три години, а след това ежегодно.
3. Тази информация се представя поне два пъти годишно.
4. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на:
а)
единните формати за отчитане на информацията по параграф 3, съобразени с естеството, мащаба и сложността на дейностите на институциите, и указанията за използването на тези формати;
б)
честотата и датите на представяне на информацията по параграф 3;
в)
информационните технологични решения за представяне на информацията по параграф 3.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 януари 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с процедурата, предвидена в член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 395
Максимални размери на големите експозиции
1. Институцията не формира към даден клиент или група от свързани клиенти експозиция, чиято стойност надвишава 25 % от приемливия капитал на институцията след отчитане на ефекта от редуцирането на кредитния риск съгласно членове 399-403. Когато този клиент е институция или когато група от свързани клиенти включва една или повече институции, тази стойност не надвишава по-голямата от следните две стойности: 25 % от приемливия капитал на институцията или 150 милиона евро, при условие че сборът на стойностите на експозициите, след отчитане на ефекта от редуцирането на кредитния риск съгласно членове 399-403, към всички свързани клиенти, които не са институции, не надвишава 25 % от приемливия капитал на институцията.
Ако размерът на 25 % от приемливия капитал на институцията е под 150 милиона евро, стойността на експозицията, след отчитане на ефекта от редуцирането на кредитния риск съгласно членове 399-4023 не надвишава разумен максимален размер от приемливия капитал на институцията. Този максимален размер се определя от институцията съгласно правилата и процедурите по член 81 от Директива 2013/36/ЕС, за да се преодолява и контролира риска от концентрация. Максималният размер не надвишава 100 % от приемливия капитал на институцията.
Компетентните органи могат да определят максимален размер, по-нисък от 150 милиона евро, като уведомяват ЕБО и Комисията за това.
2. В съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 и като отчита ефекта от редуцирането на кредитния риск съгласно членове 399-403, както и резултатите от тенденциите в Съюза и на международно равнище в областта на паралелната банкова система и големите експозиции, ЕБО издава до 31 декември 2014 г. насоки за определяне на подходящи общи изисквания за максималния размер на такива експозиции или по-строги индивидуални изисквания за максималния размер на експозициите към паралелни банкови предприятия, които извършват банкови дейности извън регулирана рамка.
При разработването на тези насоки ЕБО взема под внимание дали въвеждането на допълнителни изисквания за максималния размер ще окаже значително отрицателно въздействие върху рисковия профил на институциите, установени в Съюза, върху кредитирането на реалната икономика или върху стабилността и нормалното функциониране на финансовите пазари.
До 31 декември 2015 г. Комисията оценява целесъобразността и въздействието от налагането на изисквания за максималния размер на експозициите към паралелни банкови предприятия, които извършват банкови дейности извън регулирана рамка, като отчита развитието в Съюза и на международно равнище в областта на паралелната банкова система и големите експозиции, както и редуцирането на кредитния риск съгласно членове 399-403. Комисията представя доклада на Европейския парламент и на Съвета, по целесъобразност заедно със законодателно предложение за максималните размери на експозициите към паралелни банкови предприятия, които извършват банкови дейности извън регулирана рамка.
3. При спазване на член 396 институцията трябва във всеки един момент да съблюдава съответния максимален размер, определен в параграф 1.
4. За активите, представляващи вземания, и другите експозиции към признати инвестиционни посредници от трети държави може да се приложи същият начин на третиране като предвидения в параграф 1.
5. Експозициите от търговския портфейл на институцията могат да надвишат максималните размери по настоящия член, ако са спазени следните условия:
а)
експозицията към съответния клиент или група от свързани клиенти по позиции от банковия портфейл не надвишава максималния размер по параграф 1, изчислен по отношение на приемливия капитал, така че превишението произтича изцяло от позиции от търговския портфейл;
б)
институцията спазва допълнително капиталово изискване за превишението над максималния размер по параграф 1, като това изискване се изчислява съгласно членове 397 и 398;
в)
когато са изминали 10 дни или по-малко от възникването на превишението, експозицията по търговския портфейл към съответния клиент или група от свързани клиенти не превишава 500 % от приемливия капитал на институцията;
г)
всички превишения, продължили повече от 10 дни, сумарно не превишават 600 % от приемливия капитал на институцията.
При всяко превишение на максималния размер институцията своевременно съобщава на компетентните органи размера на превишението и наименованието на съответния клиент и когато е приложимо - наименованието на групата от съответните свързани клиенти.
6. За целите на настоящия параграф структурни мерки означава мерки, приети от държава членка и прилагани от съответните компетентни органи на тази държава членка преди влизането в сила на правен акт, който изрично хармонизира мерките, с които от лицензираните в тази държава членка кредитни институции се изисква да намалят експозициите си към различни юридически лица в зависимост от дейностите им, без значение къде се извършват тези дейности, с цел да се защитят вложителите и да се запази финансовата стабилност.
Независимо от параграф 1 от настоящия член и член 400, параграф 1, буква е), когато държавите членки приемат национални закони, с които се налага приемането на структурни мерки в рамките на банкова група, компетентните органи могат да изискват от институциите на банковата група, които държат депозити, обхванати от схема за гарантиране на депозитите съгласно Директива 94/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 1994 г. относно схемите за гарантиране на депозити (30) или от равностойна схема за гарантиране на депозитите в трета държава, да прилагат максимален размер на големите експозиции под 25 %, но не под 15 %, между 31 декември 2014 г. и и 30 юни 2015 г. и не под 10 % от 1 юли 2015 г. нататък, на подконсолидирана основа в съответствие с член 11, параграф 5 спрямо вътрешногруповите експозиции, когато тези експозиции се състоят от експозиции към субект, който не принадлежи към същата подгрупа за целите на структурните мерки.
За целите на настоящия параграф, трябва да са спазени следните условия:
а)
всички субекти, които спадат към една и съща подгрупа за целите на структурните мерки, се разглеждат като един клиент или група от свързани клиенти;
б)
компетентните органи прилагат еднакъв максимален размер към експозициите, посочени в първа алинея.
Прилагането на този подход не засяга ефективния надзор на консолидирана основа и не трябва да води до несъразмерни отрицателни последици за финансовата система или за части от нея в други държави членки или Съюза като цяло, нито да представлява или да създава пречка пред функционирането на вътрешния пазар.
7. Преди приемането на конкретните структурни мерки, посочени в параграф 5, по отношение на големите експозиции, компетентните органи уведомяват Съвета, Комисията, съответните компетентни органи и ЕБО поне два месеца преди публикуването на решението за приемане на структурните мерки и представят подходящи количествени и качествени доказателства за всички посочени по-долу елементи:
а)
обхвата на дейностите, спрямо които се прилагат структурни мерки;
б)
обяснение защо тези проекти за мерки се считат за подходящи, ефективни и пропорционални за защита на вложителите;
в)
оценка на възможното положително или отрицателно въздействие на мерките върху вътрешния пазар въз основа на информацията, с която разполага държавата членка.
8. На Комисията се предоставя правомощие, като действа в съответствие с процедурата по член 464, параграф 2, да приеме акт за изпълнение, с който да одобри или да отхвърли предлаганите национални мерки, посочени в параграф 7.
В рамките на един месец от получаването на уведомлението по параграф 7 ЕБО представя становището си по посочените в същия параграф елементи на Съвета Комисията и на съответната държава членка. Съответните компетентни органи също могат да представят становищата си по посочените в същия параграф елементи на Съвета, Комисията и на съответната държава членка.
Като отчита във възможно най-голяма степен посочените във втора алинея становища и в случай че са налице убедителни и надеждни доказателства, че мерките ще окажат отрицателно въздействие върху вътрешния пазар, което надхвърля ползите за финансовата стабилност, Комисията отхвърля предлаганите национални мерки в срок от два месеца от получаване на уведомлението. В противен случай Комисията одобрява предлаганите национални мерки за първоначален срок от две години, като по целесъобразност в мерките могат да бъдат внесени изменения.
Комисията отхвърля предлаганите национални мерки само когато счита, че те водят до несъразмерни отрицателни последици за финансовата система или за части от нея в други държави членки или Съюза като цяло, като по този начин представляват или създават пречка пред функционирането на вътрешния пазар или пред свободното движение на капитали в съответствие с разпоредбите на ДФЕС.
В оценката си Комисията взема под внимание становището на ЕБО и доказателствата, представени в съответствие с параграф 7.
Преди срокът на действие на мерките да изтече, компетентните органи могат да предложат нови мерки за удължаване на срока на прилагане всеки път с още две години. В този случай те уведомяват Комисията, Съвета, съответните компетентни органи и ЕБО. За одобряването на новите мерки се прилага посочената в настоящия член процедура. Настоящият член не засяга член 458.
Член 396
Спазване на изискванията във връзка с големите експозиции
1. Ако по изключение експозициите превишават максималния размер по член 395, параграф 1, институцията своевременно докладва стойността на експозицията на компетентните органи, които могат, когато обстоятелствата го изискват, да определят на институцията срок, в който да започне да съблюдава максималния размер.
Когато за максимален размер се прилага сумата от 150 милиона евро, посочена в член 395, параграф 1, компетентните органи могат да разрешават за всеки отделен случай превишаване на максималния размер от 100 % от приемливия капитал на институцията.
2. Когато спазването от страна на дадена институция на индивидуална или подконсолидирана основа на задълженията по настоящата част отпадне съгласно член 7, параграф 1 или когато разпоредбите на член 9 се прилагат в случая на институции майки в държава членка, трябва да бъдат предприети мерки за осигуряване на задоволително разпределение на рисковете в рамките на групата.
Член 397
Изчисляване на допълнителните капиталови изисквания за големите експозиции в търговския портфейл
1. Превишението по член 395, параграф 5, буква б) се изчислява чрез подбор на тези компоненти от общата търговска експозиция към съответното лице или група лица, които пораждат най-високите изисквания за специфичен риск по трета част, дял IV, глава 2 и/или изисквания по член 299 и трета част, дял V, чийто сбор се равнява на размера на превишението по член 395, параграф 5, буква а).
2. Когато превишението не е продължило повече от 10 дни, допълнителното капиталово изискване за тези компоненти е 200 % от изискванията по параграф 1.
3. От 10-ия ден от възникване на превишението компонентите му, подбрани в съответствие с параграф 1, се отнасят към съответния ред в колона 1 на таблица 1 във възходящ ред на изискванията за специфичен риск по част трета, дял IV, глава 2 и/или изискванията по член 299 и част трета, дял V. Допълнителното капиталово изискване е равно на сбора от изискванията за специфичен риск по трета част, дял IV, глава 2 и/или изискванията по член 299 и трета част, дял V за тези компоненти, умножен по съответстващия коефициент от колона 2 на таблица 1.
Таблица 1
Колона 1: превишение на максималните размери
(като процент от приемливия капитал)
Колона 2: коефициенти
До 40 %
200 %
От 40 % до 60 %
300 %
От 60 % до 80 %
400 %
От 80 % до 100 %
500 %
От 100 % до 250 %
600 %
Над 250 %
900 %
Член 398
Процедури за предотвратяване на избягването от страна на институциите на допълнителното капиталово изискване
Институциите нямат право умишлено да избягват допълнителните капиталови изисквания по член 397, които биха възникнали за тях във връзка с експозициите, които са в превишение на максималния размер по член 395, параграф 1, след като тези експозиции вече са били поддържани повече от 10 дни, посредством временно прехвърляне на тези експозиции на друго дружество, независимо дали е в същата група или не, и/или чрез предприемане на изкуствени сделки за закриване на експозицията през 10-дневния период и създаване на нова експозиция.
Институциите поддържат системи, които осигуряват незабавното предаване на компетентните органи на информация за всяко прехвърляне, имащо ефекта по първа алинея.
Член 399
Допустими техники за редуциране на кредитния риск
1. За целите на членове 400-403 понятието „гаранция“ включва кредитните деривати, признати съгласно трета част, дял II, глава 4 и различни от дългови ценни книжа, обвързани със заеми.
2. При спазване на параграф 3 от настоящия член, когато съгласно членове 400-403 е разрешено признаването на обезпечена кредитна защита или кредитна защита с гаранции, това зависи от спазването на изискванията за допустимост и останалите изисквания по трета част, дял II, глава 4.
3. Когато дадена институция се позовава на член 401, параграф 2, признаването на обезпечена кредитна защита се извършва, при условие че са изпълнени съответните изисквания съгласно трета част, дял II, глава 3. За целите на настоящата част институцията не отчита обезпечението, посочено в член 199, параграфи 5-7, освен ако това е разрешено съгласно член 402.
4. Институциите анализират, доколкото е възможно, експозициите си към доставчиците на обезпечения, кредитна защита с гаранции и базисни активи съгласно член 390, параграф 7 от гледна точка на евентуална концентрация и при необходимост предприемат действия и съобщават на компетентния орган всички съществени констатации.
Член 400
Изключения
1. Член 384, параграф 1 не се прилага за следните експозиции:
а)
активи, които представляват вземания от централни правителства, централни банки или субекти от публичния сектор и които при липса на обезпечение биха получили рисково тегло от 0 % съгласно трета част, дял II, глава 2;
б)
активи, които представляват вземания от международни организации или многостранни банки за развитие и които при липса на обезпечение биха получили рисково тегло от 0 % съгласно трета част, дял II, глава 2;
в)
активи, които представляват вземания с изрични гаранции от централни правителства, централни банки, международни организации, многостранни банки за развитие или субекти от публичния сектор, когато необезпечените вземания към съответния субект, който предоставя гаранцията, биха получили рисково тегло от 0 % съгласно трета част, дял II, глава 2;
г)
други експозиции, които могат да се отнесат към или са гарантирани от централни правителства, централни банки, международни организации, многостранни банки за развитие или субекти от публичния сектор, когато необезпечените вземания към съответния субект, към когото се отнася експозицията или от когото тя се гарантира, биха получили рисково тегло от 0 % съгласно трета част, дял II, глава 2;
д)
активите, представляващи вземания от регионални правителства или местни органи на власт на държавите членки, когато тези вземания биха получили рисково тегло от 0 % съгласно трета част, дял II, глава 2, както и други експозиции към или гарантирани от тези регионални правителства или местни органи на власт, вземанията от които биха получили рисково тегло от 0 % съгласно трета част, дял II, глава 2;
е)
експозиции към контрагентите, посочени в член 113, параграфи 6 или 7, в случай че те биха получили рисково тегло от 0 % съгласно трета част, дял II, глава 2. Експозициите, които не отговарят на тези критерии, се третират като експозиции към трето лице, независимо дали са освободени от изискванията по член 395, параграф 1;
ж)
активи и други експозиции, обезпечени чрез парични депозити в кредитиращата институция или в институция, която е предприятието майка или дъщерно предприятие на кредитиращата институция;
з)
активи и други експозиции, обезпечени чрез депозитни сертификати, издадени от кредитиращата институция или от институция, която е предприятието майка или дъщерно предприятие на кредитиращата институция, и депозирани в някоя от тях;
и)
експозиции, произтичащи от неусвоени кредитни улеснения, които в приложение I са класифицирани като нискорискови задбалансови позиции, при условие че с клиента или групата от свързани клиенти е сключено споразумение, съгласно което улеснението може да се усвоява само ако е било установено, че това няма да доведе до превишаване на приложимия максимален размер съгласно член 395, параграф 1;
й)
експозиции по търговско финансиране към централни контрагенти и вноски в гаранционните фондове на централните контрагенти;
к)
експозиции към схеми за гарантиране на депозитите съгласно Директива 94/19/ЕО, произтичащи от финансирането на тези схеми, ако институциите - членки на схемата, имат законово или договорно задължение да я финансират.
За паричните средства, получени по дългова ценна книга, обвързана със заеми, емитирана от институцията, и за заемите или депозитите на контрагент към или в институцията, които са предмет на споразумение за балансово нетиране, признато съгласно трета част, дял II, глава 4, се счита, че попадат в обхвата на буква ж).
2. Компетентните органи могат напълно или частично да освобождават следните експозиции:
а)
покритите облигации, попадащи в обхвата на член 129, параграфи 1, 3 и 5;
б)
активите, представляващи вземания от регионални правителства или местни органи на власт на държавите членки, когато тези вземания биха получили рисково тегло от 20 % съгласно трета част, дял II, глава 2, както и други експозиции към или гарантирани от тези регионални правителства или местни органи на власт, вземанията от които биха получили рисково тегло от 20 % съгласно трета част, дял II, глава 2;
в)
експозициите, включително различни видове участия, на институция към нейното предприятие майка, към други дъщерни предприятия на това предприятие майка или към нейни собствени дъщерни предприятия, доколкото тези предприятия са обхванати от надзора на консолидирана основа, на който подлежи самата институция в съответствие с настоящия регламент, Директива 2002/87/ЕО или с равностойни действащи стандарти в трета държава; експозициите, които не отговарят на тези критерии, се третират като експозиции към трето лице, независимо дали са освободени от изискванията по член 395, параграф 1;
г)
активите, представляващи вземания и други експозиции, включително различни видове участие, към регионални или централни кредитни институции, с които кредитната институция е свързана в мрежа в съответствие със законови или други нормативни разпоредби и които съгласно тези разпоредби отговарят за паричните клирингови операции в рамките на мрежата;
д)
активи, представляващи вземания и други експозиции към кредитни институции, поети от кредитни институции, една от които действа с нестопанска цел и отпуска заеми в рамките на законоустановени програми или съгласно собствения си устав за насърчаване на конкретни стопански сектори при наличието на определена форма на правителствен контрол и ограничения върху използването на тези заеми, при условие че съответните експозиции произтичат от заемите, които са отпуснати на крайните получатели, посредством кредитните институции, или от гаранциите по тези заеми;
е)
активите, представляващи вземания или други експозиции към институции, при условие че тези експозиции не са включени в собствения капитал на съответните институции, падежът им настъпва не по-късно от следващия работен ден и не са деноминирани в основна търговска валута;
ж)
активите, които представляват вземания към централни банки под формата на задължителни минимални резерви, депозирани в тези централни банки, и които са деноминирани в техните национални валути;
з)
активите, представляващи вземания от централното правителство под формата на държавни ценни книжа, държани поради нормативно установени ликвидни изисквания, деноминирани и финансирани в националната валута на правителството, при условие че по преценка на компетентния орган присъдената от призната АВКО кредитна оценка на тези централни правителства е еквивалентна на инвестиционен рейтинг;
и)
50 % от средно- или нискорисковите задбалансови документарни акредитиви и средно- или нискорисковите задбалансови неусвоени кредитни улеснения, посочени в приложение I, и - при съгласие на компетентните органи - 80 % от стойността на гаранциите, различни от гаранции по кредити, които имат законово или подзаконово основание и се предоставят в полза на членовете от взаимни схеми за гарантиране, имащи статус на кредитни институции;
й)
правно изискваните гаранции, в случаите когато ипотечен кредит, финансиран чрез издаване на ипотечни облигации, се отпуска на получателя на ипотечния кредит преди окончателното вписване на ипотеката в имотния регистър, при условие че гаранцията не се използва за намаляване на риска при изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции;
к)
активите, представляващи вземания и други експозиции към признати борси.
3. Компетентните органи могат да използват предвиденото в първото изречение изключение само ако са изпълнени следните условия:
а)
специфичното естество на експозицията, контрагента или връзката между институцията и контрагента премахва или намалява риска от експозицията; и
б)
по отношение на остатъчния риск от концентрация могат да се предприемат други мерки, които са също толкова ефективни, като правила, процеси и механизми, предвидени в член 81 от Директива 2013/36/ЕС.
Компетентните органи информират ЕБО дали възнамеряват да използват някое от предвидените в параграф 2 изключения в съответствие с букви а) и б) от настоящия параграф и се консултират с ЕБО по направения избор.
Член 401
Изчисляване на ефекта от използването на техники за редуциране на кредитния риск
1. За изчисляването на стойността на експозициите за целите на член 395, параграф 1 институцията може да използва параметъра „напълно коригирана стойност на експозицията“, изчислен съгласно трета част, дял II, глава 4 чрез отчитане на редуцирането на кредитния риск, корекциите за променливост и всички падежни несъответствия (Е*).
2. Всяка институция, на която е разрешено да използва собствени оценки на параметъра LGDи конверсионните коефициенти за всеки клас експозиции по трета част, дял II, глава 3, може с разрешението на компетентните органи да признава ефектите от финансовите обезпечения при изчисляването на стойностите на експозициите за целите на член 395, параграф 1.
Компетентните органи дават разрешението по предходната алинея само ако институцията може да направи оценка на ефектите от финансовите обезпечения за своите експозиции отделно от другите аспекти, свързани с параметъра LGD.
Направените от институцията оценки трябва да са достатъчно подходящи за намаляването на стойността на експозицията с цел спазване на разпоредбите на член 395.
Когато на дадена институция е разрешено да използва собствени оценки на ефекта от използването на финансови обезпечения, тя прави това по начин, който отговаря на подхода, възприет при изчисляването на капиталовите изисквания съгласно настоящия регламент.
Институциите, на които е разрешено да използват собствени оценки на параметъра LGD и конверсионни коефициенти за даден клас експозиции съгласно трета част, дял II, глава 3, но които не изчисляват стойността на своите експозиции чрез подхода по първа алинея от настоящия параграф, могат да използват разширения метод за финансово обезпечение или подхода, изложен в член 403, параграф 1, буква б), за изчисляване на стойността на експозициите.
3. Всяка институция, която използва разширения метод за финансово обезпечение или има разрешение да използва метода, описан в параграф 2 от настоящия член, за изчисляване на стойността на експозициите за целите на член 395, параграф 1, провежда периодични стрес тестове във връзка с концентрациите на кредитен риск, включително във връзка с реализируемата стойност на всяко прието обезпечение.
Периодичните стрес тестове, посочени в първа алинея, са ориентирани към рисковете, произтичащи от потенциални промени в пазарните условия, които биха могли да окажат отрицателно въздействие върху адекватността на собствения капитал на институцията, както и към рисковете, произтичащи от реализацията на обезпечения в ситуации на напрежение.
Извършваните стрес тестове са подходящи за оценяването на тези рискове.
В случай че периодичният стрес тест покаже по-ниска реализируема стойност на приетото обезпечение в сравнение със стойността, за която би било разрешено да бъде отчетена при използването на разширения метод за финансово обезпечение или по целесъобразност на метода, изложен в параграф 2, стойността на обезпечението, за която се разрешава да бъде призната при изчисляването на стойността на експозициите за целите на член 395, параграф 1, се намалява съответно.
Институциите по първа алинея включват следните елементи в своите стратегии за преодоляване на риска от концентрация:
а)
правила и процедури за справяне с рисковете, произтичащи от несъответствия в падежа на експозициите и предоставената кредитна защита за тези експозиции;
б)
правила и процедури за случаите, когато стрес тестовете показват по-ниска реализируема стойност на обезпечението в сравнение с отчетената при използването на разширения метод за финансово обезпечение или метода, описан в параграф 2;
в)
правила и процедури, свързани с риска от концентрация, произтичащ от прилагането на техники за редуциране на кредитния риск, и по-конкретно с непреките големи кредитни експозиции, например към отделен емитент на ценни книжа, приети като обезпечение.
Член 402
Експозиции, произтичащи от ипотечно кредитиране
1. За изчисляването на стойността на експозициите за целите на член 395, институцията може да редуцира стойността на експозицията или на която и да е част от експозицията, която e напълно обезпечена с недвижима собственост в съответствие с член 125, параграф 1, с размера на заложената пазарна или ипотечна заемна стойност на въпросния имот, но като не надхвърля 50 % от пазарната стойност или 60 % от ипотечната заемна стойност в държавите членки, които са установили строги критерии за определяне на ипотечната заемна стойност в законови или подзаконови разпоредби, ако са изпълнени всички посочени по-долу условия:
а)
компетентните органи на държавите членки не са определили рисково тегло, по-голямо от 35 %, за експозициите или частите от експозиции, обезпечени с жилищен имот в съответствие с член 124, параграф 2;
б)
експозицията или част от нея е обезпечена напълно с
i)
ипотеки върху жилищни имоти; или
ii)
жилищен имот, предмет на лизингова сделка, при която лизингодателят запазва пълно право на собственост върху жилищния имот и лизингополучателят все още не е упражнил правото си на закупуване;
в)
изискванията, установени в член 208 и член 229, параграф 1 са изпълнени.
2. За изчисляването на стойността на експозициите за целите на член 395, институцията може да намали стойността на експозицията или на която и да е част от експозицията, която e напълно обезпечена с недвижима собственост в съответствие с член 125, параграф 1, с размера на пазарната или ипотечната заемна стойност на въпросния имот, но като не надхвърля 50 % от пазарната стойност или 60 % от ипотечната заемна стойност в държавите членки, които са установили строги критерии за определяне на ипотечната заемна стойност в законови или подзаконови разпоредби, ако са изпълнени всички посочени по-долу условия:
а)
компетентните органи на държавите членки не са определили рисково тегло, по-голямо от 50 %, за експозициите или частите от експозиции, обезпечени с търговска недвижима собственост в съответствие с член 124, параграф 2;
б)
експозицията е напълно обезпечена със:
i)
ипотеки върху офиси или други търговски помещения; или
ii)
офиси или други търговски помещения и експозиции, свързани с лизингови сделки със собственост.
в)
изискванията, установени в член 125, параграф 2, буква а), член 208 и член 229, параграф 1 са изпълнени;
г)
търговският имот е напълно завършен.
3 Институцията може да третира експозиция към контрагент, която произтича от обратно репо споразумение, съгласно което институцията е закупила от контрагента неакцесорни независими ипотечни тежести върху недвижими имоти на трети лица, като няколко отделни експозиции към всяко от тези трети лица, при условие че са изпълнени всички посочени по-долу условия:
а)
контрагентът е институция;
б)
експозицията е напълно обезпечена с ипотеки върху недвижимите имоти на тези трети лица, които са закупени от институцията, и институцията е в състояние да упражни правата си по тези ипотеки;
в)
институцията е направила необходимото за изпълнение на изискванията по член 208 и член 229, параграф 1;
г)
институцията е бенефициер по вземанията на контрагента към третите лица, в случай на неизпълнение, неплатежоспособност или ликвидация на контрагента;
д)
институцията докладва на компетентните органи в съответствие с член 394 общата сума на експозициите към всяка друга институция, третирани съгласно настоящия параграф.
За тези цели институцията приема, че има експозиция към всяко едно от посочените трети лица за сумата на вземането на контрагента от третото лице, вместо съответна сума на експозиция към контрагента. Остатъкът от експозицията към контрагента, ако има такъв остатък, продължава да се третира като експозиция към контрагента.
Член 403
Подход на заместването
1. Когато експозиция към даден клиент е гарантирана от трето лице или е обезпечена с издадено от трето лице обезпечение, институцията може:
а)
да третира гарантираната част от експозицията като експозиция към гаранта, а не към клиента, при условие че необезпечената експозиция към гаранта би получила същото или по-ниско рисково тегло в сравнение с необезпечената експозиция към клиента съгласно трета част, дял II, глава 2;
б)
да третира частта от експозицията, обезпечена с пазарната стойност на признатото обезпечение, като експозиция към третото лице, а не към клиента, при условие че експозицията е покрита с обезпечение и че обезпечената част от експозицията би получила същото или по-ниско рисково тегло в сравнение с необезпечената експозиция към клиента съгласно трета част, дял II, глава 2.
Институцията не използва посочения в първа алинея, буква б) подход при несъответствие между падежите на експозицията и предоставената кредитна защита.
За целите на настоящата част институцията може да използва както разширения метод за финансово обезпечение, така и предвидения в първа алинея, буква б) подход за третиране, само когато за целите на член 92 е разрешено използването както на разширения метод за финансовото обезпечение, така и на опростения метод за финансово обезпечение.
2. Когато институцията прилага параграф 1, буква а):
а)
когато гаранцията е деноминирана във валута, различна от валутата, в която е деноминирана експозицията, размерът на експозицията, за която се счита, че е обезпечена, се изчислява в съответствие с разпоредбите за третиране на валутни несъответствия при кредитна защита с гаранции, предвидени в трета част, дял II, глава 4;
б)
несъответствието между падежа на експозицията и падежа на защитата се третира в съответствие с разпоредбите за третиране на падежни несъответствия, предвидени в трета част, дял II, глава 4;
в)
частично обезпечение може да бъде признато в съответствие с начина на третиране, изложен в трета част, дял II, глава 4.
ПЕТА ЧАСТ
ЕКСПОЗИЦИИ КЪМ ПРЕХВЪРЛЕН КРЕДИТЕН РИСК
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ ЗА НАСТОЯЩАТА ЧАСТ
Член 404
Обхват на прилагане
Дялове II и III се прилагат по отношение на новите секюритизации, емитирани на 1 януари 2011 г. или след тази дата. След 31 декември 2014 г. дялове II и III се прилагат по отношение на съществуващите секюритизации в случай на прибавяне на нови базисни експозиции или тяхната замяна след тази дата.
ДЯЛ II
ИЗИСКВАНИЯ КЪМ ИНСТИТУЦИИТЕ ИНВЕСТИТОРИ
Член 405
Запазване на интереса на емитента
1. Институция, която не действа като инициатор, спонсор или първоначален кредитор, поема кредитния риск по секюритизираща позиция в търговския или банковия си портфейл само ако инициаторът, спонсорът или първоначалният кредитор изрично е обявил пред институцията, че ще запази постоянно значителен нетен икономически интерес, който във всички случаи е не по-малък от 5 %.
За запазване на значителен нетен икономически интерес от най-малко 5 % се смята само следното:
а)
запазване на не по-малко от 5 % от номиналната стойност на всеки от траншовете, продадени или прехвърлени на инвеститори;
б)
в случай на секюритизация на револвиращи експозиции - запазване на интереса на инициатора в размер на не по-малко от 5 % от номиналната стойност на секюритизираните експозиции;
в)
запазване на произволно избрани експозиции, съответстващи на не по-малко от 5 % от номиналната стойност на секюритизираните експозиции, ако в противен случай тези експозиции биха били секюритизирани при секюритизацията, при условие че броят на потенциално секюритизираните експозиции при инициирането е не по-малък от 100;
г)
запазване на транша за първа загуба и - при необходимост - на други траншове, които имат същия или по-неблагоприятен рисков профил от траншовете, прехвърлени или продадени на инвеститори, и чийто падеж не настъпва по-рано от падежа на траншовете, прехвърлени или продадени на инвеститори, така че запазеният интерес да се равнява общо на не по-малко от 5 % от номиналната стойност на секюритизираните експозиции;
д)
запазване на експозицията за първа загуба в размер на не по-малко от 5 % от всяка секюритизирана експозиция при секюритизацията.
Нетният икономически интерес се изчислява при инициирането и се поддържа постоянно. По отношение на нетния икономически интерес, включително запазените позиции, интерес или експозиции, не се извършва редуциране на кредитния риск, поемане на къси позиции или други действия по хеджиране и той не може да бъде продаван. Нетният икономически интерес се определя по условната стойност на задбалансовите позиции.
Не се допуска многократно прилагане на изискванията за запазване за нито една схема за секюритизация.
2. Когато кредитна институция майка от ЕС, финансов холдинг от ЕС, финансов холдинг със смесена дейност от ЕС или някое от нейните/неговите дъщерни предприятия като инициатор или спонсор секюритизира експозиции от няколко кредитни институции, инвестиционни посредници или други финансови институции, включени в обхвата на надзора на консолидирана основа, посоченото в параграф 1 изискване може да бъде изпълнено с оглед на консолидационното състояние на съответната кредитна институция майка от ЕС, на финансовия холдинг от ЕС или на смесения финансов холдинг от ЕС.
Първа алинея се прилага само ако кредитните институции, инвестиционните посредници или финансовите институции, които са създали секюритизираните експозиции, са се задължили да се придържат към посочените в член 408 изисквания и своевременно предоставят на инициатора или спонсора, както и на кредитната институция майка от ЕС, финансов холдинг от ЕС или финансов холдинг със смесена дейност от ЕС информацията, която е необходима за изпълнение на посочените в член 409 изисквания.
3. Параграф 1 не се прилага, ако секюритизираните експозиции представляват експозиции към посочените по-долу субекти или са изцяло, безусловно и неотменяемо гарантирани от тях:
а)
централни правителства или централни банки;
б)
регионални правителства или местни органи на власт и субекти от публичния сектор на държавите членки;
в)
институции, на които се присъжда рисково тегло от 50 % или по-малко съгласно трета част, дял II, глава 2;
г)
многостранни банки за развитие.
4. Параграф 1 не се прилага по отношение на сделки, основани на ясен, прозрачен и достъпен индекс, при който базисните емитенти са идентични с емитентите, съставляващи широко търгуван индекс от емитенти, или представляват други търгуеми ценни книжа, различни от секюритизиращи позиции;
Член 406
Комплексна проверка
1. Преди да бъдат изложени на рисковете от секюритизация, а при необходимост и след това, институциите трябва да са в състояние да докажат на компетентните органи за всяка от секюритизиращите си позиции, че познават задълбочено и изцяло и са приложили формалните правила и процедури, подходящи за търговския и банковия им портфейл и съобразени с рисковия профил на инвестициите им в секюритизирани позиции, за анализиране и съхраняване на:
а)
информацията, оповестена от инициаторите,спонсорите или първоначалните кредитори съгласно член 405, параграф 1, в която се посочва нетният икономически интерес, поддържан постоянно от тях в секюритизацията;
б)
рисковите параметри на отделната секюритизираща позиция;
в)
рисковите параметри на базисните експозиции на секюритизиращата позиция;
г)
репутацията и понесените загуби от страна на инициаторите или спонсорите при предишни секюритизации в съответните класове базисни експозиции, съставляващи секюритизиращата позиция;
д)
декларациите и оповестената информация от страна на инициаторите или спонсорите, или техните представители или консултанти за извършения от тях надлежен комплексен анализ по отношение на секюритизираните експозиции и - в съответните случаи - по отношение на качеството на обезпечението на секюритизираните експозиции;
е)
в съответните случаи - методологията и концепциите, на които се основава оценката на обезпеченията на секюритизираните експозиции, както и приетите от инициатора или спонсора правила за гарантиране на независимостта на оценителя;
ж)
всички структурни елементи на схемата за секюритизация, които могат значително да повлияят на ефекта на секюритизиращата позиция на институцията, например договорения план за разпределение на загубите (waterfall) и свързаните с него гранични нива за разпределяне на загубите, кредитните подобрения, ликвидните подобрения, активиращите механизми, свързани с пазарната стойност, и определенията за неизпълнение по конкретните сделки.
Институциите извършват редовно собствени стрес тестове, подходящи за техните секюритизиращи позиции. За целта институциите могат да използват финансови модели, разработени от АВКО, ако при поискване могат да докажат, че преди инвестицията са положили дължимата грижа с цел да проверят точността на съответните допускания и структурирането на моделите, както и да разберат методологията, допусканията и резултатите.
2. Институциите, които не действат като инициатори, спонсори или първоначални кредитори, установяват формални процедури, подходящи за търговския и банковия им портфейл и съобразени с рисковия профил на инвестициите им в секюритизирани позиции, с цел постоянно и своевременно наблюдение на показателите на базисните експозиции, съставляващи секюритизиращите позиции. Когато е уместно, това включва вида експозиция, относителния дял на заемите с просрочие от повече от 30, 60 и 90 дни, процента на случаите на неизпълнение, процента на предсрочните плащания, заемите, при които има реализиране на обезпечението, вида обезпечение и дали то се използва, както и честотното разпределение на кредитните оценки или другите показатели за качеството на базисните експозиции, отрасловата и географската диверсификация, честотното разпределение на съотношенията между размера на заема и стойността на обезпечението с такива интервали, които улесняват извършването на подходящ анализ на чувствителността. Когато самите базисни експозиции представляват секюритизиращи позиции, институциите разполагат с посочената в настоящата алинея информация не само по отношение на базисните секюритизиращи траншове, например името или наименованието и кредитното качество на емитента, но и по отношение на характеристиките и показателите на базисните пулове, съставляващи тези секюритизиращи траншове.
Институциите прилагат същите стандарти и за анализ на дяловите участия или поетите секюритизиращи емисии, които са закупили от трети лица, независимо дали тези дялови участия или поети емисии са в търговския или банковия им портфейл.
Член 407
Допълнително рисково тегло
Когато дадена институция не изпълнява изискванията по членове 405, 406 или 409 в определен важен аспект поради небрежност или пропуск от страна на институцията, компетентните органи налагат пропорционално допълнително рисково тегло от не по-малко от 250 % от рисковото тегло (с максимален размер 1 250 %), което се прилага спрямо съответните секюритизиращи позиции по начина, описан съответно в член 245, параграф 6 или в член 337, параграф 3. Допълнителното рисково тегло се увеличава постепенно с всяко следващо нарушение на разпоредбите за извършване на комплексна проверка.
Компетентните органи вземат предвид изключенията по отношение на някои от секюритизациите, предвидени в член 405, параграф 3 чрез намаляване на рисковото тегло, което в противен случай биха присъдили съгласно настоящия член по отношение на секюритизация, за която се прилага член 405, параграф 3.
ДЯЛ III
ИЗИСКВАНИЯ КЪМ ИНСТИТУЦИИТЕ СПОНСОРИ И ИНИЦИАТОРИ
Член 408
Критерии за кредитиране
Институции спонсори и инициатори прилагат спрямо подлежащите на секюритизация експозиции същите строги и ясно определени критерии за кредитиране съгласно изискванията по член 79 от Директива 2013/36/ЕС, каквито прилагат по отношение на експозициите, които ще държат в собствения си банков портфейл. За тази цел институциите спонсори и инициатори прилагат същите процедури за одобрение и при необходимост за изменение, подновяване и рефинансиране на кредити.
Ако не са изпълнени посочените в първа алинея от настоящия член изисквания, институцията инициатор не прилага член 245, параграф 1 и няма право да изключва секюритизираните експозиции при изчисляването на капиталовите си изисквания съгласно настоящия регламент.
Член 409
Оповестяване на информация пред инвеститорите
Институциите, действащи като инициатори, спонсори или първоначални кредитори, оповестяват пред инвеститорите информацията за равнището на задължението, което са поели съгласно член 405 за поддържане на нетен икономически интерес в схемата на секюритизация. Институциите спонсори и инициатори гарантират, че на потенциалните инвеститори се предоставя лесен достъп до всички данни от съществено значение във връзка с кредитното качество и показателите на отделните базисни експозиции, паричните потоци и обезпеченията във връзка със секюритизиращите експозиции, както и необходимата информация за провеждането на всеобхватни стрес тестове, основаващи се на достатъчно данни, по отношение на паричните потоци и обезпеченията във връзка с базисните експозиции. За тази цел кои са данните от съществено значение се определя към датата на секюритизацията, а при необходимост с оглед на естеството на секюритизацията - и след това.
Член 410
Еднакви условия на прилагане
1. ЕБО докладва ежегодно на Комисията за мерките, които компетентните органи вземат, за да осигурят спазването на изискванията по дялове II и III от страна на институциите.
2. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за подробно определяне на:
а)
изискванията по членове 405-406, приложими за институции, изложени на риск от секюритизация;
б)
изискването за запазване, включително критериите за запазване на значителен нетен икономически интерес, посочени в член 405, и равнището на запазване;
в)
изискванията за комплексна проверка съгласно член 405 за институции, изложени на риск от секюритизация и
г)
изискванията по членове 408-409, приложими за институциите спонсори и инициатори.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 януари 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
3. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за улесняване на сближаването на надзорните практики във връзка с прилагането на член 407, включително мерките, които трябва да бъдат предприемани в случай на неспазване на задълженията, свързани с комплексната проверка и управлението на риска.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 януари 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ШЕСТА ЧАСТ
ЛИКВИДНОСТ
ДЯЛ I
ОПРЕДЕЛЕНИЯ И ИЗИСКВАНЕ ЗА ЛИКВИДНО ПОКРИТИЕ
Член 411
Определения
За целите на настоящата част се прилагат следните определения:
1)
„финансов клиент“ е клиент, който извършва една или повече от дейностите по приложение I към Директива 2013/36/ЕС като своя основна дейност или е някое от следните:
а)
кредитна институция;
б)
инвестиционен посредник;
в)
дружество със специална инвестиционна цел - секюритизация (ДСИЦС);
г)
ПКИ;
д)
инвестиционна схема от затворен тип;
е)
застрахователно предприятие;
ж)
финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност;
2)
„влог на дребно“ е задължение към физическо лице или към МСП, когато физическото лице или МСП биха отговаряли на изискванията за класа експозиции на дребно съгласно стандартизирания или вътрешнорейтинговия подход за кредитен риск, или задължение към дружество, което отговаря на условията за третиране, предвидено в член 153, параграф 4, и когато съвкупният размер на влоговете на такива предприятия на групова основа не надвишава 1 милион евро.
Член 412
Изискване за ликвидно покритие
1. Институциите държат ликвидни активи с обща стойност, която покрива разликата между изходящите ликвидни потоци и входящите ликвидни потоци при стресирани условия, за да се гарантира, че институциите поддържат нива на ликвидни буфери, които са достатъчни за преодоляване на всяко възможно неравновесие между входящите и изходящите ликвидни потоци при изключително стресирани условия за период от тридесет дни. През периоди, характеризиращи се със стресирани условия, институциите могат да използват ликвидните си активи, за да покриват своите нетни изходящи ликвидни потоци.
2. Институциите не отчитат двукратно входящите ликвидни потоци и ликвидните активи.
3. Институциите могат да използват ликвидните активи по параграф 1, за да изпълняват задълженията си при стресирани обстоятелства, както е посочено в член 414.
4. Разпоредбите по дял II се прилагат само за определяне на задълженията за отчитане по член 415.
5. Държавите членки могат да запазят или да въведат национални разпоредби в областта на ликвидните изисквания, преди задължителните минимални стандарти за изискването за ликвидно покритие да бъдат уточнени и изцяло въведени в Съюза съгласно член 460. Държавите членки или компетентните органи може да изискват от лицензираните в тяхната юрисдикция институции или от подклас от тези институции да изпълняват изискване за по-високо ликвидно покритие до 100 %, до окончателното въвеждане на задължителен минимален стандарт с ниво от 100 % съгласно член 4460.
Член 413
Стабилно финансиране
1. Институциите гарантират, че дългосрочните задължения се покриват по подходящ начин чрез разнообразие от стабилни инструменти за финансиране както при нормални условия, така и при стресирани обстоятелства.
2. Разпоредбите на дял III се прилагат само за определяне на задълженията за отчитане по член 415.
3. Държавите членки могат да запазят или да въведат национални разпоредби в областта на изискванията за стабилно финансиране преди определянето и въвеждането в Съюза на задължителните минимални стандарти за изискванията за нетно стабилно финансиране съгласно член 510.
Член 414
Спазване на ликвидните изисквания
Когато дадена институция нарушава или очаква да наруши изискването по член 412 или общото задължение по член 413, параграф 1, включително при настъпване на стресирани обстоятелства, тя незабавно уведомява компетентните органи и своевременно им представя план за бързо възобновяване на спазването на разпоредбите на член 412 или член 413, параграф 1. Докато не бъде възобновено спазването на разпоредбите, институцията ежедневно, до края на всеки работен ден, отчита елементите, посочени съответно в дял II или дял III, освен ако компетентният орган не ѝ разреши да ги отчита по-рядко ив рамките на по-дълъг срок. Компетентните органи дават такова разрешение само въз основа на конкретното положение на дадена институция и при отчитане на мащаба и сложността на нейната дейност. Те наблюдават изпълнението на плана за възобновяване на спазването на разпоредбите и при необходимост изискват от институцията да възобнови спазването по-бързо.
ДЯЛ II
ОТЧИТАНЕ НА ЛИКВИДНОСТТА
Член 415
Задължения за отчитане и формат на отчетност
1. Институциите отчитат в една валута, независимо от действителната им деноминация, пред компетентните органи елементите по дял II и дял III и техните компоненти, включително състава на ликвидните си активи съгласно член 416. До окончателното определяне на изискването за ликвидно покритие по шеста част и въвеждането му като минимален стандарт съгласно член 4460, институциите отчитат елементите, посочени в дял II и приложение III. Институциите отчитат елементите, посочени в дял III. Отчитането се извършва не по-рядко от веднъж месечно за елементите, посочени в дял II и приложение III, и не по-рядко от веднъж на всеки три месеца за елементите, посочени в дял III.
Форматите за отчетност включват цялата необходима информация и позволяват на ЕБО да прецени дали обезпечените кредитни сделки и операциите по замяна на обезпечения, при които ликвидни активи, посочени в член 416, параграф 1, букви а), б и в), са получени срещу обезпечение, което не отговаря на изискванията на член 416, параграф 1, букви а), б и в),), са надлежно приключени.
2. Всяка институция отчита отделно пред компетентните органи на държавата членка по произход елементите по параграф 1 в посочената по-долу валута, когато има:
а)
съвкупни задължения във валута, различна от отчетната валута по параграф 1, в размер по-голям или равен на 5 % от общия размер на задълженията на институцията или на обособената ликвидна подгрупа или
б)
значим клон съгласно в съответствие с член 51 от Директива 2013/36/ЕС в приемаща държава членка, в която се използва валута, различна от отчетната валута по параграф 1 от настоящия член.
3. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне:
а)
единни формати за отчетност и информационни решения, заедно със съответните указания за установяване на честотата, датите и сроковете за отчитане. Форматите за отчетност и честотата на отчитане съответстват на естеството, мащаба и сложността на различните дейности на институциите и обхващат отчитането съгласно параграфи 1 и 2;
б)
допълнителни показатели за наблюдение на ликвидността, необходими на компетентните органи за получаване на цялостен поглед върху ликвидния рисков профил, в съответствие с естеството, мащаба и сложността на дейностите на институцията;
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 февруари 2015 г. - за елементите, посочени в буква а), и до 1 януари 2014 г. - за елементите, посочени в буква б).
До окончателното въвеждане на обвързващи ликвидни изисквания компетентните органи могат да продължат да събират информация посредством инструменти за наблюдение за целите на наблюдението на спазването на съществуващите национални стандарти за ликвидност.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
4. При поискване компетентните органи на държавата членка по произход предоставят своевременно и по електронен път на компетентните органи и на националната централна банка на приемащата държава членка и на ЕБО индивидуалните отчети съгласно настоящия член.
5. Компетентните органи, които упражняват надзор на консолидирана основа съгласно член 112 от Директива 2013/36/ЕС, при поискване от страна на посочените по-долу органи им предоставят своевременно и по електронен път всички отчети, подадени от институцията съгласно единните формати за отчетност по параграф 3:
а)
компетентните органи и националната централна банка на приемащите държави членки, в които са установени значими клонове в съответствие с член 51 от Директива 2013/36/ЕС на институцията майка или институции, контролирани от един и същ финансов холдинг майка;
б)
компетентните органи, които са издали лиценз на дъщерните предприятия на институцията майка или институциите, контролирани от един и същ финансов холдинг майка, и националната централна банка на тази държава членка;
в)
ЕБО;
г)
ЕЦБ.
6. Компетентните органи, които са издали лиценз на институция, която е дъщерно предприятие на институция майка или финансов холдинг майка, при поискване предоставят своевременно и по електронен път на компетентните органи, които упражняват надзор на консолидирана основа съгласно член 111 от Директива 2013/36/ЕС, на централната банка на държавата членка, в която е лицензирана институцията, и на ЕБО всички отчети, подадени от институцията в съответствие с единните формати за отчетност по параграф 3.
Член 416
Отчитане на ликвидните активи
1. Институциите отчитат посочените по-долу активи като ликвидни активи, освен ако са изключени съгласно параграф 2 и само ако ликвидните активи отговарят на условията по параграф 3:
а)
парични средства и експозиции към централни банки, доколкото тези експозиции могат да бъдат, при стресирани обстоятелства, изтеглени по всяко време. По отношение на държаните в централни банки депозити, компетентният орган и централната банка се стремят да постигнат общо разбиране за това в каква степен минималните резерви могат да бъдат изтеглени при стресирани обстоятелства;
б)
други прехвърлими активи, които са с изключително висока ликвидност и кредитно качество;
в)
прехвърлими активи, които представляват вземания от посочените по-долу лица или са гарантирани от тях:
i)
централното правителство на държава членка, на фискално автономен регион, който може да определя и събира данъци, или на трета държава в местната валута на централното правителство или регионалните органи на власт, ако институцията е изложена на ликвиден риск в тази държава членка или тази трета държава и покрива този риск с тези ликвидни активи;
ii)
централните банки и субектите от публичния сектор, които не спадат към централното правителство, в местната валута на централната банка и на предприятието от публичния сектор;
iii)
Банката за международни разплащания, Международния валутен фонд, Европейската комисия и многостранните банки развитие;
iv)
Европейският инструмент за финансова стабилност и Европейският механизъм за стабилност;
г)
прехвърлими активи, които са с висока ликвидност и кредитно качество;
д)
незабавно усвоими кредитни улеснения, отпускани от централните банки в рамките на паричната политика, доколкото тези улеснения не се обезпечават с ликвидни активи и като се изключва извънредната ликвидна подкрепа
е)
ако кредитната институция е включена в мрежа в съответствие със законови или други разпоредби, минималният размер на депозитите в централната кредитна институция според приложимите законови или други нормативни разпоредби и другото нормативно установено или налично по силата на договор ликвидно финансиране от централната кредитна институция или институциите, които са членове на мрежата по член 113, параграф 7 или които отговарят на условията за освобождаване по член 10, доколкото това финансиране не се обезпечава с ликвидни активи.
До приемането на единно определение за понятията за висока и изключително висока ликвидност и високо и изключително високо кредитно качество съгласно член 460 институциите сами определят по валути кои прехвърлими активи са съответно с висока или изключително висока ликвидност и кредитно качество. До изготвянето на единно определение компетентните органи могат въз основа на критериите по член 509, параграфи 3, 4 и 5, да предоставят общи насоки, които институциите да следват при определянето на активите с висока и изключително висока ликвидност и кредитно качество. Ако няма такива насоки, институциите използват прозрачни и обективни критерии за тази цел, включително част от или всички критерии по член 509, параграфи 3, 4 и 5.
2. Следните активи не се смятат за ликвидни:
а)
активите, които са емитирани от кредитна институция, освен ако отговарят на едно от следните условия:
i)
те са облигации, отговарящи на условията за третирането по член 129, параграф 4 или 5, или обезпечени с активи инструменти, ако е доказано, че са с изключително високо кредитно качество, определени от ЕБО в съответствие с критериите в член 509, параграфи 3, 4 и 5;
ii)
те са облигации, посочени в член 52, параграф 4 от Директива 2009/65/ЕО, различни от посочените в подточка i) от същата буква;
iii)
кредитната институция е била създадена от централното правителство или регионални органи на власт на държава членка и това правителство или органи имат задължението да защитава икономическата основа на институцията и да поддържат нейната жизнеспособност, докато тя съществува; или активът се ползва с изричната гаранция на това правителство; или поне 90 % от заемите, отпуснати от институцията, са гарантирани директно или индиректно от това правителство или органи и активът се използва предимно за финансиране на насърчителни заеми, отпускани на неконкурентна основа и с нестопанска цел за насърчаване на изпълнението на целите на обществената политика на правителството или органите;
б)
активи, които се предоставят като обезпечение на институцията в рамките на обратни репо сделки и трансакции, финансирани чрез ценни книжа, и които се държат от институцията единствено като средство за редуциране на кредитния риск и които институцията не може да използва по силата нито на нормативна разпоредба, нито на договор;
г)
активи, емитирани от:
i)
инвестиционен посредник;
ii)
застрахователно предприятие;
iii)
финансов холдинг;
iv)
финансов холдинг със смесена дейност;
v)
друг субект, който извършва като основна дейност една или повече от дейностите, изброени в приложение I към Директива 2013/36/ЕС
3. В съответствие с параграф 1институциите отчитат като ликвидни активите, които отговарят на следните условия:
а)
свободни са от тежести или са на разположение в групи обезпечения, за да бъдат използвани за получаването на допълнително финансиране в рамките на налични договорени, но неусвоени от институцията кредитни линии;
б)
не са емитирани от самата институция, от нейната институция майка, от нейна дъщерна институция, от друго дъщерно предприятие на институцията майка или финансовия холдинг майка;
в)
за цената им е налице принципно съгласие между участниците на пазара и тя може лесно да се наблюдава на него или цената им може да бъде определена по формула, която е лесна за изчисление въз основа на публично достъпни данни и не зависи от хипотетични допускания, както обикновено е при структурираните или екзотичните продукти;
г)
те са приемливо обезпечение при стандартни операции по поддържане на ликвидността на централна банка в държава членка или - ако ликвидните активи се държат за покриване на изходящите ликвидни потоци във валутата на трета държава - на централната банка на съответната трета държава;
д)
допуснати са за търгуване на призната борса или могат да се търгуват на активни пазари чрез незабавна продажба или чрез обикновена репо сделка на одобрени репо пазари. Тези критерии се оценяват поотделно за всеки пазар.
Условията, посочени в първа алинея, букви в), г) и д), не се прилагат за активите, посочени в параграф 1, буква д).
Условието, посочено в първа алинея, буква г), не се прилага за ликвидните активи, държани с цел покриване на изходящи ликвидни потоци във валута, за която съответната централна банка има изключително тясно определение за приемливост. При ликвидни активи, деноминирани във валути на трети държави, това изключение се прилага само ако компетентните органи на съответната трета държава прилагат същото или равностойно изключение.
4. Независимо от разпоредбите на параграфи 1, 2 и 3, до уточняването на задължително ликвидно изискване съгласно член 460 и в съответствие с параграф 1, втора алинея от настоящия член институциите отчитат:
а)
други активи, които не са приемливи за централната банка, но които могат да се търгуват, например капиталови инструменти и злато, на основата на прозрачни и обективни критерии, включително критериите по член 509, параграфи 3, 4, и 5 в тяхната съвкупност или поотделно;
б)
други активи, които са приемливи за централната банка и могат да се търгуват, например обезпечени с активи инструменти с изключително високо кредитно качество, установени от ЕБО в съответствие с критериите по член 509, параграфи 3, 4 и 5;
в)
други активи, които са приемливи за централната банка, но не могат да се търгуват, например кредитни вземания, установени от ЕБО в съответствие с критериите по член 509, параграфи 3, 4 и 5.
5. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, в които се посочват валутите, отговарящи на условията по параграф 3, трета алинея.
ЕБО представя тези проекти на технически стандарти за изпълнение на Комисията до 31 март 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Преди влизането в сила на техническите стандарти, посочени в трета алинея, институциите могат да продължат да прилагат третирането, посочено в параграф 3, втора алинея, ако компетентните органи са го прилагали преди 1 януари 2014 г..
6. Акциите или дяловете в ПКИ могат да се третират като ликвидни активи до абсолютната сума от 500 милиона евро в портфейла с ликвидни активи на всяка институция, при условие че са спазени изискванията по член 132, параграф 3 и че ПКИ, освен в деривати за редуциране на лихвения или кредитния или валутния риск инвестира само в ликвидните активи, посочени в параграф 1 от настоящия член.
Използването или потенциалното използване на дериватни инструменти с цел хеджиране на риска на разрешените инвестиции от страна на ПКИ не възпрепятства допустимостта на въпросното ПКИ. Когато акциите или дяловете в ПКИ не се оценяват редовно по пазарни цени от трето лице, както е посочено в член 418, параграф 4, букви а) и б), и компетентният орган не се е уверил, че дадена институция е разработила устойчиви методологии и процеси за подобно оценяване, както е посочено в член 406, параграф 4, първо изречение, акциите и дяловете в това ПКИ не се третират като ликвидни активи.
7. Когато определен ликвиден актив престане да отговаря на условията за ликвиден актив, институцията може все пак да продължи да го смята за ликвиден актив за допълнителен период от 30 календарни дни. Ако ликвиден актив в ПКИ престане да отговаря на условията за третирането, посочено в параграф 6, акциите или дяловете в ПКИ може въпреки това да се считат за ликвиден актив за допълнителен период от 30 дни, при условие че тези активи не надвишават 10 % от всички активи на това ПКИ.
Член 417
Оперативни изисквания за притежаваните ликвидни активи
Институциите отчитат като ликвидни активи само притежаваните ликвидни активи, които отговарят на следните условия:
а)
те са подходящо диверсифицирани. Не се изисква диверсификация по отношение на активите, които отговарят на изискванията по член 416, параграф 1, букви а), б) и в);
б)
юридически и фактически по всяко време през следващите 30 дни те са в наличност, за да бъдат реализирани чрез незабавна продажба или чрез обикновена репо сделка на одобрен репо пазар, за да бъдат покривани задълженията, които стават изискуеми. За ликвидните активи по член 416, параграф 1, буква в), които са държани в трети държави с ограничения върху преводите или които са деноминирани в неконвертируеми валути, се счита, че са в наличност само доколкото съответстват на изходящите потоци в съответната трета държава или съответната валута, освен ако институцията може да докаже пред компетентните органи, че е предприела подходящи мерки за хеджиране на произтичащия валутен риск;
в)
те са контролирани от функцията за управление на ликвидността;
г)
част от ликвидните активи, с изключение на посочените в член 416, параграф 1, букви а), в) и д), периодично, поне веднъж годишно, се реализират чрез незабавна продажба или чрез обикновена репо сделка на одобрен репо пазар със следните цели:
i)
за проверка на достъпа до пазара за тези активи;
ii)
за проверка на ефективността на процедурите на институцията за реализация на активите;
iii)
за проверка на използваемостта на активите;
iv)
за намаляване на риска от подаване на отрицателни сигнали при неблагоприятни обстоятелства;
д)
свързаните с активите ценови рискове може да се хеджират, но спрямо ликвидните активи се прилагат целесъобразни вътрешни правила, които гарантират, че тези активи са достъпни по-всяко време за ковчежничеството при необходимост и по-специално, че не се използват при други текущи операции, включително:
i)
хеджиране или други търговски стратегии;
ii)
осигуряване на кредитни подобрения в структурирани трансакции;
iii)
покриване на оперативни разходи.
е)
ликвидните активи са деноминирани във валути по начин, който съответства на разпределението по валути на изходящите ликвидни потоци след приспадане на входящите потоци.
Член 418
Оценяване на ликвидните активи
1. Ликвидните активи се отчитат по пазарната им стойност, намалена подходящо с цел отразяване най-малко на дюрацията, кредитния и ликвидния риск и типичните за репо сделките отбиви при общи стресирани обстоятелства на пазара. Намалението не може да бъде по-малко от 15 % за активите, посочени в член 416, параграф 1, буква г). Ако институцията хеджира свързания с даден актив ценови риск, тя отчита паричния поток, произтичащ от възможното закриване на хеджиращата позиция.
2. За акциите или дяловете в ПКИ съгласно член 416, параграф 4 се прилагат процентни намаления въз основа на подробен преглед на базисните активи, както следва:
а)
0 % за активите, посочени в член 416, параграф 1, буква а);
б)
5 % за активите, посочени в член 416, параграф 1, букви б) и в);
в)
20 % за активите, посочени в член 416, параграф 1, буква г).
3. Прилагането на подхода на подробния преглед, посочен в параграф 2, се извършва по следния начин:
а)
когато институцията знае кои са базисните експозиции на дадено ПКИ, тя може да ги прегледа подробно, за да ги отнесе поотделно към член 416, параграф 1, букви а)-г);
б)
когато институцията не знае кои са базисните експозиции на ПКИ, се приема, че ПКИ инвестира в максималната степен, разрешена от неговия мандат, в низходящ ред във видовете активи по член 416, параграф 1, букви а)-г) до достигането на максималния общ лимит на инвестициите.
4. Институциите разработват устойчиви методологии и процеси за изчисляване и докладване на пазарната стойност и отбивите за акциите и дяловете на ПКИ. Само там, където институциите могат да докажат по удовлетворителен за на компетентния орган начин, че съществеността на експозициите не оправдава разработването на техни собствени методологии, институциите могат да разчитат на посочените по-долу трети лица за изчисляването и докладване на отбивите за акциите или дяловете на ПКИ съгласно методите по параграф 3, букви а) и б):
а)
депозитарната институция на ПКИ, при условие че ПКИ инвестира само в ценни книжа и депозира всички ценни книжа при тази депозитарна институция;
б)
за останалите ПКИ - управляващото дружество на ПКИ, при условие че отговаря на критериите по член 132, параграф 3, буква а).
Точността на изчисленията на депозитарната институция или управляващото дружество на ПКИ се потвърждава от външен одитор.
Член 419
Валути с ограничения в наличността на ликвидни активи
1. ЕБО преценява дали за институциите съществува достатъчна наличност на ликвидните активи, посочени в член 416, параграф 1, буква б) във валутите, които са от значение за институциите, установени в Съюза.
2. Когато доказаните потребности от ликвидни активи с оглед на изискването по член 412 надхвърлят наличността на тези ликвидни активи в дадена валута, се прилагат една или няколко от следните дерогации:
а)
чрез дерогация от член 417, буква е), ликвидните активи могат да бъдат деноминирани във валути по начин, който не съответства на разпределението по валути на изходящите ликвидни потоци след приспадане на входящите потоци;
б)
за валутите на държава членка или на трети държави изискваните ликвидни активи може да бъдат заменени от кредитни линии от централната банка на съответната държава членка или трета държава, които са отпуснати съгласно на неотменяемо договорно задължение за следващите 30 дни, а цената им е справедлива, независимо от текущо усвоената сума, при условие че компетентните органи на тази държава членка или трета държава прилагат същото третиране и че тази държава членка или трета държава има сходни изисквания за отчитане.
3. Прилаганите съгласно параграф 2 дерогации са обратнопропорционални на наличността на съответните активи. Доказаните потребности на институциите се оценяват с оглед на способността на институциите чрез разумно управление на ликвидността да намалят потребността от такива активи и размера на държаните от други пазарни участници количества от активите.
4. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, в които се посочват валутите, отговарящи на условията по настоящия член.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 март 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
5. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти, за уточняване на дерогациите по параграф 2, включително на условията за тяхното прилагане.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 420
Изходящи ликвидни потоци
1. До уточняването на изискването за ликвидност съгласно член 460 подлежащите на отчитане изходящи ликвидни потоци включват:
а)
текущата дължима сума по влоговете на дребно съгласно член 421;
б)
текущите дължими суми по други задължения, чийто падеж настъпва и чието плащане може да бъде поискано от институциите емитенти или от доставчика на финансирането, или които са свързани с негласно очакване на доставчика на финансирането, че институцията ще изплати задължението си през следващите 30 дни съгласно член 422;
в)
допълнителните изходящи потоци съгласно член 423;
г)
максималната сума, която може да бъде усвоена през следващите 30 дни по неусвоени договорени кредитни и ликвидни улеснения, съгласно член 424;
д)
допълнителните изходящи потоци, установени при оценяването съгласно параграф 2.
2. Институциите редовно оценяват възможността за и потенциалния размер на изходящите ликвидни потоци през следващите 30 дни по отношение на продуктите или услугите, които не са обхванати от членове 422, 423 и 424 и които тези институции предлагат или подпомагат или които потенциалните купувачи биха приели за свързани с тези институции, включително но не само, изходящите ликвидни потоци в резултат на договорни споразумения като други задбалансови и условни задължения за финансиране включително, но не само, договорени финансови улеснения, неусвоени кредити и аванси към контрагенти на едро, ипотечни продукти, които са одобрени, но още не са усвоени, кредитни карти, овърдрафти, планирани изходящи потоци, свързани с подновяване или удължаване на кредити на дребно или на едро, планирани плащания по деривативни договори и по отношение на продукти за търговско финансиране, водещи до задбалансови позиции, съгласно посоченото в член 429 и в приложение I. Тези изходящи потоци се оценяват при допускане за сценарий на едновременното възникване на стресирани обстоятелства, характерни за самата институция, и за целия пазар.
При извършването на тази оценка институциите обръщат особено внимание на съществените щети върху репутацията си, които биха могли да възникнат, ако институциите не осигуряват ликвидна подкрепа за тези продукти или услуги. Институциите докладват най-малко веднъж годишно пред компетентните органи онези продукти и услуги, при които възможността а и възможният размер на изходящите ликвидни потоци, посочени в първа алинея, са значителни, а компетентните органи определят съответните изходящи потоци. Компетентните органи могат да приложат ниво в размер до 5 % за изходящите потоци за продукти за търговско финансиране, водещи до задбалансови позиции, съгласно посоченото в член 429 и приложение I.
Най-малко веднъж годишно компетентните органи представят пред ЕБО доклад относно видовете продукти или услуги, за които са определили изходящите потоци въз основа на докладите от институциите. В този доклад компетентните органи разясняват и методологията, която са използвали за определяне на изходящите потоци.
Член 421
Изходящи потоци по влогове на дребно
1. Институциите отчитат отделно размера на влоговете на дребно, които са обхванати от схема за гарантиране на депозитите съгласно Директива 94/19/ЕО или от равностойна схема за гарантиране на депозитите в трета държава, и умножават най-малко по 5 % във всеки от следните случаи:
а)
когато влогът е част от установено взаимоотношение, поради което изтеглянето му е много малко вероятно;
б)
когато влогът е по разплащателна сметка, включително сметки, по които редовно се превеждат заплати.
2. Институциите умножават размера на другите влогове на дребно, които не са посочени в параграф 1, най-малко по 10 %.
3. Като взема предвид поведението на местните вложители по препоръка на компетентните органи, ЕБО издава до 1 януари 2014 г. насоки относно критериите за определяне на условията за прилагане на параграфи 1 и 2 във връзка с установяването на влоговете на дребно, за които се предвиждат различни изходящи потоци, и определенията за посочените продукти за целите на настоящия дял. В тези насоки се взема предвид възможността тези влогове да доведат до изходящи ликвидни потоци през следващите 30 дни. Тези изходящи потоци се оценяват при допускане за сценарий на едновременно възникване на стресирани обстоятелства, характерни за самата институцията и за целия пазар.
4. Независимо от параграфи 1 и 2, институциите умножават размера на влоговете на дребно, които са привлекли в трети държави, с по-висок процент от предвидения в посочените параграфи, ако такъв процент е предвиден в сходни изисквания за отчетност на третата държава.
5. Институциите могат да изключат от изчислението на изходящите потоци някои ясно определени категории влогове на дребно, доколкото институцията винаги спазва стриктно посочените по-долу изисквания за цялата категория влогове, освен в отделни случаи при доказани затруднения на вложителя:
а)
за срок от 30 дни вложителят няма право да тегли влога си; или
б)
при преждевременно теглене преди изтичането на срока от 30 дни вложителят трябва да плати такса, в която се включват загуба на лихва за периода между датата на тегленето и договорената дата на падежа, както и съществена такса, която не се налага да надхвърля дължимата лихва за изминалия период от време между датата на откриване на влога и датата на тегленето.
Член 422
Изходящи потоци за други задължения
1. Институциите умножават задълженията, произтичащи от собствените оперативни разходи на институцията, с 0 %.
2. Институциите умножават задълженията, произтичащи от обезпечени кредитни сделки и сделки, обусловени от капиталовия пазар съгласно член 192, точка 3 със:
а)
0 % - до стойността на ликвидните активи съгласно член 418, ако са обезпечени с активи, които биха могли да се квалифицират като ликвидни активи съгласно член 416;
б)
100 % - над стойността на ликвидните активи съгласно член 418, ако са обезпечени с активи, които биха могли да се квалифицират като ликвидни активи съгласно член 416;
в)
100 % - ако са обезпечени с активи, които не биха могли да се квалифицират като ликвидни активи съгласно член 416, с изключение на трансакциите по букви в) и г) от настоящия параграф;
г)
25 % - ако са обезпечени с активи, които не биха могли да се квалифицират като ликвидни активи съгласно член 416, и ако кредиторът е централното правителство, субект от публичния сектор на държавата членка, в която кредитната институция е получила лиценз или е открила клон, или многостранна банка за развитие. Това третиране се прилага за субекти от публичния сектор с рисково тегло по-малко или равно на 20 % съгласно трета част, дял II, глава 2;
д)
0 % - ако кредиторът е централна банка.
3. Институциите умножават задълженията, произтичащи от влогове, които не могат да се изтеглят:
а)
от вложителя - за да ползва предоставени от институцията услуги по клиринг, попечителство или управление на парични средства или други сравними услуги;
б)
при споделено изпълнение на обща задача в рамките на институционална защитна схема, отговаряща на изискванията по член 113, параграф 7, или като изискван съгласно законова или друга нормативна разпоредба минимален влог на друго лице, което е член на същата институционална защитна схема;
в)
от вложителя в рамките на установено оперативно взаимоотношение, различно от посоченото в буква а);
г)
когато отчитащата се кредитната институция е свързана в мрежа в съответствие със законова или друга нормативна разпоредба, от вложителя -за да ползва услуги по парични клирингови операции и услуги от централна кредитна институция;
с 5 % в случая по буква а), доколкото са покрити от схема за гарантиране на депозитите съгласно Директива 94/19/ЕО или равностойна схема за гарантиране на депозитите в трета държава, и с 25 % в останалите случаи.
Депозитите, държани от кредитните институции в централни кредитни институции, които се считат за ликвидни активи съгласно член 416, параграф 1, буква е), се умножават с множител за изходящи потоци от 100 %.
4. Услугите по клиринг, попечителство или управление на парични средства, или други сравними услуги, посочени в параграф 3, букви а) и г), обхващат тези услуги само доколкото те се предоставят в рамките на установено взаимоотношение, от което вложителят има значителна зависимост. Те не се състоят само в кореспондентско банкиране или основни посреднически услуги, а институцията разполага с данни, според които клиентът не може да изтегли средства, правно дължими в срок от 30 дни, без да застраши оперативната си дейност.
До изготвянето на единно определение за установено оперативно взаимоотношение, посочено в параграф 3, буква в), институциите сами приемат критерии за определяне на установено оперативно взаимоотношение, за което разполагат с данни, според които клиентът не може да изтегли средства, правно дължими в срок от 30 дни, без да застраши оперативната си дейност, и докладват тези критерии на компетентните органи. В отсъствието на единно определение компетентните органи могат да предоставят общи насоки, които институциите спазват при установяването на влогове, които в рамките на установено оперативно взаимоотношение,не могат да се изтеглят от вложителя.
5. Институциите умножават по 40 % задълженията, произтичащи от влоговете на клиенти, които не са финансови клиенти, доколкото те не попадат в обхвата на параграфи 3 и 4, и умножават по 20 % размера на тези задължения, които са обхванати от схема за гарантиране на депозитите съгласно Директива 94/19/ЕО или от равностойна схема за гарантиране на депозитите в трета държава.
6. Институциите отчитат на нетна основа изходящите и входящи потоци, очаквани в срок от 30 дни по договорите от приложение II за всички контрагенти, и ги умножават по 100 %, ако резултатът е нетен изходящ поток. Отчитане на нетна основа означава и без отчитане на обезпеченията, които ще бъдат получени и които отговарят на изискванията за ликвидни активи съгласно член 416.
7. Институциите отчитат отделно останалите задължения, които не попадат в обхвата на параграфи 1-5.
8. Компетентните органи могат за отделни случаи да дадат разрешение за прилагане на по-нисък процент на изходящите потоци към задълженията, посочени в параграф 7, когато са изпълнени всички посочени по-долу условия:
а)
вложителят е:
i)
институция майка или дъщерна институция на институцията или друго дъщерно предприятие на същата институция майка;
ii)
свързан с институцията чрез определено отношение по смисъла на член 12, параграф 1 от Директива 83/349/ЕИО;
iii)
институция, която попада в обхвата на същата институционална защитна схема съгласно изискванията на член 113, параграф 7;
iv)
централната институция или участник в мрежа, отговаряща на изискванията съгласно член 400, параграф 2, буква г);
б)
има основания да се очаква по-малък изходящ поток през следващите 30 дни дори при сценарий на едновременното възникване на стресирани обстоятелства, характерни за самата институцията и за целия пазар;
в)
вложителят отчита симетрично или по-консервативно съответстващия входящ поток чрез дерогация от член 425;
г)
институцията и вложителят са установени в една и съща държава членка.
9. Компетентните органи могат да освободят от прилагането на изискванията на параграф 8, буква г), когато се прилага член 20, параграф 1, буква б). В този случай се спазват допълнителни обективни критерии съгласно разпоредбите на делегирания акт, посочен в член 460. Когато разрешат отчитането на по-малък изходящ поток, компетентните органи информират ЕБО за резултата от процеса по член 20, параграф 1, буква б). Компетентните органи правят редовен преглед на изпълнението на условията за такива по-малки изходящи потоци.
10. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за уточняване на допълнителните обективни критерии по параграф 8а.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 януари 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 423
Допълнителни изходящи потоци
1. За обезпечение, различно от активите, посочени в член 416, параграф 1, букви а), б) и в), което е предоставено от институцията по договорите от приложение II и за кредитните деривати, се предвижда допълнителен изходящ поток от 20 %.
2. Институциите уведомяват компетентните органи за всички сключени от тях договори, чиито условия пораждат, в рамките на 30 дни, след съществено влошаване на кредитното качество на институцията, изходящи ликвидни потоци или потребност от допълнителни обезпечения. Ако компетентните органи сметнат подобни договори за значими по отношение на потенциалните изходящи ликвидни потоци на институцията, те изискват от нея да добави за тези договори допълнителен изходящ поток, включително поток, отговарящ на потребността от допълнителни обезпечения, възникваща от съществено влошаване на кредитното качество на институцията като понижаване на външната ѝ кредитна оценка с три степени. Институцията редовно преразглежда степента на това съществено влошаване в контекста на съответните клаузи на сключените от нея договори и уведомява компетентните органи за резултатите от прегледа.
3. Институцията предвижда допълнителен изходящ поток, съответстващ на потребността от обезпечение, която би възникнала в резултат на въздействието на сценарий на неблагоприятно развитие на пазарните условия върху сключените от институцията сделки с деривати, сделки за финансиране и други договори, ако е съществена.
ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията за прилагане във връзка с понятието за значимост и методите за измерване на допълнителния изходящ поток.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените във втора алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
4. Институцията предвижда допълнителен изходящ поток, съответстващ на пазарната стойност на продаваните чрез къси продажби ценни книжа или други активи, които трябва да бъдат доставени в срок от 30 дни, освен ако институцията притежава ценните книжа, предмет на доставката или ги е получила в заем при условия, налагащи връщането им едва след изтичането на 30-дневния срок, и ако ценните книжа не са част от ликвидните активи на институцията.
5. Институцията предвижда допълнителен изходящ поток, съответстващ на:
а)
излишъка по обезпечението, който институцията държи и който по договор контрагентът може да поиска да бъде изискан по всяко време;
б)
обезпечението, което трябва да бъде върнато на контрагент;
в)
обезпечението, което съответства на активите, които биха могли да се квалифицират като ликвидни активи за целите на член 416, и което може да бъде заменено, без съгласието на институцията, за активи, които не биха могли да се квалифицират като ликвидни активи за целите на член 416.
6. Влоговете, получени като обезпечение, не се разглеждат като задължения за целите на член 422, но за тях се прилагат разпоредбите на настоящия член, когато е уместно.
Член 424
Изходящи потоци по кредитни и ликвидни улеснения
1. Институциите отчитат изходящи потоци по договорени кредитни улеснения и ликвидни улеснения, определени като процент от максималната сума, която може да бъде усвоена през следващите 30 дни. Максималната сума, която може да бъде усвоена, може да се изчисли без отчитане на изискването за ликвидност по член 420, параграф 2, задължително за търговското финансиране по задбалансови позиции, и без отчитане на стойността на обезпечението по член 418, което трябва да се предостави, ако институцията може да използва това обезпечение повторно и ако то се държи под формата на ликвидни активи съгласно член 416. Обезпечението, което трябва да се предостави, не представлява активи, емитирани от контрагента по улеснението или от свързани с него лица. Ако институцията разполага с необходимата информация, максималната сума, която може да бъде усвоена по кредитни и ликвидни улеснения, се определя като максималната сума, която би могла да бъде усвоена с оглед на собствените задължения на контрагента или с оглед на предварително установения по договора график за усвояване, което се дължи през следващите 30 дни.
2. Максималната сума, която може да бъде усвоена по неусвоени договорени кредитни улеснения и ликвидни улеснения през следващите 30 дни, се умножава по 5 %, ако те могат да бъдат отнесени към класа „експозиции на дребно“ съгласно стандартизирания или вътрешнорейтинговия подход за кредитен риск.
3. Максималната сума, която може да бъде усвоена по неусвоени договорени кредитни улеснения и ликвидни улеснения през следващите 30 дни, се умножава по 10 %, когато те отговарят на следните условия:
а)
те не могат да бъдат отнесени към класа „експозиции на дребно“ съгласно стандартизирания или вътрешнорейтинговия подход за кредитен риск;
б)
те са били предоставени на клиенти, които не са финансови клиенти;
в)
те не са предоставени с цел осигуряване на финансиране за клиента, когато той не може да задоволи потребностите си от финансиране на финансовите пазари.
4. Договореният размер на ликвидно улеснение, предоставено на дружество със специална цел - секюритизация с оглед да се даде възможност на такова дружество да придобие активи, различни от ценни книжа, от клиенти, които не са финансови клиенти, се умножава по 10 %, доколкото той надвишава размера на закупуваните обикновено активи от клиенти и ако максималната сума, която може да бъде усвоена, е договорно ограничена до размера на закупуваните обикновено активи.
5. Институциите отчитат максималната сума, която може да се усвои по други неусвоени договорени кредитни улеснения и ликвидни улеснения през следващите 30 дни. Това се отнася по-специално за:
а)
ликвидни улеснения, предоставени от институцията на дружества със специална цел - секюритизация, различни от посочените в параграф 3, буква б);
б)
споразуменията, съгласно които от институцията се изисква да купи или замени активи на дружество със специална цел - секюритизация;
в)
улесненията, предоставени на кредитни институции;
г)
улесненията, предоставени на финансови институции и на инвестиционни посредници.
6. Чрез дерогация от параграф 5 институциите, които са създадени и финансирани от централно правителство или регионални органи на власт на поне една държава членка, могат да прилагат третирането, предвидено в параграфи 2 и 3, и за кредитните и ликвидните улеснения, които са предоставени на институции единствено с цел пряко или непряко финансиране на насърчителни заеми, които могат да бъдат отнесени към класовете експозиции, посочени в тези параграфи. Чрез дерогация от член 425, параграф 2, буква г), ако тези насърчителни заеми са отпуснати посредством друга институция, действаща като посредник (заеми, отпускани чрез посредник), институциите могат да приложат симетричен входящ и изходящ поток. Тези насърчителни заеми се отпускат само на лица, които не са финансови клиенти, на неконкурентна основа и с нестопанска цел за насърчаване на изпълнението на целите на обществената политика на Съюза и/или на съответното централно правителство или регионални органи на власт на държавата членка. Ползването на такива улеснения е възможно единствено при материализиране на обичайно очакваното търсене за насърчителни заеми и до размера на това търсене, свързано с последващо отчитане за използването на отпуснатите средства.
Член 425
Входящи потоци
1. Институциите отчитат входящите ликвидни потоци. Ограничените входящи ликвидни потоци са входящите ликвидни потоци, ограничени до 75 % от размера на изходящите ликвидни потоци. Институциите могат да изключат от прилагането на този лимит входящите ликвидни потоци от влогове в други институции, за които може да се приложи третирането по член 113, параграф 6 или 7. Институциите могат да изключат от прилагането на този лимит входящите ликвидни потоци от суми, дължими от кредитополучатели и инвеститори в облигации, които са свързани с ипотечно кредитиране, финансирано чрез облигации, за които може да се приложи третирането по член 129, параграфи 4, 5 или 6, или чрез облигации, посочени в член 52, параграф 4 от Директива 2009/65/ЕО. Институциите могат да изключат от прилагането на този лимит входящите потоци по насърчителни заеми, по които са посредник. След предварително одобрение от компетентния орган, който отговаря за надзора на индивидуална основа, институцията може да изключи напълно или частично входящите потоци от прилагането на този лимит, когато доставчикът е институция майка или дъщерна институция на институцията или е друго дъщерно предприятие на същата институция майка, или е свързан с институцията чрез определено отношение по смисъла на член 12, параграф 1 от Директива 83/349/ЕИО.
2. Входящите ликвидни потоци се изчисляват за следващите 30 дни. Те обхващат само договорни входящи потоци от експозиции, които не са просрочени и за които институцията няма основания да очаква неизпълнение през следващите 30 дни. Входящите ликвидни потоци се отчитат общо, като следните входящи потоци се отчитат отделно:
а)
дължимите суми от клиенти, които не са финансови клиенти, за целите на плащане по главницата, се намаляват с по-високата от следните две суми - с 50 % от стойността си или със стойността на договорните задължения към тези клиенти за предоставяне на финансирането. Това не се прилага за дължимите суми по обезпечени кредитни сделки и по сделки, обусловени от капиталовия пазар по смисъла на член 192, точка 3, които са обезпечени с ликвидни активи съгласно член 416, в съответствие с посоченото в буква г) от настоящия параграф.
Чрез дерогация от първа алинея на настоящата точка институциите, пред които е поето задължение, посочено в член 424, параграф 6, за да могат да предоставят насърчителен заем на краен получател, могат да отчетат входящ поток до размера на изходящия поток, който прилагат към съответното задължение за предоставяне на тези насърчителни заеми;
б)
дължимите суми от операции по търговско финансиране, посочени в член 162, параграф 3, втора алинея, буква б), с остатъчен матуритет до 30 дни, се отчитат изцяло като входящи потоци;
в)
активите без определена крайна договорна дата се отчитат с 20 % входящ поток, при условие че договорът позволява на банката да се откаже и да поиска плащане в рамките на 30 дни.
г)
дължимите суми по обезпечени кредитни сделки и сделки, обусловени от капиталовия пазар по смисъла на член 192, точка 3, ако са обезпечени с ликвидни активи, по смисъла на член 416, параграф 1, не се отчитат до размера на стойността на ликвидните активи след приспадане на отбивите, а за останалата част от дължимите суми се отчита пълният им размер;
д)
дължимите суми, които институцията длъжник третира съгласно член 422, параграфи 3 и 4, се дублират със съответен симетричен входящ поток.
е)
дължимите суми от позиции в инструменти, включени в основни капиталови индекси, при условие че няма двойно отчитане на ликвидните активи.
ж)
неусвоените кредитни или ликвидни улеснения и всякакви други получени задължения не се отчитат.
3. Изходящите и входящите потоци, очаквани в срок от 30 дни по договорите от приложение II, се отчитат на нетна основа за всички контрагенти и се умножават по 100 %, ако резултатът е нетен входящ поток. Отчитане на нетна основа означава и без отчитане на обезпеченията, които ще бъдат получени и които отговарят на изискванията за ликвидни активи съгласно член 416.
4. Чрез дерогация от параграф 2, буква ж) компетентните органи могат да дадат разрешение на институцията да прилага в отделни случаи по-голям входящ поток за кредитните и ликвидните улеснения, когато са изпълнени всички посочени по-долу условия:
а)
има основания да се очаква по-голям входящ поток дори при едновременното възникване на стресирани обстоятелства за доставчика и за целия пазар;
б)
контрагентът е институция майка или дъщерна институция на институцията, или е друго дъщерно предприятие на същата институция майка, или е свързан с институцията чрез определено отношение по смисъла на член 12, параграф 1 от Директива 83/349/ЕИО, или е член на същата институционална защитна схема, посочена в член 113, параграф 7 от настоящия регламент, или е централната институция, или е член на мрежа, за която се прилага освобождаването по член 10 от настоящия регламент;
в)
контрагентът отчита симетрично или по-консервативно съответстващия изходящ поток чрез дерогация от членове 422, 423 и424;
г)
институцията и контрагентът са установени в една и съща държава членка.
5. Компетентните органи могат да освободят от прилагането на изискването по параграф 4, буква г), когато се прилага член 20, параграф 1, буква б). В този случай трябва да се спазват допълнителните обективни критерии съгласно разпоредбите на делегирания акт, посочен в член 460. Когато разрешат приложението на по-голям входящ поток, компетентните органи информират ЕБО за резултата от процеса по член 20, параграф 1, буква б). Компетентните органи правят редовен преглед на изпълнението на условията за такива по-големи входящи потоци.
6. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за уточняване на обективните критерии по параграф 5.
ЕБО представя на Комисията проектите на тези регулаторни технически стандарти до 1 януари 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
7. Институциите не могат да отчитат входящи потоци от отчетените съгласно член 416 ликвидни активи, различни от дължимите плащания по активите, които не са отразени в пазарната стойност на актива.
8. Институциите не отчитат входящи потоци от нови задължения, които са поели.
9. Институциите вземат предвид входящите ликвидни потоци, които трябва да се получат в трети държави с ограничения върху преводите или които са деноминирани в неконвертируеми валути, само доколкото тези входящи потоци съответстват на изходящите потоци в съответната трета държава или съответната валута.
Член 426
Актуализиране на бъдещите ликвидни изисквания
След като Комисията приеме делегиран акт за уточняване на характеристиките на изискването за ликвидност съгласно член 460, ЕБО може да изготви проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на условията по член 421, параграф 1, член 422, с изключение на параграфи 8, 9 и 10 от него, и член 424, като се вземат предвид международно договорените стандарти.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ДЯЛ III
ОТЧИТАНЕ НА СТАБИЛНОТО ФИНАНСИРАНЕ
Член 427
Елементи, осигуряващи стабилно финансиране
1. Институциите отчитат пред компетентните органи в съответствие с изискванията за отчитане по член 415, параграф 1 и единните формати за отчетност по член 415, параграф 3, следните елементи и техните поделементи с оглед извършването на оценка на наличността на стабилно финансиране:
а)
следните елементи на собствения капитал след приспаданията, когато са приложими;
i)
инструменти от капитала от първи ред;
ii)
инструменти от капитала от втори ред;
iii)
други преференциални акции и капиталови инструменти, които надхвърлят позволения размер на капитала от втори ред, с ефективен матуритет от и над една година;
б)
следните задължения, които не са включени в буква а)
i)
влоговете на дребно, които отговарят на условията за третирането по член 421, параграф 1;
ii)
влоговете на дребно, които отговарят на условията за третирането по член 421, параграф 2;
iii)
влоговете, които отговарят на условията за третирането, предвидено в член 422, параграфи 3 и 4;
iv)
измежду влоговете, посочени в подточка iii) - тези влогове, които са обхванати от схема за гарантиране на депозитите съгласно Директива 94/19/ЕО или равностойна схема за гарантиране на депозитите в трета държава и които попадат в обхвата на член 421, параграф 2;
v)
измежду влоговете, посочени в подточка iii) - тези влогове, които попадат в обхвата на член 422, параграф 3, буква б);
vi)
измежду влоговете, посочени в подточка iii) - тези влогове, които попадат в обхвата на член 422, параграф 3, буква г);
vii)
вложени суми, които не попадат в обхвата на подточка i), ii) или iii), когато не са вложени от финансови клиенти;
viii)
цялото финансиране, получено от финансови клиенти;
ix)
отделно за сумите по подточки vii) и viii) съответно - финансирането от обезпечени кредитни сделки и сделки, обусловени от капиталовия пазар по смисъла на член 192, точка 3:
-
обезпечено с активи, които биха могли да се квалифицират като ликвидни активи съгласно член 416;
-
обезпечено с други активи;
x)
задължения, които произтичат от емитирани ценни книжа, отговарящи на условията за третирането, предвидено в член 129, параграф 4 или 5, или съгласно посоченото в член 52, параграф 4 от Директива 2009/65/ЕО;
xi)
следните други задължения, които произтичат от емитирани ценни книжа, които не попадат в обхвата на буква а):
-
задължения, които произтичат от ценни книжа с ефективен матуритет от и над една година;
-
задължения, които произтичат от ценни книжа с ефективен матуритет по-малко от една година;
xii)
други задължения.
2. Когато е приложимо, всички елементи се разпределят в посочените по-долу пет групи според по-близката от следните дати: датата на падежа и най-ранната дата, на която съгласно договора може да се поиска изплащане на задължението:
а)
до три месеца,
б)
между три и шест месеца;
в)
между шест и девет месеца;
г)
между девет и 12 месеца;
д)
над 12 месеца.
Член 428
Елементи, изискващи стабилно финансиране
1. Освен ако не са приспаднати от собствения капитал, следните елементи се отчитат отделно пред компетентните органи, за се прецени дали е необходимо стабилно финансиране:
а)
активите, които биха могли да се квалифицират като ликвидни активи съгласно член 416, разпределени по видове;
б)
следните ценни книжа и инструменти на паричния пазар, които не са включени в буква а);
i)
активи, които получават първа степен на кредитно качество съгласно член 122;
ii)
активи, които получават втора степен на кредитно качество съгласно член 122;
iii)
други активи
в)
капиталови ценни книжа на нефинансови лица, включени в основен индекс на призната борса;
г)
други капиталови ценни книжа;
д)
злато;
е)
други благородни метали;
ж)
неподлежащи на подновяване заеми и вземания и отделно онези неподлежащи на подновяване заеми и вземания, длъжниците по които са:
i)
физически лица, различни от едноличните търговци и съдружия;
ii)
МСП, които отговарят на изискванията за класа експозиции на дребно съгласно стандартизирания или вътрешнорейтинговия подход за кредитен риск или към дружество, което отговаря на условията за третирането по член 153, параграф 4, и когато общият размер на влоговете на съответния клиент или група от свързани клиенти е под 1 милион евро;
iii)
държави, централни банки и субекти от публичния сектор;
iv)
клиенти извън посочените в подточки i) и ii), различни от финансови клиенти;
v)
клиенти извън посочените в подточки i), ii) и iii), които са финансови клиенти, отделно от тях тези, които са кредитни институции и други финансови клиенти.
з)
неподлежащи на подновяване заеми и вземания, посочени в буква ж), и отделно от тях тези, които са:
i)
обезпечени с търговски недвижими имоти;
ii)
обезпечени с жилищни недвижими имоти;
iii)
предмет на съчетано (посредническо) финансиране чрез облигации, отговарящи на условията за третирането по член 129, параграф 4 или 5, или чрез облигации, посочени в член 52, параграф 4 от Директива 2009/65/ЕО;
и)
вземания по деривати;
й)
други активи;
к)
неусвоени договорени кредитни улеснения, които са със среден риск или със среден/нисък риск съгласно приложение I.
2. Когато е приложимо, всички елементи се разпределят в петте групи по член 427, параграф 2.
СЕДМА ЧАСТ
ЛИВЪРИДЖ
Член 429
Изчисляване на отношението на ливъридж
1. Институциите изчисляват отношението си на ливъридж съгласно методологията по параграфи 2-11.
2. Отношението на ливъридж се изчислява, като мярката за капитал на институцията се разделя на мярката за обща експозиция на тази институция, и се изразява в проценти.
Институциите изчисляват отношението на ливъридж като средноаритметична стойност на месечните стойности на отношението на ливъридж за едно тримесечие.
3. За целите на параграф 2 мярката за капитал е капиталът от първи ред.
4. Мярката за обща експозиция е сборът на стойностите на експозициите по всички активи и задбалансови позиции, които не са приспаднати при определянето на мярката за капитала по параграф 3.
Когато институциите включват предприятие от финансовия сектор, в което имат значителна инвестиция съгласно член 43, в консолидираните си отчети съгласно приложимата нормативна уредба за счетоводната отчетност, но не и в пруденциалната консолидация съгласно първа част, дял II, глава 2, те определят стойността на експозицията на значителната инвестиция не съгласно параграф 5, буква а) от настоящия член, а с произведението, получено чрез умножаване на сумата по буква а) от настоящата алинея с коефициента по буква б) от настоящата алинея:
а)
сборът на стойностите на експозициите на всички експозиции на това предприятие от финансовия сектор, в което имат значителна инвестиция;
б)
за всички преки, непреки и синтетични позиции на институцията в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на предприятието от финансовия сектор, общата сума на тези елементи, която не е приспадната съгласно член 47 и член 48, параграф 1, буква б), разделена на общата сума на тези елементи.
5. Институциите определят стойността на експозицията на активите съгласно посочените по-долу принципи:
а)
стойностите на експозициите на активите, с изключение на договорите по приложение II и кредитните деривати, са стойностите на експозициите в съответствие с член 111, параграф 1, първо изречение;
б)
закупено физическо или финансово обезпечение, както и гаранции или редуциране на кредитния риск не се използват за намаляване на стойността на експозицията на активите;
в)
заемите не се нетират с влогове.
6. Институциите определят стойността на експозицията по договорите, посочени в приложение II, и на кредитните деривати, включително такива, които са задбалансови позиции, съгласно метода по член 274.
При определянето на стойността на експозицията по договорите по приложение II и на кредитните деривати институциите отчитат ефектите на договорите за новация и другите споразумения за нетиране, освен на споразуменията за кръстосано нетиране на продукти, съгласно член 295.
7. Чрез дерогация от параграф 6 институциите могат да използват метода по член 275, за да определят стойността на експозицията по договорите в точки 1 и 2 от приложение II, само ако използват този метод и за определяне на стойността на експозицията по тези договори с цел спазване на капиталовите изисквания по член 92.
8. При определянето на потенциалната бъдеща кредитна експозиция на кредитни деривати институциите прилагат посочените в член 299, параграф 2 принципи за всичките си кредитни деривати, а не само за онези, които са включени в търговския портфейл.
9. Институциите определят стойността на експозицията на репо сделките, сделките за отдаване или получаване в заем на стоки или ценни книжа, транзакции с удължен сетълмент и маржин заемните сделки, включително тези, които са задбалансови позиции, в съответствие с член 220, параграфи 1-3 и член 222, и отчитат ефектите от рамковите споразумения за нетиране, с изключение на споразуменията за кръстосано нетиране, в съответствие с член 206.
10. Институциите определят стойността на експозицията на задбалансовите позиции, освен по позициите, посочени в параграфи 6 и 9 от настоящия член, съгласно член 111, параграф 1, след извършване на посочените по-долу изменения на конверсионните коефициенти, изброени в посочения член:
а)
конверсионният коефициент, който се прилага към условната стойност за неусвоени кредитни улеснения, които могат да бъдат отменени безусловно по всяко време без предизвестие, посочени в точка 4, букви а) и б) от приложение I, е 10 %;
б)
конверсионният коефициент за свързаните с търговско финансиране задбалансови позиции със среден/нисък риск, посочени в точка 3, буква а) от приложение I, и за задбалансовите позиции, свързани с официално стимулирано експортно кредитиране, посочени в точка 3, буква б), подточка i) от приложение I, е 20 %;
в)
конверсионният коефициент за свързаните с търговско финансиране задбалансови позиции със среден риск, посочени в точка 2, буква а) и точка 2, буква б), подточка i) от приложение I и за задбалансовите позиции, свързани с официално стимулирано експортно кредитиране, посочени в точка 2, буква б), подточка ii) от приложение I, е 50 %;
г)
конверсионният коефициент за всички други задбалансови позиции от приложение I е 100 %.
11. Когато националните общоприети счетоводни принципи признават балансово активите, предмет на доверително управление, в съответствие с член 10 от Директива 86/635/ЕИО, тези активи могат да бъдат изключени от мярката за общата експозиция, ако отговарят на критериите за непризнаване, предвидени в международните счетоводни стандарти 39 (МСС 39), приложими съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, и, когато е приложимо, на критериите за изключване от обхвата на консолидацията, предвидени в международните стандарти за финансово отчитане 10 (МСФО 10), приложими съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002.
Член 430
Изискване за отчетност
1. Институциите предоставят на компетентните органи цялата необходима информация за отношението на ливъридж и компонентите му съгласно член 429. Компетентните органи вземат предвид тази информация при извършването на надзорния преглед по член 97 от Директива 2013/36/ЕС.
Институциите предоставят на компетентните органи и информацията, която се изисква за целите на изготвянето на доклада по член 511.
Компетентните органи предават получената от институциите информация на ЕБО по негово искане, за да улеснят извършването на прегледа по член 511.
2. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на единна отчетна форма, указанията за попълване на формата, честотата и датите на отчетността и информационните решения, за целите на изискването за отчетност в параграф 1.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 февруари 2015 г..
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ОСМА ЧАСТ
ОПОВЕСТЯВАНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ
ДЯЛ I
ОБЩИ ПРИНЦИПИ
Член 431
Обхват на изискванията за оповестяване на информация
1. Институциите оповестяват информацията по дял II при спазване на разпоредбите по член 432.
2. По отношение на разрешенията, предоставени от компетентните органи съгласно трета част относно инструментите и подходите, посочени в дял III се прилага изискването за публично оповестяване от институциите на предвидената там информация.
3. Институциите приемат официални правила с цел спазване на предвидените в настоящата част изисквания за оповестяване и разполагат с правила за оценка на целесъобразността на извършваните от тях оповестявания, включително за проверка на оповестяваната информация и честотата на оповестяване. Институциите разполагат и с правила за оценка дали оповестената от тях информация е достатъчна, за да могат участниците на пазара да оценят рисковия им профил.
Когато с тези оповестявания на участниците на пазара не се предоставя достатъчно информация относно рисковия профил на институциите, те оповестяват публично необходимата допълнителна информация освен изискваната съгласно параграф 1. От институциите обаче се изисква да оповестяват само информация, която е съществена и която не представлява търговска тайна или поверителна информация съгласно член 432.
4. При поискване институциите обясняват своите решения по отношение на присъдения от тях рейтинг на МСП и на други предприятия кредитоискатели, като предоставят и обяснение в писмена форма, ако това бъде поискано от тях. Административните разходи за обяснението са пропорционални на размера на кредита.
Член 432
Несъществена информация, търговска тайна или поверителна информация
1. Институциите могат да не оповестяват един или повече елементи от информацията за оповестяване по дял II, ако съответната информация не се смята за съществена, с изключение на оповестяванията по член 435, параграф 2, буква в), член 437и член 450.
Информацията за оповестяване се счита за съществена, ако пропускането ѝ или невярното ѝ представяне би могло да промени или да повлияе върху оценката или решението на даден ползвател, разчитащ на тази информация за вземане на икономически решения.
В съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 в срок до 31 декември 2014 г. ЕБО издава насоки за начина, по който институциите трябва да прилагат принципа на същественост по отношение на изискванията за оповестяване по дял II.
2. Институциите могат да не оповестят също един или повече елементи от информацията за оповестяване по дялове II и III, ако тези елементи съдържат информация, която се смята за търговска тайна или поверителна информация съгласно втора и трета алинея, с изключение на случаите на оповестяване по член 437 и член 450.
Информацията се смята за търговска тайна на дадена институция, ако оповестяването ѝ би нарушило конкурентната позиция на институцията. Тя може да обхваща сведения относно продукти или системи, чието споделяне с конкурентите би намалило стойността на инвестициите на институцията в тях.
Информацията се счита за поверителна, ако са налице задължения към клиенти или други взаимоотношения с контрагенти, съгласно които институцията трябва да запази поверителността на тази информация.
В съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 в срок до 31 декември 2014 г. ЕБО издава насоки за начина, по който институциите трябва да прилагат принципите на търговска тайна и на поверителност по отношение на изискванията за оповестяване по дялове II и III.
3. В изключителните случаи по параграф 2 при оповестяването на информация институцията обявява факта, че определени елементи от информацията не са оповестени и причината, поради която не са оповестени, и публикува по-обща информация по предмета на изискването за оповестяване, освен когато тези елементи трябва да бъдат класифицирани като търговска тайна или поверителна информация.
4 Параграфи 1, 2 и 3 не засягат обхвата на отговорността при липса на оповестяване на съществена информация.
Член 433
Честота на оповестяването на информация
Институциите оповестяват информацията по настоящата част най-малко веднъж годишно.
Оповестяваната ежегодно информация се публикува в зависимост от датата на публикуване на финансовите отчети.
Институциите преценяват необходимостта от публикуване на част или на цялата оповестявана информация по-често от веднъж годишно с оглед на съответните характеристики на своята дейност, например мащаба на операциите, обхвата на дейностите, извършването на дейност в различни държави и в различни финансови сектори и участието на международните финансови пазари, платежни системи и системи за сетълмент и клиринг. При тази преценка се обръща особено внимание на евентуалната необходимост от по-често оповестяване на информацията по член 437 и член 438, букви в)-е) и информацията за рисковите експозиции и другите елементи, при които често се наблюдават бързи промени.
В съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 в срок до 31 декември 2014 г. ЕБО издава насоки за преценката от страна на институциите за необходимостта от по-често оповестяване на информацията по дялове II и III.
Член 434
Средства за оповестяването на информация
1. Институциите могат да определят подходящото средство и място за оповестяване на информацията и начините за проверка с цел действително спазване на изискванията за оповестяване по настоящата част. Доколкото е възможно, оповестяването на цялата информация се извършва чрез едно средство или на едно място. Ако сходна информация се оповестява в две или повече средства за оповестяване на информация, в оповестяването чрез всяко средство се съдържа препратка към еднородната информация, оповестявана чрез други средства.
2. Може да се приеме, че институцията е изпълнила задължението си за оповестяване на информация по настоящата част, ако е оповестила същата информация за целите на счетоводната отчетност, за допускане до търговия на регулиран пазар или съгласно други изисквания. Ако оповестената информация не е включена във финансовите отчети, институциите недвусмислено посочват във финансовите отчети къде тя може да бъде намерена.
ДЯЛ II
ТЕХНИЧЕСКИ КРИТЕРИИ ОТНОСНО ПРОЗРАЧНОСТТА И ОПОВЕСТЯВАНЕТО НА ИНФОРМАЦИЯ
Член 435
Цели на управлението на риска и политика по управление на риска
1. Институциите оповестяват целите и политиките си във връзка с управлението на риска за всяка отделна категория риск, включително за рисковете по настоящия дял. Оповестява се информация за:
а)
стратегиите и процесите за управление на тези рискове;
б)
структурата и организацията на съответното звено за управление на риска, включително информация за правомощията и статута му или други подходящи правила;
в)
обхвата и естеството на системите за отчитане и измерване на риска;
г)
политиките за хеджиране и редуциране на риска и стратегиите и процесите за наблюдение на текущата ефективност на средствата за хеджиране и редуциране на риска;
д)
одобрено от ръководния орган изявление относно адекватността на механизмите на институцията за управление на риска, за да се гарантира, че въведените системи за управление на риска са адекватни по отношение на профила и стратегията на институцията;
е)
кратък отчет за риска, който е одобрен от ръководния орган и в който се описва накратко цялостният рисков профил на институцията, свързан с търговската ѝ стратегия. В този отчет се включват ключови показатели и данни, осигуряващи на външните заинтересовани лица цялостна представа за управлението на риска от институцията, включително за начина, по който рисковият профил взаимодейства с рисковия толеранс, определен от ръководния орган.
2. Институциите оповестяват посочената по-долу информация относно правилата за управление, като я актуализират редовно, най-малко веднъж годишно:
а)
броя на директорските постове, заемани от членовете на ръководния орган;
б)
политиката за подбор на членовете на ръководния орган и действителните им знания, умения и експертен опит;
в)
политиката за осигуряване на разнообразие при подбора на членовете на ръководния орган, целите на тази политика и всички заложени целеви показатели, както и информация доколко са били изпълнени тези цели и целеви показатели;
г)
информация дали институцията е създала отделен комитет по риска и колко пъти е заседавал този комитет;
д)
описанието на потоците от информация за риска, изпращана към ръководния орган.
Член 436
Приложно поле
Институциите оповестяват следната информация относно приложното поле на изискванията на настоящия регламент съгласно Директива 2013/36/ЕС.
а)
наименованието на институцията, за която се прилагат изискванията на настоящия регламент;
б)
кратко описание на разликите в обхвата на консолидация за счетоводни цели и за целите на пруденциалния надзор с кратко описание на включените предприятия, в което се посочва дали те са:
i)
напълно консолидирани;
ii)
пропорционално консолидирани;
iii)
приспаднати от собствения капитал;
iv)
нито консолидирани, нито приспаднати;
в)
всякакви текущи или предвидими съществени практически или правни пречки за бързо прехвърляне на собствен капитал или изплащане на задължения между предприятието майка и неговите дъщерни предприятия;
г)
общата сума, с която действителният размер на собствения капитал е под изисквания размер във всички дъщерни предприятия, които не са включени в консолидацията, и наименованията на тези предприятия;
д)
ако е приложимо, обстоятелствата, при които се използват разпоредбите на членове 7 и 9.
Член 437
Собствен капитал
1. Институциите оповестяват следната информация относно собствения си капитал:
а)
пълно равнение между елементите на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред, капитала от втори ред и филтрите и приспаданията, приложени съгласно членове 32-35, 36, 56, 66 и 79 към собствения капитал на институцията, и баланса ѝ съгласно заверените ѝ финансови отчети;
б)
описание на основните характеристики на инструментите на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред, емитирани от институцията;
в)
пълните условия, отнасящи се до инструментите на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред;
г)
отделна информация за естеството и размерите на следното:
i)
всеки пруденциален филтър, приложен съгласно членове 32-35;
ii)
всички приспадания съгласно членове 36, 56 и 66;
iii)
елементите, които не са приспаднати съгласно членове 47, 48, 56, 66 и 79;
д)
описание на всички ограничения, прилагани при изчисляването на собствения капитал съгласно настоящия регламент, и инструментите, пруденциалните филтри и приспаданията, към които се прилагат тези ограничения;
е)
когато институциите оповестяват съотношенията на капиталовата адекватност, които са изчислени чрез използване на елементи на собствения капитал, определени не по методите съгласно настоящия регламент - пълно описание на методите, по които са изчислени тези съотношения на капиталовата адекватност.
2. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за установяване на единни форми за оповестяване на информацията по параграф 1, букви а), б), г) и д).
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 февруари 2015 г..
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 438
Капиталови изисквания
Институциите оповестяват следната информация за спазването на изискванията, предвидени в член 92 от настоящия регламент и член 73 от Директива 2013/36/ЕС:
а)
обобщена информация за подхода на институцията към оценяването на адекватността на вътрешния ѝ капитал за поддържане на настоящите и бъдещите ѝ дейности;
б)
при поискване от съответния компетентен орган - резултата от вътрешния процес на оценка на капиталовата адекватност на институцията, включително. състава на допълнителните капиталови изисквания въз основа на процеса на надзорен преглед, съгласно посоченото в член 104, параграф 1, буква а) от Директива 2013/36/ЕС.
в)
за институциите, изчисляващи размерите на рисково претеглените експозиции в съответствие с трета част, дял II, глава 2 - сумата, равна на 8 % от размера на рисково претеглените експозиции за всеки от класовете експозиции по член 112;
г)
за институциите, изчисляващи размерите на рисково претеглените експозиции в съответствие с трета част, дял II, глава 3 - сумата, равна на 8 % от размера на рисково претеглените експозиции за всеки от класовете експозиции по член 147. За експозициите на дребно това изискване се прилага за всяка от категориите експозиции, на които съответстват различните корелационни коефициенти по член 154, параграфи 1-4. За класа експозиции в капиталови инструменти това изискване се прилага за:
i)
всеки от подходите по член 155;
ii)
експозиции в търгувани на борсов пазар капиталови инструменти, експозиции в непублични капиталови инструменти, държани в достатъчно диверсифицирани портфейли и други експозиции;
iii)
експозиции, подлежащи на преходно надзорно третиране във връзка с капиталовите изисквания;
iv)
експозиции, за които се прилагат условията за унаследяване по отношение на капиталовите изисквания;
д)
капиталовите изисквания, изчислени в съответствие с член 92, параграф 3, букви б) и в);
е)
капиталовите изисквания, изчислени съгласно трета част, дял III, глави 2, 3 и 4, и оповестявани поотделно.
Институциите, които изчисляват рисково претеглените размери на експозициите съгласно член 153, параграф 5 или член 155, параграф 2, оповестяват експозициите, които са отнесени към всяка от категориите по член 153, параграф 5, таблица 1 или на които е присъдено всяко от рисковите тегла съгласно член 155, параграф 2.
Член 439
Експозиция към кредитен риск от контрагента
Институциите оповестяват следната информация за своята експозиция към кредитен риск от контрагента съгласно посоченото в трета част, дял II, глава 6:
а)
описание на методологията, използвана за определяне на вътрешен капитал и кредитни лимити за експозициите към кредитен риск от контрагента;
б)
описание на правилата за обезпечаване на експозициите и формиране на кредитни резерви;
в)
описание на правилата по отношение на експозициите към утежняващ риск;
г)
описание на влиянието на размера на обезпечението, което институцията трябва да предостави при понижаване на кредитния ѝ рейтинг;
д)
брутната положителна справедлива стойност на договори, ползите при нетиране, нетираната текуща кредитна експозиция, полученото обезпечение и нетната кредитна експозиция по деривати. Нетната кредитна експозиция по деривати е кредитната експозиция по сделки с деривати след отчитането на ползите от изпълнимите споразумения за нетиране и споразумения за обезпечение;
е)
измерители за стойността на експозицията съгласно методите, изложени в трета част, дял II, глава 6, раздели 3-6, според това кой от тези методи е приложим;
ж)
условната стойност на кредитните деривати, използвани за хеджиране, и разпределението на текущата кредитна експозиция по видове кредитни експозиции;
з)
условната стойност на сделките с кредитни деривати, обособена между дейността в собствения кредитен портфейл на институцията, и дейността й като посредник, включително разпределението на използваните кредитни деривативни продукти, разграничено допълнително на закупена и продадена защита за всяка продуктова група;
и)
оценка на коефициента α, ако институцията е получила разрешение от страна на компетентните органи да изготвя такава оценка.
Член 440
Капиталови буфери
1. Всяка институция оповестява следната информация във връзка със спазването на изискването за поддържане на антицикличен капиталов буфер съгласно дял VII, глава 4 от Директива 2013/36/ЕС;
а)
географското разпределение на кредитните експозиции на институцията, свързани с изчислението на антицикличния капиталов буфер;
б)
размера на специфичния за институцията антицикличен капиталов буфер.
2. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за уточняване на изискванията за оповестяване по параграф 1.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 441
Показатели от глобално системно значение
1. Институциите, определени като глобални системно значими институции (Г-СЗИ) в съответствие с член 131 от Директива 2013/36/ЕС, оповестяват ежегодно стойностите на показателите, използвани за определяне на оценката на институциите в съответствие с методологията за определяне, посочена в същия член.
2. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за уточняване на еднакви форми и на датата за целите на посоченото в параграф 1 оповестяване. При разработването на тези технически стандарти ЕБО взема предвид международните стандарти.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 юли 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 442
Корекции за кредитен риск
Във връзка с експозицията на институциите към кредитен риск и риск от разсейване те оповестяват следната информация:
а)
определенията за просрочие и обезценка за счетоводни цели;
б)
описание на подходите и методите, възприети за определяне на корекциите за общ и специфичен кредитен риск;
в)
общия размер на експозициите след счетоводните прихващания и без да се отчитат ефектите от редуцирането на кредитния риск, както и средния размер на експозициите за периода, разпределен по различни класове експозиции;
г)
географското разпределение на експозициите, разграничени по значими региони по съществени класове експозиции, като при необходимост се представя по-подробно разпределение;
д)
разпределението на експозициите по отрасли и видове контрагенти, разграничени по класове експозиции, включително като се посочват експозициите към МСП, като при необходимост се представя по-подробно разпределение;
е)
разбивка на експозициите по остатъчен падеж, разграничени по класове експозиции, като при необходимост се представя по-подробно разпределение;
ж)
за значимите отрасли или видове контрагенти се посочва размерът на:
i)
обезценените експозиции и просрочените експозиции, представени поотделно;
ii)
корекциите за специфичен и общ кредитен риск;
iii)
отчисленията във връзка с корекциите за специфичен и общ кредитен риск през отчетния период;
з)
размера на обезценените експозиции и просрочените експозиции, представени поотделно, разграничени по значими географски райони, включително, ако е практически възможно, размерите на корекциите за специфичен и общ кредитен риск, свързани с всеки географски район;
и)
равнението на промените на корекциите за специфичен и общ кредитен риск за обезценените експозиции, представени поотделно. Информацията включва:
i)
описание на вида корекции за специфичен и общ кредитен риск;
ii)
началните салда;
iii)
размера на предвидените суми, съответстващи на корекциите за кредитен риск през отчетния период;
iv)
размера на провизиите или намаленията на провизиите във връзка с прогнозните вероятни загуби от експозиции по време на отчетния период, всякакви други корекции, включително тези, свързани с курсови разлики, бизнес комбинации, придобивания на и освобождавания от дъщерни предприятия, както и трансфери между корекциите за кредитен риск;
v)
крайните салда.
Корекциите за специфичен кредитен риск и реинтегриране, отчетени директно в отчета за доходите, се оповестяват отделно.
Член 443
Свободни от тежести активи
В срок до 30 юни 2014 г. ЕБО издава насоки за оповестяването на свободните от тежести активи, като взема предвид Препоръка ЕССР/2012/2на Европейския съвет за системен риск от 20 декември 2012 г. относно финансирането на кредитните институции (31) и по-специално Препоръка Г - Прозрачност на пазара относно тежестите върху активите. Тези насоки се приемат съгласно член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ЕБО изготвя проекти на регулаторни технически стандарти за оповестяването на балансовата стойност за всеки клас експозиции, разграничени по качество на активите и на общата балансова стойност, която е свободна от тежести, като взема предвид Препоръка ЕССР/2012/2и при условие че в доклада си ЕБО преценява, че подобно допълнително оповестяване предлага надеждна и смислена информация.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 януари 2016 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 444
Използване на АВКО
Институциите, които изчисляват размерите на рисково претеглените експозиции в съответствие с трета част, дял II, глава 2, оповестяват следната информация за всеки от класовете експозиции, посочени в член 112:
а)
наименованията на признатите АВКО и агенции за експортно застраховане (АЕЗ) и причините за евентуалните промени;
б)
класовете експозиции, за които се използва съответна АВКО или АЕЗ;
в)
описание на процеса, използван за прехвърляне на кредитните оценки на емитента и емисията към позициите, които не са включени в търговския портфейл;
г)
отнасянето на външната кредитна оценка на всяка призната АВКО или АЕЗ към степените на кредитно качество, описани в трета част, дял II, глава 2, като се взема под внимание, че тази информация не е необходимо да се оповестява, ако институцията спазва стандартното съотнасяне на присъдените рейтинги към степени на кредитно качество, публикувано от ЕБО;
д)
стойностите на експозициите преди и след редуцирането на кредитния риск, свързани с всяка степен на кредитно качество по трета част, дял II, глава 2, както и тези, приспаднати от собствения капитал.
Член 445
Експозиция към пазарен риск
Институциите, които изчисляват капиталовите изисквания в съответствие с член 92, параграф 3, букви б) и в), оповестяват тези изисквания поотделно за всеки риск, посочен в тези разпоредби. Освен това капиталовото изискване за специфичен лихвен риск по секюритизиращите позиции се оповестява отделно.
Член 446
Операционен риск
Институциите оповестяват подходите за оценката на капиталовите изисквания за операционен риск, на които отговаря кредитната институция; описание на методологията, изложена в член 312, параграф 2, при положение че институцията я ползва, включително обсъждане на съответните вътрешни и външни фактори, предвидени в подхода на институцията във връзка с измерването и в случай на частично използване, обхвата и покритието на отделните използвани методологии.
Член 447
Експозиции в капиталови инструменти, които не са включени в търговския портфейл
По отношение на експозициите в капиталови инструменти, които не са включени в търговския портфейл, институциите оповестяват следната информация:
а)
разграничение между експозициите, основано на предназначението им, включително капиталови доходи и стратегически цели, и преглед на използваните счетоводни техники и методологии за оценка на стойността, включително основните допускания и практики, оказващи влияние върху оценката на стойността, и всякакви значителни промени в тези практики;
б)
балансовата стойност, справедливата стойност и - за инструментите, които се търгуват на борсов пазар - сравнение с пазарната цена, когато тя се различава съществено от справедливата стойност;
в)
видовете, естеството и размера на експозициите в инструменти, които се търгуват на борсов пазар, експозициите в непублични капиталови инструменти в достатъчно диверсифицирани портфейли и други експозиции;
г)
общия размер на реализираните печалби или загуби от продажби и други начини на реализация през периода; и
д)
общия размер на нереализираните печалби или загуби, общите латентни печалби или загуби от преоценка, и всяка от тези суми, включена в първичния или допълнителния собствен капитал.
Член 448
Експозиция към лихвен риск по позиции, които не са включени в търговския портфейл
Институциите оповестяват следната информация относно своите експозиции към лихвен риск по позиции, които не са включени в търговския портфейл:
а)
естеството на лихвения риск и основните допускания (включително допускания относно плащанията за предсрочно погасяване на кредити и тенденциите по отношение на безсрочните влогове) и честотата на измерване на лихвения риск;
б)
промените в доходите, икономическата стойност или друг подходящ измерител, използвани от ръководството при рязко повишаване или намаляване на лихвените проценти съгласно приетия от него метод за измерване на лихвения риск по валути.
Член 449
Експозиция по секюритизиращи позиции
Институциите, които изчисляват размерите на рисково претеглените експозиции в съответствие с трета част, дял II, глава 5 или капиталовите изисквания съгласно член 337 или 338, оповестяват следната информация, когато е уместно, поотделно за своя търговски и банков портфейл:
а)
описание на целите на институцията във връзка със секюритизационната дейност;
б)
естеството на другите рискове, включително ликвидния риск, присъщ на секюритизираните активи;
в)
вида рискове по отношение на ранга на базисните секюритизиращи позиции и по отношение на базисните активи на тези секюритизиращи позиции, поети и задържани при пресекюритизационната дейност;
г)
различните функции, които изпълнява институцията в процеса на секюритизация;
д)
степента на участие на институцията във всяка от функциите, посочени в буква г);
е)
описание на наличните процедури за наблюдаване на промените в кредитния и пазарния риск на секюритизираните експозиции, включително как поведението на базисните активи влияе върху секюритизираните експозиции и как тези процеси се различават за пресекюритизираните експозиции;
ж)
описание на правилата на институцията, уреждащи използването на хеджиране и защита с гаранции за редуциране на рисковете на задържаните секюритизирани и пресекюритизирани експозиции, като се посочват и контрагентите по важните операции за хеджиране по съответните видове рискови експозиции;
з)
подходите за изчисляване на размерите на рисково претеглените експозиции, които институцията прилага за своите секюритизиращи дейности, включително видовете секюритизирани експозиции, към които се прилага всеки подход;
и)
видовете дружества със специална цел-секюритизация, които институцията използва в качеството си на спонсор, за да секюритизира експозиции на трето лице, включително дали, под каква форма и до каква степен институцията има експозиции към тези дружества, поотделно за балансовите и задбалансовите експозиции, както и списък на субектите, които институцията управлява или консултира и които инвестират в секюритизиращи позиции, които институцията е секюритизирала, или в дружества със специална цел- секюритизация, за които институцията се явява спонсор;
й)
обобщена информация за счетоводните политики на институцията по отношение на секюритизиращите дейности, включително:
i)
дали сделките се третират като продажби или финансиране;
ii)
признаването на печалбите от продажби;
iii)
методите, основните допускания, входящите данни, както и промените спрямо предходния период, по отношение на оценката на секюритизиращите позиции;
iv)
третирането на синтетичните секюритизации, ако не са обхванати от други счетоводни политики;
v)
как се оценяват активите, които предстои да бъдат секюритизирани, и дали са включени в търговския или в банковия портфейл на институцията;
vi)
правилата за признаване в баланса като пасив на споразумения, по които на институцията би могло да се наложи да осигури финансова подкрепа за секюритизирани активи;
к)
наименованията на АВКО, използвани при секюритизация, и видовете експозиции, за които се използва всяка агенция;
л)
в съответните случаи - описание на подхода на вътрешната оценка съгласно трета част, дял II, глава 5, раздел 3, включително структурата на процеса на вътрешното оценяване и връзката между вътрешната оценка и външните рейтинги, използването на вътрешна оценка за цел, различна от оценка на капитала чрез подхода на вътрешната оценка, контролните механизми за процеса на вътрешна оценка, включително по отношение на независимостта, отчетността и прегледа на процеса на вътрешно оценяване, видовете експозиции, към които се прилага процесът на вътрешна оценка, и стрес факторите за определяне на нивата на кредитното подобрение - по видове експозиции;
м)
обяснение на значителните промени в оповестената количествена информация по букви н)-р), настъпили след последния отчетен период;
н)
отделно за търговския и банковия портфейл - следната информация, разпределена по видове експозиции:
i)
общия текущ размер на експозициите, секюритизирани от институцията, поотделно за традиционните секюритизации, за синтетичните секюритизации и за секюритизациите, за които институцията действа само като спонсор;
ii)
общия размер на задържаните или закупените балансови секюритизиращи позиции и на задбалансовите секюритизирани експозиции;
iii)
общия размер на активите, които предстои да бъдат секюритизирани;
iv)
за секюритизирани улеснения, за които се прилага ранна амортизация - общия размер на усвоените експозиции, съответстващи на участията на инициатора и инвеститора, общия размер на капиталовите изисквания за институцията, свързани с участието на инициатора, и общия размер на капиталовите изисквания за институцията, свързани с дела на инвеститора в усвоените суми и неусвоените линии;
v)
размера на секюритизиращите позиции, които са приспаднати от собствения капитал или са с рисково тегло от 1 250 %;
vi)
обобщена информация за секюритизационната дейност за текущия период, включително размера на секюритизираните експозиции и признатите печалби или загуби от продажби;
о)
поотделно за търговския и банковия портфейл - следната информация:
i)
общия размер на задържаните или закупените секюритизиращи позиции и свързаните с тях капиталови изисквания, разпределени на секюритизиращи и пресекюритизиращи експозиции и допълнително групирани в разумен брой интервали според рисковите тегла или капиталовите изисквания, за всеки от използваните подходи за определяне на капиталовите изисквания;
ii)
общия размер на задържаните или закупените пресекюритизиращи експозиции, разпределен по видове експозиции преди и след хеджирането/застраховането, и експозицията към финансови гаранти, разпределена по категории на кредитоспособност на гаранта или по името на гаранта;
п)
за банковия портфейл и относно експозициите, секюритизирани от институцията - размера на обезценените/просрочените секюритизирани активи и размера на загубите, признати от институцията за текущия период, и двете разграничени по видове експозиции;
р)
за търговския портфейл - общия размер на оставащите експозиции, които са секюритизирани от институцията и за които се прилага капиталово изискване за пазарен риск, разграничен на традиционна/синтетична секюритизация и по видове експозиции;
с)
в съответните случаи - дали институцията е предоставила подкрепа по смисъла на член 248, параграф 1, и въздействието на тази подкрепа върху собствения капитал.
Член 450
Политика за възнагражденията
1. Институциите оповестяват най-малко следната информация относно политиката и практиката за определяне на възнагражденията на институцията за тези категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху нейния рисков профил:
а)
информация относно процеса на вземане на решение, използван при определяне на политиката за възнагражденията, както и броя на заседанията, проведени от основния орган, който контролира възнагражденията, през финансовата година, включително -ако е приложимо - информация за състава и мандата на комитета по възнагражденията, външния консултант, чиито услуги са използвани за определяне на политиката за възнагражденията, и ролята на съответните заинтересовани участници;
б)
информация относно връзката между заплащането и постигнатите резултати;
в)
най-важните структурни характеристики на системата за възнагражденията, включително информация относно използваните критерии за измерване на постигнатите резултати и отчитането на риска, политиката за разсрочване на плащанията и критериите за получаване на възнаграждение;
г)
съотношенията между фиксирано и променливо възнаграждение, определени в съответствие с член 94, параграф 1, буква ж) от Директива2013/36/ЕС;
д)
информация относно критериите за постигнатите резултати, на базата на които се определя правото на получаване на акции, опции или променливи елементи на възнаграждението;
е)
основните параметри и логиката на схемите за променливо възнаграждение и другите материални стимули;
ж)
обобщена количествена информация относно възнагражденията, разграничена по видове дейност;
з)
обобщена количествена информация относно възнагражденията, разграничена поотделно за висшето ръководство и за служителите, чиито дейности оказват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като се посочва следното:
i)
размерите на възнагражденията за финансовата година, разделени на постоянен и променлив елемент, и броят на получателите;
ii)
размерите и вида на променливите елементи на възнагражденията, разделени на парични средства акции, свързани с акции инструменти и други;
iii)
размерите на неизплатените разсрочени възнаграждения, разделени на вече получени и на такива, които предстои да бъдат получени;
iv)
размерите на разсрочените възнаграждения, отпуснати през финансовата година, изплатени и намалени посредством корекции въз основа на постигнатите резултати;
v)
възнагражденията при наемане на работа и обезщетенията при освобождаване от работа, изплатени през финансовата година, и броят на получателите на такива плащания;
vi)
размерите на обезщетенията при освобождаване от работа, отпуснати през финансовата година, броят на получателите на такива обезщетения и най-високият размер на такова обезщетение, отпуснато на отделно лице.
и)
броя на отделните лица, получаващи възнаграждение от 1 милион евро или повече за една финансова година, за възнаграждение от 1 милион евро до 5 милиона евро -разпределени на интервали от по 500 000 EUR, а за възнаграждение от 5 милиона евро и повече -разпределени на интервали от по 1 милион евро.
й)
при поискване от държавата членка или компетентния орган - общото възнаграждение на всеки член на ръководния орган или на висшето ръководство.
2. За институциите, които са значими от гледна точка на техния размер и вътрешна организация, както и от гледна точка на естеството, мащаба и сложността на техните дейности, количествената информация, посочена в настоящия член на равнище членове на ръководния орган на институцията, се предоставя също така и на обществеността.
Институциите спазват изискванията, посочени в настоящия член, по начин, съобразен с техния размер и вътрешна организация, както и с естеството, мащаба и сложността на техните дейности, без да се засягат разпоредбите на Директива 95/46/ЕО.
Член 451
Ливъридж
1. Институциите оповестяват следната информация за своето отношение на ливъридж, изчислено съгласно член 429, и за управлението на риска от прекомерен ливъридж:
а)
отношението на ливъридж и по какъв начин институцията прилага член 499, параграфи 2 и 3;
б)
разпределение на мярката за общата експозиция и равнение между мярката за общата експозиция и съответната информация, оповестена в публикуваните финансови отчети;
в)
размера на отписаните доверителни дейности в съответствие с член 429, параграф 11, когато това е приложимо;
г)
описание на процесите, използвани за управление на риска от прекомерен ливъридж;
д)
описание на факторите, оказали влияние върху отношението на ливъридж през периода, за който се отнася оповестеното отношение на ливъридж.
2. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за установяване на единна форма за оповестяване на информацията по параграф 1 и указания за използването на тази форма.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 30 юни 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ДЯЛ III
ИЗИСКВАНИЯ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПОЛЗВАНЕТО НА КОНКРЕТНИ ИНСТРУМЕНТИ ИЛИ МЕТОДОЛОГИИ
Член 452
Използване на вътрешнорейтинговия подход за кредитен риск
Институциите, които изчисляват размерите на рисково претеглените си експозиции чрез вътрешнорейтинговия подход, оповестяват следната информация:
а)
разрешението от компетентния орган за използване на подхода или одобрения преход към използването му;
б)
разяснение и преглед на:
i)
структурата на вътрешнорейтинговите системи и взаимоотношението между вътрешните и външните рейтинги;
ii)
използването на вътрешни приблизителни оценки, различни от използваните за изчисляването на размерите на рисково претеглените експозиции, в съответствие с трета част, дял II, глава 3;
iii)
процеса на управление и признаване на редуцирането на кредитния риск;
iv)
контролните механизми за рейтинговите системи, включително по отношение на независимостта, отчетността и прегледа на рейтинговите системи;
в)
описание на процеса на вътрешно присъждане на рейтинги, представено поотделно за следните класове експозиции:
i)
централни правителства и централни банки;
ii)
институции;
iii)
към предприятия, включително МСП, както и специализирано кредитиране и закупени вземания на предприятия;
iv)
експозиции на дребно - за всяка от категориите експозиции, на които съответстват различните корелационни коефициенти по член 154, параграфи 1-4;
v)
капиталови инструменти;
г)
стойностите на експозициите за всеки от класовете експозиции, посочени в член 147. Когато институциите използват собствени приблизителни оценки за параметъра загуба при неизпълнение или конверсионните коефициенти за изчисляването на размерите на рисково претеглените експозиции, експозициите към централни правителства и централни банки, институции и предприятия се оповестяват отделно от експозициите, за които институциите не използват такива оценки;
д)
за всеки от класовете експозиции - към централни правителства и централни банки, институции и предприятия и в капиталови инструменти - разпределени в достатъчен брой категории длъжници (включително в неизпълнение), за разумно разграничение на кредитния риск институциите оповестяват:
i)
общия размер на експозициите, включително за класовете експозиции към централни правителства и централни банки, институции и предприятия, размера на непогасените заеми и стойностите на експозициите по неусвоени суми по поети задължения; и останалия размер на експозициите по капиталови инструменти;
ii)
претегленото според размера на експозициите средно рисково тегло;
iii)
за институциите, използващи собствени приблизителни оценки на конверсионните коефициенти за изчисляването на размерите на рисково претеглените експозиции - размера на неусвоените суми по поети задължения и претеглените според експозициите средни стойности за всеки клас експозиции;
е)
за класа експозиции на дребно и за всяка от категориите, предвидени в буква в), подточка iv) - оповестената информация по буква д) (в съответните случаи -групирано) или анализ на експозициите (непогасени заеми и стойности на експозициите по неусвоени суми по поети задължения), съпоставена с достатъчен брой категории на параметъра очаквана загуба с цел разграничаване на кредитния риск (в съответните случаи -групирано);
ж)
действителните корекции за специфичен кредитен риск през предходния период - за всеки клас експозиции (за експозициите на дребно - за всяка от категориите в буква в), подточка iv), и как се различават от действителните стойности за минали периоди;
з)
описание на факторите, които са оказали влияние върху загубите през предходния период (например дали институцията е регистрирала по-високи от средните проценти на случаите на неизпълнение или по-високи от средните нива на загубата при неизпълнение и конверсионни коефициенти);
и)
приблизителните оценки на институцията, съпоставени с действителните резултати за по-дълъг период. Това включва най-малко информация за оценките на загубите в сравнение с действителните загуби във всеки клас експозиция (по отношение на експозициите на дребно - за всяка от категориите в буква в), подточка iv), за период, който е достатъчен, за да позволи разумна оценка на резултатите на процесите по вътрешно присъждане на рейтинги за всеки клас експозиция (по отношение на експозициите на дребно - за всяка от категориите в буква в), подточка iv). Когато е подходящо, институциите разграничават тази информация допълнително, за да представят анализ на вероятността за неизпълнение, а за институциите, използващи собствени оценки на загубата при неизпълнение и/или конверсионните коефициенти - действителните стойности на загубите при неизпълнение и конверсионните коефициенти, съпоставени с оценките, представени при предвиденото в настоящия член оповестяване на количествена информация за риска;
й)
за всички класове експозиции по член 147 и за всяка категория експозиции, на която съответстват различните корелационни коефициенти по член 154, параграфи 1-4:
i)
за институциите, използващи собствени приблизителни оценки за загубата при неизпълнение за изчисляването на размера на рисково претеглените експозиции - претеглената според експозициите средна загуба при неизпълнение и вероятност за неизпълнение в проценти, за всеки съответен географски район на кредитните експозиции;
ii)
за институциите, които не използват собствени приблизителни оценки за загубата при неизпълнение - претеглената според експозициите средна вероятност за неизпълнение в проценти, за всеки съответен географски район на кредитните експозиции.
За целите на буква в) описанието обхваща видовете експозиции, включени в класа експозиции, определенията, методите и данните за оценката и утвърждаването на вероятността за неизпълнение и - в съответните случаи - загубата при неизпълнение и конверсионните коефициенти, включително допусканията, използвани при изчисляването на тези променливи, и описанията на съществените отклонения от определението за неизпълнение, изложено в член 178, включително основните сегменти, повлияни от тези отклонения.
За целите на буква й), когато става дума за съответния географски район на кредитните експозиции, се имат предвид експозициите в държавите членки, в които институцията е лицензирана, и държавите членки или третите държави, в които институциите извършват дейност чрез клон или дъщерно предприятие.
Член 453
Използване на техники за редуциране на кредитния риск
Институциите, прилагащи техники за редуциране на кредитния риск, оповестяват следната информация:
а)
правилата и процесите за балансово и задбалансово нетиране и степента на използването му;
б)
правилата и процесите за оценяване и управление на обезпеченията;
в)
описание на главните видове обезпечения, приемани от институцията;
г)
главните категории гаранти и контрагенти по кредитни деривати и тяхната кредитоспособност;
д)
информация за концентрациите на пазарен или кредитен риск в рамките на извършеното редуциране на кредитния риск;
е)
за институциите, които изчисляват размерите на рисково претеглените експозиции по стандартизирания или вътрешнорейтинговия подход, но не използват собствени приблизителни оценки на загубата при неизпълнение или конверсионните коефициенти по отношение на даден клас експозиции, поотделно за всеки клас експозиции - общата стойност на експозицията (в съответните случаи - след балансовото или задбалансовото нетиране), която е покрита - след прилагането на корекциите за променливост - от приемливо финансово обезпечение и други приемливи обезпечения;
ж)
за институциите, изчисляващи размерите на рисково претеглените експозиции по стандартизирания или вътрешнорейтинговия подход, поотделно за всеки клас експозиции - общата стойност на експозицията (в съответните случаи - след балансовото или задбалансовото нетиране), която е покрита от гаранции или кредитни деривати. За класа експозиции в капиталови инструменти това изискване се прилага за всеки от подходите по член 155.
Член 454
Използване на усъвършенствани подходи за измерване на операционния риск
Институциите, които прилагат усъвършенстваните подходи за измерване по членове 321-324 за изчисляването на капиталовите изисквания за операционен риск, оповестяват описание на използваните застрахователни средства и други механизми за прехвърляне на риск с цел редуциране на този риск.
Член 455
Използване на вътрешни модели за пазарен риск
Институциите, които изчисляват своите капиталови изисквания съгласно член 363, оповестяват следната информация:
а)
за всеки обхванат подпортфейл:
i)
характеристиките на използваните модели;
ii)
за вътрешните модели за допълнителен риск от неизпълнение и миграционен риск и за корелационно търгуване, когато е приложимо - използваните методологии и рисковете, измерени чрез използването на вътрешни модели, включително описание на подхода, използван от институцията за определяне на ликвидните хоризонти, използваните методологии за постигане на оценка на капитала, която отговаря на изискването за надеждност, и използваните подходи при утвърждаване на модела;
iii)
описание на стрес тестовете, извършени спрямо подпортфейла;
iv)
описание на подходите, използвани за бек-тестване и удостоверяване на точността и последователността на вътрешните модели и процесите на моделиране;
б)
обхвата на разрешението от компетентния орган;
в)
описание на степента и методологиите за спазване на изискванията, изложени в членове 104 и 105;
г)
най-високите, най-ниските и средните стойности на следните параметри:
i)
дневните стойности под риск през отчетния период и в края на периода;
ii)
стресираната стойност под риск през отчетния период и в края на периода;
iii)
показателите за допълнителния риск от неизпълнение и миграционен риск и показателите за специфичния риск във връзка с портфейла за корелационно търгуване през отчетния период и в края на периода;
д)
елементите на капиталовото изискване по член 364;
е)
претегления среден ликвиден хоризонт за всеки подпортфейл, обхванат от вътрешните модели за допълнителен риск от неизпълнение и миграционен риск и за корелационно търгуване;
ж)
сравнение между дневните стойности под риск, изчислявани в края на деня, и еднодневните промени в стойността на портфейла до края на следващия работен ден, както и анализ на всички случаи на съществено превишаване през отчетния период.
ДЕВЕТА ЧАСТ
ДЕЛЕГИРАНИ АКТОВЕ И АКТОВЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 456
Делегирани актове
1. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 445, отнасящи се до следните въпроси:
а)
разясняване на определенията по членове 4, 5, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 и 411за осигуряване на еднакво прилагане на настоящия регламент;
б)
разясняване на определенията по членове 4, 5, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 и 411 за отчитане на тенденциите на финансовите пазари при прилагането на настоящия регламент;
в)
изменение на списъка на класовете експозиции по членове 112 и 147 за отчитане на тенденциите на финансовите пазари;
г)
сумата, посочена в член 123, буква в), член 147, параграф 5, буква а), член 153, параграф 4 и член 162, параграф 4, с цел отчитане на ефекта на инфлацията;
д)
списъка и класификацията на задбалансовите позиции в приложения I и II, с цел отчитане на тенденциите на финансовите пазари;
е)
адаптиране на категориите инвестиционни посредници по член 95, параграф 1 и член 96, параграф 1 с цел отчитане на тенденциите на финансовите пазари;
ж)
разясняване на изискването по член 97 с цел осигуряване на единно прилагане на настоящия регламент;
з)
изменение на капиталовите изисквания съгласно членове 301-311 от настоящия регламент и членове 50а-50г от Регламент (ЕС) 648/2012, за да се отчетат измененията в международните стандарти за експозиции към централен контрагент;
и)
разяснение на условията, посочени в изключенията, предвидени в член 400;
й)
изменението на мярката за капитала и мярката за общата експозиция от формулата за изчисляване на отношението на ливъридж по член 429, параграф 2, за да бъдат поправени евентуалните пропуски, открити въз основа на представената информация по член 430, параграф 1, преди оповестяването на отношението на ливъридж от институциите съгласно член 451, параграф 1, буква а).
2. ЕБО наблюдава капиталовите изисквания за риск във връзка с корекцията на кредитната оценка и в срок до 1 януари 2015 г. представя доклад на Комисията. В доклада се прави оценка по-специално на:
а)
третирането на риска при ККО като отделно изискване, съпоставено спрямо интегриран елемент на рамката за пазарния риск:
б)
обхвата на изискването относно риска при ККО, включително освобождаването по член 482;
в)
допустимото хеджиране;
г)
изчисляването на капиталовите изисквания за риск при ККО.
Въз основа на този доклад и когато според заключенията е необходимо да се предприеме такова действие, на Комисията също така се предоставя правомощието да приеме делегиран акт в съответствие с член 462, за да измени член 381, член 382, параграфи 1-3 и членове 383-386 във връзка с тези въпроси.
Член 457
Технически корекции
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове съгласно член 445,за да внесе технически корекции на несъществени елементи в посочените по-долу разпоредби с цел отчитане на тенденциите при новите финансови продукти или дейности, да адаптира други законодателни актове на Съюза в областта на финансовите услуги и счетоводството, включително счетоводните стандарти въз основа на Регламент (ЕС) № 1605/2002, в съответствие с измененията, настъпили след приемането на настоящия регламент:
а)
капиталовите изисквания за кредитен риск съгласно членове 111-134 и членове 143-191;
б)
ефектите от редуцирането на кредитния риск съгласно членове 193-241;
в)
капиталовите изисквания във връзка със секюритизацията съгласно членове 243-266;
г)
капиталовите изисквания за кредитен риск от контрагента съгласно членове 272-311;
д)
капиталовите изисквания за операционен риск съгласно членове 315-324;
е)
капиталовите изисквания за пазарен риск съгласно членове 325-377;
ж)
капиталовите изисквания за сетълмент риск съгласно членове 378 и 379;
з)
капиталовите изисквания за риск при корекцията на кредитната оценка съгласно членове 383, 384 и 386;
и)
втора част и член 99 единствено в резултат на промените в счетоводните стандарти или изисквания, с които се взема предвид законодателството на Съюза.
Член 458
Макропруденциален или системен риск, установен на равнище държава членка
1. Държавата членка определя органа, който отговаря за прилагането на настоящия член. Този орган е компетентният орган или определеният орган.
2. Когато определеният в съответствие с параграф 1 орган установи промени в интензивността на макропруденциалния или системния риск във финансовата система, който може да има сериозни отрицателни последици за финансовата система и реалната икономика в конкретна държава членка и който според този орган може да се преодолее по-успешно чрез по-строги национални мерки, то той уведомява Европейския парламент, Съвета, Комисията, ЕССР и ЕБО за това и представя съответните количествени или качествени доказателства за всички посочени по-долу елементи:
а)
промените в интензивността на макропруденциалния или системния риск;
б)
причините, поради които тези промени биха могли да представляват заплаха за финансовата стабилност на национално равнище;
в)
изложение на основанията, поради които за установения макропруденциален или системен риск не може да се намери адекватно решение по членове 124 и 164 от настоящия регламент и членове 101, 103, 104, 105, 133 и 136 от Директива 2013/36/ЕС, като се отчита относителната ефективност на тези мерки;
г)
проектите на национални мерки за лицензирани на национално равнище институции, или подгрупа от такива институции, предназначени да смекчат промените в интензивността на риска и отнасящи се до:
i)
размера на собствения капитал по член 92;
ii)
изискванията за големите експозиции, посочени в член 392 и членове 395-403;
iii)
изискванията за публично оповестяване, посочени в членове 431-455;
iv)
размера на предпазния капиталов буфер по член 129 от Директива 2013/36/ЕС;
v)
ликвидните изисквания по шеста част;
vi)
рисковите тегла за установяване на съмнително високи цени на активите в сектора на жилищните и търговските имоти; или
vii)
експозициите в рамките на финансовия сектор;
д)
обяснение защо определените в съответствие с параграф 1 органи считат проектите за мерки за подходящи, ефективни и пропорционални за справяне със ситуацията; и
е)
оценка на възможното положително или отрицателно въздействие на проектите за мерки върху вътрешния пазар въз основа на информацията, с която разполага съответната държава членка.
3. Когато на определените в съответствие с параграф 1 органи се разрешава да прилагат национални мерки съгласно настоящия член, те предоставят на съответните компетентни органи или определени органи в други държави членки цялата необходима информация.
4. На Съвета се предоставя правомощието да приеме, въз основа на предложение на Комисията, с квалифицирано мнозинство акт за изпълнение за отхвърляне на проекта за национални мерки, посочени в параграф 2, буква г).
В рамките на един месец от получаването на уведомлението по параграф 2 ЕССР и ЕБО представят становищата си по посочените в същия параграф елементи на Съвета, Комисията и на съответната държава членка.
Като отчита във възможно най-голяма степен посочените във втора алинея становища и в случай че са налице убедителни, надеждни и подробни доказателства, че мярката ще окаже отрицателно въздействие върху вътрешния пазар, което надхвърля ползите за финансовата стабилност, произтичащи от намаляването на установения макропруденциален или системен риск, Комисията може в срок от един месец да предложи на Съвета акт за изпълнение за отхвърляне на проекта за национални мерки.
В случай че до един месец Комисията не представи предложение, съответната държавата членка може незабавно да приеме проекта за национални мерки за срок до две години или до изчезването на макропруденциалния или системния риск, ако това се случи по-рано.
Съветът приема решение относно предложението на Комисията в срок от един месец от получаването на предложението и излага своите мотиви за отхвърлянето или приемането на проекта за национални мерки.
Съветът отхвърля проекта за национални мерки само ако прецени, че не са спазени едно или няколко от следните условия:
а)
естеството на промените в интензитета на макропруденциалния или системния риск представлява заплаха за финансовата стабилност на национално равнище;
б)
на установения макропруденциален или системен риск не може да се намери адекватно решение по членове 124 и 164 от настоящия регламент и членове 101, 103, 104, 105, 133 и 136 от Директива 2013/36/ЕС, като се отчита относителната ефективност на тези мерки;
в)
националните мерки в проекта са по-подходящи за справяне с установения макропруденциален или системен риск и не водят до несъразмерни отрицателни последици за финансовата система или за части от нея в други държави членки или Съюза като цяло, като представляват или създават пречка пред функционирането на вътрешния пазар;
г)
въпросът засяга само една държава членка; и
д)
по отношение на рисковете все още не са предприети други мерки, предвидени в настоящия регламент или в Директива 2013/36/ЕС.
Оценката на Съвета взема под внимание становището на ЕССР и ЕБО и се основава на доказателствата, представени съгласно параграф 2 от определения в съответствие с параграф 1 орган.
В случай че до един месец от получаване на предложението на Комисията Съветът не приеме акт за изпълнение за отхвърляне на проекта за национални мерки, държавата членка може да приеме мерките и да ги прилага за срок до две години или до изчезването на макропруденциалния или системния риск, ако това се случи по-рано.
5. Други държави членки могат да признаят мерките, установени в съответствие с настоящия член, и да ги прилагат към лицензирани на национално равнище клонове, разположени в държавата членка, на която е разрешено да прилага мерките.
6. Когато държавите членки признават мерките, определени в съответствие с настоящия член, те уведомяват Съвета, Комисията, ЕБО, ЕССР и държавата членка, на която е разрешено да прилага мерките.
7. При вземането на решение за признаване на мерките, определени в съответствие с настоящия член, държавата членка отчита критериите по параграф 4.
8. Държавата членка, на която е разрешено да прилага мерките, може да отправи искане към ЕССР да издаде препоръка, както е посочено в член 16 от Регламент (ЕС) № 1092/2010, към една или повече държави членки, които не признават мерките.
9. Преди изтичането на разрешението, издадено в съответствие с параграф 4, държавата членка, в консултация с ЕССР и ЕБО, прави преглед на ситуацията и съответно може да приеме, в съответствие с процедурата по параграф 4, ново решение за удължаване на срока на прилагане на националните мерки всеки път с още една година. След първото удължаване Комисията, в консултация с ЕССР и ЕБО, прави преглед на ситуацията поне веднъж годишно.
10. Независимо от процедурата по параграфи 3-9, на държавите членки се разрешава да увеличат рисковите тегла над тези, предвидени в регламента, с до 25 %, за експозициите, посочени в параграф 2, буква г), подточки vi) и vii) от настоящия член, и да намалят максималния размер на големите експозиции, предвиден в член 395, с до 15 % за срок до две години или до изчезването на макропруденциалния или системния риск, ако това се случи по-рано, при условие че са спазени условията и изискванията за уведомяване по параграф 2 от настоящия член.
Член 459
Пруденциални изисквания
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове съгласно член 462, за да налага, за срок от една година, по-строги пруденциални изисквания за експозиции, когато това е необходимо за реакция спрямо промените в интензивността на микро- и макропруденциалните рискове, произтичащи от развитието на пазара във или извън Съюза, и които засягат всички държави членки, и когато инструментите на настоящия регламент и на Директива 2013/36/ЕСне са достатъчни за преодоляване на тези рискове, по-специално въз основа на препоръка или становище на ЕССР или ЕБО за:
а)
нивото на собствения капитал по член 92;
б)
изискванията за големите експозиции, посочени в член 392 и членове 395-403;
в)
изискванията за публично оповестяване, посочени в членове 431-455.
Най-малко веднъж годишно Комисията, подпомагана от ЕССР, представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно развитието на пазара, което може да наложи използването на настоящия член.
Член 460
Ликвидност
1. На Комисията се предоставя правомощието да приеме делегиран акт съгласно член 462, за да определи подробно общото изискване по член 412, параграф 1. Приетият съгласно настоящия параграф делегиран акт се основава на елементите, които се отчитат съгласно шеста част, дял II и приложение III, в него се уточнява при какви обстоятелства компетентните органи трябва да наложат специфични равнища на входящите и изходящите потоци на кредитните институции, така че да бъдат отразени специфичните рискове, на които те са изложени, и се спазват праговете по параграф 2.
2. Изискването за ликвидно покритие по член 412 се въвежда поетапно съгласно следната схема:
а)
60 % от изискването за ликвидно покритие през 2015 г.;
б)
70 % от 1 януари 2016 г.
в)
80 % от 1 януари 2017 г.
г)
100 % от 1 януари 2018 г.
За тази цел Комисията взема предвид докладите, посочени в член 509, параграфи 1,2 и 3, като отчита разработените от международни форуми международни стандарти и особеностите на Съюза.
Комисията приема делегирания акт по параграф 1 до 30 юни 2014 г. Делегираният акт влиза в сила до 31 декември 2014 г., но не се прилага преди 1 януари 2015 г.
Член 461
Преглед на поетапно въвеждане на изискването за ликвидно покритие
1. В срок до 30 юни 2016 г. и след консултация с ЕССР ЕБО докладва на Комисията дали следва да бъдат внесени изменения в схемата за поетапно въвеждане на изискването за ликвидно покритие по член 460, параграф 2. В този анализ се взема надлежно предвид тенденциите на пазарите и международното регулаторно развитие, както и особеностите на Съюза.
В доклада си ЕБО прави оценка по-специално на отлагането на въвеждането на минималния задължителен стандарт в неговия пълен размер (100 %) до 1 януари 2019 г. В доклада се вземат предвид годишните отчети по член 509, параграф 1, съответните пазарни данни и препоръките на всички компетентни органи.
2. Когато се налага да бъдат предприети мерки във връзка с развитие на пазара или друго развитие, Комисията се оправомощава да приеме делегиран акт съгласно член 462 за изменение на схемата за поетапно въвеждане по член 460 и за отлагане на въвеждането в неговия пълен размер на минималния задължителен стандарт за изискването за ликвидно покритие по член 412, параграф 1 до 2019 г., както и за прилагане през 2018 г. на 90 % от минималния задължителен стандарт за изискването за ликвидно покритие.
За да оцени необходимостта от отлагане, Комисията взема предвид доклада и оценката по параграф 1.
Делегираните актове, приети съгласно настоящия член, не се прилагат преди 1 януари 2018 г. и влизат в сила до 30 юни 2017 г.
Член 462
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в членове 456-460, се предоставя на Комисията за неопределен срок, считано от 31 декември 2014 г..
3. Делегирането на правомощия, посочено в членове 456-460, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно членове 456-460, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на Европейския парламент и Съвета за акта или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или Съвета.
Член 463
Възражения срещу регулаторни технически стандарти
Когато Комисията приема регулаторен технически стандарт съгласно настоящия регламент, който е еднакъв с проекта на регулаторен технически стандарт, представен от ЕБО, срокът, в рамките на който Европейският парламент и Съветът могат да представят възражение срещу този регулаторен технически стандарт, е един месец от датата на нотификацията. По инициатива на Европейския парламент или Съвета този срок се удължава с един месец. Чрез дерогация от член 13, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1093/2010 срокът, в който Европейският парламент или Съветът могат да представят възражения срещу този регулаторен технически стандарт, при необходимост може да бъде удължен с още един месец.
Член 464
Европейски банков комитет
1. Комисията се подпомага от Европейския банков комитет, създаден с Решение 2004/10/ЕО на Комисията (32). Този комитет е комитет по смисъла на член 3, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ДЕСЕТА ЧАСТ
ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ, ОТЧЕТНОСТ И ПРЕГЛЕДИ И ИЗМЕНЕНИЯ
ДЯЛ I
ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ
ГЛАВА 1
Капиталови изисквания, нереализирани печалби и загуби от оценка по справедлива стойност и приспадания
Раздел 1
Капиталови изисквания
Член 465
Капиталово изискване
1. Чрез дерогация от член 92, параграф 1, букви а) и б) се прилагат следните капиталови изисквания във всеки един момент през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2014 г.:
а)
съотношението на базовия собствен капитал от първи ред да бъде между 4 % и 4,5 %;
б)
съотношението на капиталовата адекватност от първи ред да бъде между 5,5 % и 6 %.
2. Компетентните органи определят и публикуват стойностите на съотношението на базовия собствен капитал от първи ред и съотношението на капиталовата адекватност от първи ред в рамките на интервалите по параграф 1, които институциите спазват или надвишават.
Член 466
Първоначално прилагане на международните стандарти за финансово отчитане
Чрез дерогация от член 23, параграф 2 компетентните органи дават на институциите, които са задължени първоначално да въведат в действие оценяването на активите и на задбалансовите си позиции и да определят собствения си капитал съгласно международните счетоводни стандарти, приложими съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, гратисен период от 24 месеца за въвеждането на необходимите вътрешни процеси и технически изисквания.
Раздел 2
Нереализирани печалби и загуби от оценката по справедлива стойност
Член 467
Нереализирани загуби от оценката по справедлива стойност
1. Чрез дерогация от член 35 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. институциите включват в изчислението на базовия си собствен капитал от първи ред само съответния приложим процент от нереализираните загуби, свързани с активи или пасиви, оценени по справедлива стойност и вписани в счетоводния баланс, без посочените в член 33, и всички други нереализирани загуби, вписани в отчета за приходите и разходите.
2. Приложимият процент за целите на параграф 1 е в следните интервали:
а)
от 20 % до 100 % за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2014 г.;
б)
от 40 % до 100 % за периода от 1 януари 2015 г. до 31 декември 2015 г.;
в)
от 60 % до 100 % за периода от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2016 г.; и
г)
от 80 % до 100 % за периода от 1 януари 2017 г. до 31 декември 2017 г.
Чрез дерогация от параграф 1 компетентните органи може, когато такова третиране се е прилагало преди 1 януари 2014 г., да разрешат на институциите да не включват в който и да било от елементите на собствения капитал нереализираните печалби или загуби от експозиции към централни правителства, класифицирани в категорията „на разположение за продажба“ съгласно одобрения от ЕС МСС 39.
Предвиденото във втора алинея третиране се прилага, докато Комисията приеме регламент въз основа на Регламент (ЕО) № 1606/2002 за одобряване на международните стандарти за финансово отчитане, които да заменят МСС 39.
3. Компетентните органи определят и публикуват приложимия процент в рамките на интервалите по параграф 2, букви а)- г).
Член 468
Нереализирани загуби от оценката по справедлива стойност
1. Чрез дерогация от член 32 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. институциите изключват от базовия си собствен капитал от първи ред съответния приложим процент от нереализираните печалби, свързани с активи или пасиви, оценени по справедлива стойност и вписани в счетоводния баланс, без посочените в член 33, и всички други нереализирани печалби, с изключение на тези, които са свързани с инвестиционни имоти, вписани в отчета за приходите и разходите. Остатъчната сума, получена в резултат на това, не се изключва от базовия собствен капитал от първи ред.
2. За целите на параграф 1 приложимият процент е 100 % през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2014 г., а след това е в следните интервали:
а)
от 60 % до 100 % за периода от 1 януари 2015 г. до 31 декември 2015 г.;
б)
от 40 % до 100 % за периода от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2016 г.;
в)
от 20 % до 100 % за периода от 1 януари 2017 г. до 31 декември 2017 г.
От 1 януари 2015 г., когато съгласно член 467 компетентен орган изисква от институциите да включат в изчисляването на базовия собствен капитал от първи ред 100 % от техните нереализирани загуби от оценката по справедлива стойност, този компетентен орган може също да разреши на институциите да включат в това изчисляване и 100 % от своите нереализирани печалби от оценката по справедлива стойност.
От 1 януари 2015 г., когато съгласно член 467 компетентен орган изисква от институциите да включат процент от нереализирани загуби от оценката по справедлива стойност в изчисляването на базовия собствен капитал от първи ред, този компетентен орган не може да определи приложим процент от нереализираните печалби съгласно параграф 2 от настоящия член, който надвишава приложимия процент от нереализираните загуби, определен в съответствие с член 467.
3. Компетентните органи определят и публикуват приложимия процент на нереализираните печалби в рамките на интервалите по параграф 2, букви а)- в), който не е изключен от базовия собствен капитал от първи ред.
4. Чрез дерогация от член 33, буква в) през периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2017 г. институциите включват в изчислението на собствения си капитал съответния приложим процент по член 478 от печалбата и загубата по справедлива стойност от деривативни пасиви, произтичащи от техния собствен кредитен риск.
Раздел 3
Приспадания
Подраздел 1
Приспадания от елементите на базовия собствен капитал от първи ред
Член 469
Приспадания от елементите на базовия собствен капитал от първи ред
1. Чрез дерогация от член 36, параграф 1 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. се прилагат следните разпоредби:
а)
институциите приспадат от елементите на базовия собствен капитал от първи ред приложимия съгласно член 478 процент от сумите, които трябва да бъдат приспаднати съгласно член 36, параграф 1, букви а)-з), с изключение на отсрочените данъчни активи, които зависят от размера на бъдещата печалба и се дължат на временни разлики;
б)
институциите прилагат съответните разпоредби по член 472 за остатъчните суми от елементите, които трябва да бъдат приспаднати съгласно член 36, параграф 1, букви а)-з), с изключение на отсрочените данъчни активи, които зависят от размера на бъдещата печалба и се дължат на временни разлики;
в)
институциите приспадат от елементите на базовия собствен капитал от първи ред приложимия съгласно член 478 процент от общата сума, която трябва да бъде приспадната съгласно член 36, параграф 1, букви в) и и), след прилагане на член 470;
г)
институциите прилагат изискванията по член 472, параграф 5 или параграф 11, в зависимост от случая, към общата остатъчна сума на елементите, които трябва да бъдат приспаднати съгласно член 36, параграф 1, букви в) и и), след прилагане на член 470.
2. Институциите определят частта от посочената в параграф 1, буква г) обща остатъчна сума, за която се прилагат разпоредбите на член 472, параграф 5, като разделят сумата по буква а) от настоящия параграф на сумата по буква б) от настоящия параграф:
а)
сумата на отсрочените данъчни активи, които зависят от размера на бъдещата печалба и се дължат на временни разлики, съгласно член 470, параграф 2, буква а);
б)
сбора на сумите по член 470, параграф 2, букви а) и б).
3. Институциите определят частта от посочената в параграф 1, буква г) обща остатъчна сума, за която се прилагат разпоредбите на член 472, параграф 11, като разделят сумата по буква а) от настоящия параграф на сумата по буква б) от настоящия параграф:
а)
сумата на преките и непреките позиции в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, посочени в член 470, параграф 2, буква б);
б)
сбора на сумите по член 470, параграф 2, букви а) и б).
Член 470
Освобождаване от прилагането на изискванията за приспадане от елементите на базовия собствен капитал от първи ред
1. За целите на настоящия член съответните елементи на базовия собствен капитал от първи ред включват елементите на базовия собствен капитал от първи ред на институцията, изчислени след прилагане на разпоредбите на членове 32-35 и след приспаданията по член 36, параграф 1, букви а)-з), буква к), подточки ii)-v) и буква л), без отсрочените данъчни активи, които зависят от размера на бъдещата печалба и се дължат на временни разлики.
2. Чрез дерогация от член 48, параграф 1 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. институциите не приспадат елементите по букви а) и б) от настоящия параграф, чиято обща стойност е по-малка или равна на 15 % от стойността на съответните елементи на базовия собствен капитал от първи ред на институцията:
а)
отсрочените данъчни активи, които зависят от размера на бъдещата печалба и се дължат на временни разлики и чиято обща сума е по-малка или равна на 10 % от сумата на съответните елементи на базовия собствен капитал от първи ред;
б)
когато институцията има значителна инвестиция в предприятие от финансовия сектор - преките, непреките и синтетичните позиции на институцията в инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на съответното предприятие, чиято обща сума е по-малка или равна на 10 % от сумата на съответните елементи на базовия собствен капитал от първи ред.
3. Чрез дерогация от член 48, параграф 4 елементите, за които има изключение от прилагането на изискванията за приспадане съгласно параграф 2 от настоящия член, получават рисково тегло от 250 %. За елементите по параграф 2, буква б) от настоящия член в съответните случаи се прилагат изискванията по трета част, дял IV.
Член 471
Освобождаване от прилагането на изискванията за приспадане от елементите на базовия собствен капитал от първи ред на позициите в застрахователни дружества
1. Чрез дерогация от разпоредбите на член 49, параграф 1 в периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2022 г. компетентните органи може да разрешат на институциите да не приспадат капиталовите участия в застрахователни предприятия, презастрахователни предприятия и застрахователни холдинги, когато са изпълнени следните условия:
а)
условията по член 49, параграф 1, букви а), в) и д);
б)
компетентните органи са удовлетворени от нивото на процедурите за контрол на риска и за финансов анализ, приети специално от институцията с цел упражняване на надзор над инвестицията в предприятието или холдинга;
в)
капиталовото участие на институцията в застрахователното предприятие, презастрахователното предприятие или застрахователния холдинг не надхвърлят 15 % от инструментите на базовия собствен капитал от първи ред, емитирани от тази институция към 31 декември 2012 г. и в периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2022 г.,
г)
сумата на капиталовото участие, която не се приспада, не надхвърля сумата на позициите в инструменти на собствения базов капитал от първи ред на застрахователното предприятие, презастрахователното предприятие или застрахователния холдинг към 31 декември 2012 г.
2. Капиталовите участия, които не се приспадат съгласно параграф 1, се определят като експозиции и получават 370 % рисково тегло.
Член 472
Елементи, които не се приспадат от базовия собствен капитал от първи ред
1. Чрез дерогация от член 33, параграф 1, буква в) и член 36, параграф 1, букви а)-и) през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. институциите прилагат настоящия член за остатъчните стойности на елементите съответно по член 468, параграф 4 и член 469, параграф 1, букви б) и г):
2. Не се приспада остатъчният размер на печалбите и загубите по справедлива стойност от корекциите по оценката на деривативни пасиви, произтичащи от собствения кредитен риск на институцията.
3. Институциите прилагат следните разпоредби за остатъчния размер на загубите през текущата финансова година съгласно член 36, параграф 1, буква а):
а)
съществените загуби се приспадат от елементите на капитала от първи ред;
б)
несъществените загуби не се приспадат.
4. Институциите приспадат остатъчната стойност на нематериалните активи по член 36, параграф 1, буква б) от капитала от първи ред.
5. Остатъчната сума на отсрочените данъчни активи съгласно член 36, параграф 1, буква в) не се приспада и ѝ се присъжда рисково тегло от 0 %.
6. Половината от остатъчната сума на елементите по член 36, параграф 1, буква г) се приспада от елементите на капитала от първи ред, а другата половина - от елементите на капитала от втори ред.
7. Остатъчната сума на активите на пенсионните планове с дефинирани доходи съгласно член 36, параграф 1, буква д) не се приспада от никой елемент на собствения капитал, а се включва в елементите на базовия собствен капитал от първи ред, доколкото тази сума би била призната като първоначален собствен капитал съгласно националните мерки, с които са транспонирани разпоредбите на член 57, букви а)-ва) от Директива 2006/48/ЕО.
8. Институциите прилагат следните разпоредби за остатъчната сума на държаните собствени инструменти на базовия собствен капитал от първи ред съгласно член 36, параграф 1, буква е):
а)
сумата на пряко държаните инструменти се приспада от елементите на капитала от първи ред;
б)
сумата на непреките и синтетичните позиции, включително собствените инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, които институцията би могла да бъде задължена да закупи съгласно настоящо или условно договорно задължение, не се приспада; за нея се присъжда рисково тегло съгласно трета част, дял II, глава 2 или 3 и се прилагат съответните изисквания по трета част, дял IV.
9. Институциите прилагат посочените по-долу разпоредби спрямо остатъчната сума на държаните инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на предприятие от финансовия сектор, когато институцията има реципрочни кръстосани позиции с това предприятие съгласно член 36, параграф 1, буква ж):
а)
когато институцията няма значителна инвестиция в това предприятие от финансовия сектор, сумата на държаните от нея инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на това предприятие се третира съгласно член 36, параграф 1, буква з);
б)
когато институцията има значителна инвестиция в това предприятие от финансовия сектор, сумата на държаните от нея инструменти на базовия собствен капитал от първи ред на това предприятие се третира съгласно член 36, параграф 1, буква и).
10. Институциите прилагат следните разпоредби за остатъчната сума на елементите по член 36, параграф 1, буква з):
а)
сумите, които трябва да бъдат приспаднати и които се отнасят до преките позиции, се приспадат наполовина от елементите на капитала от първи ред и наполовина от елементите на капитала от втори ред;
б)
сумите, които се отнасят до непреките и синтетичните позиции, не се приспадат, за тях се присъжда рисково тегло съгласно трета част, дял II, глава 2 или 3 и се прилагат съответните изисквания по трета част, дял IV.
11. Институциите прилагат следните разпоредби за остатъчната сума на елементите по член 36, параграф 1, буква и):
а)
сумите, които трябва да бъдат приспаднати и които се отнасят до преките позиции, се приспадат наполовина от елементите на капитала от първи ред и наполовина от елементите на капитала от втори ред;
б)
сумите, които се отнасят до непреките и синтетичните позиции, не се приспадат, за тях се присъжда рисково тегло съгласно трета част, дял II, глава 2 или 3 и се прилагат съответните изисквания по трета част, дял IV.
Член 473
Внасяне на изменения в МСС 19
1. Чрез дерогация от член 481 в периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. компетентните органи може да разрешат на институциите, които изготвят своите финансови отчети в съответствие с международните счетоводни стандарти, приети съгласно процедурата по член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1606/2002, да добавят към базовия си собствен капитал от първи ред приложимата сума съответно съгласно параграф 2 или 3 от настоящия член, както е приложимо, умножена по съответния коефициент, приложим съгласно параграф 4.
2. Приложимата сума се изчислява, като от сумата, получена по буква а), се извади сумата, получена по буква б):
а)
институциите определят стойностите на активите на своите пенсионни фондове с предварително определен размер на пенсията или съответно планове с дефинирани доходи съгласно Регламент (ЕО) № 1126/2008 (33), изменен с Регламент (ЕС) № 1205/2011 (34). След това институциите приспадат от стойността на тези активи стойността на задълженията по линия на същите фондове или планове, определени съгласно същите счетоводни правила;
б)
институциите определят стойностите на активите на своите пенсионни фондове с предварително определен размер на пенсията или съответно планове с дефинирани доходи съгласно правилата по Регламент (ЕО) № 1126/2008. След това институциите приспадат от стойността на тези активи стойността на задълженията по линия на същите фондове или планове, определени съгласно същите счетоводни правила.
3. Сумата, определена съгласно параграф 2, се ограничава до сумата, която не се изисква да бъде приспадната от собствения капитал, до 1 януари 2014 г., съгласно националните мерки за транспониране на Директива 2006/48/ЕО, доколкото тези национални мерки за транспониране отговарят на изискванията за третирането по член 481 от настоящия регламент в съответната държава членка.
4. Прилагат се следните коефициенти:
а)
1 - в периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2014 г.;
б)
0,8 - в периода от 1 януари 2015 г. до 31 декември 2015 г.;
в)
0,6 - в периода от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2016 г.;
г)
0,4 - в периода от 1 януари 2017 г. до 31 декември 2017 г.;
д)
0,2 - в периода от 1 януари 2018 г. до 31 декември 2018 г.
5. Институциите оповестяват стойността на активите и пасивите по параграф 2 в своите публични финансови отчети.
Подраздел 2
Приспадания от елементите на допълнителния капитал от първи ред
Член 474
Приспадания от елементите на допълнителния капитал от първи ред
Чрез дерогация от член 56 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. се прилагат следните разпоредби:
а)
институциите приспадат от елементите на допълнителния капитал от първи ред приложимия съгласно член 478 процент от сумите, които трябва да бъдат приспаднати съгласно член 56;
б)
институциите прилагат изискванията по член 475 спрямо остатъчните суми на елементите, които трябва да бъдат приспаднати съгласно член 56.
Член 475
Елементи, които не се приспадат от елементите на допълнителния капитал от първи ред
1. Чрез дерогация от член 56 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. изискванията по настоящия член се прилагат спрямо остатъчните суми по член 474, буква б).
2. Институциите прилагат следните разпоредби спрямо остатъчната сума на елементите по член 56, буква а):
а)
преките позиции в собствени инструменти на допълнителния капитал от първи ред се приспадат по балансова стойност от елементите на капитала от първи ред;
б)
непреките и синтетични позиции в собствени инструменти на допълнителния капитал от първи ред, включително собствените инструменти на допълнителния капитал от първи ред, които институцията би могла да бъде задължена да закупи съгласно настоящо или условно договорно задължение, не се приспадат; за тях се присъжда рисково тегло съгласно част трета, дял II, глава 2 или 3 и се прилагат съответните изисквания по част трета, дял IV.
3. Институциите прилагат следните разпоредби спрямо остатъчната сума на елементите по член 56, буква б):
а)
когато институцията няма значителна инвестиция в предприятие от финансовия сектор, с което има реципрочни кръстосани позиции, сумата на преките, непреките и синтетичните позиции в инструменти на допълнителния капитал от първи ред на това предприятие се третира съгласно член 56, буква в);
б)
когато институцията има значителна инвестиция в предприятие от финансовия сектор, с което има реципрочни кръстосани позиции, сумата на преките, непреките и синтетичните позиции в инструменти на допълнителния капитал от първи ред на това предприятие се третира съгласно член 56, буква г).
4. Институциите прилагат следните разпоредби спрямо остатъчната сума на елементите по член 56, букви в) и г):
а)
сумите, които се отнасят до преките позиции и които трябва да бъдат приспаднати съгласно член 56, букви в) и г), се приспадат наполовина от елементите на капитала от първи ред и наполовина от елементите на капитала от втори ред;
б)
сумите, които се отнасят до непреките и синтетичните позиции и които трябва да бъдат приспаднати съгласно член 56, букви в) и г), не се приспадат, за тях се присъжда рисково тегло съгласно трета част, дял II, глава 2 или 3 и се прилагат съответните изисквания по трета част, дял IV.
Подраздел 3
Приспадания от елементите на капитала от втори ред
Член 476
Приспадания от елементите на капитала от втори ред
Чрез дерогация от член 66 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. се прилагат следните разпоредби:
а)
институциите приспадат от елементите на капитала от втори ред приложимия съгласно член 478 процент от сумите, които трябва да бъдат приспаднати съгласно член 66;
б)
институциите прилагат изискванията по член 477 спрямо остатъчните суми, които трябва да бъдат приспаднати съгласно член 63.
Член 477
Приспадания от елементите на капитала от втори ред
1. Чрез дерогация от член 66 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. изискванията по настоящия член се прилагат спрямо остатъчните суми по член 476, буква б).
2. Институциите прилагат следните разпоредби спрямо остатъчната сума на елементите по член 66, буква а):
а)
преките позиции в собствени инструменти на капитала от втори ред се приспадат по балансова стойност от елементите на капитала от втори ред;
б)
непреките и синтетични позиции в собствени инструменти на капитала от втори ред, включително собствените инструменти на капитала от втори ред, които институцията би могла да бъде задължена да закупи съгласно на настоящо или условно договорно задължение, не се приспадат и за тях се присъжда рисково тегло съгласно трета част, дял II, глава 2 или 3 и се прилагат съответните изисквания по трета част, дял IV.
3. Институциите прилагат следните разпоредби спрямо остатъчната сума на елементите по член 66, буква б):
а)
когато институцията няма значителна инвестиция в предприятие от финансовия сектор, с което има реципрочни насрещни позиции, сумата на нейните преки, непреки и синтетични позиции в инструменти на допълнителния капитал от втори ред на това предприятие се третира съгласно член 66, буква в);
б)
когато институцията има значителна инвестиция в предприятие от финансовия сектор, с което има реципрочни кръстосани позиции, сумата на преките, непреките и синтетичните позиции в инструменти на капитала от втори ред на това предприятие от финансовия сектор се третира съгласно член 66, буква г).
4. Институциите прилагат следните разпоредби спрямо остатъчната сума на елементите по член 66, букви в) и г):
а)
сумите, които се отнасят до преките позиции и които трябва да бъдат приспаднати съгласно член 66, букви в) и г), се приспадат наполовина от елементите на капитала от първи ред и наполовина от елементите на капитала от втори ред;
б)
сумите, които се отнасят до непреките и синтетичните позиции и които трябва да бъдат приспаднати съгласно член 66, букви в) и г), не се приспадат, за тях се присъжда рисково тегло съгласно трета част, дял II, глава 2 или 3 и се прилагат съответните изисквания по трета част, дял IV.
Подраздел 4
Приложими проценти при приспадане
Член 478
Приложими проценти при приспадане на елементи от базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред
1. Приложимите проценти за целите на член 468, параграф 4, член 469, параграф 1, букви а) и в), член 474, буква а) и член 476, буква а) са в следните интервали:
а)
от 20 % до 100 % за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2014 г.;
б)
от 40 % до 100 % за периода от 1 януари 2015 г. до 31 декември 2015 г.;
г)
от 60 % до 100 % за периода от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2016 г.;
д)
от 80 % до 100 % за периода от 1 януари 2017 г. до 31 декември 2017 г.
2. Чрез дерогация от параграф 1 за елементите по член 36, параграф 1, буква в), съществували преди , приложимият процент за целите на член 469, параграф 1, буква в) е в следните интервали:
(а)
от 0 % до 100 % за периода от 1 януари 2014 г. до 2 януари 2015 г.;
(б)
от 10 % до 100 % за периода от 2 януари 2015 г. до 2 януари 2016 г.;
(в)
от 20 % до 100 % за периода от 2 януари 2016 г. до 2 януари 2017 г.;
(г)
от 30 % до 100 % за периода от 2 януари 2017 г. до 2 януари 2018 г.;
(д)
от 40 % до 100 % за периода от 2 януари 2018 г. до 2 януари 2019 г.;
(е)
от 50 % до 100 % за периода от 2 януари 2019 г. до 2 януари 2020 г.;
(ж)
от 60 % до 100 % за периода от 2 януари 2020 г. до 2 януари 2021 г.;
(з)
от 70 % до 100 % за периода от 2 януари 2021 г. до 2 януари 2022 г.;
(и)
от 80 % до 100 % за периода от 2 януари 2022 г. до 2 януари 2023 г.;
(й)
от 90 % до 100 % за периода от 2 януари 2023 г. до 2 януари 2024 г..
3. Компетентните органи определят и публикуват приложим процент в рамките на интервалите по параграфи 1 и 2 за всяко едно от следните приспадания:
а)
индивидуалните приспадания, изисквани съгласно член 36, параграф 1, букви а)-з), без отсрочените данъчни активи, които зависят от размера на бъдещата печалба и се дължат на временни разлики;
б)
общата сума на отсрочените данъчни активи, които зависят от размера на бъдещата печалба и се дължат на временни разлики, и елементите, посочени в член 36, параграф 1, буква и), която трябва да бъде приспадната съгласно член 48;
в)
всяко приспадане, изисквано съгласно член 56, букви б)-г);
г)
всяко приспадане, изисквано съгласно член 66, букви б)-г).
Раздел 4
Малцинствено участие и инструменти на допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред, емитирани от дъщерни предприятия
Член 479
Признаване в консолидирания базов собствен капитал от първи ред на инструменти и елементи, които не се определят като малцинствено участие
1. Чрез дерогация от втора част, дял II през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. признаването в консолидирания собствен капитал на елементите, които биха били определени като консолидационни резерви съгласно националните мерки за транспониране на член 65 от Директива 2006/48/ЕО, но които не се определят като консолидиран базов собствен капитал от първи ред поради някоя от посочените по-долу причини, се установява от компетентните органи съгласно параграфи 2 и 3 от настоящия член:
а)
инструментът не се определя като инструмент на базовия собствен капитал от първи ред и поради това свързаните с него неразпределена печалба и премиен резерв не се определят като елементи на консолидирания базов собствен капитал от първи ред;
б)
елементите не се определят като такива в резултат на прилагането на член 81, параграф 2;
в)
елементите не се определят като такива поради факта, че дъщерното предприятие не е институция или субект, за който съгласно приложимото национално право се прилагат изискванията на настоящия регламент и на Директива 2013/36/ЕС
г)
елементите не се определят като такива поради факта, че дъщерното предприятие не е напълно включено в консолидацията съгласно първа част, дял II, глава 2.
2. Приложимият процент на елементите по параграф 1, които биха били определени като консолидационни резерви съгласно националните мерки за транспониране на член 65 от Директива 2006/48/ЕО, се определя като консолидиран базов собствен капитал от първи ред.
3. За целите на параграф 2 приложимите проценти са в следните интервали:
а)
от 0 % до 80 % за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2014 г.;
б)
от 0 % до 60 % за периода от 1 януари 2015 г. до 31 декември 2015 г.;
в)
от 0 % до 40 % за периода от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2016 г.;
г)
от 0 % до 20 % за периода от 1 януари 2017 г. до 31 декември 2017 г.
4. Компетентните органи определят и публикуват приложимия процент в рамките на интервалите по параграф 3.
Член 480
Признаване в консолидирания собствен капитал на малцинствени участия, определени като допълнителен капитал от първи ред и капитал от втори ред
1. Чрез дерогация от член 84, параграф 1, буква б), член 85, параграф 1, буква б) и член 87, параграф 1, буква б) през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. посочените в тези членове проценти се умножават по приложим коефициент.
2. За целите на параграф 1 приложимите коефициенти са в следните интервали:
а)
от 0,2 до 1 - в периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2014 г.;
б)
от 0,4 до 1 за периода от 1 януари 2015 г. до 31 декември 2015 г.;
в)
от 0,6 до 1 за периода от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2016 г.; и
г)
от 0,8 до 1 за периода от 1 януари 2017 г. до 31 декември 2017 г.
3. Компетентните органи определят и публикуват стойността на приложимия коефициент в рамките на интервалите по параграф 2.
Раздел 5
Допълнителни филтри и приспадания
Член 481
Допълнителни филтри и приспадания
1. Чрез дерогация от членове 32-36, 56 и 66 през 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. институциите извършват корекции, за да включат в елементите на базовия собствен капитал от първи ред, капитала от първи ред, капитала от втори ред или собствения капитал или да приспаднат от тях приложимия процент на филтрите или приспаданията, които се изискват съгласно националните мерки за транспониране на членове 57, 61, 63, 63a, 64 и 66 от Директива 2006/48/ЕО и на членове 13 и 16 от Директива 2006/49/ЕО, но които не се изискват съгласно втора част от настоящия регламент.
2. Чрез дерогация от член 36, параграф 1, буква и) и член 49, параграфи 1 и 3, през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2014 г. компетентните органи могат да изискват от институциите или да им разрешават да прилагат методите, посочени в член 49, параграф 1, когато не са спазени изискванията по член 49, параграф 1, букви б) и д), а не приспадането, изисквано съгласно разпоредбите на член 36, параграф 1. В такива случаи делът на позициите в инструменти на собствения капитал на предприятие от финансовия сектор, в което предприятието майка има значителна инвестиция, за които не се изисква приспадане в съответствие с член 49, параграф 1, се определя с помощта на приложимия процент, посочен в параграф 4 от настоящия член. За сумата, която не се приспада, важат изискванията по член 49, параграф 4, доколкото са приложими.
3. За целите на параграф 1 приложимите проценти са в следните интервали:
а)
от 0 % до 80 % за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2014 г.;
б)
от 0 % до 60 % за периода от 1 януари 2015 г. до 31 декември 2015 г.;
в)
от 0 % до 40 % за периода от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2016 г.;
г)
от 0 % до 20 % за периода от 1 януари 2017 г. до 31 декември 2017 г.
4. За целите на параграф 2 приложимият процент е между 0 % и 50 % за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2014 г.;
5. За всеки филтър или приспадане по параграфи 1 и 2 компетентните органи определят и публикуват приложимите проценти в рамките на интервалите по параграфи 3 и 4.
6. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за установяване на условията, съгласно които компетентните органи определят дали корекциите на собствения капитал или неговите елементи, направени съгласно националните мерки за транспониране на Директива 2006/48/ЕО или Директива 2006/49/ЕО, които не са включени във втора част от настоящия регламент, за целите на настоящия член трябва да бъдат направени по отношение на елементите на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред, капитала от първи ред, капитала от втори ред или собствения капитал.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 февруари 2014.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 482
Обхват на прилагане по отношение на деривативни сделки с пенсионни фондове
По отношение на сделките по член 89 от Регламент (ЕС) № 648/2012, сключени с пенсионен план по смисъла на член 2 от посочения регламент, институциите не изчисляват капиталовите изисквания за риск във връзка с корекцията на кредитните оценки съгласно посоченото в член 382, параграф 4, буква в) от настоящия регламент.
ГЛАВА 2
Унаследяване на капиталовите инструменти
Раздел 1
Инструменти, които представляват държавна помощ
Член 483
Унаследяване на инструментите, представляващи държавна помощ
1. Чрез дерогация от членове 26 - 29, 51, 52, 62 и 63 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. настоящият член се прилага спрямо капиталовите инструменти и елементи, когато са изпълнени следните условия:
а)
инструментите са емитирани преди 1 януари 2014 г.;
б)
инструментите са емитирани в рамките на мерки за рекапитализация съгласно правилата за държавна помощ. Доколкото част от инструментите са записани от частни лица, те трябва да бъдат емитирани преди 30 юни 2012 г. и заедно с частите, които са записани от държавата членка;
в)
инструментите са били определени като съвместими с изискванията за вътрешния пазар от страна на Комисията съгласно член 107 ДФЕС;
г)
в случай че инструментите са записани както от държавата членка, така и от частни инвеститори, когато има частично обратно изкупуване на записаните от държавата членка инструменти, в съответствие с член 484 се признава унаследяване на съответстващ дял на частно записаните инструменти. Когато всички записани от държавата членка инструменти са обратно изкупени, в съответствие с член 484 се признава унаследяване на записаните от частни инвеститори оставащи инструменти.
2. Инструментите, определени като приемливи съгласно националните мерки за транспониране на член 57, буква а) от Директива 2006/48/ЕО, се определят като инструменти на базовия собствен капитал от първи ред независимо от следното:
а)
не са спазени условията по член 28 от настоящия регламент;
б)
инструментите са били емитирани от предприятие по член 27 от настоящия регламент, но условията по член 28 от настоящия регламент или когато е приложимо член 29 от настоящия регламент, не са спазени.
3. Инструментите, посочени в параграф 1, буква в) от настоящия член, които не са определени като приемливи съгласно националните мерки за транспониране на член 57, буква а) от Директива 2006/48/ЕО, се определят като инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, дори ако изискванията по параграф 2, букви а) или б) от настоящия член не са спазени, при условие че са спазени изискванията по параграф 8 от настоящия член.
Инструментите, определени като инструменти на базовия собствен капитал от първи ред съгласно първа алинея, не могат да бъдат определени като инструменти на допълнителния капитал от първи ред или на капитала от втори ред съгласно параграф 5 или параграф 7.
4. Инструментите, определени като приемливи съгласно националните мерки за транспониране на член 57, буква ва) и член 66, параграф 1 от Директива 2006/48/ЕО, се определят като инструменти на допълнителния капитал от първи ред, дори ако условията по член 52, параграф 1 от настоящия регламент не са спазени.
5. Инструментите, посочени в параграф 1, буква в) от настоящия член, които не са определени като приемливи съгласно националните мерки за транспониране на член 57, буква ва) от Директива 2006/48/ЕО, се определят като инструменти на допълнителния капитал от първи ред, дори ако условията по член 52, параграф 1 от настоящия регламент не са спазени, при условие че са спазени изискванията по параграф 8 от настоящия член.
Инструментите, определени като инструменти на допълнителния капитал от първи ред съгласно първа алинея, не могат да бъдат определени като инструменти на базовия собствен капитал от първи ред или на капитала от втори ред съгласно параграф 3 или параграф 7.
6. Елементите, определени като приемливи съгласно националните мерки за транспониране на член 57, букви е), ж) или з) и член 66, параграф 1 от Директива 2006/48/ЕО, се определят като инструменти на капитала от втори ред, дори ако елементите не са посочени в член 62 от настоящия регламент или условията по член 63 от настоящия регламент не са спазени.
7. Инструментите, посочени в параграф 1, буква в) от настоящия член, които не са определени като приемливи съгласно националните мерки за транспониране на член 57, букви е), ж) или з) и член 66, параграф 1 от Директива 2006/48/ЕО, се определят като инструменти на капитала от втори ред, дори ако елементите не са посочени в член 62 от настоящия регламент или условията по член 63 от настоящия регламент не са спазени, при условие че са спазени изискванията по параграф 8 от настоящия член.
Инструментите, определени като инструменти на капитала от втори ред съгласно първа алинея, не могат да бъдат определени като инструменти на базовия собствен капитал от първи ред или на допълнителния капитал от първи ред съгласно параграф 3 или параграф 7.
8. Инструментите, посочени в параграфи 3, 5 и 7, могат да бъдат определени като инструменти на собствения капитал, посочени в тези параграфи, само ако е изпълнено условието по параграф 1, буква а), и ако са емитирани от институции, регистрирани в държава членка, която изпълнява програма за икономическо преустройство, и емитирането на тези инструменти е договорено в рамките на тази програма или отговаря на нейните условия за допустимост.
Раздел 2
Инструменти, които не представляват държавна помощ
Подраздел 1
Условия и ограничения за признаване на унаследяване
Член 484
Условия за признаване на унаследяване за елементите, които са били определени като собствен капитал съгласно националните мерки за транспониране на Директива 2006/48/ЕО
1. Настоящият член се прилага само за инструментите и елементите, които са емитирани или са отговаряли на условията за собствен капитал преди 31 декември 2011 г. и не са посочени в член 462, параграф 1.
2. Чрез дерогация от членове 26 - 29, 51, 52, 62 и 63настоящият член се прилага през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2021 г.
3. При спазване на член 485 от настоящия регламент и на ограничението по член 486, параграф 2 от него, капиталът по смисъла на член 22 от Директива 86/365/ЕО и свързаните с него премийни резерви, които са били определени като първоначален собствен капитал съгласно националните мерки за транспониране на член 57, буква а) от Директива 2006/48/ЕО, се определят като елементи на базовия собствен капитал от първи ред, дори този капитал да не отговаря на условията по член 28 или когато е приложимо на член 29 от настоящия регламент.
4. При спазване на ограничението по член 486, параграф 3 от настоящия регламент инструментите и свързаните с тях премийни резерви, които са били определени като първоначален собствен капитал съгласно националните мерки за транспониране на член 57, буква ва) и член 154, параграфи 8 и 9 от Директива 2006/48/ЕО, се определят като елементи на допълнителния капитал от първи ред, дори ако не са спазени условията по член 52 от настоящия регламент.
5. При спазване на ограниченията по член 486, параграф 4 от настоящия регламент елементите и свързаните с тях премийни резерви, определени за приемливи съгласно националните мерки за транспониране на член 57, букви д), е), ж) или з) от Директива 2006/48/ЕО, се определят като инструменти на капитала от втори ред, дори ако елементите не са включени в член 62 от настоящия регламент или условията по член 63 от настоящия регламент не са спазени.
Член 485
Условия за включване в базовия собствен капитал от първи ред на премийни резерви, свързани с елементите, които са били определени като собствен капитал съгласно националните мерки за транспониране на Директива 2006/48/ЕО
1. Настоящият член се прилага само за инструментите, които са емитирани преди 31 декември 2010 г. и не са посочени в член 483, параграф 1.
2. Премийните резерви, свързани с капитала по смисъла на член 22 от Директива 86/365/ЕО, които са били определени като първоначален собствен капитал съгласно националните мерки за транспониране на член 57, буква а) от Директива 2006/48/ЕО, се определят като елементи на базовия собствен капитал от първи ред, ако отговарят на условията по член 28, букви и) и й) от настоящия регламент.
Член 486
Ограничения за признаване на унаследяване за елементите на базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред
1. През периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2021 г. съгласно настоящия член се ограничава размерът, до който инструментите и елементите по член 484 се определят като собствен капитал.
2. Сумата на елементите, посочени в член 484, параграф 3, които се определят като елементи на базовия собствен капитал от първи ред, се ограничава до приложимия процент от сбора на сумите по букви а) и б) от настоящия параграф:
а)
номиналния размер на капитала по член 484, параграф 3, емитиран към 31 декември 2012 г.;
б)
премийни резерви от емисии във връзка с посочените в буква а) инструменти.
3. Сумата на елементите, посочени в член 484, параграф 4, които се определят като елементи на допълнителния капитал от първи ред, се ограничава до приложимия процент, умножен по разликата между сбора на сумите по букви а) и б) от настоящия параграф и сбора на сумите по букви в)-е) от настоящия параграф:
а)
номиналната сума на инструментите по член 484, параграф 4, емитирани към 31 декември 2012 г.;
б)
премийните резерви, свързани с инструментите по буква а);
в)
стойността на инструментите по член 484, параграф 4, която към 31 декември 2012 г. превишава ограниченията съгласно националните мерки за транспониране на член 66, параграф 1, буква а) и член 66, параграф 1а от Директива 2006/48/ЕО;
г)
премийните резерви, свързани с инструментите по буква в);
д)
номиналната сума на инструментите, посочени в член 484, параграф 4, които са били емитирани към 31 декември 2012 г., но които не се определят като инструменти на допълнителния капитал от първи ред съгласно член 489, параграф 4;
е)
премийните резерви, свързани с инструментите по буква д).
4. Сумата на елементите, посочени в член 484, параграф 5, които се определят като елементи на капитала от втори ред, се ограничава до приложимия процент от разликата между сбора на сумите по букви а)-г) от настоящия параграф и сбора на сумите по букви д)-з) от настоящия параграф:
а)
номиналната сума на инструментите по член 484, параграф 5, емитирани към 31 декември 2012 г.;
б)
премийните резерви, свързани с инструментите по буква а);
в)
номиналния размер на подчинения дълг, емитиран към 31 декември, намален със сумата, която трябва да бъде приспадната съгласно националните мерки за транспониране на член 64, параграф 3, буква в) от Директива 2006/48/ЕО;
г)
номиналната сума на елементите по член 484, параграф 5, различни от посочените в букви а) и в) от настоящия параграф инструменти и подчинен дълг, които са емитирани към 31 декември 2012 г.;
д)
номиналната сума на инструментите и елементите по член 484, параграф 5, емитирани към 31 декември 2012 г., която превишава ограниченията съгласно националните мерки за транспониране на член 66, параграф 1, буква а) от Директива 2006/48/ЕО;
е)
премийните резерви, свързани с инструментите по буква д);
ж)
номиналната сума на инструментите по член 484, параграф 5, които са емитирани към 31 декември 2012 г. и които не се определят като елементи на капитала от втори ред съгласно член 490, параграф 4;
з)
премийните резерви, свързани с инструментите по буква ж).
5. За целите на настоящия член приложимите проценти, посочени в параграфи 2-4, са в следните интервали:
а)
от 60 % до 80 % за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2014 г.;
б)
от 40 % до 70 % за периода от 1 януари 2015 г. до 31 декември 2015 г.;
в)
от 20 % до 60 % за периода от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2016 г.;
г)
от 0 % до 50 % за периода от 1 януари 2017 г. до 31 декември 2017 г.;
д)
от 0 % до 40 % за периода от 1 януари 2018 г. до 31 декември 2018 г.;
е)
от 0 % до 30 % за периода от 1 януари 2019 г. до 31 декември 2019 г.;
ж)
от 0 % до 20 % за периода от 1 януари 2020 г. до 31 декември 2020 г.;
з)
от 0 % до 10 % за периода от 1 януари 2021 г. до 31 декември 2021 г.
6. Компетентните органи определят и публикуват приложимите проценти в рамките на интервалите по параграф 5.
Член 487
Включване на елементи, които не са били включени в елементите на базовия собствен капитал от първи ред или на допълнителния капитал от първи ред съгласно правилата за унаследяване, в състава на други компоненти на собствения капитал
1. Чрез дерогация от членове 51, 52, 62 и 63 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2021 г. институциите могат да третират като елементи по член 484, параграф 4 капитала и свързаните с него премийни резерви по член 484, параграф 3, които са изключени от базовия собствен капитал от първи ред, защото надхвърлят приложимия процент по член 486, параграф 2, доколкото с включването на този капитал и свързаните с него премийни резерви не се надхвърля приложимото процентно ограничение по член 486, параграф 3.
2. Чрез дерогация от членове 51, 52, 62 и 63 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2021 г. институциите могат да третират посочените по-долу елементи като елементи по член 484, параграф 5, доколкото с включването им не се надхвърля приложимото процентно ограничение по член 486, параграф 4:
а)
капитала и свързаните с него премийни резерви по член 484, параграф 3, които са изключени от елементите на базовия собствен капитал от първи ред, защото надхвърлят приложимия процент по член 486, параграф 2;
б)
инструментите и свързаните с тях премийни резерви по член 484, параграф 4, които надхвърлят приложимия процент по член 486, параграф 3.
3. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията за третиране на инструментите на собствения капитал по параграфи 1 и 2 като елементи по член 486, параграф 4 или параграф 5 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2021 г.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 февруари 2014 г..
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 488
Амортизация на елементите, които са включени в капитала от втори ред съгласно правилата за унаследяване
По отношение на елементите по член 484, параграф 5, които се определят като елементи на капитала от втори ред по член 484, параграф 5 или член 486, параграф 4, се прилагат изискванията по член 64.
Подраздел 2
Включване на инструменти с кол опция и стимул за обратно изкупуване в елементите на допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред
Член 489
Хибридни инструменти с кол опция и стимул за обратно изкупуване
1. Чрез дерогация от членове 51 и 52 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2021 г. за инструментите по член 484, параграф 4, в чиито условия е предвидена кол опция със стимул за обратно изкупуване от страна на институцията, се прилагат изискванията по параграфи 2-7 от настоящия член.
2. Инструментите се определят като инструменти на допълнителния капитал от първи ред, ако са изпълнени следните условия:
а)
институцията е имала кол опция и стимул за обратно изкупуване само до 1 януари 2013 г.;
б)
институцията не е упражнила кол опцията;
в)
условията по член 52 са изпълнени от 1 януари 2013 г. нататък.
3. Инструментите се определят като инструменти на допълнителния капитал от първи ред с намалена стойност съгласно член 484, параграф 4 до датата на ефективния им падеж, а след това се определят като елементи на допълнителния капитал от първи ред без ограничения, при условие че:
а)
институцията е имала възможност да упражни кол опцията и стимула за обратно изкупуване само на 1 януари 2013 г. или след тази дата;
б)
институцията не е упражнила кол опцията на датата на ефективния падеж на инструментите;
в)
условията по член 52 са изпълнени от датата на ефективния падеж на инструментите нататък.
4. Инструментите не се определят като инструменти на допълнителния капитал от първи ред и за тях не се прилага член 484, параграф 4 от 1 януари 2014 г., когато са изпълнени следните условия:
а)
институцията е имала възможност да упражни кол опцията и стимула за обратно изкупуване между 31 декември 2011 г. и 1 януари 2013 г.;
б)
институцията не е упражнила кол опцията на датата на ефективния падеж на инструментите;
в)
условията по член 52 не са изпълнени от датата на ефективния падеж на инструментите и след това.
5. Инструментите се определят като инструменти на допълнителния капитал от първи ред с намалена стойност съгласно член 484, параграф 4 до датата на ефективния им падеж, а след това не се определят като инструменти на допълнителния капитал от първи ред, когато са изпълнени следните условия:
а)
институцията е имала възможност да упражни кол опцията и стимула за обратно изкупуване на 1 януари 2013 г. или след тази дата;
б)
институцията не е упражнила кол опцията на датата на ефективния падеж на инструментите;
в)
условията по член 52 не са изпълнени от датата на ефективния падеж на инструментите и след това.
6. Инструментите се определят като инструменти на допълнителния капитал от първи ред съгласно член 484, параграф 4, когато са изпълнени следните условия:
а)
институцията е имала възможност да упражни кол опцията и стимула за обратно изкупуване само до 31 декември 2011 г. включително;
б)
институцията не е упражнила кол опцията на датата на ефективния падеж на инструментите;
в)
условията по член 52 не са изпълнени от датата на ефективния падеж на инструментите и след това.
Член 490
Елементи на капитала от втори ред със стимул за обратно изкупуване
1. Чрез дерогация от членове 62 и 63 през периода от 1 януари 2014 г.31 декември 2021 г. за елементите по член 484, параграф 5, които са определени за приемливи съгласно националните мерки за транспониране на член 57, букви е) или з) от Директива 2006/48/ЕО и при които има кол опция и стимул за обратно изкупуване от страна на институцията, се прилагат изискванията по параграфи 2-7 от настоящия член.
2. Елементите се определят като инструменти на капитала от втори ред, при условие че:
а)
институцията е имала възможност да упражни кол опцията и стимула за обратно изкупуване само до 1 януари 2013 г.;
б)
институцията не е упражнила кол опцията;
в)
условията по член 63 са изпълнени от 1 януари 2013 г. и след това.
3. Елементите се определят като елементи на капитала от втори ред съгласно член 484, параграф 5 до датата на ефективния им падеж, а след това се определят като елементи на капитала от втори ред без ограничение, ако са изпълнени следните условия:
а)
институцията е имала възможност да упражни кол опцията и стимула за обратно изкупуване само на 1 януари 2013 г. или след тази дата;
б)
институцията не е упражнила кол опцията на датата на ефективния падеж на елементите;
в)
условията по член 63 са изпълнени от датата на ефективния падеж на елементите и след това.
4. Елементите не се определят като елементи на капитала от втори ред от 1 януари 2013 г. нататък, когато са изпълнени следните условия:
а)
институцията е имала възможност да упражни кол опцията и стимула за обратно изкупуване само между 31 декември 2011 г. и 1 януари 2013 г.;
б)
институцията не е упражнила кол опцията на датата на ефективния падеж на елементите;
в)
условията по член 63 не са изпълнени от датата на ефективния падеж на елементите и след това.
5. Елементите се определят като елементи на капитала от втори ред с намалена стойност съгласно член 484, параграф 5 до датата на ефективния им падеж, а след това не се определят като елементи на капитала от втори ред, когато:
а)
институцията е имала възможност да упражни кол опцията и стимула за обратно изкупуване на 1 януари 2013 г. или след тази дата;
б)
институцията не е упражнила кол опцията на датата на ефективния падеж на инструментите;
в)
условията по член 63 не са изпълнени от датата на ефективния падеж на елементите и след това.
6. Елементите се определят като елементи на капитала от втори ред съгласно член 484, параграф 5, когато:
а)
институцията е имала възможност да упражни кол опцията и стимула за обратно изкупуване само до 31 декември 2011 г. включително;
б)
институцията не е упражнила кол опцията на датата на ефективния падеж на елементите;
в)
условията по член 63 не са изпълнени от датата на ефективния падеж на елементите и след това.
Член 491
Ефективен падеж
За целите на членове 489 и 490 ефективният падеж се определя по следните начини:
а)
за елементите по параграфи 3 и 5 от посочените членове ефективният падеж е първата дата за упражняване на кол опцията, придружена със стимул за обратно изкупуване, на или след 1 януари 2013 г.;
б)
за елементите по параграф 4 от посочените членове ефективният падеж е първата дата за упражняване на кол опцията, придружена със стимул за обратно изкупуване, между 31 декември 2011 г. и 1 януари 2013 г.;
в)
за елементите по параграф 6 от посочените членове ефективният падеж е първата дата за упражняване на кол опцията, придружена със стимул за обратно изкупуване, преди 31 декември 2011 г.
ГЛАВА 3
Преходни разпоредби за оповестяването на информация за собствения капитал
Член 492
Оповестяване на информация за собствения капитал
1. Институциите прилагат настоящия член в периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2021 г.
2. През периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2015 г. институциите оповестяват информация за превишението на своя базов собствен капитал от първи ред и капитал от първи ред над изискваните стойности съгласно член 465.
3. През периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. институциите оповестяват следната допълнителна информация за собствения си капитал:
а)
естеството на индивидуалните филтри и приспадания, прилагани съгласно членове 467-470, 474, 476 и 479, и ефекта им върху базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред, капитала от втори ред и собствения капитал;
б)
размерите на малцинствените участия и инструментите на допълнителния капитал от първи ред и капитала от втори ред,както и свързаните с тях неразпределени печалби и премийни резерви, емитирани от дъщерни предприятия, които са включени в консолидирания базов собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред, капитала от втори ред и собствения капитал съгласно глава 1, раздел 4;
в)
ефекта на индивидуалните филтри и приспадания, прилагани съгласно член 481, върху базовия собствен капитал от първи ред, допълнителния капитал от първи ред, капитала от втори ред и собствения капитал;
г)
естеството и сумата на елементите, които се определят като елементи на базовия собствен капитал от първи ред, на капитала от първи ред и на капитала от втори ред чрез прилагане на дерогациите по глава 2, раздел 2.
4. През периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2021 г. институциите оповестяват сумата на инструментите, които се определят като инструменти на базовия собствен капитал от първи ред, на допълнителния капитал от първи ред и на капитала от втори ред съгласно член 484.
5. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на единните форми за оповестяване на информацията съгласно настоящия член. Формите включват елементите, изброени в член 437, параграф 1, букви а), б), г) и д), както са изменени от глава 1 и глава 2 от настоящия дял.
ЕБО представя тези проекти на технически стандарти за изпълнение на Комисията до 1 февруари 2014 г..
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ГЛАВА 4
Големи експозиции, капиталови изисквания, ливъридж и минимален размер по Базел I
Член 493
Преходни разпоредби за големите експозиции
1. Разпоредбите относно големите експозиции, предвидени в членове 387-403, не се прилагат по отношение на инвестиционните посредници, чиято основна дейност се състои изключително в предоставяне на инвестиционни услуги или извършване на инвестиционни дейности във връзка с финансовите инструменти, посочени в раздел В, точки 5, 6, 7, 9 и 10 от приложение I към Директива 2004/39/ЕО, и спрямо които Директива 93/22/ЕИО на Съвета от 10 май 1993 г. относно инвестиционните услуги в областта на ценните книжа (35) не се е прилагала към 31 декември 2006 г. Това изключение важи до по-ранната от следните две дати: 31 декември 2017 г. или датата на влизане в сила на всяко изменение съгласно параграф 2 от настоящия член.
2. До 31 декември 2015 г. въз основа на публични консултации и в контекста на разискванията с компетентните органи Комисията докладва на Европейския парламент и Съвета по следните въпроси:
а)
подходящия режим за пруденциален надзор върху инвестиционните посредници, чиято основна дейност се състои изключително в предоставяне на инвестиционни услуги или извършване на инвестиционни дейности във връзка със стоковите дериватни инструменти или деривативните договори, посочени в раздел В, точки 5, 6, 7, 9 и 10 от приложение I към Директива 2004/39/ЕО;
б)
дали е желателно да бъде изменена Директива 2004/39/ЕО с цел създаване на нова категория инвестиционни посредници, чиято основна дейност се състои изключително в предоставяне на инвестиционни услуги или извършване на инвестиционни дейности във връзка с финансовите инструменти, посочени в раздел В, точки 5, 6, 7, 9 и 10 от приложение I към Директива 2004/39/ЕО, свързани с енергийни доставки.
Въз основа на този доклад Комисията може да представя предложения за изменения на настоящия регламент.
3. Държавите членки могат чрез дерогация от член 400, параграфи 2 и 3 за преходен период до влизането в сила на правен акт вследствие на прегледа в съответствие с член 507, но не по-късно от 2 януари 2029 г., изцяло или частично да освобождават от прилагането на член 395, параграф 1 следните експозиции:
а)
покритите облигации, попадащи в обхвата на член 129, параграфи 1, 3и 6;
б)
активите, представляващи вземания от регионални или местни органи на власт на държавите членки, когато тези вземания биха получили рисково тегло от 20 % съгласно трета част, дял II, глава 2, както и други експозиции към или гарантирани от тези регионални или местни органи на власт, вземанията от които биха получили рисково тегло от 20 % съгласно трета част, дял II, глава 2;
в)
експозициите, включително участия или други видове позиции, на институция към нейното предприятие майка, към други дъщерни предприятия на това предприятие майка или към нейни собствени дъщерни предприятия, доколкото тези предприятия са обхванати от надзора на консолидирана основа, на който подлежи самата институция в съответствие с настоящия регламент, Директива 2002/87/ЕО или с равностойни действащи разпоредби в трета държава. Експозициите, които не отговарят на тези критерии, се третират като експозиции към трето лице, независимо дали са освободени от изискванията по член 395, параграф 1 от настоящия регламент;
г)
активите, представляващи вземания и други експозиции, включително различни видове дялово участие, към регионални или централни кредитни институции, с които кредитната институция е свързана в мрежа в съответствие със законови или други нормативни разпоредби и които съгласно тези разпоредби отговарят за паричните клирингови операции в рамките на мрежата;
д)
активите, представляващи вземания и други експозиции на кредитни институции към кредитни институции, едната от които действа с нестопанска цел и предоставя или гарантира заеми, в рамките на законоустановени програми или съгласно собствения си устав, за насърчаването на конкретни стопански сектори при наличието на определена форма на правителствен контрол и ограничения върху използването на тези заеми, при условие че съответните експозиции произтичат от заемите, които са отпуснати на крайните получатели посредством кредитни институции, или от гаранциите по тези заеми;
е)
активите, представляващи вземания или други експозиции към институции, при условие че тези експозиции не са включени в собствения капитал на съответните институции, падежът им настъпва не по-късно от следващия работен ден и не са деноминирани в основна търговска валута;
ж)
активите, които представляват вземания към централни банки под формата на задължителни минимални резерви, депозирани в тези централни банки, и които са деноминирани в техните национални валути;
з)
активите, представляващи вземания към централни правителства под формата на нормативно установени ликвидни изисквания, депозирани в държавни ценни книжа, които са деноминирани и финансирани в техните национални валути, при условие че по преценка на компетентния орган определената от призната АВКО кредитна оценка на тези централни правителства представлява инвестиционен рейтинг;
и)
50 % от средно- или нискорисковите задбалансови документарни акредитиви и средно- или нискорисковите задбалансови неусвоени кредитни улеснения, посочени в приложение I, и - при съгласие на компетентните органи - 80 % от стойността на гаранциите, различни от гаранции по кредити, които имат законово или подзаконово основание и се предоставят в полза на членовете от взаимни схеми за гарантиране със статус на кредитни институции;
й)
изискваните по закон гаранции, в случаите когато ипотечен кредит, финансиран чрез издаване на ипотечни облигации, се превежда на получателя на ипотечния кредит преди окончателното вписване на ипотеката в имотния регистър, при условие че гаранцията не се използва за намаляване на риска при изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции;
к)
активите, представляващи вземания и други експозиции към признати борси.
Член 494
Преходни разпоредби за приемливия капитал
Чрез дерогация от член 4, точка 71, буква б) приемливият капитал може да включва капитал от втори ред до следните размери:
а)
100 % от капитала от първи ред през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2014 г.;
б)
75 % от капитала от първи ред през периода от 1 януари 2015 г. до 31 декември 2015 г.;
в)
50 % от капитала от първи ред през периода от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2016 г.;
Член 495
Третиране на експозициите в капиталови инструменти съгласно вътрешнорейтинговия подход
1. Чрез дерогация от част трета, глава 3 до 31 декември 2017 г. компетентните органи може да освободят от третирането съгласно вътрешнорейтинговия подход някои категории експозиции в капиталови инструменти, притежавани от институции и техни дъщерни предприятия от ЕС в съответната държава членка към 31 декември 2007 г. Компетентният орган публикува информация за категориите експозиции в капиталови инструменти, за които се прилага това третиране, съгласно член 143 от Директива 2013/36/ЕС.
Освободената позиция се измерва като брой на акциите или дяловете към 31 декември 2007 г. и всяка допълнителна акция или дял, произтичащи пряко от тези дялови участия, при условие те да не увеличават пропорционалния дял на собственост в дадено дружество от портфейла.
Ако с това придобиване се увеличава пропорционалният дял на собствеността по отношение на дадено дялово участие. Частта в превишение не подлежи на освобождаване. Освен това освобождаването не е приложимо спрямо дялови участия, които първоначално са подлежали на освобождаване, но са били продадени, а след това закупени обратно.
За експозициите в капиталови инструменти, за които се прилага настоящата разпоредба, се прилагат капиталовите изисквания, изчислени по стандартизирания подход съгласно трета част, дял II, глава 2, и изискванията по трета част, дял IV, в зависимост от случая.
Компетентните органи уведомяват Комисията и ЕБО за прилагането на настоящия параграф.
2. До 31 декември 2015 г. при изчисляването на размерите на рисково претеглените експозиции за целите на член 114, параграф 4 по отношение на експозициите към централни правителства или централни банки на държави членки, които са деноминирани и финансирани в националната валута на която и да е държава членка, се присъжда същото рисково тегло, което би било приложимо към такива експозиции, деноминирани и финансирани в тяхната национална валута.
3. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията, при които компетентните органи предоставят освобождаването по параграф 1.
ЕБО представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 30 юни 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 496
Капиталови изисквания за покрити облигации
1. До 31 декември 2017 г. компетентните органи могат да освободят изцяло или частично от прилагането на ограничението от 10 % първостепенните дялове, емитирани от френските фондове Fonds Communs de Créances или от дружества за секюритизация, които са равностойни на френските фондове Fonds Communs de Créances по член 129, параграф 1, букви г) и д), при условие че са изпълнени следните две условия:
а)
секюритизираните експозиции по жилищни или търговски недвижими имоти са инициирани от член на същата консолидирана група, на която е член емитентът на покритите облигации, или от субект, свързан със същия централен орган, с който е свързан емитентът на покритите облигации, когато членство или връзка с обща група се определя в момента, в който първостепенните дялове се превръщат обезпечение за покритите облигации
б)
член на същата консолидирана група, на която е член емитентът на покритите облигации, или субект, свързан със същия централен орган, с който е свързан емитентът на покритите облигации, запазва целия транш за първа загуба, покриващ тези първостепенни дялове.
2. За целите на член 129, параграф 1, буква в) до 31 декември 2014 г. на първостепенните необезпечени експозиции на институциите, на които преди влизането в сила на настоящия регламент е присъдено рисково тегло от 20 % съгласно националното право, се присъжда първа степен на кредитно качество.
3. За целите на член 129, параграф 4, до 31 декември 2014 г. на първостепенните необезпечени експозиции на институциите, на които преди влизането в сила на настоящия регламент е присъдено рисково тегло от 20 % съгласно националното право, се присъжда рисково тегло от 20 %.
Член 497
Капиталови изисквания за експозиции към ЦК
1. До 15 месеца след датата на влизане в сила на най-новия от единайсетте регулаторни технически стандарта, посочени в член 89, параграф 3, края на първа алинея от Регламент (ЕС) 648/2012, или до вземането на решение по член 14 от посочения регламент относно предоставянето на разрешение на ЦК, като се взема по-ранната дата, институцията може да разглежда ЦК като КЦК, ако е изпълнено установеното в първата част на посочената алинея условие.
2. До 15 месеца след датата на влизане в сила на най-новия от десетте регулаторни технически стандарта, посочени в член 89, параграф 3, края на втора алинея от Регламент (ЕС) 648/2012, или до вземането на решение по член 25 от посочения регламент относно признаването на ЦК, установен в трета държава, като се взема по-ранната дата, институцията може да разглежда ЦК като КЦК.
3. Комисията може да приеме акт за изпълнение по член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011 за удължаване на срока на действие на преходните разпоредби в параграфи 1 и 2 от настоящия член с още шест месеца, при изключителни обстоятелства, когато това е необходимо и пропорционално с цел избягване на смущения на международните финансови пазари.
4. До настъпването на крайните срокове по параграфи 1 и 2, удължени съгласно параграф 3, когато е приложимо, когато ЦК няма гаранционен фонд и не е сключил обвързващо договорно споразумение с клиринговите си членове, което му позволява да използва като предварителни вноски целия или част от първоначалния маржин, получен от клиринговите членове, институцията замества формулата за изчисляване на изискването за собствен капитал (Ki) в член 308, параграф 2 със следната формула:
където
IMi = първоначалният маржин, предоставен на ЦК от клирингов член i;
IM= общият размер на първоначалния маржин, съобщен на институцията от ЦК.
Член 498
Изключение за търговците на стоки
1. Разпоредбите относно капиталовите изисквания по настоящия регламент не се прилагат по отношение на инвестиционните посредници, чиято основна дейност се състои изключително в предоставяне на инвестиционни услуги или извършване на инвестиционни дейности във връзка с финансовите инструменти, посочени в раздел В, точки 5, 6, 7, 9 и 10 от приложение I към Директива 2004/39/ЕО, и спрямо които Директива 93/22/ЕИО не се е прилагала към 31 декември 2006 г.
Това изключение важи до настъпването на по-ранната от следните дати: 31 декември 2017 г. или датата на влизане в сила на всяко изменение съгласно параграфи 2 и 3.
2. До 31 декември 2015 г. въз основа на публични консултации и в контекста на разискванията с компетентните органи Комисията докладва на Европейския парламент и Съвета по следните въпроси:
а)
подходящия режим за пруденциален надзор върху инвестиционните посредници, чиято основна дейност се състои изключително в предоставяне на инвестиционни услуги или извършване на инвестиционни дейности във връзка със стоковите деривативни инструменти или деривативните договори, посочени в раздел В, точки 5, 6, 7, 9 и 10 от приложение I към Директива 2004/39/ЕО;
б)
дали е желателно Директива 2004/39/ЕО да бъде изменена с цел създаване на нова категория инвестиционни посредници, чиято основна дейност се състои изключително в предоставяне на инвестиционни услуги или извършване на инвестиционни дейности във връзка с финансовите инструменти по раздел В, точки 5, 6, 7, 9 и 10 от приложение I към Директива 2004/39/ЕО, свързани с енергийни доставки (включително електроенергия, въглища, газ и нефт).
3. Въз основа на доклада по параграф 2 Комисията може да представя предложения за изменения на настоящия регламент.
Член 499
Ливъридж
1. Чрез дерогация от членове 429 и 430 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2021 г. институциите изчисляват и отчитат отношението на ливъридж, като използват и двата посочени по-долу компонента за мярка за капитала:
а)
капитала от първи ред;
б)
капитала от първи ред при прилагане на дерогациите по глави 1 и 2 от настоящия дял.
2. Чрез дерогация от член 451, параграф 1 институциите могат да избират дали да оповестяват информация за отношението на ливъридж въз основа само на едно или въз основа на двете определения за мярката за капитала, посочени в параграф 1, букви а) и б) от настоящия член. Когато институциите решат да променят избрания за оповестяване отношение на ливъридж, при първото оповестяване след промяната се включва равнение на всички отношения на ливъридж, оповестени до момента на промяната.
3. Чрез дерогация от член 429, параграф 2 през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2017 г. компетентните органи могат да разрешават на институциите да изчисляват отношението си на ливъридж към края на всяко тримесечие, ако смятат, че институциите нямат достатъчно надеждни данни за изчисляването на отношението на ливъридж като средноаритметична стойност на месечните отношения на ливъридж за едно тримесечие.
Член 500
Преходни разпоредби относно минималния размер по Базел I
1. До 31 декември 2017 г. институциите, които изчисляват размерите на рисково претеглените експозиции съгласно трета част, дял II, глава 3, и институциите, които използват усъвършенстваните подходи за измерване по трета част, дял III, глава 4 за изчисляването на капиталовите изисквания за операционен риск, спазват следните две изисквания:
а)
притежават собствен капитал съгласно изискванията на член 92;
б)
притежават собствен капитал, който винаги надвишава или е равен на 80 % от общия минимален размер на собствения капитал, който би се изисквало институцията да притежава съгласно член 4 от Директива 93/6/ЕИО, както е било предвидено преди 1 януари 2007 г. в посочената директива и в Директива 2000/12/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 20 март 2000 г. относно предприемането и осъществяването на дейност на кредитни институции (36).
2. При условие че бъде одобрен от компетентните органи, размерът по параграф 1, буква б) може да бъде заменен от изискване за притежаване на собствен капитал, който винаги да е по-голям или равен на 80 % от размера на собствения капитал, който би се изисквало институцията да притежава съгласно член 92, като се изчислява размерът на рисково претеглените експозиции в съответствие с трета част, дял II, глава 2 и трета част, дял III, глава 2 или 3, в зависимост от случая, вместо в съответствие с трета част, дял II, глава 3 или трета част, дял III, глава 4, в зависимост от случая.
3. Дадена кредитна институция може да прилага параграф 2 единствено ако е започнала да използва вътрешнорейтинговия подход или усъвършенстваните подходи за измерване при изчисляването на своите капиталови изисквания на 1 януари 2010 г. или след тази дата.
4. Съответствието с изискванията на параграф 1, буква б) се постига въз основа на пълно коригиране на размерите на собствения капитал с цел да се отразят разликите в изчисляването на собствения капитал съгласно Директива 93/6/ЕИО и Директива 2000/12/ЕО в редакцията им преди 1 януари 2007 г., и изчисляването на собствения капитал съгласно настоящия регламент, произтичащи от отделното третиране на очакваната загуба и неочакваната загуба съгласно трета част, дял II, глава 3 от настоящия регламент.
5. След консултация с ЕБО компетентните органи могат да освободят институциите от прилагането на параграф 1, буква б), при условие че са спазени всички изисквания във връзка с вътрешнорейтинговия подход по трета част, дял II, глава 3, раздел 6 или критериите за използване на усъвършенствания подход за измерване по трета част, дял III, глава 4, в зависимост от случая.
6. До 1 януари 2017 г. Комисията представя доклад на Европейския парламент и Съвета за това дали е подходящо да се удължи срокът на прилагане на минималния размер по Базел I след 31 декември 2017 г. с цел да се гарантира наличието на ограничителен механизъм за вътрешните модели, като се вземат предвид тенденциите в международен план и договорените на международно равнище стандарти. Когато е уместно, заедно с доклада се представя законодателно предложение.
Член 501
Намаление на капиталовите изисквания за кредитен риск, свързан с експозиции към МСП
1. Капиталовите изисквания за кредитен риск, свързан с експозиции към МСП, се умножават по коефициент 0,7619.
2. За целите на настоящия член:
а)
експозициите се включват или в класа на дребно, или към предприятията, или на обезпечените с ипотека върху недвижими имоти. Експозициите, при които е имало неизпълнение, не се включват;
б)
МСП се определя в съответствие с Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението за микро-, малко и средно предприятие (37). Сред критериите, изброени в член 2 от приложението към посочената препоръка, се взема предвид единствено годишният оборот;
в)
общият размер, дължим на институцията и на всяко предприятие майка и дъщерните му предприятия, включително всички експозиции, по които е имало неизпълнение, от страна на клиента длъжник или на групата от свързани клиенти, но като се изключат вземанията или условните вземания, обезпечени с жилищен имот, доколкото е известно на институцията, не превишава 1,5 милиона EUR. Институцията предприема разумни стъпки, за да получи тази информация.
3. Институцията докладва на компетентните органи на всеки три месеца относно общия размер на експозициите към МСП, изчислен в съответствие с параграф 2.
4. Комисията докладва до 2 януари 2017 г. за въздействието на капиталовите изисквания по настоящия регламент върху кредитирането на МСП и физическите лица и представя доклада си на Европейския парламент и Съвета заедно със законодателно предложение, ако такова е необходимо.
5. За целите на параграф 4 ЕБО представя на Комисията следната информация:
а)
анализ на тенденциите и условията за кредитиране на МСП през периода, посочен в параграф 4;
б)
анализ на ефективните рискове, свързани с МСП в Съюза, в продължение на един завършен икономически цикъл;
в)
относно съответствието между капиталовите изисквания, установени в настоящия регламент по отношение на кредитния риск, свързан с експозициите към МСП, и резултатите от анализа по буква а) и буква б).
ДЯЛ II
ДОКЛАДИ И ПРЕГЛЕДИ
Член 502
Цикличност на капиталовите изисквания
В сътрудничество с ЕБО, ЕССР и държавите членки Комисията, като отчита становището на ЕЦБ, следи периодично дали настоящият регламент, взет като цяло, заедно с Директива 2013/36/ЕС, оказва значително въздействие върху икономическия цикъл и с оглед на резултатите от тази проверка разглежда въпроса дали са необходими корективни мерки. До 31 декември 2013 г. ЕБО докладва на Комисията дали и как методологиите на институциите съгласно вътрешнорейтинговия подход следва да се сближат, за да бъдат постигнати по-сходни капиталови изисквания, като едновременно с това се намали процикличното въздействие.
Въз основа на този анализ и като отчита становището на ЕЦБ, Комисията изготвя доклад на всеки две години и го представя на Европейския парламент и Съвета заедно с евентуални подходящи предложения. Становищата на заемателите и заемодателите се отчитат по подходящ начин при изготвянето на доклада.
До 31 декември 2014 г. Комисията прави преглед и докладва за прилагането на член 33, параграф 1, буква в), като представя този доклад на Европейския парламент и Съвета заедно със законодателно предложение, ако такова е необходимо.
Що се отнася до евентуалното премахване на член 33, параграф 1, буква в) и евентуалното му прилагане на равнището на Съюза, прегледът по-специално гарантира, че са въведени достатъчно защити за осигуряване на финансова стабилност във всички държави членки.
Член 503
Капиталови изисквания за експозициите под формата на покрити облигации
1. До 31 декември 2014 г., след консултация с ЕБО, Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета, като представя евентуални подходящи предложения, дали рисковите тегла по член 129 и капиталовите изисквания за специфичен риск по член 336, параграф 3 са подходящи за всички инструменти, които отговарят на изискванията за тези начини на третиране, и дали са подходящи критериите по член 129.
2. Докладът и предложенията, посочени в параграф 1, се отнасят за:
а)
степента, в която действащите регулаторни капиталови изисквания, приложими спрямо покритите облигации, правилно диференцират промените в кредитното качество на покритите облигации и тяхното обезпечение, включително степента на различия между различните държави членки;
б)
прозрачността на пазара на покрити облигации и до каква степен това улеснява цялостния вътрешен анализ от страна на инвеститорите по отношение на кредитния риск, свързан с покрити облигации и обезпеченията по тях, и разделението на активи в случай на неплатежоспособност на емитента, включително редуциращият риска ефект на съответстващата стриктна национална правна рамка съгласно член 129 от настоящия елемент и член 52, параграф 4 от Директива 2009/65/ЕО върху кредитното качество като цяло на дадена покрита облигация и последиците за изискваната от инвеститорите степен на прозрачност; и
в)
степента, в която емитирането на покрити облигации от една кредитна институция влияе върху кредитния риск, на който са изложени други кредитори на институцията емитент.
3. До 31 декември 2014 г., след консултация с ЕБО, Комисията докладва на Европейския парламент и Съвета дали заемите, обезпечени с въздухоплавателни средства (залози върху въздухоплавателни средства) и жилищните заеми, обезпечени с гаранции, но необезпечени с вписана ипотека, следва при определени условия да се считат за приемлив актив по член 129.
4. До 31 декември 2016 г. Комисията прави преглед на целесъобразността на предвидената в член 496 дерогация и при необходимост преценява дали е целесъобразно подобно третиране да се предостави за която и да е друга форма на покрити облигации. В рамките на този преглед Комисията може да приема при необходимост делегирани актове съгласно член 462, за да направи тази дерогация постоянна, или да прави законодателни предложения за предоставянето ѝ за други форми на обезпечени облигации.
Член 504
Капиталови инструменти, записани от публичните органи в извънредни ситуации
До 31 декември 2016 г., след консултация с ЕБО, Комисията докладва на Европейския парламент и Съвета дали се налага изменение или премахване на третирането по член 31, като внася евентуални подходящи предложения.
Член 505
Преглед на дългосрочното финансиране
До 31 декември 2014 г. Комисията докладва на Европейския парламент и Съвета дали са подходящи изискванията на настоящия регламент с оглед осигуряването на подходящи равнища на финансиране за всички форми на дългосрочно финансиране на икономиката, включително на проектите за критична инфраструктура в Съюза в областта на транспорта, енергетиката и съобщенията, като внася евентуални подходящи предложения.
Член 506
Кредитен, определение за неизпълнение
В срок до 31 декември 2017 г. ЕБО докладва на Комисията как замяната на срока за просрочие от 90 дни със 180 дни съгласно член 178, параграф 1, буква б) въздейства върху размера на рисково претеглените експозиции и доколко е подходящо действието на тази разпоредба да бъде продължено след 31 декември 2019 г.
Въз основа на този доклад Комисията може да представя законодателно предложение за изменение на настоящия регламент.
Член 507
Големи експозиции
До 31 декември 2015 г. Комисията прави преглед и докладва за прилагането на член 400, параграф 1, буква й) и член 400, параграф 2, включително относно това дали да има право на преценка относно прилагането на изключенията по член 400, параграф 2, и представя този доклад на Европейския парламент и Съвета заедно със законодателно предложение, ако това е уместно.
Във връзка с евентуалното премахване на правото на преценка на национално равнище съгласно член 400, параграф 2, буква в) и евентуалното му прилагане на равнището на Съюза, при прегледа се взема под внимание по-специално ефективността на управлението на риска на ниво група, като същевременно се осигуряват достатъчно гаранции за финансовата стабилност във всички държави членки, в които е учредено дружество от групата.
Член 508
Ниво на прилагане
1. До 31 декември 2014 г. Комисията прави преглед и докладва за прилагането на първа част, дял II и член 113, параграфи 6 и 7 и представя този доклад на Европейския парламент и Съвета заедно със законодателно предложение, ако това е уместно.
2. До 31 декември 2015 г. Комисията докладва по въпроса дали и как изискването за ликвидно покритие по шеста част следва да се прилага за инвестиционните посредници, и след консултация с ЕБО представя този доклад на Европейския парламент и Съвета заедно със законодателно предложение, ако това е уместно.
3. До 31 декември 2015 г. след консултации с ЕБО и ЕОЦКП и в контекста на обсъжданията с компетентните органи Комисията докладва на Европейския парламент и Съвета за подходящия режим на пруденциалния надзор върху инвестиционните посредници и за дружествата, посочени в член 4, параграф 1, точка 2, букви б) и в). Когато е уместно, докладът се придружава от законодателно предложение.
Член 509
Ликвидни изисквания
1. ЕБО следи и оценява докладите, представени съгласно член 415, параграф 1, за всички валути и различни бизнес модели. След консултация с ЕССР, нефинансовите крайни потребители, банковия сектор, компетентните органи и централните банки от ЕСЦБ ЕБО докладва на Комисията, веднъж годишно и за първи път не по-късно от 31 декември 2013 г., дали уточняването на общото изискване за ликвидно покритие в шеста част въз основа на елементите, които подлежат на докладване съгласно шеста част, дял II и приложение III, на индивидуална или консолидирана основа, би имало значително отрицателно въздействие върху стопанския и рисковия профил на институциите, установени в Съюза, върху стабилността и правилното функциониране на финансовите пазари или върху икономиката и стабилността на предоставяните банкови кредити, с особено внимание към кредитите за МСП и към търговското финансиране, включително кредитирането в рамките на официални схеми за застраховане на експортни кредити.
В посочения в първа алинея доклад надлежно се вземат предвид пазарите и международното регулаторно развитие, както и взаимодействията на изискването за ликвидно покритие с други пруденциални изисквания съгласно настоящия регламент, като например съотношенията на рисков капитал, предвидено в член 92 и отношенията на ливъридж.
На Европейския парламент и Съвета се предоставя възможност да изложат мнението си по посочения в първа алинея доклад.
2. доклада по параграф 1 ЕБО прави оценка по-специално на следното:
а)
осигуряването на механизми за ограничаване на размера на входящите ликвидни потоци, по-специално с оглед на определянето на подходящ таван на входящите потоци и на условията за неговото прилагане, като се отчитат различните бизнес модели, включително финансиране, отпускано от посредник, факторинг, лизинг, покрити облигации, ипотеки, емитиране на покрити облигации, и степента, в която този таван следва да бъде изменен или премахнат, за да се отчетат особеностите на специализираното финансиране;
б)
калибрирането на входящите и изходящи потоци, посочени в шеста част, дял II, по-специално в член 422, параграф 7 и член 425, параграф 2.
в)
осигуряването на механизми за ограничаване на изпълнението на ликвидните изисквания от някои категории ликвидни активи; по-специално оценка на подходящия минимален процент на ликвидните активи по член 416, параграф 1, букви а), б и в) спрямо общия размер на ликвидните активи, като се прави тест с праг от 60 % и се взема предвид международното регулаторно развитие. Активите, по които има задължение с падеж в срок до 30 календарни дни или могат да станат изискуеми в този срок, не следва да се смятат за част от лимита, освен ако са получени срещу обезпечение, което също отговаря на условията по член 416, параграф 1, букви а), б) и в).
г)
предвиждането на конкретни проценти за понижаване на изходящите потоци и/или повишаване на входящите потоци за вътрегруповите потоци, като се посочва при какви условия подобни конкретни входящи или изходящи проценти са обосновани от пруденциална гледна точка и излага подробен обзор на методология, като използва обективни критерии и параметри с цел определянето на конкретни равнища за входящи и изходящи потоци между институцията и контрагента, когато те не са установени в една и съща държава членка;
д)
калибрирането на процентите на усвояване, които се прилагат към неусвоени поети като задължения кредитни и ликвидни улеснения, попадащи в обхвата на член 424, параграфи 3 и 5. По-специално ЕБО прави тест с процент на усвояване 100 %;
е)
определението за депозит на дребно в член 411, точка 2, и по-специално целесъобразно ли е въвеждане на праг за депозитите на физически лица;
ж)
необходимостта от въвеждане на нова категория депозити на дребно с по-малък изходящ поток, като се отчитат специфичните характеристики на тези влогове, което би могло да оправдае по-нисък процент на изходящите потоци, и като се вземат предвид тенденциите в международен план;
з)
дерогациите от изискванията за състава на ликвидните активи, които от институциите ще се изисква да държат, когато в дадена валута колективните основателни потребности на институциите от ликвидни активи надхвърлят наличността на тези ликвидни активи, както и условията, които следва да се прилагат към тези дерогации;
и)
определението за финансови продукти, които са съобразени с Шариата, като алтернатива на активите, които отговарят на изискванията за ликвидни активи за целите на член 416, което да бъде използвано от банките, съобразени с Шариата;
й)
определението за стресирани обстоятелства, включително принципите на евентуалното използване на запаси от ликвидни активи и необходимите ответни надзорни действия, при които институциите ще могат да използват своите ликвидни активи за покриване на изходящите ликвидни потоци и начините за справяне с нарушения;
к)
определението за установено оперативно взаимоотношение във връзка с нефинансов клиент, посочено в член 422, параграф 3, буква в);
л)
калибрирането на процента на изходящите потоци, който се прилага за кореспондентско банкиране и основни посреднически услуги по член 422, параграф 4,първа алинея;
м)
механизмите за унаследяване при гарантирани от правителството облигации, емитирани на кредитни институции като част от мерките за подкрепа от правителството, с одобрена от Съюза държавна помощ, като облигациите, емитирани от Националната агенция по управление на активите (NAMA) в Ирландия и дружеството за управление на активи в Испания, предназначени да отстранят проблемните активи от баланса на кредитните институции, като активи с най-висока ликвидност и кредитно качество, най-малкото до декември 2023 г.
3. След консултация с ЕОЦКП и ЕЦБ, до 31 декември 2013 г. ЕБО докладва на Комисията по въпроса за подходящите единни определения за понятията висока и изключително висока ликвидност и високо и изключително високо кредитно качество на прехвърлимите активи за целите на член 416, както и за подходящи процентни намаления за активите, които отговарят на изискванията за ликвидни активи за целите на член 416, с изключение на активите по член 416, параграф 1, букви а), б) и в).
На Европейския парламент и Съвета се предоставя възможност да изложат мнението си по този доклад.
В посочения в първа алинея доклад се разглеждат и:
а)
руги категории активи, по-специално обезпечени с ипотека върху жилищни имоти ценни книжа с висока ликвидност и високо кредитно качество,
б)
руги категории ценни книжа или заеми, приемливи за централната банка, например облигации на местни органи на власт и търговски книжа, и
в)
руги активи, които не са приемливи за централната банка, но които могат да се търгуват, например ценни книжа, котирани на призната борса, злато, инструменти по основни капиталови индекси, гарантирани облигации, покрити облигации, корпоративни облигации и фондове, основаващи се на тези активи.
4. В посочения в параграф 3 доклад се разглежда дали стендбай кредитните линии по член 416, параграф 1, буква д) следва да бъдат включени като ликвидни активи и ако да - в каква степен, предвид тенденциите в международен план и като се вземат предвид европейските особености, включително начина, по който се изпълнява паричната политика в Съюза.
По-специално ЕБО проверява адекватността на посочените по-долу критерии и подходящите нива за тези определения:
а)
минимален обем на търговия на активите;
б)
минимален остатъчен размер на активите;
в)
прозрачна информация за ценообразуването и етапите след сключването на сделката;
г)
степени на кредитно качество, посочени в трета част, дял II, глава 2;
д)
доказана ценова стабилност за минали периоди;
е)
среден обем на търговията и средна стойност на сделките;
ж)
максимална разлика между цените „продава“ и „купува“;
з)
остатъчен срок до падежа;
и)
минимален коефициент на обращение на активите.
5. Освен това до 31 януари 2014 г. ЕБО докладва относно:
а)
единни определения за висока и изключително висока ликвидност и кредитно качество;
б)
възможните неочаквани последствия от определението за ликвидни активи върху воденето на операция по паричната политика и степента, в която:
i)
списъкът с ликвидни активи, който е отделен от списъка на приемливи за централните банки активи, може да се окаже стимул за институциите да внасят приемливи активи, които не са включени в определението за ликвидни активи в операции по рефинансиране;
ii)
регламентът за ликвидност може да премахне стимулите за институциите да отпускат или да вземат заеми на необезпечения паричен пазар и възможността това да доведе до поставяне под въпрос на реферирането на EONIA в прилагането на паричната политика;
iii)
въвеждането на изискване за ликвидно покритие може да затрудни гарантирането от централните банки на ценовата стабилност чрез използването на съществуващата рамка и инструменти на паричните политики.
в)
оперативните изисквания за позиции в ликвидни активи съгласно член 417, букви б)-е) в съответствие с международното регулаторно развитие.
Член 510
Изисквания за нетно стабилно финансиране
1. До 31 декември 2015 г. ЕБО докладва на Комисията, въз основа на елементите, които подлежат на докладване съгласно шеста част, дял III, дали и как би било целесъобразно да се гарантира, че институциите използват стабилни източници на финансиране, като в доклада се включва и оценка на въздействието върху стопанския и рисковия профил на институциите, установени в Съюза, върху финансовите пазари или върху икономиката и банковото кредитиране, особено върху кредитирането на МСП и върху търговското финансиране, включително кредитирането в рамките на официални схеми за застраховане на експортни кредити и модели на финансиране, отпускано чрез посредник, включително ипотечно кредитиране чрез съфинансиране. По-специално ЕБО анализира въздействието на стабилните източници на финансиране върху структурите за рефинансиране на различните банкови модели в Съюза.
2. До 31 декември 2015 г. ЕБО докладва също на Комисията, въз основа на елементите, които подлежат на докладване съгласно шеста част, дял III, и в съответствие с единните форми на отчитане по член 415, параграф 3, буква а) и след консултация с ЕССР, относно методологиите за определяне на размера на стабилното финансиране, което е на разположение на институциите и се изисква от тях, както и относно подходящите единни определения за изчисляването на такова нетно изискване за стабилно финансиране, като разглежда по-специално следното:
а)
категориите и претеглянето, приложени спрямо източниците на стабилно финансиране в член 427, параграф 1;
б)
категориите и претеглянето, приложени за определяне на изискването за стабилно финансиране в член 427, параграф 1;
в)
методологиите предоставят насърчаващи и разубеждаващи мерки в зависимост от необходимостта, за да се насърчи по-стабилното и по-дългосрочно финансиране на активи, стопански дейности, инвестиции и финансиране на институции;
г)
необходимостта от разработване на различни методологии за различните видове институции.
3. До 31 декември 2016 г., ако е целесъобразно и като взема предвид докладите по параграфи 1 и 2, както и като взема изцяло предвид разнообразието на банков сектор в Съюза, Комисията представя законодателно предложение на Европейския парламент и Съвета относно начина да се гарантира, че институциите използват стабилни източници на финансиране.
Член 511
Ливъридж
1. Въз основа на резултатите от доклада по параграф 2 до 31 декември 2016 г. Комисията представя на Европейския парламент и Съвета доклад за въздействието и ефективността на отношението на ливъридж.
2. При необходимост заедно с доклада се представя и законодателно предложение за въвеждането на подходящ брой нива на отношението на ливъридж, които институциите, следващи различни бизнес модели, ще трябва да спазват, което предполага подходящо адаптиране на тези нива и евентуални подходящи корекции на мярката за капитала и на мярката за общата експозиция съгласно посоченото в член 429, заедно с евентуални свързани мерки за гъвкавост, ако са необходими, включително подходящи изменения на член 458, с цел въвеждане на отношението на ливъридж в обхвата на мерките, включени в този член.
3. За целите на параграф 1 до 31 октомври 2016 г. ЕБО докладва на Комисията най-малко по следните въпроси:
а)
дали рамката за отношението на ливъридж, предвидена в настоящия регламент и членове 87 и 98 от Директива 2013/36/ЕС, е подходящ инструмент за отстраняване на риска от прекомерен ливъридж от страна на институциите по задоволителен начин и в достатъчна степен;
б)
относно набелязването на бизнес моделите, които отразяват общия рисков профил на институциите, и относно въвеждането на диференцирани нива на отношението на ливъридж за тези бизнес модели;
в)
дали изискванията по членове 76 и 87 от Директива 2013/36/ЕС съгласно членове 73 и 97 от Директива 2013/36/ЕС за преодоляване на риска от прекомерен ливъридж са достатъчни, за да осигурят разумно управление на този риск от страна на институциите и съответно как трябва да бъдат подсилени тези изисквания, за да се осигури спазването на тези цели;
г)
дали и какви промени са необходими в методологията за изчислението, посочена в член 429, за да се гарантира, че отношението на ливъридж може да бъде използвано като подходящ показател за риска на институциите от прекомерен ливъридж;
д)
дали - в контекста на изчисляването на мярката за общата експозиция като елемент от отношението на ливъридж - стойността на експозицията по договорите, изброени в приложение II, определена по метода на първоначалната експозиция, се различава съществено от стойността на експозицията, определена по метода на оценяване по пазарни цени;
е)
дали използването на собствения капитал или на базовия собствен капитал от първи ред като мярка за капитала при изчисляването на отношението на ливъридж би могло да бъде по-подходящо за установяване на риска от прекомерен ливъридж и съответно какво би било подходящото калибриране на отношението на ливъридж;
ж)
дали конверсионният коефициент, посочен в член 429, параграф 10, буква а) за неусвоените кредитни улеснения, които могат да бъдат отменени безусловно по всяко време и без предизвестие, е достатъчно консервативен въз основа на събраните през периода на наблюдение данни;
з)
дали са подходящи честотата и формата на оповестяване на елементите по член 451;
и)
какво би било подходящото ниво на отношението на ливъридж за всеки от бизнес моделите, набелязани съгласно буква б);
й)
дали следва да се определи интервал за всяко ниво на отношението на ливъридж;
к)
дали въвеждането на отношението на ливъридж като изискване за институциите би наложило промени в рамката за този коефициент, предвидена в настоящия регламент, и съответно - какви;
л)
дали въвеждането на отношението на ливъридж като изискване за институциите би ограничило ефективно риска от прекомерен ливъридж от страна на институциите, и съответно дали нивото на коефициента следва да бъде еднакво за всички институции, или да продължи да се определя според рисковия профил и бизнес модела, както и според мащаба на институциите, както и в тази връзка какви допълнителни адаптации или преходен период биха били необходими във втория случай.
4. Докладът по параграф 3обхваща най-малко периода от 1 януари 2014 г. до 30 юни 2016 г. и отчита най-малко следното:
а)
въздействието от въвеждането на отношението на ливъридж, изчисляван съгласно член 429, като изискване, което институциите ще трябва да спазват, върху:
i)
финансовите пазари като цяло, и по-конкретно върху пазарите на репо сделки, деривати и покрити облигации;
ii)
устойчивостта на институциите;
iii)
бизнес моделите на институциите и балансовите им структури; по-специално по отношение на сфери на дейност с нисък риск като например насърчителни кредити от публични банки за развитие, общински заеми, финансиране на жилищни имоти и други сфери с нисък риск, които са уредени от съответното национално право;
iv)
миграцията на експозициите към субекти, върху които не се упражнява пруденциален надзор;
v)
финансовите нововъведения, по-конкретно разработването на инструменти, които включват ливъридж;
vi)
поемането на риск от страна на институциите;
vii)
дейностите по клиринг, сетълмент и попечителство и операциите на централен контрагент;
viii)
цикличността на мярката за капитала и мярката за общата експозиция като елементи от отношението на ливъридж;
ix)
банковото кредитиране, особено кредитирането на МСП, регионалните правителства или местните органи на власт субектите от публичния сектор, и търговското финансиране, включително кредитирането в рамките на официални схеми за застраховане на експортни кредити;
б)
взаимодействието на отношението на ливъридж с основаните на риска капиталови изисквания и ликвидните изисквания съгласно настоящия регламент;
в)
въздействието на разликите между счетоводните стандарти, приложими съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, счетоводните стандарти, приложими съгласно Директива 86/635/ЕИО, и други приложими счетоводни рамки и други съответни счетоводни рамки върху съпоставимостта на изчисляваните коефициенти на ливъридж.
Член 512
Експозиция към прехвърлен кредитен риск
До 31 декември 2014 г. Комисията представя на Европейския парламент и Съвета доклад относно прилагането и ефективността на разпоредбите на пета част в контекста на развитието на международните пазари.
Член 513
Макропруденциални правила
1. До 30 юни 2014 г. след консултации с ЕССР и ЕБО Комисията прави преглед на това доколко макропруденциалните правила, съдържащи се в настоящия регламент и Директива 2013/36/ЕС, са достатъчни да редуцират системните рискове в секторите, регионите и държавите членки, включително като прави оценка на това:
а)
дали действащите понастоящем макропруденциални инструменти в настоящия регламент и Директива 2013/36/ЕС са ефективни, ефикасни и прозрачни;
б)
дали обхватът и евентуалните нива на припокриване между различните макропруденциални инструменти, насочени към сходни рискове, в настоящия регламент и Директива 2013/36/ЕС са подходящи и, ако е целесъобразно, дали да се предложат нови макропруденциални правила;
в)
по какъв начин международно приетите стандарти за институциите със системно значение си взаимодействат с разпоредбите на настоящия регламент и Директива 2013/36/ЕС и, ако е уместно, да се предложат нови правила, като се вземат предвид тези съгласувани на международно равнище стандарти.
2. До 31 декември 2014 г., въз основа на консултациите с ЕССР и ЕБО, Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета за посочената в параграф 1 оценка и, ако е уместно, им представя законодателно предложение.
Член 514
Кредитен риск от контрагента и метод на първоначалната експозиция
До 31 декември 2016 г. Комисията прави преглед и докладва за прилагането на член 270, като представя доклада си на Европейския парламент и Съвета заедно със законодателно предложение, ако това е уместно.
Член 515
Наблюдение и оценка
1. До 2 януари 2015 г. ЕБО, заедно с ЕОЦКП, изготвя доклад относно действието на настоящия регламент със свързаните задължения по Регламента (ЕС) № 648/2012, и по-специално по отношение на институциите, които изпълняват функциите на централен контрагент, с цел да се избегне дублирането на изисквания за операциите с деривативни инструменти и по този начин да се избегне увеличаването на регулаторния риск и увеличаването на разходите за наблюдение от страна на компетентните органи.
2. ЕБО следи и оценява действието на разпоредбите по отношение на капиталовите изисквания за експозициите към централен контрагент съгласно трета част, дял II, глава 6, раздел 9. До 1 януари 2015 г. ЕБО докладва на Комисията за въздействието и ефективността на подобни разпоредби.
3. До 31 декември 2016 г. Комисията прави преглед и изготвя доклад относно привеждането в съответствие на настоящия регламент със съответните задължения по Регламент (ЕС) № 648/2012, капиталовите изисквания съгласно трета част, дял II, глава 6, раздел 9, и представя този доклад на Европейския парламент и Съвета заедно със законодателно предложение, ако това е уместно.
Член 516
Дългосрочно финансиране
До 31 декември 2015 г. Комисията представя доклад относно въздействието на настоящия регламент върху стимулирането на дългосрочните инвестиции в насърчаваща растежа инфраструктура.
Член 517
Определение за приемлив капитал
До 31 декември 2014 г. Комисията прави преглед и докладва по въпроса дали е подходящо определението за приемлив капитал, което се прилага за целите на втора част, дял III и четвърта част, и представя този доклад на Европейския парламент и Съвета заедно със законодателно предложение, ако това е уместно.
Член 518
Преглед на капиталовите инструменти, които може да се отпишат или конвертират при загуба на жизнеспособност
До 31 декември 2015 г. Комисията прави преглед и представя доклад за това дали настоящият регламент следва да съдържа изискване инструментите на допълнителния капитал от първи ред и на капитала от втори ред да бъдат отписани напълно и окончателно, ако бъде преценено, че институцията вече не е жизнеспособна. Комисията представя този доклад на Европейския парламент и на Съвета заедно със законодателно предложение, ако е уместно.
Член 519
Приспадане на активите на пенсионни планове с дефинирани доходи от елементите на базовия собствен капитал от първи ред
В срок до 30 юни 2014 г. ЕБО изготвя доклад за това дали преработеният МСС 19 предизвиква - заедно с намалението на нетните активи, свързани с пенсионни планове, по член 36, буква д) и промените в нетните пасиви, свързани с пенсионни планове - ненужна променливост на собствения капитал на институциите.
Като взема предвид доклада на ЕБО, в срок до 31 декември 2014 г. Комисията изготвя доклад до Европейския парламент и Съвета по посочения в първа алинея въпрос заедно със законодателно предложение, ако е уместно, за въвеждане на третиране, с което се коригират нетните активи или пасиви на пенсионните фондове с предварително определен размер на пенсията за целите на изчисляването на собствения капитал.
ДЯЛ III
ИЗМЕНЕНИЯ
Член 520
Изменения на Регламент (ЕС) № 648/2012
Регламент (ЕС) № 648/2012 се изменя, както следва:
1)
Към дял IV се добавя следната глава:
„ГЛАВА 4
Изчисления и докладване за целите на Регламент (ЕС) № 575/2013
Член 50а
Изчисляване на KCCP
1. За целите на член 308от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници (38), когато ЦК е получил уведомление съгласно член 301 параграф 2, буква б) от посочения регламент, той изчислява KCCP както е посочено в параграф 2 от настоящия член, за всички договори и сделки, по отношение на които осъществява клиринг за всички свои клирингови членове, които са покрити от съответния гаранционен фонд.
2. ЦК изчислява хипотетичния капитал (KCCP), както следва:
където:
EBRMi
=
тойността на експозицията преди редуциране на риска, която е равна на стойността на експозицията на ЦК към клирингов член i, произтичаща от всички договори и сделки с този клирингов член, изчислена без отчитане на обезпеченията, предоставени от този клирингов член;
IMi
=
ървоначалният маржин, предоставен на ЦК от клирингов член i;
DFi
=
предварителната вноска на клирингов член i;
RW
=
рисково тегло от 20 %;
capital ratio
=
(съотношение на капиталова адекватност) = 8 %.
3. ЦК извършва изискваното по параграф 2 изчисление най-малко веднъж на тримесечие или по-често, когато това е поискано от компетентните органи на онези от клиринговите му членове, които са институции.
4. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на следното за целите на параграф 3:
а)
честотата и датите на изчисленията по параграф 2;
б)
случаите, при които компетентният орган на институция, която действа като клирингов член, може да поиска изчисленията и отчетите да се извършват по-често от посоченото в буква а).
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 януари 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 50б
Общи правила за изчисляване на KCCP
За целите на изчислението по член 50а, параграф 2 се прилага следното:
а)
ЦК изчислява стойността на експозициите си към клиринговите си членове, както следва:
i)
за експозициите, които произтичат от договори и сделки, посочени в член 301, параграф 1, букви а) и г) от Регламент (ЕС) № 575/2013;
ii)
за експозициите, които произтичат от договори и сделки, посочени в член 301, параграф 1, букви в) и д) от Регламент (ЕС) № 575/2013, ЦК ги изчислява съгласно разширения метод за финансово обезпечение по член 223 от посочения регламент, като прилага надзорните корекции за променливост по членове 223 и 224 от посочения регламент. Изключението по член 285, параграф 3, буква а), не се прилага;
iii)
за експозициите, които произтичат от сделки, които не са изброени в член 301, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013, което води до само до сетълмент риск, ЦК ги изчислява съгласно трета част, дял V от посочения регламент;
б)
за институциите, които попадат в приложното поле на Регламент (ЕС) № 575/2013, нетиращите съвкупности са същите, както определените в трета част, дял II от посочения регламент;
в)
при изчисляването на стойностите по буква а) ЦК приспада от своите експозиции обезпеченията, предоставени от неговите клирингови членове, чийто размер е намален по подходящ начин с надзорните корекции за променливост в съответствие с разширения метод за финансово обезпечение, посочен в член 224 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
г)
ЦК изчислява своите експозиции към клиринговите си членове във връзка със сделки, финансирани чрез ценни книжа, в съответствие с разширения метод за финансово обезпечение, с надзорните корекции за променливост, посочени в членове 223 и 224 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
д)
когато ЦК има експозиции към един или повече ЦК, той третира тези експозиции като експозиции към клирингови членове и включва всеки маржин или предварителна вноска в гаранционен фонд, получена от тези ЦК, в изчислението на KCCP;
е)
когато ЦК е сключил обвързващо договорно споразумение със своите клирингови членове, което му позволява да използва като предварителни вноски в гаранционен фонд целия или част от първоначалния маржин, получен от неговите клирингови членове, ЦК разглежда този първоначален маржин като предварителни вноски за целите на изчисленията по параграф 1, а не като първоначален маржин.
ж)
когато прилага метода на пазарната оценка, ЦК замества формулата в член 298, параграф 1, буква в), подточка ii) от Регламент (ЕС) № 575/2013 със следната формула:
;
където числителят на NGR се изчислява съгласно член 274, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 и точно преди реалната размяна на маржовете на отклонение в края на периода на сетълмент, а знаменателят е брутната разменна стойност;
з)
когато прилага метода на пазарната оценка по член 274 от Регламент (ЕС) № 575/2013, ЦК замества формулата в член 298, параграф 1, буква в), подточка ii) от посочения регламент със следната формула:
;
където числителят на NGR се изчислява съгласно член 274, параграф 1 от посочения и точно преди реалната размяна на маржовете на отклонение в края на периода на сетълмент, а знаменателят е брутната разменна стойност;
и)
когато ЦК не може да изчисли стойността на NGR, определена в член 298, параграф 1, буква в), подточка ii) от Регламент (ЕС) № 575/2013, той:
i)
уведомява тези свои клирингови членове, които са институции, както и техните компетентни органи за неспособността си да изчисли NGR и за причините, поради които не може да извърши изчислението;
ii)
може за срок от три месеца да придаде на NGR стойност 0,3 с цел изчисляване на PCEred, посочен в буква ж);
й)
когато в края на срока, посочен в буква и), подточка ii), ЦК все още не може да изчисли стойността на NGR, той:
i)
преустановява изчисляването на KCCP;
ii)
уведомява тези свои клирингови членове, които са институции, както и техните компетентни органи, че е преустановил изчисляването на KCCP;
к)
при изчисляване на потенциалната бъдеща експозиция за опции и суапции по метода на пазарната оценка, установен в член 274 от Регламент (ЕС) № 575/2013, ЦК умножава условната стойност по договора по абсолютната стойност на делта коефициента за опцията
съгласно установеното в член 280, параграф 1, буква а) от посочения регламент;
л)
когато ЦК разполага с повече от един гаранционен фонд, той извършва изчислението по член 50а, параграф 2 поотделно за всеки гаранционен фонд.
Член 50в
Докладване на информация
1. За целите на член 308 от Регламент (ЕС) № 575/2013 ЦК докладва следната информация на тези свои клирингови членове, които са институции, както и на техните компетентни органи:
а)
хипотетичния капитал (KCCP);
б)
сумата на предварителните вноски в гаранционен фонд(DFCM);
в)
сумата на предварително предоставените му финансови средства, които е задължен да използва - по закон или договорно споразумение със своите клирингови членове, за покриване на загубите си от неизпълнението на един или повече от клиринговите си членове, преди да използва направените от другите клирингови членове вноски в гаранционния фонд (DFCCP);
г)
общия брой на клиринговите си членове (N);
д)
коефициента на концентрация (β), установен в член 50г;
е)
сумата на всички договорно обвързани вноски
.Когато ЦК разполага с повече от един гаранционен фонд, той докладва информацията по първа алинея поотделно за всеки гаранционен фонд.
2. ЦК уведомява тези свои клирингови членове, които са институции, най-малко веднъж на тримесечие или по-често, когато това се изисква от компетентните органи на тези клирингови членове.
3. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на:
а)
единната форма за целите на докладването по параграф 1;
б)
честотата и датите на докладването по параграф 2;
в)
случаите, при които компетентният орган на институция, която действа като клирингов член, може да поиска докладването да се извършва по-често от посоченото в буква б).
ЕБО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 1 януари 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приеме посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 50г
Изчисляване на специфични елементи, които ЦК трябва да докладват
За целите на член 50в се прилага следното:
а)
когато правилата на ЦК предвиждат, че ЦК използва част от финансовите си средства или съвкупността от финансовите си средства успоредно с предварителните вноски в гаранционен фонд на клиринговите си членове по начин, който прави тези средства еквивалентни на предварителните вноски на клирингов член от гледна точка на начина, по който покриват загубите на ЦК в случай на неизпълнение или неплатежоспособност на един или повече от клиринговите му членове, ЦК добавя сумата на тези финансови средства към DFCM;
б)
когато правилата на ЦК предвиждат, че ЦК използва част от финансовите си средства или съвкупността от финансовите си средства за покриване на своите загуби от неизпълнението на един или повече от своите клирингови членове, след изчерпване на своя гаранционен фонд, но преди да използва договорно обвързаните вноски на своите клирингови членове, ЦК добавя съответната сума на тези допълнителни финансови средства
към общия размер на предварителните вноски в гаранционен фонд (DF), както следва: .
в)
ЦК изчислява коефициента на концентрация (β) по следната формула:
където:
PCEred,I
=
намалената стойност на потенциалната бъдеща кредитна експозиция за всички договори и сделки на ЦК с клирингов член i;
PCEred,1
=
намалената стойност на потенциалната бъдеща кредитна експозиция за всички договори и сделки на ЦК с клиринговия член, който има най-голямата стойност на PCEred;
PCEred,2
=
намалената стойност на потенциалната бъдеща кредитна експозиция за всички договори и сделки на ЦК с клиринговия член, който има втората най-голяма стойност на PCEred;
(38) ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 1“;" 						
2)
В член 11, параграф 15, буква б) се заличава.
3)
В член 89 се вмъква следният параграф:
„5a. В срок до 15 месеца след датата на влизане в сила на последния от единадесетте регулаторни технически стандарта, посочени в края първа алинея от, параграф 3, или до вземането на решение по силата на член 14 относно разрешаването на ЦК, като се прилага по-рано настъпилата дата, този ЦК прилага третирането, посочено в трета алинея от настоящия параграф.
ЦК прилага третирането, посочено в трета алинея от настоящия параграф, до 15 месеца след датата на влизане в сила на последния от единадесетте регулаторни технически стандарта, посочени в края втора алинея от, параграф 3 или до вземането на решение по член 25 относно признаването на ЦК, като се прилага по-рано настъпилата дата.
Когато ЦК няма гаранционен фонд и не е сключил обвързващо договорно споразумение с клиринговите си членове, което му позволява да използва като предварителни вноски целия или част от първоначалния маржин, получен от клиринговите членове, информацията, която той докладва съгласно член 50в, параграф 1, включва общия размер на първоначалния маржин, който той е получил от клиринговите членове (IM).
Сроковете в първа и втора алинея от настоящия параграф могат да бъдат удължени с още шест месеца когато Комисията е приела акта за изпълнение, посочен в член 497, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013.“
ЕДИНАДЕСЕТА ЧАСТ
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 521
Влизане в сила и начална дата на прилагане
1. Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Настоящият регламент се прилага от 1 януари 2014 г., с изключение на:
а)
член 8, параграф 3, член 21 и член 451, параграф 1, които се прилагат от 1 януари 2015 г.;
б)
Член 413, параграф 1, който се прилага от 1 януари 2016 г.;
в)
разпоредбите на настоящия регламент, които изискват ЕНО да представи на Комисията проекти на технически стандарти, и разпоредбите на настоящия регламент, с които на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове или актове за изпълнение, които се прилагат от 31 декември 2014 г..
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 юни 2013 година.
REGOLAMENT (UE) 575/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-26 ta’ Ġunju 2013
dwar ir-rekwiżiti prudenzjali għall-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment u li jemenda r-Regolament (UE) Nru 648/2012
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz ta’ att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (2),
Waqt li jaġixxu f'konformità mal-proċedura leġislattiva ordinarja,
Billi:
(1)
Id-Dikjarazzjoni tal-G-20 tat-2 ta’ April 2009 dwar it-Tisħiħ tas-Sistema Finanzjarja għamlet appell għal sforzi konsistenti fuq livell internazzjonali li jkunu mmirati lejn it-tisħiħ tat-trasparenza, l-obbligu ta' rendikont u r-regolamentazzjoni permezz ta' titjib fil-kwantità u l-kwalità ta' kapital fis-sistema bankarja ladarba jkun żgurat ir-rilanċ ekonomiku. Dik id-dikjarazzjoni għamlet appell wkoll għall-introduzzjoni ta’ miżura supplimentari mhux ibbażata fuq ir-riskju li jkun fiha l-akkumulazzjoni tal-lieva finanzjarja fis-sistema bankarja u l-iżvilupp ta’ qafas għal riżervi ta' likwidità aktar b'saħħithom. Bi tweġiba għall-mandat mogħti mill-G-20, f’Settembru 2009, il-Grupp tal-Gvernaturi tal-Banek Ċentrali u l-Kapijiet tas-Superviżjoni (GHOS) qabel dwar għadd ta’ miżuri li jsaħħu r-regolamentazzjoni tas-settur bankarju. Dawk il-miżuri ġew approvati mill-mexxejja tal-G-20 fis-Summit tagħhom f’Pittsburgh fl-24-25 ta’ Settembru 2009 u ġew stipulati fid-dettall f’Diċembru 2009. F’Lulju u Settembru 2010, il-GHOS ħareġ żewġ dikjarazzjonijiet oħrajn rigward it-tfassil u l-kalibrar ta’ dawk il-miżuri ġodda, u f’Diċembru 2010, il-Kumitat ta’ Basel dwar is-Superviżjoni Bankarja (BCBS) ippubblika l-miżuri finali, li jissejħu l-qafas ta' Basel III.
(2)
Il-Grupp ta’ Livell Għoli dwar is-Sorveljanza Finanzjarja fl-UE ppresedut minn Jacques de Larosière (il-"Grupp de Larosière") stieden lill-Unjoni biex tiżviluppa sett aktar armonizzat ta’ regolamenti finanzjarji. Fil-kuntest tal-arkitettura superviżorja Ewropea futura, il-Kunsill Ewropew tat-18 u d-19 ta’ Ġunju 2009 enfasizza wkoll il-ħtieġa li tiġi stabbilita ‘Ġabra Unika Ewropea ta' Regoli’ applikabbli għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu u d-ditti ta' investiment kollha fis-suq intern.
(3)
Kif iddikjarat fir-rapport tal-Grupp de Larosière tal-25 ta’ Frar 2009 (ir-"rapport de Larosière"), "Stat Membru għandu jkun jista' jadotta miżuri regolatorji nazzjonali aktar stretti li jitqiesu li huma adattati lokalment għas-salvagwardja tal-istabbiltà finanzjarja sakemm il-prinċipji tas-suq intern u l-istandards ewlenin minimi miftiehma jkunu rispettati".
(4)
Id-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 rigward il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu (3) u d-Direttiva 2006/49/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 dwar l-adegwatezza tal-kapital ta’ kumpanniji tal-investiment u l-istituzzjonijiet ta’ kreditu (4) ġew emendati b’mod sinifikanti f’diversi okkażjonijiet. Ħafna dispożizzjonijiet tad-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE huma applikabbli kemm għall-istituzzjonijiet ta' kreditu kif ukoll għad-ditti ta' investiment. Sabiex l-affarijiet ikunu ċari u sabiex tiġi żgurata applikazzjoni koerenti ta' dawn id-dispożizzjonijiet, dawn għandhom jingħaqdu f'atti leġislattivi ġodda li huma applikabbli kemm għal istituzzjonijiet ta' kreditu kif ukoll għal ditti ta' investiment, prinċipalment dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5). Għal aċċessibbiltà akbar, id-dispożizzjonijiet tal-Annessi għad-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE għandhom jiġu integrati fid-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2013/36/UE u dan ir-Regolament.
(5)
Flimkien, dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE għandhom jiffurmaw il-qafas ġuridiku li jirregola l-aċċess għall-attività, il-qafas superviżorju u r-regoli prudenzjali għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu u d-ditti ta' investiment (imsejħa flimkien bħala "istituzzjonijiet"). Għaldaqstant, dan ir-Regolament għandu jinqara flimkien ma' dik id- Direttiva.
(6)
Id-Direttiva 2013/36/UE, ibbażata fuq l-Artikolu 53(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) għandu, fost l-oħrajn, ikun fiha d-dispożizzjonijiet rigward l-aċċess għall-attività tal-istituzzjonijiet, il-modalitajiet għall-governanza tagħhom, u l-qafas superviżorju tagħhom, bħad-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-awtorizzazzjoni tan-negozju, l-akkwist ta' holdings azzjonarji kwalifikanti, l-eżerċizzju tal-libertà tal-istabbiliment u tal-libertà ta' forniment ta' servizzi, is-setgħat tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri tal-oriġni u dak ospitanti f'dan ir-rigward u d-dispożizzjonijiet li jirregolaw il-kapital inizjali u l-analiżi superviżorja tal-istituzzjonijiet.
(7)
Dan ir-Regolament għandu, fost l-oħrajn, ikun fih ir-rekwiżiti prudenzjali għall-istituzzjonijiet marbutin strettament mal-funzjonament tas-swieq tas-servizzi bankarji u finanzjarji u huma maħsuba biex jiżguraw l-istabbiltà finanzjarja tal-operaturi f’dawk is-swieq kif ukoll livell għoli ta’ protezzjoni tal-investituri u d-depożituri. Dan ir-Regolament għandu l-għan li jikkontribwixxi b’mod determinanti għall-funzjonament bla xkiel tas-suq intern u konsegwentement, għandu jkun ibbażat fuq id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 114 TFUE, kif interpretat f’konformità mal-każistika konsistenti tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea.
(8)
Id-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE, għalkemm armonizzaw ir-regoli tal-Istati Membri fil-qasam tas-superviżjoni prudenzjali sa ċertu grad, jinkludu numru sinifikanti ta’ opzjonijiet u possibbiltajiet għall-Istati Membri biex jimponu regoli aktar stretti minn dawk stabbiliti minn dawk id-Direttivi. Dan jirriżulta f'diverġenzi bejn ir-regoli nazzjonali li jistgħu jostakolaw il-forniment transkonfinali ta' servizzi u l-libertà ta' stabbiliment u b’hekk jinħolqu ostakoli għall-funzjonament bla xkiel tas-suq intern.
(9)
Għal raġunijiet ta' ċertezza legali u minħabba l-ħtieġa għal opportunitajiet indaqs fl-Unjoni, sett uniku ta' regolamenti għall-parteċipanti tas-suq kollha huwa element ewlieni għall-funzjonament tas-suq intern. Sabiex jiġu evitati distorsjonijiet tas-suq u l-arbitraġġ regolatorju, ir-rekwiżiti minimi prudenzjali għandhom għalhekk jiżguraw armonizzazzjoni massima. B'konsegwenza, il-perjodi transizzjonali previsti f'dan ir-Regolament huma essenzjali biex dan ir-Regolament jiġi implimentat bla xkiel u biex tiġi evitata l-inċertezza għas-swieq.
(10)
Wara li kkunsidra l-ħidma tal-Grupp għall-Implimentazzjoni tal-Istandards tal-Kumitat ta' Basel dwar is-Superviżjoni Bankarja (BCBS) fil-monitoraġġ u l-analiżi tal-implimentazzjoni mill-Istati Membri tal-qafas Basel III, il-Kummissjoni għandha tipprovdi rapporti ta' aġġornament fuq bażi kontinwa, u minn tal-inqas wara l-pubblikazzjoni ta' kull Rapport dwar il-Progress mill-BCBS, dwar l-implimentazzjoni u l-adozzjoni domestika tal-qafas ta' Basel III f'ġurisdizzjonijiet ewlenin oħra, inkluża valutazzjoni tal-konsistenza tal-leġislazzjoni jew tar-regolamenti ta' pajjiżi oħra mal-istandards minimi internazzjonali, sabiex jiġu identifikati differenzi li jistgħu jqajmu tħassib dwar jekk il-kondizzjonijiet ta' kompetizzjoni humiex indaqs.
(11)
Sabiex jitneħħew l-ostakli għall-kummerċ u t-tfixkil fil-kompetizzjoni li jirriżultaw minn diverġenzi bejn il-liġijiet nazzjonali u biex ikun evitat li jitnisslu ostakli oħra potenzjali għall-kummerċ u tfixil sinifikanti fil-kompetizzjoni, huwa meħtieġ, għalhekk, li jiġi adottat Regolament li jistabbilixxi regoli uniformi applikabbli fl-Istati Membri kollha.
(12)
It-tfassil tar-rekwiżiti prudenzjali fl-għamla ta’ regolament jiżgura li dawk ir-rekwiżiti jkunu applikabbli direttament. Dan għandu jiżgura kondizzjonijiet uniformi billi jiġu evitati rekwiżiti nazzjonali diverġenti bħala riżultat tat-traspożizzjoni ta' direttiva. Dan ir-Regolament ser ifisser li l-istituzzjonijiet kollha isegwu l-istess regoli fl-Unjoni kollha, li ser jagħti spinta wkoll lill-fiduċja fl-istabbiltà tal-istituzzjonijiet, speċjalment fi żminijiet ta’ stress. Regolament ser inaqqas ukoll il-kumplessità regolatorja u l-ispejjeż tal-konformità tal-kumpanniji, speċjalment għall-istituzzjonijiet li joperaw fuq bażi transkonfinali, u jikkontribwixxi għall-eliminazzjoni ta’ tfixkil fil-kompetizzjoni. Fir-rigward tal-pekuljarità tas-swieq tal-proprjetà immobbli li jkunu kkaratterizzati minn żviluppi ekonomiċi u differenzi ġurisdizzjonali li jkunu speċifiċi għall-Istati Membri, reġjuni jew żoni lokali, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu jistgħu jistabbilixxu piżijiet tar-riskju ogħla jew li japplikaw kriterji aktar stretti bbażati fuq l-esperjenza ta’ inadempjenza u l-iżviluppi tas-suq mistennija għall-iskoperturi koperti minn ipoteki fuq proprjetà immobbli f’oqsma speċifiċi.
(13)
F'oqsma mhux koperti b'dan ir-Regolament, bħal il-provvista dinamika, id-dispożizzjonijiet dwar l-iskemi nazzjonali ta' bonds koperti mhux relatati mat-trattament ta' bonds koperti skont ir-regoli stabbiliti b'dan ir-Regolament, l-akkwist u ż-żamma ta' holdings kemm fis-settur finanzjarju kif ukoll f'dak mhux finanzjarju għal fini mhux relatati mar-rekwiżiti prudenzjali speċifikati f'dan ir-Regolament, l-awtoritajiet kompetenti jew l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jimponu regoli nazzjonali, dment li ma jkunux inkonsistenti ma' dan ir-Regolament.
(14)
L-aktar rakkomandazzjonijiet importanti promossi fir-rapport de Larosière u implimentati aktar tard fl-Unjoni kienu l-istabbiliment ta' ġabra unika Ewropea ta' regoli u qafas Ewropew għas-superviżjoni makroprudenzjali fejn iż-żewġ elementi flimkien kienu mmirati li jiżguraw l-istabbiltà finanzjarja. Il-Ġabra Unika Ewropea ta' Regoli tiżgura qafas regolatorju robust u uniformi li jiffaċilita l-funzjonament tas-suq intern u jimpedixxi l-opportunitajiet ta' arbitraġġ regolatorju. Fis-suq intern għas-servizzi finanzjarji, ir-riskji makroprudenzjali jistgħu, madankollu, ivarjaw f'għadd ta' modi b'firxa ta' speċifiċitajiet nazzjonali, li jirriżultaw f'varjazzjonijiet li jkunu jistgħu jiġu osservati pereżempju fir-rigward tal-istruttura u d-daqs tas-settur bankarju b'paragun mal-ekonomija usa' u ċ-ċiklu tal-kreditu.
(15)
Għadd ta' għodod għall-prevenzjoni u l-mitigazzjoni ta' riskji makroprudenzjali u sistemiċi ġew integrati f'dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE biex tiġi żgurata l-flessibbiltà filwaqt li fl-istess ħin jiġi żgurat li l-użu ta' dawk l-għodod ikun soġġett għal kontroll adatt biex ma ssirx ħsara lill-funzjonament tas-suq intern filwaqt li jiġi żgurat ukoll li l-użu ta' tali għodod ikun trasparenti u konsistenti.
(16)
Lil hinn mill-għodda ta' riżerva għar-riskju sistemiku inkluż fid-Direttiva 2013/36/UE, fejn ir-riskji makroprudenzjali jew sistemiċi jirrigwardaw Stat Membru, l-awtoritajiet kompetenti jew maħturin tal-Istat Membru rilevanti għandu jkollhom il-possibbiltà li jindirizzaw dawk ir-riskji permezz ta' ċerti miżuri makroprudenzjali nazzjonali speċifiċi, meta dan jitqies li jkun aktar effettiv għat-trattament ta' dawk ir-riskji. Il-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku ("BERS") stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1092/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 (6) u l-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Bankarja Ewropea) ("ABE") stabbiliti mir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 (7) għandu jkollhom l-opportunità jagħtu l-opinjonijiet tagħhom dwar jekk il-kondizzjonijiet għal tali miżuri makroprudenzjali nazzjonali ġewx sodisfatti u għandu jkun hemm mekkaniżmu tal-Unjoni biex il-miżuri nazzjonali ma jitħallewx jitkomplew, f'każ li jkun hemm xhieda qawwija ħafna li l-kondizzjonijiet rilevanti ma ġewx sodisfatti. Filwaqt li dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli makroprudenzjali uniformi għall-istituzzjonijiet, l-Istati Membri jżommi rwol ta' mexxej fis-superviżjoni makroprudenzjali minħabba l-kompetenza esperta tagħhom u r-responsabbiltajiet eżistenti tagħhom fir-rigward tal-istabbiltà finanzjarja. F'dak il-każ speċifiku, peress li d-deċiżjoni biex tiġi adottata kwalunkwe miżura markoprudenzjali nazzjonali tinkludi ċerti valutazzjonijiet marbuta mar-riskji li fl-aħħar mill-aħħar jistgħu jaffettwaw is-sitwazzjoni makroekonomika, fiskali u baġitarja tal-Istat Membru rilevanti, jeħtieġ li s-setgħa ta' rifjut tal-miżuri makroprudenzjali nazzjonali proposti tingħata lill-Kunsill, f'konformità mal-Artikolu 291 tat-TFUE, li jaġixxi fuq proposta mill-Kummissjoni.
(17)
Fejn il-Kummissjoni tkun ippreżentat lill-Kunsill proposta biex jiġu rifjutati miżuri makroprudenzjali nazzjonali, il-Kunsill għandu jeżamina dak il-proposta mingħajr dewmien u jiddeċiedi jekk jirrifjutax jew le il-miżuri nazzjonali. Jista' jittieħed vot f'konformità mar-Regoli ta' Proċedura tal-Kunsill (8) fuq it-talba ta' Stat Membru jew tal-Kummissjoni. F'konformita mal-Artikolu 296 tat-TFUE, il-Kunsill għandu jiddikjara r-raġunijiet għad-deċiżjoni tiegħu fir-rigward tal-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament għall-intervent tiegħu. Meta titqies l-importanza tar-riskju makroprudenzjali u sistemiku għas-suq finanzjarju tal-Istat Membru kkonċernat u għalhekk il-ħtieġa għal reazzjoni rapida, huwa importanti li l-limitu ta' żmien għal deċiżjoni tal-Kunsill bħal din ikun stipulat għal xahar. Jekk il-Kunsill, wara li jkun eżamina fid-dettall il-proposta mill-Kummissjoni biex jiġu rrifjutati l-miżuri nazzjonali proposti, jasal għall-konklużjoni li l-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament għar-rifjut tal-miżuri nazzjonali ma ġewx sodisfatti, hu għandu dejjem jagħti r-raġunijiet tiegħu b'mod ċar u mingħajr ambigwità.
(18)
Sal-armonizzazzjoni tar-rekwiżiti ta' likwidità fl-2015 u l-armonizzazzjoni tal-Proporzjon ta' lieva finanzjarja fl-2018, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu japplikaw tali miżuri skont kif huma jqisu adatt, inklużi miżuri biex jiġi mitigat ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku fi Stat Membru speċifiku.
(19)
Għandu jkun possibbli li jiġu applikati r-riżervi għar-riskji sistemiċi jew il-miżuri individwali meħudin mill-Istati Membri biex jindirizzaw ir-riskji sistemiċi fir-rigward ta' dawk l-Istati Membri, għas-settur bankarju b'mod ġenerali jew għal wieħed jew aktar mis-subsettijiet tas-settur, jiġifieri subsettijiet ta' istituzzjonijiet li jeżibixxu profili ta' riskju simili fl-attivitajiet tan-negozju tagħhom, jew għall-iskoperturi għal settur ekonomiku jew ġeografiku domestiku wieħed jew aktar fis-settur bankarju kollu.
(20)
Jekk l-awtoritajiet maħturin minn żewġ Stati Membri jew aktar jidentifikaw l-istess bidliet fl-intensità tar-riskju sistemiku jew makroprudenzjali li jinvolvu riskju għall-istabbiltà finanzjarja fil-livell nazzjonali f'kull Stat Membru, li l-awtoritajiet maħturin iqisu li jiġi indirizzat aħjar permezz ta' miżuri nazzjonali, l-Istati Membri jistgħu jippreżentaw notifika konġunta lill-Kunsill, lill-Kummissjoni, lill-BERS u lill-ABE. Meta jinnotifikaw lill-Kunsill, lill-Kummissjoni, lill-BERS u lill-ABE l-Istati Membri għandhom jippreżentaw l-evidenza rilevanti, inkluż ġustifikazzjoni tan-notifika konġunta.
(21)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta att iddelegat li jżid b'mod temporanju l-livell tar-rekwiżiti ta' fondi proprji, ir-rekwiżiti għal skoperturi kbar u r-rekwiżiti tad-divulgazzjoni pubblika. Tali dispożizzjonijiet għandhom ikunu applikabbli għal perijodu ta' sena, dment li l-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jkunux oġġezzjonaw għall-att iddelegat fi żmien perijodu ta’ tliet xhur. Il-Kummissjoni għandha tiddikjara r-raġunijiet għall-użu ta' tali proċedura. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa biss li timponi rekwiżiti prudenzjali aktar strett għal skoperturi li jirriżultaw minn żviluppi fis-suq fl-Unjoni jew minn żviluppi barra mill-Unjoni li jaffettwaw l-Istati Membri kollha.
(22)
L-analiżi tar-regola makroprudenzjali hi ġustifikata bil-għan li l-Kummissjoni tivvaluta, fost affarijiet oħrajn, jekk l-għodod makroprudenzjali f'dan ir-Regolament jew fid-Direttiva 2013/36/UE humiex effettivi, effiċjenti u trasparenti, jekk għandhomx jiġu proposti strumenti ġodda, jekk il-kopertura u l-gradi ta' dupplikazzjoni potenzjali tal-għodod makroprudenzjali biex jiġu mmirati riskji simili f'dan ir-Regolament jew fid-Direttiva 2013/36/UE humiex adatti u kif l-istandards maqbula b'mod internazzjonali għall-istituzzjonijiet importanti sistematikament jinteraġixxu ma' dan ir-Regolament jew fid-Direttiva 2013/36/UE.
(23)
Meta l-Istati Membri jadottaw linji gwida b'kamp ta' applikazzjoni ġenerali, b’mod partikolari f’oqsma fejn l-adozzjoni mill-Kummissjoni ta’ abbozzi ta’ standards tekniċi hija pendenti, dawk il-linji gwida m’għandhomx jikkontradixxu d-dritt tal-Unjoni jew jimminaw l-applikazzjoni tiegħu.
(24)
Dan ir-Regolament ma jwaqqafx lill-Istati Membri milli jimponu, fejn xieraq, rekwiżiti ekwivalenti fuq impriżi li ma jaqgħux fil-kamp ta’ applikazzjoni tiegħu.
(25)
Ir-rekwiżiti prudenzjali ġenerali stipulati f’dan ir-Regolament huma ssupplimentati b’arranġamenti individwali li jiġu deċiżi mill-awtoritajiet kompetenti bħala riżultat tal-analiżi superviżorja kontinwa tagħhom ta’ istituzzjonijiet individwali. Il-firxa ta’ tali arranġamenti superviżorji għandha, fost l-oħrajn, tiġi stipulata fid-Direttiva 2013/36/UE peress li l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu jistgħu jeżerċitaw il-ġudizzju tagħhom rigward liema arranġamenti għandhom jiġu imposti.
(26)
Dan ir-Regolament m’għandux jaffettwa l-kapaċità tal-awtoritajiet kompetenti li jimponu rekwiżiti speċifiċi skont l-analiżi superviżorja u l-proċess ta’ evalwazzjoni stipulati fid-Direttiva 2013/36/UE li għandhom jitfasslu skont il-profil ta’ riskju speċifiku tal-istituzzjonijiet.
(27)
Ir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 għandu l-għan li jtejjeb il-kwalità u l-konsistenza tas-superviżjoni nazzjonali u jsaħħaħ is-superviżjoni ta’ gruppi transfruntieri.
(28)
Minħabba ż-żieda fl-għadd tal-kompiti mogħtija lill-ABE b'dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE, il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw li jitqiegħdu għad-dispożizzjoni riżorsi umani u finanzjarji adegwati.
(29)
Ir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 jeħtieġ li l-ABE taġixxi fil-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE. L-ABE hija meħtieġa wkoll li taġixxi fil-qasam tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet fir-rigward ta’ kwistjonijiet mhux koperti direttament f’dawk id-Direttivi, dment li tali azzjonijiet ikunu meħtieġa biex tkun żgurata l-applikazzjoni effettiva u konsistenti ta’ dawk id-Direttivi. Dan ir-Regolament għandu jqis ir-rwol u l-funzjoni tal-ABE u jiffaċilita l-eżerċizzju tas-setgħat tal-ABE stipulati fir-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
(30)
Wara l-perijodu ta' osservazzjoni u l-implimentazzjoni sħiħa ta' rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità f'konformità ma' dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tivvaluta jekk l-għoti ta' setgħa ta' inizjattiva lill-ABE biex tintervjeni b'medjazzjoni vinkolanti fir-rigward ta' deċiżjonijiet konġunti mill-awtoritajiet kompetenti taħt l-Artikoli 20 u 21 ta' dan ir-Regolament jkunux jiffaċilitaw il-formazzjoni u l-operat prattiċi ta' sottogruppi ta' likwidità unika kif ukoll id-determinazzjoni ta' jekk kriterji għal trattament speċifiku fost il-grupp għal istituzzjonijiet transkonfinali jintlaħqux. Għalhekk, f'dak iż-żmien, bħala parti minn wieħed mir-rapporti regolari dwar l-operat tal-ABE skont l-Artikolu 81 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, il-Kummissjoni għandha teżamina b'mod speċifiku l-ħtieġa li tagħti tali setgħat lill-ABE u tinkludi r-riżultati ta' dan l-eżami fir-rapport tagħha, li għandu jkun akkumpanjat minn proposti leġislattivi adatti, fejn opportun.
(31)
Ir-rapport de Larosière iddikjara li s-superviżjoni mikroprudenzjali ma tistax tissalvagwardja b'mod effettiv l-istabbiltà finanzjarja mingħajr ma tqis b'mod adegwat l-iżviluppi fil-livell makro, filwaqt li s-superviżjoni makroprudenzjali ma tagħmilx sens sakemm b'xi mod ma jkollhiex impatt fuq is-superviżjoni fil-livell mikro. Il-kooperazzjoni mill-qrib bejn l-ABE u l-BERS hija essenzjali sabiex tingħata effettività sħiħa lill-operat tal-BERS u s-segwitu għat-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet tiegħu. B'mod partikolari, l-ABE għandha tkun tista' tittrasmetti lill-BERS l-informazzjoni rilevanti kollha miġbura mill-awtoritajiet kompetenti skont l-obbligi ta' rappurtar stabbiliti f'dan ir-Regolament.
(32)
Fid-dawl tal-effetti devastanti tal-aħħar kriżi finanzjarja l-objettivi globali ta' dan ir-Regolament huma li jitħeġġu l-attivitajiet bankarji ekonomikament utli li jservu l-interess ġenerali u li tiġi skoraġġuta l-ispekulazzjoni finanzjarja insostenibbli li fir-realtà ma għandha l-ebda valur miżjud. Dan jimplika riforma komprensiva tal-modi kif it-tfaddil jiġi dirett f'investimenti produttivi. Sabiex jiġi salvagwardat ambjent bankarju sostenibbli u varjat fl-Unjoni, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jingħataw is-setgħa li jimponu rekwiżiti kapitali aktar għoljin fir-rigward ta' istituzzjonijiet sistemikament importanti li huma kapaċi, minħabba l-attivitajiet kummerċjali tagħhom, li jippreżentaw theddida għall-ekonomija globali.
(33)
Ir-rekwiżiti finanzjarji ekwivalenti għall-istituzzjonijiet li jżommu flus jew titoli li jappartjenu għall-klijenti tagħhom huma meħtieġa biex ikunu żgurati salvagwardji simili għal min ifaddal u kondizzjonijiet ekwi ta' kompetizzjoni bejn gruppi komparabbli ta’ istituzzjonijiet.
(34)
Minħabba li l-istituzzjonijiet fis-suq intern huma involuti f’kompetizzjoni diretta, ir-rekwiżiti tal-monitoraġġ għandhom ikunu ekwivalenti fl-Unjoni kollha b'kont meħud tal-profili ta' riskju differenti tal-istituzzjonijiet.
(35)
Kull meta matul is-superviżjoni jkun meħtieġ li jiġi ddeterminat l-ammont tal-fondi proprji konsolidati ta’ grupp ta’ istituzzjonijiet, il-kalkolu għandu jsir f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
(36)
Skont dan ir-Regolament ir-rekwiżiti tal-fondi proprji japplikaw fuq bażi individwali u bażi konsolidata, dment li l-awtoritajiet kompetenti ma japplikawx is-superviżjoni fuq bażi individwali meta jqisu li dan ikun adatt. Superviżjoni individwali, konsolidata u transfruntiera konsolidata huma strumenti utli fis-superviżjoni ta’ istituzzjonijiet.
(37)
Sabiex tkun żgurata solvenza adegwata tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu u d-ditti ta' investiment fi grupp huwa essenzjali li r-rekwiżiti ta' kapital japplikaw abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata ta’ dawk l-istituzzjonijiet fil-grupp. Sabiex ikun żgurat li fondi proprji jiġu distribwiti b’mod adegwat fil-grupp u jkunu disponibbli biex ikun protett it-tfaddil meta jkun meħtieġ, ir-rekwiżiti ta' kapital għandhom japplikaw għal istituzzjonijiet individwali fi grupp, dment li dan l-objettiv ma jkunx jista’ jinkiseb effettivament b’xi mod ieħor.
(38)
L-interessi minoritarji li jirriżultaw minn kumpanniji azzjonarji finanzjarji intermedjarji li huma soġġetti għar-rekwiżiti ta' dan ir-Regolament fuq bażi subkonsolidata jistgħu jkunu eliġibbli wkoll, fil-limiti rilevanti, bħala kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-grupp fuq bażi konsolidata, peress li l-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta' kumpannija azzjonarja finanzjarja intermedjarja attribwibbli għall-interessi tal-minoranza u l-parti tal-istess kapital attribwibbli għall-kumpannija prinċipali t-tnejn li huma jappoġġaw pari passu t-telf tas-sussidjarji tagħhom meta dan iseħħ.
(39)
It-teknika kontabilistika preċiża li għandha tintuża għall-kalkolu tal-fondi proprji, l-adegwatezza tagħhom għar-riskju li għalih tkun esposta istituzzjoni, u għall-valutazzjoni tal-konċentrazzjoni tal-iskoperturi għandha tieħu kont tad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva tal-Kunsill 86/635/KEE tat-8 ta’ Diċembru 1986 dwar il-kontijiet annwali u l-kontijiet konsolidati ta’ banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn (9), li tinkorpora ċerti adattamenti tad-dispożizzjonijiet tas-SABE' Direttiva tal-Kunsill 83/349/KEE tat-13 ta’ Ġunju tal-1983 dwar il-kontijiet konsolidati (10) jew tar-Regolament (KE) Nru 1606/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Lulju 2002 rigward l-applikazzjoni ta' standards internazzjonali tal-kontabbiltà (11), skont liema waħda tirregola l-kontabbiltà tal-istituzzjonijiet skont id-dritt nazzjonali.
(40)
Għall-fini li tkun żgurata solvenza adegwata huwa importanti li jkunu stabbiliti r-rekwiżiti ta' kapital li jippeżaw l-assi u l-elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ skont il-grad tar-riskju.
(41)
Fis-26 ta’ Ġunju 2004, il-BCBS adotta ftehim qafas dwar il-konverġenza internazzjonali tal-kalkolu tal-kapital u r-rekwiżiti ta' kapital (‘Qafas ta’ Basel II’). Id-dispożizzjonijiet fid-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE li dan ir-Regolament inkorpora jifformaw l-ekwivalenti għad-dispożizzjonijiet tal-qafas ta’ Basel II. Konsegwentement, peress li jinkorpora l-elementi supplimentari tal-qafas ta’ Basel III, dan ir-Regolament jifforma l-ekwivalenti għad-dispożizzjonijiet tal-oqfsa ta’ Basel II u III.
(42)
Huwa essenzjali li jittieħed kont tad-diversità tal-istituzzjonijiet fl-Unjoni billi jkunu pprovduti approċċi alternattivi għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' kapital għar-riskju tal-kreditu li jinkorporaw livelli differenti ta’ sensittività għar-riskju u li jeħtieġu gradi differenti ta’ sofistikazzjoni. L-użu ta’ klassifikazzjonijiet esterni u l-estimi proprji tal-istituzzjonijiet tal-parametri tar-riskju tal-kreditu individwali jirrappreżenta titjib sinifikanti fis-sensittività tar-riskju u l-korrettezza prudenzjali tar-regoli dwar ir-riskju tal-kreditu. L-istituzzjonijiet għandhom ikunu inkoraġġuti jagħmlu progress lejn approċċi aktar senstittivi għar-riskju. Meta jipproduċu l-estimi meħtieġa għall-applikazzjoni ta' approċċi għar-riskju tal-kreditu ta’ dan ir-Regolament, l-istituzzjonijiet għandhom itejbu l-kalkolu tar-riskju tal-kreditu u l-proċessi ta' ġestjoni tagħhom biex ikunu disponibbli metodi biex jiġu ddeterminati r-rekwiżiti regolatorji ta’ fondi proprji li jirriflettu n-natura, id-daqs u l-kumplessità tal-proċessi tal-istituzzjonijiet individwali. F’dan ir-rigward, l-ipproċessar tad-data relatata mal-kisba u l-ġestjoni tal-iskoperturi għall-klijenti għandu jitqies li jinkludi l-iżvilupp u l-validazzjoni ta’ sistemi tal-ġestjoni u l-kalkolu tar-riskju tal-kreditu. Dak iservi mhux biss biex jiġu ssodisfati l-interessi leġittimi tal-istituzzjonijiet iżda wkoll għall-fini ta’ dan ir-Regolament, biex jintużaw metodi aħjar għall-kalkolu u l-ġestjoni tar-riskju kif ukoll biex jintużaw għall-fini regolatorji ta’ fondi proprji. Minkejja dan, l-approċċi aktar sensittivi għar-riskju jeħtieġu ħila esperta u riżorsi konsiderevoli kif ukoll data ta' kwalità għolja u volum suffiċjenti. L-istituzzjonijiet għandhom għalhekk jikkonformaw ma' standards għoljin qabel ma japplikaw dawk l-approċċi għal fini regolatorji ta' fondi proprji. Meta titqies il-ħidma li għaddejja biex jiġu żgurati garanziji ta' kontinġenza għal mudelli interni, il-Kummissjoni għandha tħejji rapport dwar il-possibbiltà li jiġi estiż ir-rekwiżit minimu ta' Basel I flimkien ma' proposta leġislattiva, jekk opportun.
(43)
Ir-rekwiżiti ta' kapital għandhom ikunu proporzjonati għar-riskji indirizzati. B’mod partikolari, it-tnaqqis fil-livelli tar-riskju li joriġina meta wieħed ikollu numru kbir ta’ skoperturi relattivament żgħar għandu jkun rifless fir-rekwiżiti.
(44)
L-impriżi żgħar u ta' daqs medju (SMEs) huma wieħed mill-pilastri tal-ekonomija tal-Unjoni minħabba r-rwol fundamentali tagħhom fil-ħolqien tat-tkabbir ekonomiku u tal-impjiegi. L-irkupru u t-tkabbir futur tal-Ekonomija tal-Unjoni jiddependu ħafna mid-disponibbiltà ta' kapital u finanzjament għall-SMEs stabbiliti fl-Unjoni biex iwettqu l-investimenti meħtieġa għall-adozzjoni ta' teknoloġiji u tagħmir ġodda biex tiżdied il-kompetittività tagħhom. L-ammont limitat ta' sorsi alternattivi ta' finanzjament għamel mod li l-SMEs stabbiliti fl-Unjoni saru saħansitra aktar sensittivi għall-impatt tal-kriżi bankarja. Għaldaqstant huwa importanti li jimtela' d-distakk eżistenti fil-finanzjament għall-SMEs u jiġi żgurat fluss adegwat ta' kreditu bankarju għall-SMEs fil-kuntest attwali. L-imposti ta' kapital għal skoperturi għal SMEs għandhom jitnaqqsu permzz tal-applikazzjoni ta' fattur ta' appoġġ daqs 0,7619 biex l-istituzzjonijiet ta' kreditu jkunu jistgħu jżidu s-self lill-SMEs. Biex jinkiseb dan l-objettiv, l-istituzzjonijiet ta' kreditu għandhom jużaw b'mod effikaċi tnaqqis tar-rekwiżiti tal-kapital proprju prodotti bl-applikazzjoni tal-fattur ta' appoġġ għall-fini esklużiv li jiġi provdut fluss adegwat ta' kreditu għall-SMEs stabbiliti fl-Unjoni. L-awtoritajiet kompetenti għandhom iwettqu monitoraġġ perjodiku tal-ammont totali tal-iskoperturi lill-SMes tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u l-ammont totali tat-tnaqqis fil-kapital.
(45)
F’konformità mad-deċiżjoni tal-BCBS, kif approvata mill-GHOS fl-10 ta’ Jannar 2011, l-istrumenti kollha ta’ Grad 1 u Grad 2 addizzjonali ta’ istituzzjoni għandhom ikunu kapaċi b’mod sħiħ u permanenti jitnaqqsu fil-valur jew jinqelbu f’kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 fil-mument tan-nonvijabbiltà tal-istituzzjoni. Il-leġislazzjoni meħtieġa biex jiġi żgurat li l-istrumenti ta' fondi proprji jkunu soġġetti għall-mekkaniżmu ta' assorbiment tat-telf addizzjonali għandha tiddaħħal fil-liġi tal-Unjoni bħala parti mir-rekwiżiti marbuta mal-irkupru u r-riżoluzzjoni tal-istituzzjonijiet. Jekk sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-liġi tal-Unjoni li tirregola r-rekwiżit li l-istrumenti ta' kapital għandhom ikunu jistgħu jitnaqqsu għall-valur għal żero b’mod sħiħ u permanenti jew jinqelbu fi strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 f'każ li ma tkunx ġiet adottata istituzzjoni m'għadhiex meqjusa vijabbli, il-Kummissjoni għandha teżamina u tirrapporta dwar jekk tali dispożizzjoni għandhiex tiġi inkluża f'dan ir-Regolament u, fid-dawl ta' dak ir-rieżami, tressaq proposti leġislattivi adatti.
(46)
Id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament jirrispettaw il-prinċipju ta’ proporzjonalità, meta jitqiesu b’mod partikolari d-diversità fid-daqs u l-iskala tal-operazzjonijiet u l-firxa ta' attivitajiet tal-istituzzjonijiet. Ir-rispett għall-prinċipju tal-proporzjonalità jfisser ukoll li l-proċeduri tal-klassifikazzjoni l-aktar sempliċi possibbli, anki fl-Approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjonijiet Interni (Approċċ ‘IRB’), huma rikonoxxuti għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-Regolament japplikaw b’mod proporzjonat man-natura, l-iskala u l-kumplessità tar-riskji assoċjati mal-mudell kummerċjali u l-attivitajiet ta' istituzzjoni. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-atti ddelegati u ta' implimentazzjoni, l-istandards tekniċi regolatorji u l-istandards tekniċi implimentattivi jkunu konsistenti mal-prinċipju ta' proporzjonalità, sabiex jiġi garantit li dan ir-Regolament jiġi applikat b’mod proporzjonat. L-ABE, għalhekk, għandha tiżgura li l-istandards tekniċi regolatorji u ta’ implimentazzjoni kollha jiġu abbozzati b’mod li jkunu konsistenti mal-prinċipju ta' proporzjonalità u jħarsuh.
(47)
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu attenzjoni xierqa għal każijiet fejn jissuspettaw li l-informazzjoni ġiet meqjusa bħala riżervata jew kunfidenzjali sabiex jiġi evitat l-iżvelar ta' tali informazzjoni. Għalkemm istituzzjoni tista' tagħżel li ma tiżvelax informazzjoni billi l-informazzjoni hija meqjusa bħala riżervata jew kunfidenzjali, il-fatt li l-informazzjoni qed titqies riżervata jew kunfidenzjali ma għandux ineħħi r-responsabbiltà li tirriżulta minn nuqqas ta' żvelar ta' dik l-informazzjoni meta tali żvelar jinsab li għandu effett materjali.
(48)
In-natura ‘evoluttiva’ ta’ dan ir-Regolament tippermetti lill-istituzzjonijiet biex jagħżlu fost tliet approċċi għar-riskju tal-kreditu ta’ kumplessità differenti. Sabiex b'mod speċjali l-istituzzjonijiet żgħar ikunu jistgħu jagħżlu Approċċ IRB aktar sensittiv għar-riskju, id-dispożizzjonijiet rilevanti għandhom jinqraw bħala li l-klassijiet tal-iskoperturi jinkludu l-iskoperturi kollha li jkunu, direttament jew indirettament, imqiegħda fuq l-istess livell magħhom f’dan ir-Regolament kollu. Bħala regola ġenerali, l-awtoritajiet kompetenti m’għandhomx jiddiskriminaw bejn it-tliet approċċi fir-rigward tal-Proċess tal-Analiżi Superviżorja, jiġifieri l-istituzzjonijiet li joperaw skont id-dispożizzjonijiet tal-Approċċ Standardizzat m’għandhomx għal dik ir-raġuni biss jiġu sorveljati fuq bażi aktar stretta.
(49)
Għandu jingħata rikonoxximent akbar lit-tekniki tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu fi ħdan il-qafas tar-regoli mfassla biex ikun żgurat li s-solvenza ma tkunx imminata minn rikonoxximent mhux xieraq. Il-kollateral bankarju ordinarju attwali rilevanti tal-Istati Membri għall-mitigazzjoni tar-riskji tal-kreditu, kull meta jkun possibbli, għandu jiġi rikonoxxut fl-Approċċ Standardizzat, iżda wkoll fl-approċċi l-oħrajn.
(50)
Sabiex ikun żgurat li r-riskji u t-tnaqqis tar-riskji li jirriżultaw mill-attivitajiet ta’ titolizzazzjoni u investimenti tal-istituzzjonijiet jiġu riflessi b'mod adatt fir-rekwiżiti ta' kapital tal-istituzzjonijiet, jeħtieġ li jiġu inklużi regoli li jipprevedu trattament sensittiv għar-riskju u prudenzjalment sod ta’ tali attivitajiet u investimenti. Għal din il-fini, hija meħtieġa definizzjoni ċara u inklużiva ta' titolizzazzjoni li taqbad kull transazzjoni jew skema li biha r-riskju ta’ kreditu assoċjat mal-iskopertura jew aggregazzjoni ta’ skoperturi jkun segmentat. Skopertura li toħloq obbligu ta' pagament dirett għal transazzjoni jew skema użata biex tiffinanzja jew topera assi fiżiċi m'għandhiex titqies bħala skopertura għal titolizzazzjoni, anke jekk it-transazzjoni jew skema għandha obbligi ta' pagament ta' senjorità differenti.
(51)
Flimkien ma' sorveljanza mmirata biex tiżgura stabbiltà finanzjarja, hemm il-ħtieġa ta' mekkaniżmi mfassla biex isaħħu u jiżviluppaw is-sorveljanza u l-prevenzjoni effettiva ta’ lakuni potenzjali sabiex jiżguraw l-allokazzjoni ottimali tal-kapital fid-dawl tal-isfidi u l-objettivi makroekonomiċi, b'mod partikolari fir-rigward ta' investiment fit-tul fl-ekonomija reali.
(52)
Ir-riskju operattiv huwa riskju sinifikanti li jiffaċċaw l-istituzzjonijiet li jeħtieġu kopertura tal-fondi proprji. Huwa essenzjali li jittieħed kont tad-diversità tal-istituzzjonijiet fl-Unjoni billi jkunu pprovduti approċċi alternattivi għall-kalkolu tar-rekwiżiti tar-riskju operattiv li jinkorporaw livelli differenti ta’ sensittività għar-riskju u li jeħtieġu gradi differenti ta’ sofistikazzjoni. Għandu jkun hemm inċentivi adatti għall-istituzzjonijiet biex isir progress lejn approċċi aktar sensittivi għar-riskju. Fid-dawl tal-istat avvanzat emerġenti għall-kalkolu u l-ġestjoni tar-riskju operattiv ir-regoli għandhom jinżammu taħt analiżi kontinwa u għandhom jiġu aġġornati kif jixraq inkluż fir-rigward tal-imposti għal linji ta’ negozju differenti u r-rikonoxximent tat-tekniki tal-mitigazzjoni tar-riskju. F’dan ir-rigward għandha tingħata attenzjoni partikolari li titqies l-assigurazzjoni fl-approċċi sempliċi għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' kapital għar-riskju operattiv.
(53)
Il-monitoraġġ u l-kontroll tal-iskoperturi ta' istituzzjoni għandhom ikunu parti integrali mis-superviżjoni tagħha. Għaldaqstant, konċentrazzjoni eċċessiva ta’ skoperturi għal klijent wieħed jew grupp ta’ klijenti relatati bejniethom jista’ jirriżulta f’riskju inaċċettabbli ta’ telf. Tali sitwazzjoni tista’ titqies bħala preġudizzjali għas-solvenza ta' istituzzjoni.
(54)
Fid-determinazzjoni tal-eżistenza ta’ grupp ta’ klijenti relatati bejniethom u b’hekk skoperturi li jikkostitwixxu riskju wieħed, huwa importanti wkoll li jitqiesu r-riskji li joriġinaw minn sors komuni ta’ finanzjament sinifikanti pprovdut mill-istituzzjoni nnifisha, il-grupp finanzjarju tagħha jew il-partijiet relatati magħha.
(55)
Waqt li jkun mixtieq li l-kalkolu tal-valur tal-iskopertura jkun bbażat fuq dak ipprovdut għall-fini tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji, ikun adatt li jiġu adottati regoli għall-monitoraġġ ta’ skoperturi kbar mingħajr ma jkunu applikati piżijiet tar-riskju jew livelli tar-riskju. Barra minn hekk, it-tekniki tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu applikati fir-reġim tas-solvenza tfasslu bil-premessa ta’ riskju tal-kreditu ddiversifikat sewwa. Fil-każ ta’ skoperturi kbar li jittrattaw ir-riskju ta' konċentrazzjoni ta’ isem wieħed, ir-riskju tal-kreditu ma jkunx iddiversifikat sewwa. L-effetti ta’ dawn it-tekniki għandhom għaldaqstant ikunu soġġetti għal salvagwardji prudenzjali. F’dan il-kuntest, huwa meħtieġ li jkun previst l-irkupru effettiv tal-protezzjoni tal-kreditu għall-fini ta' skoperturi kbar.
(56)
Peress li t-telf li jirriżulta minn skopertura ta’ istituzzjoni jista’ jkun gravi daqs telf minn kwalunkwe skopertura oħra, tali skoperturi għandhom jiġu trattati u rrapportati bl-istess mod bħal kwalunkwe skopertura oħra. Ġie introdott limitu kwantitattiv alternattiv biex itaffi l-impatt sproporzjonat ta’ tali approċċ fuq istituzzjonijiet iżgħar. Barra minn hekk, l-iskoperturi fuq terminu qasir ħafna marbutin mat-trasmissjoni ta’ flus inkluż it-twettiq ta’ servizzi ta’ pagamenti, servizzi ta' kklerjar, saldu u kustodja għall-klijienti huma eżenti sabiex jiġi ffaċilitat il-funzjonament bla xkiel tas-swieq finanzjarji u tal-infrastruttura relatata. Dawk is-servizzi jkopru, pereżempju, it-twettiq tal-ikklerjar u s-saldu ta' flus kontanti u attivitajiet simili sabiex ikun iffaċilitat is-saldu. L-iskoperturi relatati jinkludu skoperturi li jistgħu ma jkunux prevedibbli u għalhekk mhumiex taħt il-kontroll komplet ta' istituzzjoni ta’ kreditu, fost l-oħrajn, bilanċi fuq kontijiet interbankarji li jirriżultaw minn pagamenti ta’ klijenti, inklużi tariffi u mgħaxxijiet ikkreditati jew iddebitati, u pagamentijiet oħra għas-servizzi għall-klijenti, kif ukoll il-kollateral mogħti jew irċevut.
(57)
Huwa importanti li l-interessi tal-impriżi li "jirripakkjaw" is-self f’titoli kummerċjabbli u fi strumenti finanzjarji oħra (oriġinaturi jew sponsers) u l-impriżi li jinvestu f’dawn it-titoli jew l-istrumenti (investituri) jiġu allinjati. Sabiex dan iseħħ, l-oriġinatur jew l-isponser għandu jżomm interess sinifikanti fl-assi sottostanti. Għalhekk huwa importanti għall-oriġinaturi jew l-isponsers li jżommu skopertura għar-riskju tas-self inkwistjoni. B’mod iżjed ġenerali, transazzjonijiet ta’ titolizzazzjoni m’għandhomx ikunu strutturati b’tali mod li jevitaw l-applikazzjoni tar-rekwiżit tar-ritenzjoni, b’mod partikolari permezz ta’ kwalunkwe tariffa jew struttura ta’ primjum jew it-tnejn. Ritenzjoni bħal din għandha tkun applikabbli fis-sitwazzjonijiet kollha fejn is-sustanza ekonomika ta’ titolizzazzjoni tkun applikabbli, ikunu x’ikunu l-istrutturi jew l-istrumenti ġuridiċi li jintużaw biex tinkiseb din is-sustanza ekonomika. B’mod partikolari f’każ fejn ikun hemm trasferiment ta’ riskju tal-kreditu permezz ta’ titolizzazzjoni, l-investituri għandhom jiddeċiedu biss wara li jkunu wettqu d-diliġenza dovuta b’mod sħiħ, li għaliha jeħtieġu informazzjoni adegwata dwar it-titolizzazzjonijiet.
(58)
Dan ir-Regolament jipprevedi wkoll li m’għandux ikun hemm applikazzjonijiet multipli tar-rekwiżit ta’ ritenzjoni. Għal kwalunkwe titolizzazzjoni jkun biżżejjed li l-oriġinatur, l-isponser jew il-mutwanti oriġinali jkun soġġett għar-rekwiżit. B'mod simili, meta t-transazzjonijiet ta' titolizzazzjoni jkun fihom titolizzazzjonijiet oħra bħala sottostanti, ir-rekwiżit tar-ritenzjoni għandu jkun applikat biss għat-titolizzazzjoni li tkun soġġetta għall-investiment. Oġġetti riċevibbli mixtrija m’għandhomx ikunu soġġetti għar-rekwiżit ta’ ritenzjoni jekk joriġinaw minn attività korporattiva fejn huma jiġu ttrasferiti jew mibjugħin biex tkun iffinanzjata tali attività. L-awtoritajiet kompetenti għandhom japplikaw il-piż tar-riskju fir-rigward ta’ nonkonformità mad-diliġenza dovuta u l-obbligi ta’ ġestjoni tar-riskju fir-rigward tat-titolizzazzjoni għal ksur mhux trivjali tal-politiki u l-proċeduri li jkunu rilevanti għall-analiżi tar-riskji sottostanti. Il-Kummissjoni għandha tevalwa wkoll jekk l-evitar ta' applikazzjonijiet multipli tar-rekwiżit ta' ritenzjoni jistax iwassal għal prattiki biex wieħed jaħrab mir-rekwiżit ta' ritenzjoni u jekk ir-regoli dwar it-titolizzazzjoni jkunux qed jiġu infurzati b'mod effettiv mill-awtoritajiet kompetenti.
(59)
Għandha tiġi eżerċitata d-diliġenza dovuta sabiex jiġu vvalutati b’mod adatt ir-riskji li joriġinaw minn skoperturi ta’ titolizzazzjoni kemm fil-portafoll tan-negozjar kif ukoll fil-portafoll mhux ta' negozjar. Barra minn hekk, l-obbligi tad-diliġenza dovuta jeħtieġ li jkunu proporzjonati. Il-proċeduri ta’ diliġenza dovuta għandhom jikkontribwixxu biex titrawwem fiduċja akbar bejn l-oriġinaturi, l-isponsers u l-investituri. Għalhekk huwa mixtieq li informazzjoni rilevanti rigward il-proċeduri ta’ diliġenza dovuta jkunu żvelati b’mod adatt.
(60)
Meta istituzzjoni jkollha skopertura għall-impriża prinċipali tagħha stess jew għal sussidjarji oħrajn tal-impriża prinċipali, tkun meħtieġa prudenza partikolari. Il-ġestjoni ta’ tali skoperturi meħuda mill- istituzzjonijiet għandha titwettaq b’mod kompletament awtonomu, f’konformità mal-prinċipji ta’ ġestjoni korretta, mingħajr ma jitqiesu konsiderazzjonijiet oħrajn. Dan hu importanti speċjalment fil-każ ta' skoperturi kbar u f'każijiet li mhumiex sempliċiment relatati mal-amministrazzjoni fi ħdan il-grupp jew transazzjonijiet tas-soltu fi ħdan il-grupp. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu attenzjoni partikolari lil tali skoperturi fi ħdan il-grupp. Madankollu, mhux meħtieġ li tali standards jiġu applikati meta l-impriża prinċipali tkun kumpannija azzjonarja finanzjarja jew istituzzjoni ta’ kreditu jew meta is-sussidjarji l-oħrajn ikunu istituzzjonijiet ta’ kreditu jew finanzjarji jew impriżi li joffru servizzi anċillari, dment li tali impriżi kollha jkunu koperti mis-superviżjoni tal-istituzzjoni ta’ kreditu fuq bażi konsolidata.
(61)
Fid-dawl tas-sensittività għar-riskju tar-regoli relatati mar-rekwiżiti ta' kapital, huwa mixtieq li jinżamm taħt analiżi kontinwu jekk dawn ikollhomx effetti sinifikanti fuq iċ-ċiklu ekonomiku. Il-Kummissjoni, filwaqt li tieħu kont tal-kontribuzzjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE), għandha tirrapporta dwar dawn l-aspetti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(62)
Ir-rekwiżiti ta' kapital għall-kummerċjanti tal-prodotti bażiċi, inklużi dawk il-kummerċjanti attwalment eżentati mir-rekwiżiti tad-Direttiva 2004/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ April 2004 dwar is-swieq fl-istrumenti finanzjarji (12), għandhom jiġu analizzati.
(63)
L-objettiv tal-liberalizzazzjoni tas-swieq tal-gass u l-elettriku huwa ekonomikament u politikament importanti għall-Unjoni. Għal din ir-raġuni, ir-rekwiżiti ta' kapital u regoli prudenzjali oħrajn li għandhom jiġu applikati għal ditti attivi f’dawk is-swieq għandhom ikunu propozjonati u m’għandhomx jinterferixxu bla bżonn fil-kisba tal-objettiv tal-liberalizzazzjoni. Dan l-objettiv għandu, b’mod partikolari, jitqies meta jitwettqu analiżijiet ta' dan ir-Regolament.
(64)
L-istituzzjonijiet li jinvestu f’rititolizzazzjonijiet għandhom jeżerċitaw id-diliġenza dovuta inkluż fir-rigward tat-titolizzazzjonijiet sottostanti u l-iskoperturi mhux ta’ titolizzazzjoni li finalment huma bbażati fuqhom tal-ewwel. L-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw jekk l-iskoperturi fil-kuntest ta’ programmi ta’ karti kummerċjali ggarantiti b'assi jikkostitwixxux skoperturi ta’ rititolizzazzjonijiet, inklużi dawk fil-kuntest ta’ programmi li jakkwistaw segmenti superjuri ta’ aggregazzjonijiet separati ta’ self sħiħ meta l-ebda wieħed minn dan is-self ma jkun skopertura ta’ titolizzazzjoni jew rititolizzazzjoni, u meta l-protezzjoni għall-ewwel telf għal kull investiment ikun ipprovdut mill-bejjiegħ tas-self. Fis-sitwazzjoni tal-aħħar, il-faċilità tal-likwidità speċifika għall-aggregazzjoni ġeneralment ma għandhiex tiġi kkunsidrata bħala skopertura ta’ rititolizzazzjoni peress li din tirrappreżenta segment minn aggregazzjoni ta’ assi unika (jiġifieri, l-aggregazzjoni applikabbli ta’ self sħiħ) li ma jkun fih l-ebda skopertura ta’ titolizzazzjoni. B’kuntrast ma' dan, titjib tal-kreditu mifrux mal-programm kollu li jkopri biss parti mit-telf lil hinn mill-protezzjoni pprovduta mill-bejjiegħ fid-diversi aggregazzjonijiet ġeneralment ikun jikkostitwixxi t-tqassim f’segmenti tar-riskju ta’ aggregazzjoni ta’ assi multipli li jkun fiha tal-inqas skopertura ta’ titolizzazzjoni waħda, u għaldaqstant tkun skopertura ta’ rititolizzazzjoni. Madankollu, jekk tali programm jiffinanzja lilu nnifsu kompletament bi klassi waħda ta’ karta kummerċjali, u jekk it-titjib tal-kreditu mifrux mal-programm kollu ma jkunx rititolizzazzjoni jew il-karta kummerċjali tkun appoġġata b’mod sħiħ mill-istituzzjoni li tkun qed tisponserjah, u tħalli lill-investitur fil-karta kummerċjali effettivament espost għar-riskju ta’ inadempjenza tal-isponser minflok tal-aggregazzjonijiet jew l-assi sottostanti, dik il-karta kummerċjali ġeneralment m’għandhiex titqies bħala skopertura ta’ rititolizzazzjoni.
(65)
Id-dispożizzjonijiet dwar il-valutazzjoni prudenti għall-portafoll tan-negozjar għandhom japplikaw għall-istrumenti kollha kkalkulati fil-valur ġust, kemm jekk fil-portafoll tan-negozjar kif ukoll jekk fil-portafoll mhux ta' negozjar tal-istituzzjonijiet. Għandu jiġi ċċarat li, meta l-applikazzjoni tal-valutazzjoni prudenti twassal għal valur riportat iċken milli attwalment rikonoxxut fil-kontijiet, il-valur assolut tad-differenza għandu jitnaqqas mill-fondi proprji.
(66)
L-istituzzjonijiet għandu jkollhom għażla jekk japplikawx rekwiżit kapitali għal jew inaqqsu mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 dawk il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jirċievu piż tar-riskju ta’ 1 250 % skont dan ir-Regolament, irrispettivament minn jekk il-pożizzjonijiet ikunux fil-portafoll tan-negozjar jew fil-portafoll mhux ta' negozjar.
(67)
L-istituzzjonijiet oriġinaturi jew sponser m’għandhomx ikunu jistgħu jduru mal-projbizzjoni ta’ appoġġ impliċitu billi jużaw il-portafolli tan-negozjar tagħhom sabiex jipprovdu tali appoġġ.
(68)
Mingħajr preġudizzju għad-divulgazzjoni espliċitament meħtieġ minn dan ir-Regolament, l-għan tar-rekwiżiti tad-divulgazzjoni għandu jkun li jipprovdu lill-parteċipanti tas-suq b’informazzjoni preċiża u komprensiva rigward il-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet individwali. L-istituzzjonijiet għandhom għaldaqstant ikunu meħtieġa jiżvelaw informazzjoni addizzjonali mhux espliċitament elenkata f’dan ir-Regolament meta tali divulgazzjoni tkun meħtieġa biex ikun issodisfat dan l-għan. Fl-istess waqt, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu l-attenzjoni xierqa lil każijiet fejn jissuspettaw li l-informazzjoni titqies bħala koperta mid-dritt ta' proprjetà jew kunfidenzjali minn istituzzjoni sabiex jiġi evitat l-iżvelar ta' tali informazzjoni.
(69)
Meta l-valutazzjoni tal-kreditu esterna għal pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni tinkorpora l-effett tal-protezzjoni tal-kreditu pprovduta mill-istituzzjoni ta’ kreditu nnifisha, l-istituzzjoni m’għandhiex tkun tista' tibbenefika mill-piż tar-riskju aktar baxx li jirriżulta minn dik il-protezzjoni. Il-pożizzjoni ta' titolizzazzjoni m'għandhiex titnaqqas mill-kapital jekk ikun hemm modi oħra kif jiġi ddeterminat il-piż ta’ riskju f'konformità mar-riskju attwali tal-pożizzjoni, li ma jqisux dik il-protezzjoni tal-kreditu.
(70)
Minħabba l-prestazzjoni dgħajfa reċenti tagħhom, l-istandards għall-mudelli interni għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' kapital tar-riskju tas-suq għandhom jissaħħu. B’mod partikolari, il-qabda tar-riskji tagħhom għandha titlesta fir-rigward tar-riskji tal-kreditu fil-portafoll tan-negozjar. Barra minn hekk, l-imposti ta' kapital għandhom jinkludu komponent adegwat għall-kondizzjonijiet ta’ stress biex jissaħħu r-rekwiżiti ta' kapital fid-dawl tal-kondizzjonijiet tas-suq li jkunu qegħdin jiddeterjoraw u sabiex jitnaqqas il-potenzjal għal proċikliċità. L-istituzzjonijiet għandhom iwettqu wkoll retrotestijiet tal-istress biex jeżaminaw liema xenarji jistgħu jippreżentaw sfida għall-vijabbiltà tal-istituzzjonijiet dment li ma jkunux jistgħu jippruvaw li jistgħu jgħaddu mingħajr test ta’ dan it-tip. B'kont meħud tad-diffikultajiet partikolari reċenti tat-trattament tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni bl-użu ta’ approċċi bbażati fuq mudelli interni, ir-rikonoxximent tal-immudellar tal-istituzzjonijiet tair-riskji tat-titolizzazzjoni biex jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta' kapital fil-portafolli tan-negozjar għandha tkun limitata u għandha tkun meħtieġa b’mod awtomatiku imposta ta' kapital standardizzata għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fil-portafoll tan-negozjar.
(71)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi eċċezzjonijiet limitati għal ċerti attivitajiet ta’ kummerċ ta’ korrelazzjoni, li f’konformità magħhom l-istituzzjoni tista’ titħalla mis-superviżur tagħha tikkalkula imposta ta' kapital komprensiva għar-riskju soġġett għal rekwiżiti stretti. F’każijiet bħal dawn l-istituzzjoni għandha tiġi meħtieġa tissoġġetta lil tali attivitajiet għal imposta ta' kapital daqs l-ogħla imposta ta' kapital f'konformità ma' dak l-approċċ żviluppat internament u 8 % tal-imposta ta’ kapital għal riskji speċifiċi f'konformità mal-metodu ta' kalkolu standardizzat. Hija m’għandhiex tkun meħtieġa tissoġġetta lil dawk l-iskoperturi għall-imposta inkrimentali għar-riskju iżda dawn għandhom jiġu inkorporati kemm fil-miżuri tal-valur fir-riskju kif ukoll fil-miżuri tal-valur fir-riskju taħt stress.
(72)
Minħabba n-natura u d-daqs tat-telf mhux mistenni imġarrab mill-istituzzjonijiet matul il-kriżi finanzjarja u ekonomika, huwa meħtieġ li tittejjeb aktar il-kwalità u l-armonizzazzjoni tal-fondi proprji li l-istituzzjonijiet huma meħtieġa li jżommu. Dan għandu jinkludi l-introduzzjoni ta’ definizzjoni ġdida tal-elementi prinċipali tal-kapital disponibbli biex ikun assorbit it-telf mhux mistenni meta jfeġġ, titjib għad-definizzjoni ta’ kapital ibridu u rekwiżiti prudenzjali uniformi għal fondi proprji. Huwa meħtieġ ukoll li jiżdied b’mod sinifikanti l-livell ta’ fondi proprji, inklużi l-proporzjonijiet kapitali ġodda li jiffokaw fuq l-elementi prinċipali tal-fondi proprji disponibbli biex ikun assorbit it-telf meta jfeġġ. Huwa mistenni li l-istituzzjonijiet li l-ishma tagħhom huma ammessi għall-kummerċ f'suq regolat għandhom jissodisfawir-rekwiżiti ta' kapital tagħhom fir-rigward tal-elementi prinċipali tal-kapital b'tali ishma li jissodisfaw sett ta' kriterji rigorużi għall-istrumenti ta' kapital prinċipali u r-riżervi ddikjarati tal-istituzzjoni biss. Sabiex jittieħed kont adegwat tad-diversità ta' forom legali li taħthom qed joperaw istituzzjonijiet fl-Unjoni, is-sett ta’ kriterji stretti għall-istrumenti kapitali prinċipali għandu jiżgura li l-istrumenti ta' kapital prinċipali għal istituzzjonijiet li l-ishma tagħhom mhux ammessi għall-kummerċ f'suq regolat jkunu tal-ogħla kwalità. Dan m'għandux jimpedixxi lill-istituzzjonijiet milli jħallsu fir-rigward ta' ishma li jkollhom drittijiet ta' votazzjoni differenzjati jew li jkunu mingħajr drittijiet ta' votazzjoni, distribuzzjonijiet li jkunu multiplu ta' dawk imħallsa fuq ishma li għandhom livelli relattivament ogħla ta' drittijiet ta' votazzjoni, dment li jiġu rispettati, irrispettivament mil-livell tad-drittijiet ta' votazzjoni, il-kriterji stretti għall-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 inklużi dawk relatati mal-flessibbiltà ta' pagamenti, u dment li fejn issir distribuzzjoni din titħalla fuq l-ishma kollha maħruġa mill-istituzzjoni kkonċernata.
(73)
L-iskoperturi marbuta mal-finanzjament tan-negozji huma diversi fin-natura tagħhom iżda jikkondividu karatteristiċi komuni bħal pereżempju li huma ta' valur żgħir u ta' durata qasira u għandhom sors identifikabbli ta' pagament lura. Dawn huma sostnuti minn movimenti ta' merkanzija u servizzi li jappoġġaw l-ekonomija reali u fil-maġġoranza tal-każijiet jgħinu kumpanniji żgħar fil-bżonnijiet ta' kuljum tagħhom, b'hekk joħolqu tkabbir ekonomiku u opportunitajiet ta' impjieg. Is-soltu ikun hemm tqabbil bejn id-dħul u l-ħruġ u għaldaqstant ir-riskju ta' likwidità hu għalhekk limitat.
(74)
Huwa xieraq li l-ABE żżomm lista aġġornata tal-forom kollha ta' strumenti kapitali f'kull Stat Membru li jikkwalifikaw bħala strumenti Ekwità Komuni ta' Grad 1. L-ABE għandha tneħħi minn dik il-lista l-istrumenti ta' għajnuna nonstatali maħruġa wara d-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament li ma jissodisfawx il-kriterji speċifikati f'dan ir-Regolament u għandha tħabbar pubblikament din it-tneħħija. Meta strumenti mneħħija mil-lista mill-ABE jkomplu jiġu rikonoxxuti wara t-tħabbir tal-ABE, l-ABE għandha teżerċita s-setgħat kollha tagħha, b'mod partikolari dawk ikkonferiti mill-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 rigward ksur tad-dritt tal-Unjoni. Wieħed għandu jiftakar li mekkaniżmu fi tliet passi japplika għal rispons proporzjonat għal każijiet ta' applikazzjoni ħażina jew insuffiċjenti tad-dritt tal-Unjoni, fejn, bħala l-ewwel pass, l-ABE għandha s-setgħa tinvestiga applikazzjoni allegatament ħażina jew insuffiċjenti tal-obbligi skont id-dritt tal-Unjoni mill-awtoritajiet nazzjonali fil-prassi superviżorja tagħhom, konkluża b'rakkomandazzjoni. It-tieni, fejn l-awtorità kompetenti nazzjonali ma ssegwix ir-rakkomandazzjoni, il-Kummissjoni għandha s-setgħa toħroġ opinjoni formali li tieħu kont tar-rakkomandazzjoni tal-ABE, li titlob li l-awtorità kompetenti tieħu l-azzjonijiet meħtieġa biex tiżgura l-konformità mad-dritt tal-Unjoni. It-tielet, sabiex jingħelbu sitwazzjonijiet eċċezzjonali ta' nuqqas persistenti ta' azzjoni mill-awtorità kompetenti kkonċernata, l-ABE għandha s-setgħa, bħala l-aħħar alternattiva, tadotta deċiżjonijiet indirizzati lejn istituzzjonijiet finanzjarji individwali. Barra minn hekk, wieħed għandu jiftakar li, skont l-Artikolu 258 tat-TFUE, f'każ li l-Kummissjoni tqis li Stat Membru naqas milli jissodisfa obbligu skont it-Trattati, hi għandha s-setgħa tressaq il-kwistjoni quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea.
(75)
Dan ir-Regolament ma għandux jaffettwa l-kapaċità tal-awtoritajiet kompetenti li jżommu l-proċessi ta' qabel l-approvazzjoni rigward il-kuntratti li jirregolaw l-istrumenti kapitali tal-Grad 1 u Grad 2 Addizzjonali. F'dawk il-każijiet tali strumenti kapitali għandhom jiġu kkalkulati biss għall-kapital tal-Grad 1 jew il-kapital tal-Grad 2 Addizzjonali tal-istituzzjoni ladarba jkunu temmew b'suċċess dawn il-proċessi ta' approvazzjoni.
(76)
Għall-finijiet ta’ tisħiħ tad-dixxiplina tas-suq u t-titjib tal-istabbiltà finanzjarja huwa meħtieġ li jkunu introdotti rekwiżiti aktar dettaljati għall-iżvelar tal-forma u n-natura tal-kapital regolatorju u l-aġġustamenti prudenzjali magħmula sabiex ikun żgurat li l-investituri u d-depożituri jkunu informati tajjeb b'mod suffiċjenti rigward is-solvenza tal-istituzzjonijiet.
(77)
Hu neċessarju wkoll li l-awtoritajiet kompetenti jkollhom għarfien dwar il-livell, tal-anqas f’termini aggregati, ta’ ftehimiet ta’ riakkwist, self ta’ titoli u s-suriet kollha ta’ vinkoli tal-assi. Din l-informazzjoni għandha tiġi rrappurtata lill-awtoritajiet kompetenti. Għall-finijiet ta’ tisħiħ tad-dixxiplina tas-suq, għandu jkun hemm rekwiżiti aktar dettaljati għad-divulgazzjoni tal-ftehimiet ta' riakkwist u l-kisba ta' finanzjament.
(78)
Id-definizzjoni l-ġdida għar-rekwiżiti tal-kapital u ta' kapital regolatorji għandha tkun introdotta b’mod li jittieħed kont tal-fatt li hemm punti ta' tluq u ċirkostanzi nazzjonali differenti, b'varjazzjoni inizjali dwar l-istandards il-ġodda matul il-perijodu ta’ transizzjoni. Sabiex tkun żgurata l-kontinwità adatta fil-livell ta’ fondi proprji, l-istrumenti maħruġa fil-kuntest ta' miżura ta' rikapitalizzazzjoni skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat u maħruġa qabel id-data ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament ser ikollhom anterjorità għat-tul tal-perijodu ta’ transizzjoni. Is-serħan fuq l-għajnuna mill-Istat għandu jitnaqqas kemm jista' jkun fil-futur. Madankollu, safejn l-għajnuna mill-istat tkun meħtieġa f'ċerti sitwazzjonijiet, dan ir-Regolament għandu jipprevedi qafas biex jiġu trattati sitwazzjonijiet bħal dawn. B'mod partikolari, dan ir-Regolament għandu jispeċifika liema għandu jkun it-trattament għall-istrumenti ta' fondi proprji maħruġa fil-kuntest ta' miżura ta' rikapitalizzazzjoni skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. Il-possibbiltà li l-istituzzjonijiet jibbenefikaw minn tali trattament għandha tkun soġġetta għal kondizzjonijiet stretti. Barra minn hekk, safejn tali trattament jippermetti devjazzjonijiet mill-kriterji l-ġodda dwar il-kwalità tal-istrumenti ta' fondi proprji dawk id-devjazzjonijiet għandhom ikunu limitati kemm jista' jkun. It-trattament għall-istrumenti ta' kapital eżistenti maħruġa fil-kuntest ta' miżura ta' rikapitalizzazzjoni skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-istat, għandu jagħmel distinzjoni ċara bejn dawk l-istrumenti ta' kapital li jikkonformaw mar-rekwiżiti ta' dan ir-Regolament u dawk li ma jikkonformawx. Għaldaqstant għandhom jiġu stabbiliti f'dan ir-Regolament dispożizzjonijiet transizzjonali adegwati għal dan l-aħħar każ.
(79)
Id-Direttiva 2006/48/KE ħtieġet lill-istituzzjonijiet ta' kreditu li jipprovdu fondi proprji li jkunu tal-inqas ugwali għall-ammonti minimi speċifikati sal-31 ta’ Diċembru 2011. Fid-dawl tal-effetti kontinwi tal-kriżi finanzjarja fis-settur bankarju u l-estensjoni tal-arranġamenti transizzjonali għar-rekwiżiti ta' kapital adottati mill-BCBS, huwa adatt li jkun introdott mill-ġdid limitu minimu għal perijodu limitat ta’ żmien sakemm l-ammonti suffiċjenti ta’ fondi proprji jkunu ġew stabbiliti f’konformità mal-arranġamenti transizzjonali ta’ fondi proprji previsti f’dan ir-Regolament li ser jiddaħħlu f’fażijiet b’mod progressiv mid-data tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament sal-2019.
(80)
Għal gruppi li jinkludu negozju bankarju jew ta’ investiment u negozju tal-assigurazzjoni sinifikanti, id-Direttiva 2002/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Diċembru 2002 dwar is-superviżjoni supplementari ta' istituzzjonijiet ta' kreditu, dwar impriżi ta' assigurazzjoni u ditti tal-investiment f'konglomerat finanzjarju (13), tipprevedi regoli speċifiċi biex ikun indirizzat tali ‘għadd doppju’ tal-kapital. Id-Direttiva 2002/87/KE hija bbażata fuq prinċipji maqbula fuq livell internazzjonali għat-trattament tar-riskju fis-setturi kollha. Dan ir-Regolament isaħħaħ il-mod kif dawk ir-regoli għal konglomerati finanzjarji għandhom japplikaw għal gruppi ta’ kumpanniji bankarji u tal-investiment, biex tkun żgurata l-applikazzjoni robusta u konsistenti tagħhom. Kull bidla oħra li tkun meħtieġa ser tiġi indirizzata fl-analiżi tad-Direttiva 2002/87/KE, li hija mistennija fl-2015.
(81)
Il-kriżi finanzjarja enfasizzat li l-istituzzjonijiet issottovalutaw bil-kbir il-livell ta’ riskju ta’ kreditu tal-kontroparti assoċjat mad-derivati barra l-borża (OTC). Dan wassal lill-G-20, f’Settembru 2009, biex jappellaw għal aktar derivati OTC sabiex jiġu kklerjati permezz ta’ kontroparti ċentrali (CCP). Barra minn hekk, huma riedu li dawn id-derivati OTC li ma setgħux jiġu kklerjati ċentralment ikunu soġġetti għal rekwiżiti ogħla ta’ fondi proprji sabiex ikunu riflessi b'mod adatt ir-riskji ogħla assoċjati magħhom.
(82)
B’segwitu għall-appell tal-G-20, il-BCBS, bħala parti mill-qafas ta' Basel III, materjalment bidel ir-reġim tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti. Il-qafas ta' Basel III hija mistennija li żżid b’mod sinifikanti r-rekwiżiti ta’ fondi proprji assoċjati mad-derivati OTC u t-transazzjonijiet li jiffinanzjaw it-titoli tal-istituzzjonijiet u li toħloq inċentivi importanti għall-istituzzjonijiet li jużaw is-CCPs. Il-qafas ta' Basel III hija mistennija wkoll li tipprovdi aktar inċentivi biex jissaħħaħ l-immaniġjar tar-riskju tal-iskoperturi tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti u li tirrevedi r-reġim attwali għat-trattament tal-iskoperturi tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti għas-CCPs.
(83)
L-istituzzjonijiet għandhom iżommu fondi proprji addizzjonali minħabba r-riskju tal-aġġustament fil-valwazzjoni tal-kreditu li jitnissel mid-derivati OTC. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ukoll korrelazzjoni tal-valur tal-assi ogħla fil-kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji tal-iskoperturi tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti li jitnissel mid-derivati OTC u t-transazzjonijiet li jiffinanzjaw it-titoli lil ċerti istituzzjonijiet finanzjarji. L-istituzzjonijiet għandhom ukoll jiġu rikjesti li jtejbu konsiderevolment il-kejl u l-immaniġjar tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti billi jindirizzaw aħjar ir-riskju ta’ korrelazzjoni sfavorevoli, kontropartijiet u kollateral b’ingranaġġ għoli ħafna, akkumpanjati mit-titjib korrispondenti fl-oqsma tar-retrotestjar u l-ittestjar tal-istress.
(84)
L-iskoperturi kummerċjali għal CCPs ġeneralment jibbenefikaw minn kalkolu tal-valur nett multilaterali u mekkanmiżmu ta’ kondiviżjoni tat-telf ipprovduti mis-CCPs. Bħala konsegwenza, huma jinvolvu riskju ta’ kreditu tal-kontroparti aktar baxx u għaldaqstant għandhom ikunu soġġetti għal rekwiżit ta’ fondi proprji baxx ħafna. Fl-istess waqt, dan ir-rekwiżit għandu jkun pożittiv sabiex jiżgura li l-istituzzjonijiet jintraċċaw u jissorveljaw l-iskoperturi tagħhom għas-CCPs bħala parti minn ġestjoni tajba tar-riskju u biex jiġi rifless li anki l-iskoperturi kummerċjali għas-CCPs mhumiex ħielsa mir-riskju.
(85)
Il-fond ta’ inadempjenza tas-CCPs huwa mekkaniżmu li jippermetti l-kondiviżjoni (mutwalizzazzjoni) tat-telf fost il-membri tas-CCPs li jikklerjaw. Dan jintuża fejn it-telf imġarrab mis-CCP wara l-inadempjenza ta’ membru tal-ikklerjar ikun ikbar mill-marġini u l-kontribuzzjonijiet tal-fond tal-inadempjenza pprovduti minn dak il-membru tal-ikklerjar u kwalunkwe difiża oħra li tista' tintuża mis-CCP qabel ma jsir rikors għall-kontribuzzjonijiet tal-fond tal-inadempjenza tal-kumplament tal-membri tal-ikklerjar. Fid-dawl ta' dan, ir-riskju ta’ telf assoċjat mal-iskoperturi mill-kontribuzzjonijiet tal-fond tal-inadempjenza huwa ogħla minn dak assoċjat mal-iskoperturi kummerċjali. Għaldaqstant, dan it-tip ta’ skoperturi għandu jkun soġġett għal rekwiżit ta’ fondi proprji ogħla.
(86)
Il-“kapital ipotetiku” ta’ CCP għandu jkun fattur varjabbli meħtieġ biex ikun determinat ir-rekwiżit tal-fondi proprji għall-iskoperturi ta’ membru tal-ikklerjar mill-kontribuzzjonijiet tiegħu għall-fond ta’ inadempjenza ta’ CCP. Dan m’għandux jinftiehem mod ieħor. B'mod partikolari, m’għandux jinftiehem bħala l-ammont tal-kapital li l-awtorità kompetenti tinħtieġ li jinżamm minn CCP.
(87)
L-analiżi tat-trattament tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti, u b’mod partikolari l-istabbiliment ta’ rekwiżiti ta’ fondi proprji ogħla għal kuntratti ta’ derivati bilaterali sabiex jirriflettu r-riskju ogħla li tali kuntratti joħolqu għas-sistema finanzjarja, tifforma parti integrali mill-isforzi tal-Kummissjoni biex tiżgura swieq tad-derivati effiċjenti, sikuri u sodi. Konsegwentement, dan ir-Regolament jikkumplementa ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-4 ta’ Lulju 2012 dwar derivati OTC, kontropartijiet ċentrali u repożitorji tad-data dwar it-transazzjonijiet (14).
(88)
Il-Kummissjoni għandha tanalizza l-eżenzjonijiet rilevanti għal skoperturi kbar sal-31 ta’ Diċembru 2015. Sakemm ikun hemm eżitu għal dik l-analiżi, l-Istati Membri għandhom ikomplu jitħallew jiddeċiedu dwar l-eżenzjoni ta' ċerti skoperturi kbar minn dawk ir-regoli għal perijodu transizzjonali suffiċjentement twil. Filwaqt li tibni fuq il-ħidma li saret fil-kuntest tat-tħejjija u n-negozjati tad-Direttiva 2009/111/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 li temenda d-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE u 2007/64/KE dwar banek affiljati ma’ istituzzjonijiet ċentrali, ċerti elementi ta’ fondi proprji, espożizzjonijiet kbar, arranġamenti superviżorji, u l-ġestjoni tal-kriżijiet (15) u b'kont meħud tal-iżviluppi internazzjonali u tal-Unjoni dwar dawk il-kwistjonijiet, il-Kummissjoni għandha tanalizza jekk dawk l-eżenzjonijiet għandhomx ikomplu jiġu applikati b'mod diskrezzjonali jew b'mod aktar ġenerali u dwar jekk ir-riskji relatati ma' dawk l-iskoperturi humiex indirizzati b'mezzi aktar effettivi stipulati f'dan ir-Regolament.
(89)
Sabiex jiġi żgurat li l-eżenzjonijiet tal-iskoperturi mill-awtoritajiet kompetenti ma jippreġudikawx il-koerenza tar-regoli uniformi stabbiliti b'dan ir-Regolament fuq bażi permanenti, wara perijodu transizzjonali, u fin-nuqqas ta' kwalunkwe eżitu ta' dik l-analiżi, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkonsultaw lill-ABE dwar jekk huwiex adatt jew le li jkompli jsir użu mill-possibbiltà li jeżentaw ċerti skoperturi.
(90)
Is-snin preċedenti għall-kriżi finanzjarja kienu kkaratterizzati minn konċentrazzjoni eċċessiva fl-iskoperturi tal-istituzzjonijiet fir-rigward tal-fondi proprji tagħhom (lieva finanzjarja). Matul il-kriżi finanzjarja, it-telf u n-nuqqas ta’ finanzjament ġiegħel lill-istituzzjonijiet li jnaqqsu b’mod sinifikanti l-lieva finanzjarja tagħhom fuq perijodu ta' żmien qasir. Dan amplifika l-pressjoni ’l isfel fuq il-prezzijiet tal-assi, ikkawża aktar telf kemm għall-istituzzjonijiet li, konsegwentement, ġab miegħu aktar tnaqqis fil-fondi proprji tagħhom. Ir-riżultati finali ta’ dan il-moviment negattiv kienu tnaqqis fid-disponibbiltà tal-kreditu għall-ekonomija reali u kriżi aktar profonda u itwal.
(91)
Ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji bbażati fuq ir-riskju huma essenzjali biex jiġu żgurati fondi proprji biżżejjed għall-kopertura tat-telf mhux mistenni. Madankollu, il-kriżi wriet li dawk ir-rekwiżiti waħedhom mhumiex biżżejjed biex jevitaw li l-istituzzjonijiet jidħlu għal riskji eċċessivi u mhux sostenibbli ta' lieva finanzjarja.
(92)
F’Settembru 2009, il-G-20 intrabtu li jiżviluppaw regoli maqbula fuq livell internazzjonali biex jiskoraġġixxu lieva finanzjarja eċċessiva. Għal dak il-għan, huma appoġġaw l-introduzzjoni ta’ proporzjon ta’ lieva finanzjarja bħala miżura supplimentari għall-qafas ta’ Basel II.
(93)
F’Diċembru 2010, il-BCBS ippubblika linji gwida li jiddefinixxu l-metodoloġija għall-kalkolu tal-proporzjon tal-lieva finanzjarja. Dawk ir-regoli jipprevedu perijodu ta’ osservazzjoni mill-1 ta’ Jannar 2013 sal-1 ta’ Jannar 2017 li matulu, il-proporzjon tal-lieva finanzjarja, il-komponenti tagħha u l-imġiba tagħha fir-rigward tar-rekwiżit ibbażat fuq ir-riskju ser jiġu ssorveljati. Abbażi tar-riżultati tal-perijodu ta’ osservazzjoni, il-BCBS biħsiebu jagħmel aġġustamenti finali għad-definizzjoni u l-kalibrar tal-proporzjon tal-lieva finanzjarja fl-ewwel nofs tal-2017, bil-għan li ssir migrazzjoni għal rekwiżit vinkolanti fl-1 ta’ Jannar 2018 ibbażat fuq analiżi u kalibrar adatti. Il-linji gwida tal-BCBS jipprevedu wkoll id-divulgazzjoni tal-proporzjon tal-lieva finanzjarja u l-komponenti tagħha li jibda fl-1 ta’ Jannar 2015.
(94)
Il-proporzjon tal-lieva finanzjarja huwa strument regolatorju u superviżorju ġdid għall-Unjoni. F’konformità mal-ftehimiet internazzjonali, huwa għandu l-ewwel ikun introdott bħala aspett addizzjonali li jista’ jkun applikat fir-rigward tal-istituzzjonijiet individwali skont id-diskrezzjoni tal-awtoritajiet superviżorji. L-obbligi tar-rapportar għall-istituzzjonijiet jippermettu analiżi u kalibrar adatti, bil-għan li ssir il-migrazzjoni għal miżura vinkolanti fl-2018.
(95)
Meta jiġi analizzat l-impatt tal-proporzjon tal-lieva finanzjarja fuq mudelli kummerċjali differenti, għandha tingħata attenzjoni partikolari għall-mudelli kummerċjali li jitqiesu li jinvolvu riskju baxx, bħas-self bl-ipoteki u s-self speċjalizzat ma’ gvernijiet reġjonali, awtoritajiet lokali jew entitajiet tas-settur pubbliku. L-ABE, abbażi tad-data li tirċievi u s-sejbiet tal-analiżi superviżorja waqt perijodu ta' osservazzjoni, għandha tiżviluppa, f'kooperazzjoni mal-awtoritajiet kompetenti, klassifikazzjoni tal-mudelli kummerċjali u r-riskji. Abbażi ta' analiżi adatti, u anki b'kont meħud tad-data storika jew ix-xenarji ta' stress, għandu jkun hemm valutazzjoni tal-livelli adegwati tal-proporzjon tal-lieva li jissalvagwardjaw ir-reżistenza tal-mudelli kummerċjali rispettivi u jekk il-livelli tal-proporzjon tal-lieva għandhomx jiġu stabbiliti bħala limiti jew bħala firxiet. Wara l-perijodu ta' osservazzjoni u l-kalibrazzjoni tal-liveli rispettivi tal-proporzjon tal-lieva, u abbażi tal-valutazzjoni, l-ABE tista' tippubblika analiżi statistika adegwata, inklużi medji u devjazzjonijiet standard, tal-proporzjon tal-lieva. Wara l-adozzjoni tar-rekwiżiti tal-proporzjon tal-lieva, l-ABE għandha tippubblika analiżi statistika adegwata, inklużi medji u devjazzjonijiet standard, tal-proporzjon tal-lieva meta mqabbel mal-kategoriji identifikati ta' istituzzjonijiet.
(96)
L-istituzzjonijiet għandhom jissorveljaw il-livell u l-bidliet fil-proporzjon tal-lieva finanzjarja kif ukoll ir-riskju tal-lieva finanzjarja bħala parti mill-proċess ta’ valutazzjoni interna dwar l-adegwatezza tal-kapital (ICAAP). Tali monitoraġġ għandu jkun inkluż fil-proċess ta' analiżi superviżorja. B'mod partikolari, wara d-dħul fis-seħħ tar-rekwiżiti marbuta mal-proporzjon tal-lieva, l-awtoritajiet kompetenti għandhom iwettqu monitoraġġ tal-iżviluppi fil-mudell kummerċjali u l-profil ta' riskju korrispondenti sabiex jiżguraw klassifikazzjoni aġġornata u tajba tal-istituzzjonijiet.
(97)
L-istrutturi ta’ governanza tajba, it-trasparenza u d-divulgazzjoni huma essenzjali għal politiki validi ta’ remunerazzjoni. Sabiex tkun żgurata trasparenza adegwata għas-suq tal-istrutturi ta’ remunerazzjoni tagħhom u r-riskju assoċjat, l-istituzzjonijiet għandhom jiżvelaw informazzjoni dettaljata dwar il-politiki, il-prattiki ta’ remunerazzjoni tagħhom u, għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, l-ammonti aggregati għal dawk il-membri tal-persunal li l-attivitajiet professjonali tagħhom ikollhom impatt materjali fuq il-profil tar-riskju tal-istituzzjoni. Dik l-informazzjoni għandha tkun disponibbli għall-partijiet interessati kollha. Dawk ir-rekwiżiti partikolari għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għal rekwiżiti ta' divulgazzjoni aktar ġenerali dwar politiki ta' remunerazzjoni applikabbli b'mod orizzontali fis-setturi kollha. Barra minn hekk, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jitolbu lill-istituzzjonijiet li jagħmlu disponibbli informazzjoni aktar dettaljata dwar ir-remunerazzjoni.
(98)
Ir-rikonoxximent ta' aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu bħala istituzzjoni esterna tal-valutazzjoni tal-kreditu (ECAI) ma għandux iżid l-esklużjoni minn suq diġà dominat minn tliet impriżi prinċipali. L-ABE u l-banek ċentrali tas-SEBĊ għandhom, mingħajr ma jagħmlu l-proċess aktar faċli jew inqas eżiġenti, jipprevedi r-rikonoxximent ta' aktar aġenziji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu bħala ECAIs bħala mod biex is-suq jinfetaħ għal impriżi oħra.
(99)
Id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (16) u r-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta' individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta' data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta' dik id-data (17), għandhom ikunu applikabbli b’mod sħiħ għall-ipproċessar tad-data personali għall-fini ta’ dan ir-Regolament.
(100)
L-istituzzjonijiet għandhom iżommu riżerva diversifikata ta' assi likwidi li jistgħu jużaw biex ikopru l-ħtiġijiet ta’ likwidità waqt stress fil-likwidità fuq perijodu ta' żmien qasir. Peress li mhux possibbli li wieħed ikun jaf ex-ante b'ċertezza liema assi speċifiċi f'kull klassi ta' assi jistgħu jkunu soġġetti għal xokkijiet ex-post, huwa xieraq li tiġi promossa riżerva ta' likwidità diversifikata u ta' kwalità għolja magħmula minn kategoriji ta' assi differenti. Konċentrazzjoni ta' assi u dipendenza żejda fuq il-likwidità tas-suq joħolqu riskju sistemiku għas-settur finanzjarju u għandhom jiġu evitati. Għandha għalhekk titqies sensiela wiesgħa ta' assi ta' kwalità waqt perijodu inizjali ta' osservazzjoni li jkunu ser jintużaw għall-iżvilupp ta' definizzjoni ta' rekwiżit tal-kopertura tal-likwidità. Fit-tfassil ta' definizzjoni uniformi ta' assi likwidi, tal-inqas bonds tal-gvern u bonds koperti nnegozjati fi swieq trasparenti b'fatturat kontinwu jkunu mistennija jitqiesu bħala assi ta' likwidità estremament għolja u ta' kwalità ta' kreditu. Ikun ukoll xieraq li l-assi li jikkorrispondu għall-Artikolu 416(1)(a) sa (c) għandhom jiġu inklużi fir-riżerva mingħajr limitazzjonijiet. Meta istituzzjonijiet jużaw l-istokk ta' likwidità, huma għandhom jistabbilixxu pjan biex jirkupraw il-pussess tagħhom ta’ assi likwidi u l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw l-adegwatezza tal-pjan u l-implimentazzjoni tiegħu.
(101)
L-istokk ta’ assi likwidi għandu jkun disponibbli fi kwalunkwe ħin biex jissodisfa l-flussi ta’ ħruġ tal-likwidità. Il-livell tal-ħtiġijiet tal-likwidità waqt stress fil-likwidità fuq perijodu ta' żmien qasir għandu jkun iddeterminat b’mod standardizzat sabiex ikunu żgurati standard ta' sodezza uniformi u kondizzjonijiet indaqs. Għandu jkun żgurat li tali determinazzjoni standardizzata m’għandhiex konsegwenzi mhux intenzjonati għas-swieq finanzjarji, l-estensjoni tal-kreditu u t-tkabbir ekonomiku, filwaqt li jittieħed kont tal-mudelli kummerċjali u ta' investiment u l-ambjenti ta’ finanzjament differenti tal-istituzzjonijiet madwar l-Unjoni. Għal dan il-għan, ir-rekwiżit ta’ kopertura tal-likwidità għandu jkun soġġett għal perijodu ta’ osservazzjoni. Abbażi tal-osservazzjonijiet u bl-appoġġ ta' rapporti tal-ABE, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta att iddelegat biex tintroduċi fi żmien opportun rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità dettaljat u armonizzat għall-Unjoni. Sabiex tiġi żgurata l-armonizzazzjoni globali fil-qasam tar-regolamentazzjoni tal-likwidità kwalunkwe att iddelegat biex jiġi introdott ir-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità għandu jkun jista' jitqabbel mal-proporzjon ta' kopertura tal-likwidità stabbilit fil-qafas internazzjonali finali għall-kalkolu, l-istandards u l-monitoraġġ tar-riskji tal-likwidità tal- BCBS b'kont meħud tal-ispeċifiċitajiet tal-Unjoni u nazzjonali.
(102)
Għal dak l-għan, matul il-perijodu ta' osservazzjoni, l-ABE għandha tanalizza u tivvaluta, fost l-oħrajn, l-adegwatezza ta' limitu ta' 60 % fuq l-assi likwidi ta' livell 1, u limitu ta' 75 % tad-dħul u l-ħruġ u l-introduzzjoni gradwali tar-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità minn 60 % mill-1 ta’ Jannar 2015 li jiżdied fuq bażi gradwata sa 100 %. Meta tivvaluta u tirrapporta dwar id-definizzjonijiet uniformi tal-istokk ta' assi likwidi, l-ABE għandha tqis id-definizzjoni mill-BCBS ta' assi likwiti ta' kwalità għolja (HQLA) għall-bażi tal-analiżi tagħha, b'kont meħud tal-ispeċifiċitajiet tal-Unjoni u nazzjonali. Filwaqt li l-ABE għandha tidentifika dawk il-muniti fejn il-ħtiġijiet tal-istituzzjonijiet stabbiliti fl-Unjoni għall-assi likwidi jaqbżu d-disponibbiltà ta' dawk l-assi likwidi f'dik il-munita, ta' kull sena l-ABE għandha teżamina wkoll jekk id-derogi, inkużi dawk identifikati f'dan ir-Regolament, għandhomx japplikaw. Barra minn hekk, ta' kull sena l-ABE għandha tivvaluta jekk b'rabta ma' kwalunkwe deroga bħal din kif ukoll derogi diġà identifikati f'dan ir-Regolament, għandhomx jiġu mehmużin xi kundizzjonijiet addizzjonali għall-użu tagħhom minn istituzzjonijiet stabbiliti fl-Unjoni jew jekk kundizzjonijiet eżistenti għandhomx jiġu riveduti. L-ABE għandha tippreżenta r-riżultati tal-analiżi tagħha f'rapport annwali lill-Kummissjoni.
(103)
Bil-ħsieb li tiżdied l-effiċjenza u jitnaqqas il-piż amministrattiv, l-ABE għandha tistabbilixxi qafas ta' rappurtar koerenti abbażi ta' sensiela armonizzata ta' standards għar-rekwiżiti ta' likwidità li għandha tiġi applikata fl-Unjoni kollha. Għal dan l-għan l-ABE għandha tiżviluppa formati ta' rappurtar uniformi u soluzzjonijiet tal-IT li jqisu d-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE. Sad-data ta' applikazzjoni tar-rekwiżiti kollha marbuta mal-likwidità, l-istituzzjonijiet għandhom ikomplu jissodisfaw ir-rekwiżiti ta' rappurtar nazzjonali tagħhom.
(104)
L-ABE, f'kooperazzjoni mal-BERS, għandha toħroġ gwida dwar il-prinċipji għall-użu ta' riżerva ta' likwidità f'sitwazzjoni ta' stress.
(105)
Ma jistax jitqies bħal aċċertat li l-istituzzjonijiet ser jirċievu appoġġ ta' likwidità minn istituzzjonijiet oħra li jappartjenu għall-istess grupp meta jkollhom diffikultajiet biex jissodisfaw l-obbligi ta’ pagament tagħhom. Madankollu, soġġett għall-kondizzjonijiet rigorużi u l-ftehim individwali tal-awtoritajiet kompetenti kollha involuti, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu jistgħu jirrinunzjaw li japplikaw ir-rekwiżit tal-likwidità għal istituzzjonijiet individwali u jagħmlu lil dawk l-istituzzjonijiet soġġetti għal rekwiżit konsolidat, sabiex dawn ikunu jistgħu jiġġestixxu l-likwidità tagħhom b'mod ċentrali fil-livell tal-grupp jew tas-sottogrupp.
(106)
Bl-istess mod, fejn ma tingħata l-ebda eżenzjoni, il-flussi tal-likwidità bejn żewġ istituzzjonijiet li jappartjenu għall-istess grupp u li huma soġġetti għal superviżjoni konsolidata, meta r-rekwiżit tal-likwidità jsir miżura vinkolanti, għandhom jirċievu rati preferenzjali fuq il-flussi ’l ġewwa u ’l barra biss f'dawk il-każijiet fejn is-salvagwardji kollha meħtieġa jkunu stabbiliti. Trattamenti preferenzjali speċifiċi bħal dawn għandhom jiġu definiti b'mod strett u marbuta mat-twettiq ta' għadd ta' kondizzjonijiet stretti u oġġettivi. It-trattament speċifiku applikabbli għal fluss partikolari fost impriżi ta' grupp għandu jinkiseb permezz ta' metodoloġija li tuża kriterji u parameteri oġġettivi biex jiġu determinati livelli speċifiċi ta' flussi 'l ġewwa u flussi 'l barra bejn l-istituzzjoni u l-kontroparti. Abbażi tal-osservazzjonijiet u b'appoġġ mir-rapport tal-ABE, il-Kummissjoni għandha, kif adatt u bħala parti tal-att iddelegat li hija tadotta skont dan ir-Regolament biex tispeċifika r-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità, tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati biex tistabbilixxi dawn it-trattamenti speċifiċi fost impriżi ta' grupp, il-metodoloġija u l-kriterji oġġettivi li magħhom huma marbutin, kif ukoll il-modalitajiet għal deċiżjonijiet konġunti għall-valutazzjoni ta' dawk il-kriterji.
(107)
Bonds maħruġa mill-Aġenzija Nazzjonali ta' Ġestjoni tal-Assi (NAMA) fl-Irlanda huma ta' importanza partikolari għar-rilanċ tas-settur bankarju Irlandiż u l-ħruġ tagħhom ingħata l-approvazzjoni minn qabel mill-Istati Membri, u ġew approvati bħala għajnuna mill-Istat mill-Kummissjoni bħala miżura ta' appoġġ introdotta biex jitneħħew l-assi difettużi mill-karti tal-bilanċ ta' ċerti istituzzjonijiet ta' kreditu. Il-ħruġ ta' tali bonds, miżura transitorja appoġġata mill-Kummissjoni u l-BĊE, huwa parti integrali fir-ristrutturar tas-sistema bankarja Irlandiża. Tali bonds huma garantiti mill-gvern Irlandiż u huma kollateral eliġibbli mal-awtoritajiet monetarji. Il-Kummissjoni għandha tindirizza mekkaniżmi speċifiċi ta' anterjorità ta' assi trasferibbli maħruġa jew iggarantiti minn entitajiet li għandhom l-approvazzjoni tal-Unjoni dwar għajnuna mill-Istat, bħala parti mill-att iddelegat li hija tadotta skont dan ir-Regolament biex jiġi speċifikat ir-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità. F'dak ir-rigward il-Kummissjoni li tieħu kont tal-fatt li l-istituzzjonijiet li jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta' kopertura tal-likwidità skont dan ir-Regolament għandhom jingħataw il-permess li jinkludu senior bonds bħala assi ta' likwidità u ta' kwalità ta' kreditu estremament għoljin sa Diċembru 2019.
(108)
B'mod simili, il-bonds maħruġa mill-Kumpannija ta' Ġestjoni ta' Assi Spanjola huma ta' importanza partikolari għall-irkupru bankarju Spanjol u huma miżura transizzjonali appoġġata mill-Kummissjoni u l-BĊE, bħala parti integrali fir-ristrutturazzjoni tas-sistema bankarja Spanjola. Peress li l-ħruġ tagħhom hu previst fil-Memorandum ta' Ftehim dwar il-Kondizzjonalità tal-Politika tas-Settur Finanzjarju ffirmat mill-Kummissjoni u l-Awtoritajiet Spanjoli fit-23 ta’ Lulju 2012, u t-trasferiment tal-assi jeħtieġ approvazzjoni mill-Kummissjoni bħala miżura ta' għajnuna mill-istat introdotta biex jitneħħew assi danneġġati mill-karti tal-bilanċ ta' ċerti istituzzjonijiet ta' kreditu, u safejn huma ggarantiti mill-gvern Spanjol u huma kollaterali eliġibbli ma' awtoritajiet monetarji. Il-Kummissjoni għandha tindirizza l-mekkaniżmu speċifiċi ta' anterjorità tal-assi trasferibbli maħruġa jew iggarantiti minn entitajiet li jkollhom l-approvazzjoni għall-għajnuna Statali mill-Unjoni bħala parti mill-att iddelegat li hija tadotta skont dan ir-Regolament biex jiġi speċifikat ir-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità. F'dak ir-rigward il-Kummissjoni għandha tieħu kont tal-fatt li l-istituzzjonijiet li jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta' kopertura tal-likwidità skont dan ir-Regolament għandhom jingħataw il-permess jinkludu senior bonds tal-Kumpannija ta' Ġestjoni ta' Assi Spanjola bħala assi ta' likwidità estremament għolja u ta' kwalità ta' kreditu tal-inqas sa Diċembru 2023.
(109)
Abbażi tar-rapporti li l-ABE hija meħtieġa li tippreżenta u meta tħejji l-proposta għal att iddelegat dwar ir-rekwiżiti ta' likwidità, il-Kummissjoni għandha wkoll tqis jekk senior bonds maħruġa minn entitajiet legali simili għan-NAMA fl-Irlanda jew il-Kumpannija ta' Ġestjoni ta' Assi Spanjola, stabbiliti għall-istess fini u ta' importanza partikolari għall-irkupru bankarju fi kwalunkwe Stat Membru ieħor, għandhomx jingħataw tali trattament, safejn ikunu ggarantiti mill-gvern ċentrali tal-Istat Membru rilevanti u huma kollaterali eliġibbli ma' awtoritajiet monetarji.
(110)
Meta tiżviluppa l-abbozz ta' standards tekniċi regolatorji biex jiġu determinati l-metodi għall-kejl ta' ħruġ addizzjonali, l-ABE għandha tqis approċċ storiku standardizzat bħala metodu ta' tali kejl.
(111)
Sakemm jiġi introdott il-proporzjon ta’ ffinanzjar stabbli nett (NSFR) bħala standard minimu vinkolanti, l-istituzzjonijiet għandhom josservaw obbligu ġenerali ta' finanzjament. L-obbligu ġenerali ta' finanzjament m'għandux ikun rekwiżit tal-proporzjon. Jekk, sakemm jiġi introdott l-NSFR, jiġi introdott proporzjon ta’ ffinanzjar stabbli bħala standard minimu permezz ta' dispożizzjoni nazzjonali, l-istituzzjonijiet għandhom jikkonformaw ma' dan l-istandard minimu kif meħtieġ.
(112)
Apparti mill-ħtiġijiet ta’ likwidità fuq perijodu ta' żmien qasir, l-istituzzjonijiet għandhom jadottaw ukoll strutturi ta’ finanzjament li jkunu stabbli fuq terminu itwal ta’ żmien. F’Diċembru 2010, il-BCBS qabel li l-NSFR jiċċaqlaq għal standard minimu sal-1 ta’ Jannar 2018 u li l-BCBS jistabbilixxi proċessi rigorużi ta’ rappurtar biex jissorvelja l-proporzjon matul il-perijodu ta’ transizzjoni u li ser ikompli janalizza l-implikazzjonijiet ta’ dawn l-istandards għas-swieq finanzjarji, l-estensjoni tal-kreditu u t-tkabbir ekonomiku, filwaqt li jindirizza l-konsegwenzi mhux maħsuba, skont il-ħtieġa. Il-BCBS b’hekk qabel li l-NSFR ikun soġġett għal perijodu ta’ osservazzjoni u jinkludi klawsola ta’ analiżi. F’dak il-kuntest, l-ABE għandha, abbażi tar-rapportar meħtieġ minn dan ir-Regolament, tevalwa kif għandu jkun iddisinjat rekwiżit ta’ finanzjament stabbli. Abbażi ta' din l-evalwazzjoni, il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill flimkien ma’ kwalunkwe proposta adatta sabiex jiġu introdotti tali rekwiżit sal-2018.
(113)
Punti debboli fil-governanza korporattiva f’numru ta’ istituzzjonijiet ikkontribwixxew għal teħid ta’ riskji eċċessivi u imprudenti fis-settur bankarju li wassal għall-falliment ta’ istituzzjonijiet individwali u problemi sistemiċi.
(114)
Sabiex jiġi ffaċilitat il-monitoraġġ tal-prattiki tal-governanza korporattiva tal-istituzzjonijiet u tittejjeb id-dixxiplina fis-suq, l-istituzzjonijiet għandhom jiżvelaw pubblikament l-arranġamenti tal-governanza korporattiva tagħhom. Il-korpi ta' ġestjoni tagħhom għandhom japprovaw u jiżvelaw pubblikament dikjarazzjoni li tipprovdi aċċertament lill-pubbliku li dawn l-arranġamenti huma adegwati u effiċjenti.
(115)
Sabiex titqies id-diversità tal-mudelli kummerċjali tal-istituzzjonijiet fis-suq intern ċerti rekwiżiti strutturali għal perijodu fit-tul, bħall-NSFR u l-proporzjon tal-lieva għandhom jiġu eżaminati mill-qrib bil-għan tal-promozzjoni ta' varjetà ta' strutturi bankarji sodi li kienu, u għandhom jibqgħu jkunu, ta' servizz għall-ekonomija tal-Unjoni.
(116)
Għall-provvista kontinwa ta' servizzi finanzjarji lil familji u ditti, tinħtieġ struttura ta' finanzjament stabbli. Flussi ta' finanzjament fuq perijodu fit-tul f'sistemi finanzjarji bbażati fuq il-banek f'ħafna Stati Membri ġeneralment jista' jkollhom karatteristiċi differenti minn dawk li jinsabu fi swieq internazzjonali oħra. Barra minn hekk, jistgħu jkunu ġew żviluppati strutturi speċifiċi ta' finanzjament fl-Istati Membri biex jiġi pprovdut finanzjament stabbli għal investiment fuq perijodu fit-tul, inklużi strutturi bankarji deċentralizzati maħsuba biex jidderieġu l-likwidità jew it-titoli ipotekarji speċjalizzati li jinnegozjaw fi swieq ta' likwidità għolja jew li huma investiment tajjeb għal investituri fuq perijodu ta' żmien twil. Dawk il-fatturi strutturali għandhom jitqiesu b'attenzjoni. Huwa essenzjali għal dak il-għan li, ladarba l-istandards internazzjonali jiġu ffinalizzati, l-ABE u l-BERS, fuq il-bażi tar-rappurtar meħtieġ minn dan ir-Regolament, jevalwaw kif għandu jitfassal rekwiżit ta' finanzjament stabbli li jqis bis-sħiħ id-diversità tal-istrutturi ta' finanzjament fis-suq bankarju tal-Unjoni.
(117)
Sabiex tkun żgurata konverġenza progressiva bejn il-livell tal-fondi proprji u l-aġġustamenti prudenzjali applikati għad-definizzjoni ta’ fondi proprji fl-Unjoni u għad-definizzjoni ta’ fondi proprji stabbilita b’dan ir-Regolament matul il-perijodu ta’ tranżizzjoni, id-dħul f’fażijiet tar-rekwiżiti tal-fondi proprji ta’ dan ir-Regolament għandu jseħħ gradwalment. Huwa vitali li jkun żgurat li dan id-dħul f’fażijiet ikun konsistenti mat-titjib reċenti magħmul mill-Istati Membri fil-livelli meħtieġa tal-fondi proprji u mad-definizzjoni ta’ fondi proprji fis-seħħ fl-Istati Membri. Għal dak il-għan, matul il-perijodu ta’ transizzjoni l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw fi ħdan limiti minimi u massimi definiti kemm għandom jintroduċu rapidament il-livell meħtieġ tal-fondi proprji u l-aġġustamenti prudenzjali stabbiliti f’dan ir-Regolament.
(118)
Sabiex tiġi ffaċilitata t-transizzjoni bla xkiel minn aġġustamenti prudenzjali diverġenti attwalment applikati fl-Istati Membri għas-sett ta’ aġġustamenti prudenzjali stabbiliti f’dan ir-Regolament, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu jistgħu, matul il-perijodu ta’ transizzjoni, ikomplu jeħtieġu lill-istituzzjonijiet, sa ċertu limitu, sabiex jagħmlu aġġustamenti prudenzjali għall-fondi proprji li jirrappreżentaw deroga minn dan ir-Regolament.
(119)
Sabiex ikun żgurat li l-istituzzjonijiet ikollhom żmien biżżejjed biex jissodisfaw il-livelli meħtieġa ġodda u d-definizzjoni ta’ fondi proprji, ċerti strumenti ta' kapital li ma jkunux konformi mad-definizzjoni ta’ fondi proprji stabbilita f’dan ir-Regolament għandhom jitneħħew f’fażijiet bejn l-1 ta’ Jannar 2013 u l-31 ta’ Diċembru 2021. Barra minn hekk, ċerti strumenti injettati mill-Istat għandhom jiġu rikonoxxuti b’mod sħiħ fil-fondi proprji għal perijodu limitat. Barra minn hekk, il-kontijiet premium tal-ishma relatati ma' elementi li kienu jikkwalifikaw bħala fondi proprja taħt il-miżuri ta' traspożizzjoni nazzjonali għad-Direttiva 2006/48/KE għandhom f'ċerti ċikostanzi jikkwalifikaw bħala Ekwità Komuni ta' Grad 1.
(120)
Sabiex tkun żgurata konverġenza progressiva lejn regoli uniformi dwar id-divulgazzjoni mill-istituzzjonijiet biex jipprovdu lill-parteċipanti fis-swieq b’informazzjoni preċiża u komprensiva rigward il-profil tar-riskju ta’ istituzzjonijiet individwali, ir-rekwiżiti tad-divulgazzjoni għandhom jiddaħħlu f’fażijiet gradwalment.
(121)
Sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi u l-esperjenza tas-swieq fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tkun meħtieġa tippreżenta rapporti lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill, flimkien ma’ proposti leġislattivi, fejn opportun, dwar l-effetti potenzjali tar-rekwiżiti ta' kapital fuq iċ-ċiklu ekonomiku ta’ rekwiżiti minimi ta’ fondi proprji għal skoperturi f’forma ta’ bonds koperti, skoperturi kbar, rekwiżiti tal-likwidità, lieva finanzjarja, skoperturi għal riskju ta’ kreditu trasferit, riskju ta’ kreditu tal-kontroparti u l-metodu ta’ skopertura oriġinali, skoperturi fil-livell tal-konsumatur, fuq id-definizzjoni ta’ kapital eliġibbli, u l-livell tal-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
(122)
Il-fini ewlenija tal-qafas legali għall-istituzzjonijiet ta' kreditu għandu jkun li jiġi żgurat il-funzjonament ta' servizzi vitali għall-ekonomija reali filwaqt li jiġi limitat ir-riskju ta' periklu morali. Is-separazzjoni strutturali ta' attivitajiet bankarji bl-imnut u tal-investiment fi ħdan grupp bankarju tista' tkun strument ċentrali li jsostni dan l-objettiv. L-ebda dispożizzjoni fil-qasam regolatorju attwali ma għandha għalhekk tipprevjeni l-introduzzjoni ta' miżuri għall-effett ta' tali separazzjoni. Il-Kummissjoni għandha tkun meħtieġa tanalizza l-kwistjoni tas-separazzjoni strutturali fl-Unjoni u tippreżenta rapport, flimkien ma' proposti leġislattivi, jekk opportun, lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(123)
Bl-istess mod bil-ħsieb li jiġu mħarsa d-depożituri u tinżamm l-istabbiltà finanzjarja, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu wkoll jadottaw miżuri strutturali li jirrikjedu lill-istituzzjonijiet ta' kreditu awtorizzati f'dak l-Istat Membru li jnaqqsu l-iskoperturi tagħhom għal entitajiet legali differenti skont l-attivitajiet tagħhom, irrispettivament minn fejn jinsabu dawk l-attivitajiet. Madankollu, minħabba li miżuri bħal dawn jista' jkollhom impatt negattiv billi jifframmentaw is-suq intern, huma għandhom jiġu approvati biss taħt kundizzjonijiet stretti sakemm jidħol fis-seħħ att legali futur li espliċitament jarmonizza miżuri bħal dawn.
(124)
Sabiex ikunu speċifikati r-rekwiżiti stabbiliti f’dan ir-Regolament, is-setgħa tal-adozzjoni ta' atti f’konformità mal-Artikolu 290 TFUE għandha tkun iddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-aġġustamenti tekniċi għal dan ir-Regolament biex ikunu ċċarati d-definizzjonijiet biex tkun żgurata l-applikazzjoni uniformi ta’ dan ir-Regolament jew biex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji, biex t-terminoloġija tkun allinjata fuq l-atti rilevanti sussegwenti, u d-definizzjonijiet jitfasslu skonthom, biex isir aġġustament tad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament dwar fondi proprji biex jirriflettu l-iżviluppi fl-istandards tal-kontabbiltà jew il-liġi tal-Unjoni, jew fir-rigward tal-konverġenza tal-prattiki superviżorji, biex jitwessgħu l-listi tal-klassijiet tal-iskoperturi għall-fini tal-Approċċ Standardizzat jew l-Approċċ IRB sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji; biex isir aġġustament ta’ ċerti ammonti rilevanti għal dawk il-klassijiet tal-iskoperturi sabiex jittieħed kont tal-effetti tal-inflazzjoni; biex tkun aġġustata l-lista u l-klassifika tal-elementi li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ; u biex ikunu aġġustati d-dispożizzjonijiet speċifiċi u l-kriterji tekniċi dwar it-trattament tar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti, l-Approċċ Standardizzat u l-Approċċ IRB, il-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu, it-titolizzazzjoni, ir-riskju operattiv, ir-riskju tas-suq, il-likwidità, il-lieva finanzjarja u d-divulgazzjoni sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji jew fl-istandards tal-kontabbiltà jew il-liġi tal-Unjoni, jew fir-rigward tal-konverġenza tal-prattiki superviżorji u l-kalkolu tar-riskju u jittieħed kont tal-eżitu tal-analiżi ta’ diversi materji relatati mal-kamp ta' applikazzjoni tad-Direttiva 2004/39/KE.
(125)
Is-setgħa li tadotta atti f’konformità mal-Artikolu 290 TFUE għandha wkoll tkun iddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-preskrizzjoni ta’ tnaqqis temporanju fil-livell tal-fondi proprji jew l-piż tar-riskju speċifikati skont dan ir-Regolament sabiex jittieħed kont taċ-ċirkostanzi speċifiċi, biex tkun iċċarata l-eżenzjoni ta’ ċerti skoperturi mill-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament dwar skoperturi kbar, biex ikunu speċifikati l-ammonti rilevanti għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' kapital għall-portafoll tan-negozjar biex jittieħed kont tal-iżviluppi fl-oqsma ekonomiċi u monetarji, biex isir aġġustament tal-kategoriji tad-ditti ta' investiment eliġibbli għal ċerti derogi għal livelli meħtieġa ta’ fondi proprji biex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji, biex ikun iċċarat ir-rekwiżit li d-ditti ta' investiment iżommu fondi proprji ekwivalenti għal kwart tal-ispejjeż ġenerali (overheads) fissi tas-sena preċedenti biex tkun żgurata applikazzjoni uniformi ta’ dan ir-Regolament, biex ikunu ddeterminati l-elementi tal-fondi proprji li minnhom għandu jsir it-tnaqqis tal-holdings tal-istituzzjoni tal-istrumenti ta' entitajiet rilevanti, biex ikunu introdotti dispożizzjonijiet transizzjonali addizzjonali relatati mat-trattament ta’ qligħ u telf attwarju fil-kalkolu tal-obbligi tal-istituzzjonijiet ta’ pensjonijiet b’benefiċċju definit. Huwa importanti ferm li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma tagħha ta' tħejjija, inkluż fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qiegħda tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(126)
F'konformità mad-dikjarazzjoni Nru 39 dwar l-Artikolu 290 TFUE, il-Kummissjoni għandha tkompli tikkonsulta lill-esperti maħtura mill-Istati Membri matul it-tħejjija tal-abbozz tal-atti ddelegati fil-qasam tas-servizzi finanzjarji, f'konformità mal-prassi stabbilita tagħha.
(127)
L-istandards tekniċi fis-servizzi finanzjarji għandhom jiżguraw armonizzazzjoni, kondizzjonijiet uniformi u protezzjoni adegwata tad-depożituri, l-investituri u l-konsumaturi fl-Unjoni. Bħala korp b’ħila espert speċjalizzata ħafna, ikun effiċjenti u adatt li l-ABE tiġi fdata bl-elaborazzjoni ta’ abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji u implimentattivi li ma jinvolvux għażliet tal-politika, biex jiġu ppreżentati lill-Kummissjoni. L-ABE għandha tiżgura proċessi amministrattivi u ta' rappurtar effiċjenti meta tkun qed tabbozza l-istandards tekniċi. Il-formati ta’ rappurtar għandhom ikunu proporzjonati man-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet.
(128)
Il-Kummissjoni għandha tadotta abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji żviluppati mill-ABE fl-oqsma tal-assoċjazzjonijiet reċiproċi, is-soċjetajiet kooperattivi, l-istituzzjonijiet tat-tfaddil jew istituzzjonijiet simili, ċerti strumenti ta’ fondi proprji, aġġustamenti prudenzjali, tnaqqis minn fondi proprji, strumenti ta’ fondi proprji addizzjonali, interessi tal-minoranza, servizzi anċillari għall-banek, trattament tal-aġġustament tar-riskju tal-kreditu, probabbiltà ta' inadempjenza, telf fil-każ ta’ inadempjenza, approċċi għall-ippeżar tar-riskju tal-assi, konverġenza ta’ prattiki superviżorji, likwidità, u arranġamenti transizzjonali għal fondi proprji, permezz ta’ atti ddelegati skont l-Artikolu 290 TFUE u f’konformità mal-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet adatti matul il-ħidma ta' tħejjija tagħha, inkluż fil-livell ta' esperti. Il-Kummissjoni u l-ABE għandhom jiżguraw li dawk l-istandards u r-rekwiżiti jkunu jistgħu jiġu applikati mill-istituzzjonijiet kollha kkonċernati b'mod li jkun proporzjonali man-natura, l-iskala u l-kumplessità ta' dawn l-istituzzjonijiet u l-attivitajiet tagħhom.
(129)
L-implimentazzjoni ta' xi atti delegati prevista f'dan ir-Regolament, bħall-att iddelegat li jirrigwarda r-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità. jista’ potenzjalment ikollha impatt sostanzjali fuq l-istituzzjonijiet sorveljati u l-ekonomija reali. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu dejjem infurmati tajjeb dwar l-iżviluppi rilevanti fil-livell internazzjonali u dwar il-ħsieb attwali fil-Kummissjoni diġà qabel il-pubblikazzjoni tal-atti ddelegati.
(130)
Il-Kummissjoni għandha wkoll tingħata s-setgħa li tadotta standards tekniċi implimentattivi żviluppati mill-ABE fir-rigward tal-konsolidazzjoni, id-deċiżjonijiet konġunti, ir-rapportar, id-divulgazzjoni, l-iskoperturi koperti b’ipoteki, il-valutazzjoni tar-riskju, l-approċċi għall-ippeżar tar-riskju tal-assi, il-piżijiet tar-riskju u l-ispeċifikazzjoni ta’ ċerti skoperturi, it-trattament tal-għażliet u l-garanziji, il-pożizzjonijiet fi strumenti ta’ ekwità u kambju, l-użu ta’ mudelli interni, il-lieva finanzjarja, u l-elementi li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ permezz ta' atti ta' implimentazzjoni skont l-Artikolu 291 TFUE u f'konformità mal-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
(131)
Fid-dawl tad-dettall u l-għadd ta' standards tekniċi regolatorji li għandhom jiġu adottati skont dan ir-Regolament, meta l-Kummissjoni tadotta standard tekniku regolatorju li huwa l-istess bħall-abbozz ta' standard tekniku regolatorju ppreżentat mill-ABE, il-perijodu li matulu l-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għal standard tekniku regolatorju għandu, fejn opportun, jiġi estiż f'xahar. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha timmira li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji f'waqtu biex tippermetti lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill li jwettqu skrutinju sħiħ, b'kont meħud tal-volum u l-kumplessità tal-istandards tekniċi regolatorji, u d-dettalji tar-Regoli ta' Proċedura, il-kalendarju tax-xogħol u l-kompożizzjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill.
(132)
Sabiex jiġi żgurat grad għoli ta' trasparenza, l-ABE għandha tniedi konsultazzjonijiet marbuta mal-abbozz ta' standards tekniċi msemmija f'dan ir-Regolament. L-ABE u l-Kummissjoni għandhom jibdew iħejju r-rapporti tagħhom dwar ir-rekwiżiti ta' likwidità u l-lieva, kif previst f'dan ir-Regolament, mill-aktar fis possibbli.
(133)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni. Dawk is-setgħat għandhom ikunu eżerċitati f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta' kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta' implimentazzjoni (18).
(134)
B'konformità mal-Artikolu 345 TFUE, li jipprevedi li t-Trattati m'għandhom bl-ebda mod jippreġudikaw ir-regoli fl-Istati Membri li jirregolaw is-sistema tas-sjieda tal-proprjetà, dan ir-Regolament la jiffavorixxi u lanqas jiddiskrimina kontra xi tip ta' sjieda, li tinsab fil-kamp ta' applikazzjoni tiegħu.
(135)
Il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data ġie kkonsultat f'konformità mal-Artikolu 28(2) tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 u adotta opinjoni (19).
(136)
Ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 għandu jiġi emendat skont dan,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
PARTI WIEĦED
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
TITOLU I
SUĠĠETT, KAMP TA' APPLIKAZZJONI U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Kamp ta' applikazzjoni
Dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli uniformi li jikkonċernaw rekwiżiti prudenzjali ġenerali li l-istituzzjonijiet sorveljati skont id-Direttiva 2013/36/UE għandhom jikkonformaw magħhom fir-rigward tal-elementi li ġejjin:
(a)
rekwiżiti ta’ fondi proprji li jirrelataw ma’ elementi intierament kwantifikabbli, uniformi u standardizzati ta’ riskju tal-kreditu, riskju tas-suq, riskju operattiv u riskju tas-saldu;
(b)
rekwiżiti li jillimitaw skoperturi kbar;
(c)
wara li l-att iddelegat imsemmi fl-Artikolu 460 ikun daħal fis-seħħ, rekwiżiti tal-likwidità li jirrelataw ma’ elementi intierament kkwantifikabbli, uniformi u standardizzati ta’ riskju tal-likwidità;
(d)
rekwiżiti ta’ rapportar li jirrelataw mal-punti (a), (b) u (c) u mal-lieva finanzjarja;
(e)
rekwiżiti ta' divulgazzjoni pubblika.
Dan ir-Regolament ma jirregolax ir-rekwiżiti tal-pubblikazzjoni għal awtoritajiet kompetenti fil-qasam tar-regolazzjoni prudenzjali u s-superviżjoni tal-istituzzjonijiet kif stipulat fid-Direttiva 2013/36/UE.
Artikolu 2
Setgħat superviżorji
Għall-fini tal-iżgurar tal-konformità ma’ dan ir-Regolament, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikollhom is-setgħat u għandhom isegwu l-proċeduri stipulati fid-Direttiva 2013/36/UE.
Artikolu 3
Applikazzjoni ta’ rekwiżiti aktar stretti mill-istituzzjonijiet
Dan ir-Regolament ma jostakolax lill-istituzzjonijiet milli jżommu fondi proprji u l-komponenti tagħhom f’eċċess ta’, jew japplikaw miżuri li jkunu aktar stretti minn, dawk meħtieġa minn dan ir-Regolament.
Artikolu 4
Definizzjonijiet
1. Għall-fini ta’ din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘istituzzjoni ta’ kreditu’ tfisser impriża li n-negozju tagħha jkun li tieħu depożiti jew fondi oħra ripagabbli mingħand il-pubbliku u li tagħti krediti f'isimha stess;
(2)
‘ditta ta' investiment’ tfisser persuna kif definit fil-punt (1) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE, li tkun soġġetta għar-rekwiżiti imposti minn dik id-Direttiva, esklużi dawn li ġejjin:
(a)
istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(b)
ditti lokali;
(c)
ditti li mhumiex awtorizzati li jipprovdu s-servizz anċillari msemmi fil-punt (1) tat-Taqsima B tal-Anness I tad-Direttiva 2004/39/KE, li jipprovdu biss wieħed jew aktar mis-servizzi ta' investiment u attivitajiet elenkati fil-punti 1, 2, 4 u 5 tat-Taqsima A tal-Anness I għal dik id-Direttiva, u li mhumiex permessi jżommu flus jew titoli li jappartjenu għall-klijenti tagħhom u li għal dik ir-raġuni ma jistgħu f'ebda mument ikollhom dejn mal-klijenti tagħhom;
(3)
‘istituzzjoni’ tfisser istituzzjoni ta’ kreditu jew ditta ta' investiment;
(4)
‘ditta lokali’ tfisser ditta li tinnegozja għan-nom tagħha stess fi futures finanzjarji jew opzjonijiet jew derivati oħra u fis-swieq tal-flus għall-fini waħdieni ta' kopertura tal-pożizzjonijiet fis-swieq tad-derivati, jew tinnegozja għan-nom ta’ membri oħra ta’ dawk is-swieq u tkun garantita mill-membri tal-ikklerjar tal-istess swieq, fejn ir-responsabbiltà biex tkun żgurata l-eżekuzzjoni tal-kuntratti li tkun daħlet għalihom tali ditta ikunu assunti mill-membri tal-ikklerjar tal-istess swieq;
(5)
‘impriża tal-assigurazzjoni’ tfisser impriża tal-assigurazzjoni kif definit fil-punt (1) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Novembru 2009 dwar il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-assigurazzjoni u tar-riassigurazzjoni (Solvibbiltà II) (20);
(6)
‘impriża tar-riassigurazzjoni’ tfisser impriża tal-assigurazzjoni kif definit fil-punt (4) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE;
(7)
‘impriża ta’ investiment kollettiv’ jew ‘CIU’ (collective investment undertaking) tfisser UCITS kif definit fl-Artikolu 1(2) tad-Direttiva 2009/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 dwar il-koordinazzjoni ta’ liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi fir-rigward tal- impriżi ta’ investiment kollettiv f’titoli trasferibbli (UCITS) (21), inkluż, sakemm mhux previst mod ieħor, entitajiet ta' pajjiżi terzi li jwettqu attivitajiet simili, li huma soġġetti għal superviżjoni skont il-liġi tal-Unjoni jew il-liġi ta' pajjiż terz li japplika rekwiżiti superviżorji u regolatorji ta' mill-inqas ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni, AIF kif definit fl-Artikolu 4(1)(a) tad-Direttiva 2011/61/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-8 ta’ Ġunju 2011 dwar Maniġers ta’ Fondi ta’ Investiment Alternattivi (22), AIF mhux tal-UE kif definit fl-Artikolu 4(1)(aa) ta' dik id-Direttiva;
(8)
‘entità tas-settur pubbliku’ tfisser korp amministrattivi mhux kummerċjali responsabbli lejn il-gvernijiet ċentrali, gvernijiet reġjonali jew awtoritajiet lokali, jew lejn l-awtoritajiet li jeżerċitaw l-istess responsabbiltajiet bħall-gvernijiet reġjonali u l-awtoritajiet lokali, jew impriża mhux kummerċjali li hija taħt is-sjieda ta' jew stabbilita jew sponsorjata mill-gvernijiet ċentrali, gvernijiet reġjonali jew awtoritajiet lokali, u li jkollha arranġamenti ta’ garanzija espliċita, u tista' tinkludi korpi awtoamministrati rregolati bil-liġi li jkunu taħt superviżjoni pubblika;
(9)
‘korp ta' ġestjoni’ tfisser korp ta' ġestjoni kif definit fil-punt (7) tal-Artikolu 3(1) tad-Direttiva 2013/36/UE;
(10)
‘amministrazzjoni għolja’ tfisser amministrazzjoni għolja kif definit fil-punt (9) tal-Artikolu 3(1) tad-Direttiva 2013/36/UE;
(11)
‧riskju sistemiku‧ tfisser riskju sistemiku kif definit fil-punt (10) tal-Artikolu 3(1) tad-Direttiva 2013/36/UE;
(12)
‧riskju involut fl-użu tal-mudelli‧ tfisser riskju involut fl-użu tal-mudelli kif definit fil-punt (11) tal-Artikolu 3(1) tad-Direttiva 2013/36/UE;
(13)
‘oriġinatur’ tfisser entità li:
(a)
hi jew permezz ta’ entitajiet relatati, direttament jew indirettament, kienet involuta fil-ftehim oriġinali li ħoloq l-obbligazzjonijiet jew l-obbligazzjonijiet potenzjali tad-debitur jew debitur potenzjali li wassal biex l-iskopertura tkun ittitolizzata; jew
(b)
tixtri l-iskoperturi ta’ parti terza għan-nom tagħha stess u mbagħad tittitolizzahom;
(14)
‘sponser’ tfisser istituzzjoni differenti mill-istituzzjoni oriġinatriċi li tistabilixxi u timmaniġja programm ta’ karta kummerċjali ggarantita b’assi jew skema ta’ titolizzazzjoni li tixtri l-iskoperturi mingħand entitajiet ta’ partijiet terzi;
(15)
‘impriża prinċipali’ tfisser:
(a)
impriża prinċipali skont it-tifsira tal-Artikoli 1 u 2 tad-Direttiva 83/349/KEE;
(b)
għall-finijiet tat-Taqsima II tal-Kapitoli 3 u 4 tat-Titolu VII u t-Titolu VIII tad-Direttiva 2013/36/UE u Parti Ħamsa ta’ dan ir-Regolament, impriża prinċipali skont it-tifsira tal-Artikolu 1(1) tad-Direttiva 83/349/KEE u kwalunkwe impriża li, effettivament teżerċita influwenza dominanti fuq impriża oħra;
(16)
‘sussidjarja’ tfisser:
(a)
impriża sussidjarja skont it-tifsira tal-Artikoli 1 u 2 tad-Direttiva 83/349/KEE;
(b)
impriża sussidjarja skont it-tifsira tal-Artikolu 1(1) tad-Direttiva 83/349/KEE u kwalunkwe impriża li fuqha, impriża prinċipali effettivament teżerċita influwenza dominanti.
Is-sussidjarji ta’ sussidjarji għandhom jitqiesu wkoll bħala sussidjarji tal-impriża li tkun l-impriża prinċipali oriġinali tagħhom;
(17)
‘fergħa’ tfisser post tan-negozju li jifforma parti legalment dipendenti ta’ istituzzjoni u li twettaq b’mod dirett it-transazzjonijiet kollha jew uħud minnhom inerenti fin-negozju ta' istituzzjonijiet;
(18)
‘impriża ta’ servizzi anċillari’ tfisser impriża li l-attività ewlenija tagħha tikkonsisti f'li jkollha jew f'li tamministra proprjetà, tamministra servizzi ta’ proċessar ta’ data, jew attività simili li hija anċillari għall-attività ewlenija ta’ istituzzjoni waħda jew aktar;
(19)
‧kumpannija tal-ġestjoni ta' assi‧ tfisser kumpannija tal-ġestjoni ta' assi kif iddefinita fil-punt (5) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2002/87/KE u AIFM kif iddefinit fl-Artikolu 49(1)(b) tad-Direttiva 2011/61/UE inkluż, sakemm mhux previst b'mod ieħor, entitajiet ta' pajjiżi terzi, li jwettqu attivitajiet simili, li huma soġġetti għal-liġi ta' pajjiż terz li japplika rekwiżiti superviżorji u regolatorji li huma tal-inqas ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni;
(20)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja’ tfisser istituzzjoni finanzjarja, li s-sussidjarji tagħha jkunu esklużivament jew prinċipalment istituzzjonijiet jew istituzzjonijiet finanzjarji, tal-inqas waħda minn tali sussidjarji tkun istituzzjoni, u li ma tkunx kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta;
(21)
‧kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta kif definit fil-punt (15) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2002/87/KE;
(22)
‘kumpannija azzjonarja ta’ attività mħallta’ tfisser impriża prinċipali, differenti minn kumpannija azzjonarja finanzjarja jew istituzzjoni jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, li s-sussidjarji tagħha jinkludu tal-inqas istituzzjoni waħda;
(23)
‘impriża tal-assigurazzjoni ta’ pajjiż terz’ tfisser impriża tal-assigurazzjoni ta’ pajjiż terz kif definit fil-punt (3) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE;
(24)
‘impriża tar-riassigurazzjoni ta’ pajjiż terz’ tfisser impriża tar-riassigurazzjoni ta’ pajjiż terz kif definit fil-punt (6) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE;
(25)
‘ditta ta' investiment ta’ pajjiż terz rikonoxxuta’ tfisser kumpannija li tissodisfa l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
jekk kienet stabbilita fl-Unjoni, tkun koperta mid-definizzjoni ta’ ditta ta' investiment;
(b)
tkun awtorizzata f’pajjiż terz;
(c)
tkun soġġetta għal u konformi mar-regoli prudenzjali meqjusa mill-awtoritajiet kompetenti bħala tal-inqas stretti daqs dawk stabbiliti f'dan ir-Regolament jew fid-Direttiva 2013/36/UE;
(26)
‘istituzzjoni finanzjarja’ tfisser impriża oħra għajr istituzzjoni, li l-attività prinċipali tagħha tkun l-akkwiżizzjoni ta’ holdings jew li ssegwi attività waħda jew aktar minn dawk elenkati fil-punti 2 sa 12 u l-punt 15, tal-Anness I għad-Direttiva 2013/36/UE, inkluża kumpannija azzjonarja finanzjarja, kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, istituzzjoni ta' pagament fis-sens tad-Direttiva 2007/64/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Novembru 2007 dwar is-servizzi ta' ħlas fis-suq intern (23), u kumpannija ta' ġestjoni tal-assi, iżda esklużi kumpanniji azzjonarji tal-assigurazzjoni u kumpanniji azzjonarji tal-assigurazzjoni b'attività mħallta kif definit fil-punt (g) tal-Artikolu 212(1) tad-Direttiva 2009/138/KE;
(27)
‘entità tas-settur finanzjarju tfisser kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
istituzzjoni;
(b)
istituzzjoni finanzjarja;
(c)
impriża ta' servizzi anċillari inkluża fis-sitwazzjoni finanzjarja konsolidata ta' istituzzjoni;
(d)
impriża tal-assigurazzjoni;
(e)
impriża tal-assigurazzjoni ta' pajjiż terz;
(f)
impriża tar-riassigurazzjoni;
(g)
impriża tar-riassigurazzjoni ta' pajjiż terz;
(h)
kumpannija azzjonarja tal-assigurazzjoni;
(i)
kumpannija azzjonarja b'attività mħallta;
(j)
kumpannija azzjonarja tal-assigurazzjoni b'attività mħallta kif definit fil-punt (g) tal-Artikolu 212(1) tad-Direttiva 2009/138/KE;
(k)
impriża eskluża mill-kamp ta' applikazzjoni tad-Direttiva 2009/138/KE skont l-Artikolu 4 ta’ dik id-Direttiva;
(l)
impriża ta' pajjiż terz b'mudell kummerċjali li jista' jitqabbel ma' kwalunkwe waħda mill-entitajiet imsemmija fil-punti (a) sa (k);
(28)
‘istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru’ tfisser istituzzjoni fi Stat Membru li jkollha istituzzjoni jew istituzzjoni finanzjarja bħala sussidjarja jew li jkollha holding f’tali istituzzjoni jew istituzzjoni finanzjarja, u li ma tkunx hija nnifisha sussidjarja ta’ istituzzjoni oħra awtorizzata fl-istess Stat Membru, jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fl-istess Stat Membru;
(29)
‘istituzzjoni prinċipali tal-UE’ tfisser istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru li ma tkunx sussidjarja ta’ istituzzjoni oħra awtorizzata fi kwalunkwe Stat Membru, jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fi kwalunkwe Stat Membru;
(30)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali fi Stat Membru’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja li ma tkunx hija stess sussidjarja ta’ istituzzjoni awtorizzata fl-istess Stat Membru, jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fl-istess Stat Membru;
(31)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali fi Stat Membru li ma tkunx sussidjarja ta’ istituzzjoni awtorizzata fi kwalunkwe Stat Membru, jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja oħra jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fi kwalunkwe Stat Membru;
(32)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja li ma tkunx hija stess sussidjarja ta’ istituzzjoni awtorizzata fl-istess Stat Membru, jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fl-istess Stat Membru;
(33)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru li ma tkunx sussidjarja ta’ istituzzjoni awtorizzata fi kwalunkwe Stat Membru, jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja oħra jew ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fi kwalunkwe Stat Membru;
(34)
‘kontroparti ċentrali’ jew ‧CCP‧ (central counterparty) tfisser CCP kif definit fil-punt (1) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012;
(35)
‘holding’ tfisser holding fis-sens tal-ewwel sentenza tal-Artikolu 17 tar-Raba’ Direttiva tal-Kunsill 78/660/KEE tal-25 ta’ Lulju tal-1978 dwar il-kontijiet annwali ta' ċerti tipi ta' kumpanniji (24), jew is-sjieda, diretta jew indiretta, ta’ 20 % jew aktar tad-drittijiet tal-vot jew kapital ta’ impriża;
(36)
‘holding kwalifikattiva’ tfisser holding diretta jew indiretta f’impriża li tirrapreżenta 10 % jew aktar tal-kapital jew tad-drittijiet tal-vot jew li jagħmluha possibbli li tkun eżerċitata influwenza fuq il-maniġment ta’ dik l-impriża;
(37)
‘kontroll’ tfisser ir-relazzjoni bejn impriża prinċipali u sussidjarja, kif iddefinita fl-Artikolu 1 tad-Direttiva 83/349/KEE, jew l-istandards ta' kontabbiltà li istituzzjoni hija soġġetta għalihom skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002, jew relazzjoni simili bejn kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika u impriża;
(38)
‘rabtiet mill-qrib’ tfisser sitwazzjoni fejn żewġ persuni fiżiċi jew ġuridiċi jew aktar ikunu konnessi b’xi waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
partiċipazzjoni fil-forma ta’ pussess dirett jew permezz ta’ kontroll ta’ 20 % jew aktar tad-drittijiet tal-vot jew tal-kapital ta’ impriża;
(b)
kontroll;
(c)
konnessjoni permanenti tat-tnejn li huma jew ta' kollha mal-istess persuna terza minn relazzjoni ta’ kontroll;
(39)
‘grupp ta’ klijenti konnessi’ tfisser kwalunkwe wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
żewġ persuni fiżiċi jew ġuridiċi jew aktar li, sakemm ma jintweriex mod ieħor, jikkostitwixxu riskju wieħed għaliex wieħed minnhom, direttament jew indirettament, ikollhom kontroll fuq l-ieħor jew l-oħrajn;
(b)
żewġ persuni fiżiċi jew ġuridiċi jew aktar li bejniethom ma jkunx hemm relazzjoni ta’ kontroll kif deskritt fil-punt (a) imma li jridu jitqiesu li jikkostitwixxu riskju wieħed għaliex tant ikunu interkonnessi li, jekk wieħed minnhom kellu jiffaċċja problemi finanzjarji, b’mod partikolari diffikulatjiet fil-finanzjament jew fir-ripagament, l-ieħor jew l-oħrajn kolha probabbilment jiffaċċjaw ukoll diffikulatjiet fil-finanzjament jew fir-ripagament.
Minkejja l-punti (a) u (b), meta gvern ċentrali jkollu kontroll dirett ta’ jew ikun interkonness b'mod dirett ma' iżjed minn persuna waħda fiżika jew ġuridika, is-sett li jikkonsisti mill-gvern ċentrali u l-persuni kollha fiżiċi jew ġuridiċi li huma kkontrollati b'mod dirett jew indirett minnu f'konformità mal-punt (a), jew interkonnessi miegħu f'konformità mal-punt (b), jista' jiġi meqjus li ma jikkostitwixxix grupp ta’ klijenti konnessi. Minflok, l-eżistenza ta' grupp ta’ klijenti konnessi ffurmat mill-gvern ċentrali u persuni fiżiċi u ġuridiċi oħra tista' tkun valutata b'mod separat għal kull persuna direttament ikkontrollata minnu f'konformità mal-punt (a), jew direttament interkonnessa miegħu f'konformità mal-punt (b,) u għall-persuni fiżiċi u ġuridiċi kollha li huma kkontrollati minn dik il-persuna f'konformità mal-punt (a) jew interkonnessi ma' dik il-persuna f'konformità mal-punt (b), inkluż il-gvern ċentrali. L-istess japplika fil-każijiet ta’ gvernijiet reġjonali jew awtoritajet lokali li għalihom japplika l-Artikolu 115(2).
(40)
‘awtorità kompetenti’ tfisser awtorità pubblika jew korp rikonoxxut uffiċjalment mid-dritt nazzjonali, li jingħataw is-setgħa mid-dritt nazzjonali li jissorveljaw istituzzjonijiet bħala parti mis-sistema ta' superviżjoni li tkun operattiva fl-Istat Membru kkonċernat;
(41)
‘superviżur konsolidanti’ tfisser awtorità kompetenti responsabbli għall-eżerċizzju tas-superviżjoni fuq bażi konsolidata tal-istituzzjonijiet prinċipali tal-UE u ta' istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpanniji azzjonarji finanzjarji prinċipali tal-UE jew kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta prinċipali tal-UE;
(42)
‘awtorizzazzjoni’ tfisser strument maħruġ fi kwalunkwe forma mill-awtoritajiet li permezz tiegħu jingħata d-dritt li jitwettaq in-negozju;
(43)
‘Stat Membru domiċiljari’ tfisser l-Istat Membru li fih istituzzjoni tkun ingħatat awtorizzazzjoni;
(44)
‘Stat Membru ospitanti’ tfisser l-Istat Membru li fih istituzzjoni jkollha fergħa jew li fih tipprovdi servizzi;
(45)
‘banek ċentrali tas-SEBĊ’ tfisser il-banek ċentrali nazzjonali li jkunu membri tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali (ESCB), u l-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE);
(46)
‘banek ċentrali‧ tfisser il-banek ċentrali tas-SEBĊ u l-banek ċentrali ta' pajjiżi terzi;
(47)
‘sitwazzjoni konsolidata’ tfisser is-sitwazzjoni li tirriżulta mill-applikazzjoni tar-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament skont il-Parti Wieħed, Titolu II, Kapitolu 2 għal istituzzjoni bħallikieku dik l-istituzzjoni kienet tifforma, flimkien ma’ entità oħra jew aktar, istituzzjoni waħda;
(48)
‘bażi konsolidata’ tfisser fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata;
(49)
‘bażi subkonsolidata’ tfisser abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata ta' istituzzjoni prinċipali, il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, bl-esklużjoni ta' sottogrupp ta' entitajiet jew abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata ta' istituzzjoni prinċipali, kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta li ma tkunx l-istituzzjoni prinċipali, il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew il-kumpannija azzjonarja finanzjarja finali;
(50)
‘strument finanzjarju’ tfisser kwalunkwe wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
kuntratt li jiġġenera kemm assi finanzjarji ta’ parti waħda kif ukoll obbligazzjoni finanzjarja jew strument ta’ ekwità ta’ parti oħra;
(b)
strument speċifikat fit-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE;
(c)
strument finanzjarju derivattiv;
(d)
strument finanzjarju primarju;
(e)
strument ta’ flus.
L-istrumenti msemmija fil-punti (a), (b) u (c) ikunu strumenti finanzjarji biss jekk il-valur tagħhom jidderivi mill-prezz ta’ strument finanzjarju sottostanti jew element, rata jew indiċi sottostanti oħra;
(51)
‘kapital inizjali’ tfisser l-ammont u t-tipi ta’ fondi proprji speċifikati fl-Artikolu 12 tad-Direttiva 2013/36/UE għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu u fit-Titolu IV ta’ dik id-Direttiva għad-ditti ta' investiment;
(52)
‘riskju operattiv’ tfisser ir-riskju ta’ telf li jirriżulta minn proċessi interni inadegwati jew li fallew, minn persuni u sistemi jew minn avvenimenti esterni, u jinkludi riskju legali;
(53)
‘riskju ta’ dilwizzjoni’ tfisser ir-riskju li ammont riċevibbli jitnaqqas permezz ta’ krediti ta’ flus jew mhux ta’ flus lid-debitur;
(54)
‘probabbiltà tal-inadempjenza’ jew ‧PD‧ (probability of default) tfisser il-probabbiltà tal-inadempjenza ta’ kontroparti fuq perijodu ta’ sena waħda;
(55)
‘telf fil-każ ta’ inadempjenza‧ jew ‧LGD‧ (loss given default) tfisser il-proporzjon tat-telf fuq skopertura minħabba inadempjenza ta’ kontroparti mal-ammont pendenti fl-inadempjenza;
(56)
‘fattur ta' konverżjoni’ tfisser il-proporzjon tal-ammont kurrentement mhux miġbud ta’ impenn li jista' jinġibed u li għalhekk ikun pendenti fl-inadempjenza mal-ammont kurrentement pendenti tal-impenn, il-firxa tal-impenn jiġi stabbilit skont il-limitu rakkomandat, sakemm il-limitu mhux rakkomandat ma jkunx ogħla;
(57)
‘mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu’ tfisser it-teknika użata minn istituzzjoni biex tnaqqas ir-riskju ta’ kreditu assoċjat ma’ skopertura jew skoperturi li istituzzjoni tkompli żżomm;
(58)
‘protezzjoni ta’ kreditu finanzjata’ tfisser it-teknika tal-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu meta t-tnaqqis tar-riskju tal-kreditu fuq l-iskopertura ta’ istituzzjoni jidderivi mid-dritt ta’ dik l-istituzzjoni, fil-każ tal-inadempjenza tal-kontroparti jew fl-okkorrenza ta’ avvenimenti ta’ kreditu speċifiċi oħra li jirrelataw mal-kontroparti, li tillikwida, jew li tikseb trasferiment jew approprjazzjoni ta’, jew li żżomm, ċerti assi jew ammonti, jew li tnaqqas l-ammont tal-iskopertura għal, jew li tissostitwixxih bl-ammont tad-differenza bejn l-ammont tal-iskopertura u l-ammont tal-pretensjoni fuq l-istituzzjoni;
(59)
‘protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata’ tfisser il-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu meta t-tnaqqis tar-riskju ta’ kreditu fuq l-iskopertura ta’ istituzzjoni jidderivi mill-obbligu ta’ parti terza li tħallas ammont fil-każ ta’ inadempjenza tal-mutwatarju jew l-okkorrenza ta’ avvenimenti ta’ kreditu speċifiċi oħra;
(60)
‘strument ta’ flus assimilat’ tfisser ċertifikat ta’ depożitu, bond li jinkludi bond kopert jew kwalunkwe strument mhux subordinat ieħor, li nħareġ minn istituzzjoni, li għaliha l-istituzzjoni diġà tkun irċeviet pagament sħiħ u li jiġi rimborżat mingħajr kondizzjonijiet mill-istituzzjoni bil-valur nominali tiegħu;
(61)
‘titolizzazzjoni’ tfisser transazzjoni jew skema, li biha riskju ta’ kreditu assoċjat mal-iskopertura jew aggregazzjoni ta’ skoperturi tkun segmentata, u jkollha ż-żewġ karatteristiċi li ġejjin:
(a)
pagamenti fit-transazzjoni jew skema jkunu dipendenti fuq il-prestazzjoni tal-iskopertura jew l-aggregazzjoni ta’ skoperturi;
(b)
is-subordinazzjoni tas-segmenti tiddetermina d-distribuzzjoni tat-telf matul il-ħajja kurrenti tat-transazzjoni jew skema;
(62)
‘pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni’ tfisser skopertura għal titolizzazzjoni;
(63)
‘rititolizzazzjoni’ tfisser titolizzazzjoni meta r-riskju assoċjat ma’ aggregazzjoni sottostanti ta’ skoperturi jiġi segmentat u tal-inqas waħda mill-iskoperturi sottostanti tkun pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni;
(64)
‘pożizzjoni ta’ rititolizzazzjoni’ tfisser skopertura għal rititolizzazzjoni;
(65)
‘tisħiħ fil-kreditu’ tfisser arranġament kuntrattwali li bih il-kwalità ta’ kreditu ta’ pożizzjoni f’titolizzazzjoni tittejjeb fir-rigward ta’ dak li kienet tkun, kieku t-titjib ma kienx ġie pprovdut, inkluż it-titjib ipprovdut minn segmenti aktar subordinarji fit-titolizzazzjoni u tipi oħra ta’ protezzjoni ta’ kreditu;
(66)
‘entità ta’ għan speċjali ta’ titolizzazzjoni‧ jew ‧SSPE‧ (securitisation special purpose entity) tfisser fiduċjarja korporattiva jew entità oħra, differenti minn istituzzjoni, organizzata għat-twettiq ta’ titolizzazzjoni jew titolizzazzjonijiet, li l-attivitajiet ta’ dawn ikunu limitati għal dawk xierqa għall-ksib ta’ dak l-objettiv, l-istruttura tagħha tkun maħsuba biex tiżola l-obbligi tal-SSPE minn dawk tal-istituzzjoni oriġinatriċi, u li fiha d-detenturi tal-interessi benefiċjarji jkollhom id-dritt li jagħtu b'rahan jew jiskambjaw dawk l-interessi mingħajr restrizzjoni;
(67)
‘segment’ tfisser segment stabbilit kuntrattwalment tar-riskju ta’ kreditu assoċjat ma’ skopertura jew numru ta’ skoperturi, fejn pożizzjoni fis-segment tinvolvi riskju ta’ kreditu akbar minn jew inqas minn pożizzjoni tal-istess ammont f’kull tali segment ieħor, mingħajr ma titqies il-protezzjoni ta’ kreditu pprovduta minn partijiet terzi direttament lid-detenturi ta’ pożizzjonijiet fis-segment jew f’segmenti oħra;
(68)
‘evalwazzjoni skont il-valur tas-suq’ tfisser il-valwazzjoni tal-pożizzjonijiet bi prezzijiet tal-għeluq disponibbli immedjatement maħruġin minn sors indipendenti, inklużi prezzijiet tal-kambju, prezzijiet ikkwotati fuq l-iskrin, jew kwotazzjonijiet minn diversi sensara finanzjarji indipendenti ta’ reputazzjoni;
(69)
‘evalwazzjoni skont mudell’ tfisser kwalunkwe valwazzjoni li titqabbel ma' parametru referenzjarju, tiġi estrapolata jew ikkalkulata mod ieħor minn input wieħed jew aktar tas-suq;
(70)
‘verifika indipendenti tal-prezz’ tfisser proċess li bih l-inputs ta’ prezzijiet tas-suq jew l-ipprezzar skont mudell ikunu vverifikati regolarment għall-akkuratezza u l-indipendenza;
(71)
‘kapital eliġibbli’ tfisser it-total ta' li ġej:
(a)
Il-kapital ta’ Grad 1 kif imsemmi fl-Artikolu 25;
(b)
Il-kapital ta' Grad 2 kif imsemmi fl-Artikolu 71 li jkun ekwivalenti jew inqas minn terz tal-kapital ta' Grad 1;
(72)
‘kambju rikonoxxut’ tfisser kambju li jissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
huwa suq regolat;
(b)
għandu mekkaniżmu tal-ikklerjar li bih il-kuntratti elenkati fl-Anness II ikunu soġġetti għal rekwiżiti tal-marġini ta’ kuljum li, fl-opinjoni tal-awtoritajiet kompetenti, jipprovdi protezzjoni adatta;
(73)
‘benefiċċji tal-pensjoni diskrezzjonarji’ tfisser benefiċċji tal-pensjoni mtejba mogħtija fuq bażi diskrezzjonarja minn istituzzjoni lill-impjegat bħala parti mill-pakkkett ta’ remunerazzjoni varjabbli ta’ dak l-impjegat, li ma jinkludux benefiċċji akkumulati mogħtija lill-impjegat skont it-termini tal-iskema tal-pensjonijiet tal-kumpannija;
(74)
‘valur mutwanti ipotekarju’ tfisser il-valur tal-proprjetà immobbli kif stabbilit minn valutazzjoni prudenzjali tal-kummerċjabbiltà futura tal-proprjetà u jitqiesu l-aspetti sostenibbli fuq terminu twil tal-proprjetà, il-kondizzjonijiet normali u l-kondizzjonijiet tas-suq lokali, l-użu kurrenti u l-użu alternattiv xieraq tal-proprjetà.
(75)
‘proprjetà residenzjali’ tfisser residenza li hija okkupata mis-sid jew il-kerrej tar-residenza, inkluż id-dritt ta' abitazzjoni f'appartament f'kooperattivi ta' djar li jinsabu fl-Isvezja;
(76)
‘valur tas-suq’, tfisser għall-fini ta’ proprjetà immobbli. l-ammont stmat li għalih il-proprjetà għandha tiġi skambjata fid-data tal-valutazzjoni bejn kompratur li jkun wera r-rieda u venditur li jkun wera r-rieda fi transazzjoni distakkata wara kummerċjalizzazzjoni xierqa fejn kull parti tkun aġixxiet b’mod konxjentement, b’mod prudenti u mingħajr ma tkun taħt pressjoni;
(77)
‘qafas tal-kontabbiltà applikabbli‧ tfisser l-istandards ta' kontabbiltà li għalihom l-istituzzjoni tkun soġġetta skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 jew id-Direttiva 86/635/KEE;
(78)
‘rata ta’ inadempjenza ta’ sena’ tfisser il-proporzjon bejn in-numru tal-inadempjenzi li jseħħu matul perijodu li jibda minn sena qabel sad-data T u n-numru ta’ debituri assenjati għal dan il-grad jew aggregazzjoni sena qabel dik id-data;
(79)
‘finanzjament ta’ proprjetà immobbli spekulattiva’ tfisser self bil-għan ta’ akkwiżizzjoni ta' jew żvilupp dwar jew kostruzzjoni fuq l-art relatata ma' proprjetà immobbli, jew ta' u relatata ma' tali proprjetà, bil-ħsieb ta’ rivendita għall-profitt;
(80)
‘finanzjament tal-kummerċ’ tfisser finanzjament, inklużi garanziji, marbut mal-iskambju ta’ merkanzija u servizzi permezz ta’ prodotti finanzjarji ta’ maturità fissa għal perijodu ta’ żmien qasir, ġeneralment ta' inqas minn sena, mingħajr differiment awtomatiku;
(81)
‘krediti tal-esportazzjoni b'appoġġ uffiċjali’ tfisser self jew krediti għall-finanzjament tal-esportazzjoni ta' merkanzija u servizzi li għalihom aġenzija uffiċjali tal-krediti tal-esportazzjoni tipprovdi garanziji, assigurazzjoni jew finanzjament dirett,
(82)
‘ftehim ta’ xiri mill-ġdid’ u ‘operazzjoni ta' bejgħ bil-patt ta' xiri mill-ġdid’ tfisser kwalunkwe ftehim li fih istituzzjoni jew il-kontroparti tagħha tittrasferixxi titoli jew prodotti jew drittijiet iggarantiti fir-rigward ta’ waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
titolu għal titoli jew prodotti fejn dik il-garanzija tkun inħarġet minn kambju rikonoxxut li jżomm id-drittijiet għat-titoli jew il-prodotti u l-ftehim ma jippermettix lill-istituzzjoni li tittrasferixxi jew tirhan titolu (ta’ sigurtà) jew prodott partikolari fi kwalunkwe ħin lil aktar minn kontroparti waħda, soġġett għal impenn li tixtrihom mill-ġdid;
(b)
titoli jew prodotti sostitwiti tal-istess deskrizzjoni bi prezz speċifiku f’data futura speċifika, jew li ser tkun speċifikata, minn min jittrasferixxi, li jkun ftehim ta’ xiri mill-ġdid għall-istituzzjoni li tbiegħ it-titoli jew prodotti u operazzjoni ta' bejgħ bil-patt ta' xiri mill-ġdid għall-istituzzjoni li tixtrihom;
(83)
‘transazzjoni ta’ xiri mill-ġdid’ tfisser kwalunkwe transazzjoni regolata minn ftehim ta’ xiri mill-ġdid jew minn operazzjoni ta' bejgħ bil-patt ta' xiri mill-ġdid;
(84)
‘ftehim sempliċi ta’ xiri mill-ġdid’ tfisser transazzjoni ta’ xiri mill-ġdid ta’ ass wieħed jew ta' assi simili, mhux kumplessi, kuntrarjament għal ġabra ta’ assi;
(85)
‘pożizzjonijiet miżmuma b’intenzjoni ta' negozjar’ tfisser kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
pożizzjonijiet proprjetarji u pożizzjonijiet li jitnisslu minn servizzi għall-klijenti u mill-appoġġ għall-iskambji (market making);
(b)
pożizzjonijiet maħsuba għar-rivendita f'terminu qasir;
(c)
pożizzjonijiet maħsuba biex jibbenefikaw minn differenzi fil-prezz reali jew mistennija ta' terminu qasir bejn il-prezzijiet tax-xiri u l-prezzijiet tal-bejgħ jew minn varjazzjonijiet oħra fil-prezz jew fir-rata tal-imgħax;
(86)
‘portafoll tan-negozjar’ tfisser il-pożizzjonijiet kollha fl-istrumenti finanzjarji u prodotti miżmuma minn istituzzjoni kemm bil-ħsieb ta’ negozju, jew sabiex ikunu koperti l-pożizzjonijiet bi ħsieb ta’ negozju;
(87)
‘faċilità multilaterali ta' negozjar’ tfisser faċilità multilaterali ta' negozjar kif definit fil-punt 15 tal-Artikolu 4 tad-Direttiva 2004/39/KE;
(88)
‘kontroparti ċentrali li tikkwalifika‧ tfisser kontroparti ċentrali li jew ġiet awtorizzata f'konformità mal-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 jew rikonoxxuta f'konformità mal-Artikolu 25 ta' dak ir-Regolament;
(89)
‘fond ta’ inadempjenza’ tfisser fond stabbilit minn CCP skont l-Artikolu 42 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u użat skont l-Artikolu 45 ta' dak ir-Regolament;
(90)
‘kontribuzzjoni prefinanzjata għall- fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' CCP’ tfisser kontribuzzjoni għall-fond ta’ garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' CCP li titħallas minn istituzzjoni;
(91)
‧skopertura ta’ negozju‧ tfisser skopertura attwali, inkluża marġini ta' varjazzjoni dovuta lill-membru tal-ikklerjar iżda li għadha ma ġietx riċevuta, u kwalunkwe skopertura potenzjali futura ta' membru tal-ikklerjar jew klijent. lil CCP b'riżultat ta' kuntratti u transazzjonijiet elenkati fil-punti (a) sa (e) tal-Artikolu 301(1), kif ukoll marġini inizjali;
(92)
‘suq regolat’ tfisser suq regolat kif definit fil-punt (14) tal-Artikolu 4 tad-Direttiva 2004/39/KE;
(93)
‘lieva finanzjarja’ tfisser id-daqs relattiv tal-assi ta’ istituzzjoni, l-obbligi li ma jidhrux u l-obbligi kontinġenti ta’ pagament jew ta’ konsenja jew ta’ forniment ta’ kollateral, inklużi l-obbligi minn finanzjament riċevut, impenji magħmula, derivati jew ftehimiet ta’ xiri mill-ġdid, imma esklużi l-obbligi li jistgħu jiġu infurzati biss matul il-likwidazzjoni ta’ istituzzjoni, meta mqabbla mal-fondi proprji ta’ dik l-istituzzjoni;
(94)
‘riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva’ tfisser ir-riskju li jirriżulta mill-vulnerabbiltà ta’ istitizzjoni minħabba lieva finanzjarja jew lieva finanzjarja kontinġenti li tista’ teħtieġ miżuri korrettivi mhux intenzjonati għall-pjan imprenditorjali tagħha, inkluż il-bejgħ b'urġenza ta’ assi li jista’ jirriżulta f’telf jew f’aġġustamenti tal-valutazzjoni tal-assi li jkun fadlilha;
(95)
‧aġġustament ġenerali tar-riskju tal-kreditu‧ tfisser l-ammont tal-provvediment għat-telf speċifiku u ġenerali minħabba r-riskji tal-kreditu fuq is-self li kien rikonoxxut fir-rapporti finanzjarji tal-istituzzjoni f'konformità mal-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(96)
‘kopertura interna’ tfisser pożizzjoni li materjalment tikkumpensa għall-elementi tal-komponent tar-riskju bejn il-pożizzjoni tal-protafoll tan-negozjar u dik tal-protafoll mhux tan-negozjar jew settijiet ta' pożizzjonijiet;
(97)
‧obbligu ta’ riferiment‧ tfisser obbligu użat għall-fini tad-determinazzjoni tal-valur tas-saldu fi flus ta' derivat tal-kreditu;
(98)
‘istituzzjoni esterna tal-valutazzjoni tal-kreditu’ jew ‘ECAI’(external credit assessment institution) tfisser aġenzija ta’ klassifikazzjoni tal-kreditu li hi reġistrata jew ċertifikata skont ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 dwar aġenziji li jiggradaw il-kreditu (25) jew bank ċentrali li joħroġ klassifikazzjonijiet tal-kreditu li huma eżentati mill-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009;
(99)
“ECAI nominata” tfisser ECAI nominata minn istituzzjoni;
(100)
‘introjtu ieħor komprensiv akkumulat’ għandha l-istess tifsira bħal tal-Istandard Internazzjonali tal-Kontabbiltà (IAS) 1, kif applikabbli skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002;
(101)
‧fondi proprji bażiċi‧ tfisser fondi proprji bażiċi skont it-tifsira tal-Artikolu 88 tad- Direttiva 2009/138/KE;
(102)
‘elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 1’ tfisser elementi ta’ fondi proprji bażiċi ta’ impriżi soġġetti għar-rekwiżiti tad-Direttiva 2009/138/KE meta dawk l- elementi jkunu kklassifikati fil-Grad 1 skont it-tifsira tad-Direttiva 2009/138/KE f'konformità mal-Artikolu 94(1) ta’ dik id-Direttiva;
(103)
‘elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 1 addizzjonali’ tfisser elementi ta’ fondi proprji bażiċi ta’ impriżi soġġetti għar-rekwiżiti tad-Direttiva 2009/138/KE fejn dawk l-elementi jkunu kklassifikati fil-Grad 1 fi ħdan it-tifsira tad-Direttiva 2009/138/KE skont l-Artikolu 94(1) ta’ dik id-Direttiva u l-inklużjoni ta’ dawk l-elementi tkun limitata bl-atti ddelegati adottati skont tal-Artikolu 99 ta’ dik id-Direttiva;
(104)
‘elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 2’ tfisser elementi ta’ fondi proprji bażiċi ta’ impriżi soġġetti għar-rekwiżiti tad-Direttiva 2009/138/KE fejn dawk l-elementi jkunu kklassifikati fil-Grad 2 fi ħdan it-tifsira tad-Direttiva 2009/138/KE skont l-Artikolu 94(2) ta’ dik id-Direttiva;
(105)
‘elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 3’ tfisser elementi ta’ fondi proprji bażiċi ta’ impriżi soġġetti għar-rekwiżiti tad-Direttiva 2009/138/KE fejn dawk l-elementi jkunu kklassifikati fil-Grad 3 fi ħdan it-tifsira tad-Direttiva 2009/138/KE skont l-Artikolu 94(3) ta’ dik id-Direttiva;
(106)
‘assi ta’ taxxa differita’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(107)
‘assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura’ tfisser l-assi ta’ taxxa differita li l-valur tagħhom fil-ġejjieni jista’ jiġi realizzat biss fil-każ li l-istituzzjoni tiġġenera profitt taxxabbli fil-ġejjieni;
(108)
‘obligazzjonijiet ta’ taxxa differita’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(109)
‘assi ta’ fond tal-pensjoni b’benefiċċju definit’ tfisser l-assi ta’ fond jew pjan tal-pensjoni definit, kif applikabbli, ikkalkulati wara li jkunu tnaqqsu bl-ammont ta’ obbligi skont l-istess fond jew pjan;
(110)
‘distribuzzjonijiet’ tfisser il-pagament ta’ dividendi jew imgħax fi kwalunkwe forma;
(111)
‘impriża finanzjarja’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-punti (25)(b) u (d) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE;
(112)
‘fondi għal riskju bankarju ġenerali’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont l-Artikolu 38 tad-Direttiva 86/635/KEE;
(113)
‘avvjament’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(114)
‘holding indiretta’ tfisser kwalunkwe skopertura lejn entità intermedja li għandha skopertura għal strumenti ta' kapital maħruġa minn entità tas-settur finanzjarju fejn, f'każ li l-istrumenti ta' kapital maħruġa mill-entità tas-settur finanzjarju jiġu permanentement ikkanċellati, it-telf li ġġarrab l-istituzzjoni bħala riżultat ma jkunx materjalment differenti mit-telf li ġġarrab l-istituzzjoni minn holding diretta ta' dawk l-istrumenti ta' kapital maħruġa mill-entità tas-settur finanzjarju;
(115)
‘assi intanġibbli’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli u tinkludi l-avvjament;
(116)
‘strumenti ta' kapital oħra’ tfisser strumenti ta' kapital maħruġa minn entitajiet tas-settur finanzjarju li ma jikkwalifikawx bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, Grad 1 addizzjonali jew Grad 2 jew elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 1, elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 1 addizzjonali, elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 2 jew elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 3;
(117)
‘riżervi oħra’ tfisser riżervi fi ħdan it-tifsira tal-qafas tal-kontabbiltà applikabbli li jkunu meħtieġa li jintwerew skont l-istandard tal-kontabbiltà applikabbli, bl-esklużjoni ta’ kwalunkwe ammonti diġà inklużi fi introjtu ieħor komprensiv akkumulat jew qligħ miżmum;
(118)
‘fondi proprji’ tfisser it-total ta’ kapital ta’ Grad 1 u kapital ta’ Grad 2;
(119)
‘strumenti ta’ fondi proprji’ tfisser strumenti ta' kapital maħruġa mill-istituzzjoni li jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, Grad 1 Addizzjonali jew Grad 2;
(120)
‧interessi minoritarji‧ tfisser l-ammont ta' kapital ta' Grad 1 tal-Ekwità Komuni ta’ sussidjarja ta' istituzzjoni li huwa attribwibbli għal persuni fiżiċi jew ġuridiċi minbarra dawk inklużi fl-ambitu tal-konsolidazzjoni prudenzjali tal-istituzzjoni;
(121)
‘profitt’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(122)
‘holding inkroċjata reċiproka’ tfisser holding minn istituzzjoni ta’ strumenti ta’ fondi proprji jew strumenti ta' kapital oħra maħruġa minn entitajiet tas-settur finanzjarju meta dawk l-entitajiet iżommu wkoll strumenti ta’ fondi proprji maħruġa mill-istituzzjoni;
(123)
‘qligħ miżmum’ tfisser profitti jew telf riportati għas-sena ta’ wara bħala riżultat tal-applikazzjoni finali tal-profitt jew it-telf skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(124)
‘kont tal-primjum azzjonarju’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(125)
‘differenzi temporanji’ għandha l-istess tifsira bħal dik skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(126)
‧holding sintetika‧ tfisser investiment ta' istituzzjoni fi strument finanzjarju li l-valur tiegħu hu marbut direttament mal-valur tal-istrumenti ta' kapital maħruġa minn entità tas-settur finanzjarju;
(127)
‧skema ta' garanzija trasversali‧ tfisser skema li tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet jinsabu fi ħdan l-istess skema ta’ protezzjoni istituzzjonali msemmija fl-Artikolu 113(7);
(b)
l-istituzzjonijiet huma kkonsolidati bis-sħiħ f'konformità mal-Artikolu 1(1)(b), (c) jew (d) jew l-Artikolu 1(2) tad-Direttiva 83/349/KEE u huma inklużi fis-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata ta' istituzzjoni li hija l-istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru f'konformità mal-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed ta' dan ir-Regolament u soġġett għar-rekwiżiti tal-fondi proprji;
(c)
l-istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru u s-sussidjarji huma stabbiliti fl-istess Stat Membru u huma soġġetti għall-awtorizzazzjoni u s-superviżjoni mill-istess awtorità kompetenti;
(d)
l-istituzzjoni prinċipali fi Stat Membri u s-sussidjarji daħlu f'arranġament ta' responsabbiltà kuntrattwali jew statutorju li jipproteġi lil dawk l-istituzzjonijiet u partikolarment jiżgura l-likwidità u s-solvenza tagħhom, sabiex jiġi evitat il-falliment f'każ li dan isir meħtieġ;
(e)
arranġamenti huma stabbiliti biex jiżguraw l-għoti minnufih ta' mezzi finanzjarji f'termini ta' kapital u likwidità jekk ikun meħtieġ taħt l-arranġament ta' responsabbiltà kuntrattwali jew statutorju msemmi fil-punt (d);
(f)
l-adegwatezza tal-arranġamenti msemmija fil-punti (d) u (e) tkun issorveljata fuq bażi regolari mill-awtorità kompetenti;
(g)
il-perijodu minimu ta' avviż għal ħruġ volontarju ta' sussidjarja mill-arranġament ta' responsabbiltà huwa ta' 10 snin;
(h)
l-awtorità kompetenti għandha s-setgħa li tipprojbixxi ħruġ volontarju ta' sussidjarja mill-arranġament ta' responsabbiltà;
(128)
‧elementi distribwibbli‧ tfisser l-ammont tal-profitti fi tmiem l-aħħar sena finanzjarja flimkien ma kwalunkwe profitt riportat għas-sena ta' wara u riżervi disponibbli għal dak l-għan qabel id-distribuzzjonijiet lil detenturi ta' strumenti ta' fondi proprji bit-tnaqqis ta' kwalunkwe telf riportat għas-sena ta' wara, profitti mhux distribwibbli skont id-dispożizzjonijiet fil-leġislazzjoni jew il-liġijiet sekondarji tal-istituzzjoni u somom li tqiegħdu f'riżervi mhux distribwibbli f'konformità mal-liġi nazzjonali applikabbli jew l-istatuti tal-istituzzjoni, dak it-telf u r-riżervi jiġu ddeterminati abbażi tal-kontijiet individwali tal-istituzzjoni u mhux abbażi tal-kontijiet ikkonsolidati.
2. Meta f'dan ir-Regolament issir referenza għal propjetà immobbli jew proprjetà residenzjali jew kummerċjali immobbli jew ipoteka fuq tali proprjetà, din għandha tinkludi ishma f'kumpanniji Finlandiżi ta’ akkomodazzjoni residenzjali li joperaw skont l-Att tal-Kumpanniji tal-Akkomodazzjoni Finlandiż tal-1991 jew leġislazzjoni sussegwenti ekwivalenti. L-Istati Membri jew l-awtoritajiet kompetenti tagħhom jistgħu jippermettu ishma li jikkostitwixxu proprjetà indiretta ekwivalenti ta’ proprjetà immobbli biex jiġu trattati bħala proprjetà diretta ta’ proprjetà immobbli, dment li tali proprjetà indiretta tkun regolata b'mod speċifiku fil-liġi nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat u, li meta tkun imwiegħda bħala kollaterali, din tipprovdi protezzjoni ekwivalenti għall-kredituri.
3. Il-finanzjament tal-kummerċ kif imsemmi fil-punt (80) tal-paragrafu 1 huwa ġeneralment mingħajr rabta u jeħtieġ dokumentazzjoni transazzjonali ta’ appoġġ sodisfaċenti għal kull talba ta’ ġbid ta’ kreditu li tippermetti r-rifjut tal-finanzjament f’każ ta’ kwalunkwe dubju dwar l-affidabbiltà tal-kreditu jew id-dokumentazzjoni transazzjonali ta’ appoġġ. Il-pagament lura tal-iskoperturi tal-finanzjament tal-kummerċ normalment ma jiddependix minn min jissellef, il-fondi minflok jiġu minn flus kontanti rċevuti minn importaturi jew li jirriżultaw minn dħul mill-bejgħ tal-oġġetti involuti.
Artikolu 5
Definizzjonijiet speċifiċi għar-rekwiżiti ta' kapital għar-riskju tal-kreditu
Għall-finijiet tal-Parti Tlieta, Titolu II, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‧skopertura’ tfisser ass jew element li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ;
(2)
‘telf’ tfisser telf ekonomiku, inkluż effetti materjali ta’ skont, u kostijiet materjali diretti u indiretti assoċjati mal-ġbir fuq l-istrument;
(3)
‘telf mistenni‧ jew ‧EL‧ (expected loss) tfisser il-proporzjon tal-ammont li mistenni jintilef fuq skopertura minħabba inadempjenza potenzjali ta’ kontroparti jew dilwizzjoni fuq perijodu ta’ sena waħda mal-ammont pendenti fl-inadempjenza.
TITOLU II
LIVELL TAL-APPLIKAZZJONI TAR-REKWIŻITI
KAPITOLU 1
Applikazzjoni tar-rekwiżiti fuq bażi individwali
Artikolu 6
Prinċipji Ġenerali
1. L-istituzzjonijiet għandhom jikkonformaw mal-obbligi stabbiliti fil-Partijiet Tnejn sa Ħamsa u Tmienja fuq bażi individwali.
2. Kull istituzzjoni li tkun jew sussidjarja fl-Istat Membru fejn tkun awtorizzata u sorveljata, jew inkella impriża prinċipali, u kull istituzzjoni inkluża fil-konsolidazzjoni skont l-Artikolu 19, m'għandhiex tkun meħtieġa li tikkonforma mal-obbligi stipulati fl-Artikoli 89, 90 u 91 fuq bażi individwali.
3. Kull istituzzjoni li tkun jew impriża prinċipali, jew inkella sussidjarja, u kull istituzzjoni inkluża fil-konsolidazzjoni skont l-Artikolu 19, m'għandhiex tkun meħtieġa li tikkonforma mal-obbligi stipulati fil-Parti Tmienja fuq bażi individwali.
4. Istituzzjonijiet ta' kreditu u ditti ta' investiment li jkunu awtorizzati jipprovdu s-servizzi u l-attivitajiet tal-investiment elenkati fil-punti (3) u (6) tat-Taqsima A tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE għandhom jikkonforma mal-obbligi stipulati fil-Parti Sitta fuq bażi individwali. Sakemm ikun lest ir-rapport tal-Kummissjoni skont l-Artikolu 508(3), l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw id-ditti ta' investiment milli jikkonformaw mal-obbligi stipulati fil-Parti Sitta b'kont meħud tan-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tad-ditti ta' investiment.
5. L-istituzzjonijiet, ħlief għad-ditti ta' investiment imsemmija fl-Artikolu 95(1) u l-Artikolu 96(1) u l-istituzzjonijiet li fir-rigward tagħhom l-awtoritajiet kompetenti jkunu eżerċitaw id-deroga speċifikata fl-Artikolu 7(1) jew (3), għandhom jikkonformaw mal-obbligi stipulati fil-Parti Sebgħa fuq bażi individwali.
Artikolu 7
Deroga għall-applikazzjoni ta’ rekwiżiti prudenzjali fuq bażi individwali
1. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrinunzjaw għall-applikazzjoni tal-Artikolu 6(1) lil kwalunkwe sussidjarja ta’ istituzzjoni, meta kemm is-sussidjarja kif ukoll l-istituzzjoni jkunu soġġetti għal awtorizzazzjoni u superviżjoni mill-Istat Membru konċernat, u s-sussidjarja tkun inkluża fis-superviżjoni fuq bażi konsolidata tal-istituzzjoni li tkun impriża prinċipali, u l-kondizzjonijiet li ġejjin ikunu ssodisfati kollha, sabiex ikun żgurat li l-fondi proprji jkunu distribwiti b’mod adegwat bejn l-impriża prinċipali u s-sussidjarja:
(a)
ma jkunx hemm impediment kurrenti jew previst materjali prattiku jew ġuridiku għat-trasferiment rapidu ta’ fondi proprji jew ripagament tal-obbligazzjonijiet mill-impriża prinċipali tagħha;
(b)
jew l-impriża prinċipali tissodisfa lill-awtorità kompetenti rigward l-immaniġjar prudenti tas-sussidjarja u ddikjarat, bil-permess tal-awtorità kompetenti, li tiggarantixxi l-impenji li daħlet għalihom is-sussidjarja, jew ir-riskji fis-sussidjarja jkunu ta’ interess negliġibbli;
(c)
il-proċeduri tal-evalwazzjoni, il-kalkolu u l-kontroll tar-riskju tal-impriża prinċipali jkunu jkopru s-sussidjarja;
(d)
l-impriża prinċipali jkollha aktar minn 50 % tad-drittijiet tal-vot marbuta mal-ishma fil-kapital tas-sussidjarja jew ikollha d-dritt li taħtar jew tneħħi il-maġġoranza tal-membri tal-korp maniġerjali tas-sussidjarja.
2. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżerċitaw l-alternattiva prevista fil-paragrafu 1 meta l-impriża prinċipali tkun kumpannija azzjonarja finanzjarja (kumpannija holding finanzjarja) jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta stabbilita fl-istess Stat Membru bħall-istituzzjoni, sakemm tkun soġġetta għall-istess superviżjoni bħal dik eżerċitata fuq l-istituzzjonijiet, u b’mod partikolari għall-istandards stabbiliti fl-Artikolu 11(1).
3. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrinunzjaw l-applikazzjoni tal-Artikolu 6(1) lil istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru meta dik l-istituzzjoni tkun soġġetta għal awtorizzazzjoni u superviżjoni mill-Istat Membru konċernat, u tkun inkluża fis-superviżjoni fuq bażi konsolidata, u l-kondizzjoniet li ġejjin ikunu kollha ssodisfati, sabiex ikun żgurat li l-fondi proprji huma ddistribwiti b’mod adegwat fost l-impriża prinċipali u s-sussidjarji:
(a)
ma jkunx hemm impediment kurrenti jew previst materjali prattiku jew legali għat-trasferiment minnufih ta’ fondi proprji jew ripagament tal-obbligazzjonijiet lill-istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru;
(b)
il-proċeduri tal-evalwazzjoni, il-kalkolu u l-kontroll tar-riskju rilevanti għal superviżjoni konsolidata jkopru lill-istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru.
L-awtorità kompetenti li tagħmel użu minn dan il-paragrafu għandha tinforma lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri l-oħra kollha.
Artikolu 8
Deroga mill-applikazzjoni ta’ rekwiżiti tal-likwidità fuq bażi individwali
1. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrinunzjaw totalment jew parzjalment l-applikazzjoni tal-Parti Sitta lil istituzzjoni u lis-sussidjarji tagħha kollha jew uħud minnhom fl-Unjoni u jissorveljawhom bħala sottogrupp tal-likwidità waħdieni sakemm jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni prinċipali fuq bażi konsolidata jew istituzzjoni sussidjarja fuq bażi subkonsolidata tikkonforma mal-obbligi stipulati fil-Parti Sitta;
(b)
l-istituzzjoni prinċipali fuq bażi konsolidata jew l-istituzzjoni sussidjarja fuq bażi subkonsolidata timmonitorja u jkollha superviżjoni fi kwalunkwe waqt fuq il-pożizzjonijiet ta’ likwidità tal-istituzzjonijiet kollha fi ħdan il-grupp jew sottogrupp, li jkunu soġġetti għar-rinunzja u tiżgura livell suffiċjenti ta' likwidità għall-istituzzjonijiet kollha;
(c)
l-istituzzjonijiet ikunu daħlu f’kuntratti li, għas-sodisfazzjon tal-awtoritajiet kompetenti, jiddisponu għall-moviment liberu tal-fondi bejniethom sabiex ikunu jistgħu jissodisfaw l-obbligi tagħhom individwali u konġunti meta jsiru dovuti;
(d)
ma jkunx hemm impediment kurrenti jew previst materjali prattiku jew legali għall-esekuzzjoni tal-kuntratti msemmija f’(c).
Sal-1 ta’ Jannar 2014 il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar kull ostaklu legali li jista' jrendi impossibbli l-applikazzjoni tal-punt (c) tal-ewwel subparagrafu u hi mistiedna tagħmel proposta leġislattiva, jekk ikun xieraq, sal-31 ta’ Diċembru 2015 dwar liema minn dawn l-ostakli għandhom jitneħħew.
2. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrinunzjaw totalment jew parzjalment l-applikazzjoni tal-Parti Sitta lil istituzzjoni u s-sussidjarji tagħha kollha jew xi wħud minnhom meta l-istituzzjonijiet kollha ta’ sottogrupp tal-likwidità waħdieni jkunu awtorizzati fl-istess Stat Membru u dment li l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 1 ikunu ssodisfati.
3. Meta l-istituzzjonijiet ta’ sottogrupp waħdieni tal-likwidità ikunu awtorizzati f’diversi Stati Membri, il-paragrafu 1 għandu jkun applikat biss wara li tkun segwita l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 21 u għall-istituzzjonijiet biss li l-awtoritajiet kompetenti tagħhom jaqblu rigward l-elementi li ġejjin:
(a)
il-valutazzjoni tagħhom tal-konformità tal-organizzazzjoni u tat-trattament tar-riskju tal-likwidità bil-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 86 tad-Direttiva 2013/36/UE fis-sottogrupp waħdieni tal-likwidità;
(b)
id-distribuzzjoni tal-ammonti, il-post u s-sjieda tal-assi likwidi meħtieġa li jridu jinżammu fi ħdan is-sottogrupp waħdieni tal-likwidità;
(c)
id-determinazzjoni tal-ammonti minimi ta’ assi likwidi li jridu jinżammu mill-istituzzjonijiet li għalihom ser tiġi rinunzjata l-applikazzjoni tal-Parti Sitta;
(d)
il-ħtieġa għal parametri aktar stretti minn dawk stabbiliti fil-Parti Sitta;
(e)
kondiviżjoni bla restrizzjoni tal-informazzjoni kollha bejn l-awtoritajiet kompetenti.
(f)
fehim sħiħ tal-implikazzjonijiet ta' tali rinunzja.
4. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu japplikaw ukoll il-paragrafi 1, 2 u 3 għall-istituzzjonijiet li jkunu membri tal-istess skema ta’ protezzjoni istituzzjonali msemmija fl-Artikolu 113(7)(b), sakemm ikunu jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha stabbiliti fl-Artikolu 113(7), u għal istituzzjonijiet oħra marbuta b'relazzjoni msemmija fl-Artikolu 113(6) sakemm jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha stabbiliti fih. L-awtoritajiet kompetenti għandhom f’dak il-każ jiddeterminaw waħda mill-istituzzjonijiet soġġetta għar-rinunzja li tissodisfa l-Parti Sitta fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tal-istituzzjonijiet kollha tas-sottogrupp waħdieni tal-likwidità.
5. Meta rinunzja tkun ingħatat skont il-paragrafu 1 jew il-paragrafu 2, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu ukoll japplikaw l-Artikolu 86 tad-Direttiva 2013/36/UE, jew partijiet minnha, fil-livell tas-sottogrupp waħdieni tal-likwidità u jirrinunzjaw l-applikazzjoni tal-Artikolu 86 tad-Direttiva 2013/36/UE, jew partijiet minnha, fuq bażi individwali.
Artikolu 9
Metodu ta’ konsolidazzjoni individwali
1. Soġġett għall-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu u għall-Artikolu 144(3) tad-Direttiva 2013/36/UE, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu fuq il-bażi ta’ każ każ lill-istituzzjonijiet prinċipali sabiex jinkorporaw fil-kalkolazzjoni tar-rekwiżit tagħhom skont l-Artikolu 6(1) is-sussidjarji li jissodisfaw il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (c) u (d) tal-Artikolu 7(1), u li l-iskoperturi materjali tagħhom jew l-obbligazzjonijiet materjali tagħhom ikunu lejn dik l-istituzzjoni prinċipali.
2. It-trattament stipulat fil-paragrafu 1 għandu jkun permess biss meta l-istituzzjoni prinċipali turi b’mod sħiħ lill-awtoritajiet kompetenti ċ-ċirkostanzi u l-arranġamenti, inklużi l-arranġamenti ġuridiċi, li bis-saħħa tagħhom ma jkunx hemm impediment materjali prattiku jew ġuridiku, u lanqas ma jkunu previsti, għat-trasferiment rapidu tal-fondi proprji, jew ir-ripagament tal-obbligazzjonijiet meta jkun xieraq mis-sussidjarja lill-impriża prinċipali tagħha.
3. Meta awtorità kompetenti teżerċita d-diskrezzjoni stabbilita fil-paragrafu 1, hija għandha fuq bażi regolari u mhux inqas minn darba fis-sena tinforma lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri l-oħra kollha dwar l-użu magħmul mill-paragrafu 1 u ċ-ċirkustanzi u l-arranġamenti msemmija fil-paragrafu 2. Meta s-sussidjarja tkun f’pajjiż terz, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jipprovdu wkoll l-istess informazzjoni lill-awtoritajiet kompetenti ta’ dak il-pajjiż terz.
Artikolu 10
Rinunzja għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu affiljati permanentement ma’ korp ċentrali
1. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu, f'konformità mad-dritt nazzjonali, jirrinunzjaw parzjalment jew totalment l-applikazzjoni tar-rekwiżiti stabbiliti fil-Partijiet Tnejn sa Tmienja lil istituzzjoni ta’ kreditu waħda jew aktar li jkunu fl-istess Stat Membru u li jkunu affiljati b’mod permanenti ma’ korp ċentrali li jissorveljawhom u li jkun stabbilit fl-istess Stat Membru, jekk jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-impenji tal-korp ċentrali u l-istituzzjonijiet affiljati jkunu obligazzjonijiet in solidum jew l-impenji tal-istituzzjonijiet affiljati miegħu jkunu ggarantiti totalment mill-korp ċentrali;
(b)
is-solvenza u l-likwidità tal-korp ċentrali u tal-istituzzjonijiet affiljati kollha jkunu mmonitorjati fis-sħuħija tagħhom fuq il-bażi tal-kontijiet konsolidati ta’ dawn l-istituzzjonijiet;
(c)
il-maniġment tal-korp ċentrali jkollu s-setgħa li joħroġ struzzjonijiet lill-maniġment tal-istituzzjonijiet affiljati.
L-Istati Membri jistgħu jżommu u jagħmlu użu mil-leġislazzjoni nazzjonali eżistenti fir-rigward tal-applikazzjoni tal-eżenzjoni msemmija fil-ewwel subparagrafu sakemm din ma tkunx f'konflitt ma' dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE.
2. Fejn l-awtoritajiet kompetenti jkunu sodisfatti li l-kondizzjonijiet stabbiliti fil- paragrafu 1 ikunu ntlaħqu, u fejn ir-responsabbiltajiet jew l-impenji tal-korp ċentrali huma ggarantiti għal kollox mill-istituzzjonijiet affiljati, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw il-korp ċentrali mill-applikazzjoni tal-Parti Tnejn sa Tmienja fuq bażi individwali.
KAPITOLU 2
Konsolidazzjoni prudenzjali
Taqsima 1
Applikazzjoni ta’ rekwiżiti fuq bażi kkonsolidata
Artikolu 11
Trattament ġenerali
1. L-istituzzjonijiet prinċipali fi Stat Membru għandhom jikkonformaw, sal-punt u bil-mod preskritt fl-Artikolu 18, mal-obbligi stabbiliti fil-Partijiet Tnejn sa Erbgħa u fil-Parti Sebgħa fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tagħhom. L-impriżi prinċipali u s-sussidjarji tagħhom li huma soġġetti għal dan ir-Regolament għandhom jistabbilixxu struttura organizzativa talba u mekkaniżmi ta' kontroll intern adatti sabiex ikun żgurat li d-data meħtieġa għall-konsolidazzjoni tiġi debitament ipproċessata u mibgħuta. B’mod partikolari, huma għandhom jiżguraw li s-sussidjarji li ma jkunux soġġetti għal dan ir-Regolament jimplimentaw l-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi biex jiżguraw konsolidazzjoni korretta.
2. L-istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew minn kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru għandhom jikkonformaw, sal-punt u kif preskritt fl-Artikolu 18, mal-obbligi stabbiliti fil-Partijiet Tnejn sa Erbgħa u fil-Parti Sebgħa fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata ta’ dik il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta.
Meta aktar minn istituzzjoni waħda tkun ikkontrollata minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew minn kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru, l-ewwel subparagrafu għandu japplika biss għall-istituzzjoni li għaliha tapplika s-superviżjoni fuq bażi konsolidata skont l-Artikolu 111 tad-Direttiva 2013/36/UE.
3. L-istituzzjonijiet prinċipali tal-UE u l-istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE għandhom jikkonformaw mal-obbligi stabbiliti fil-Parti Sitta fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata ta’ dik l-istituzzjoni prinċipali, il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, jekk il-grupp jinkludi istituzzjoni ta’ kreditu jew ditta ta' investiment waħda jew aktar awtorizzati li jipprovdu s-servizzi u l-attivitajiet tal-investiment elenkati fil-punti (3) u (6) tat-Taqsima A tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE. Sakemm ikun lest ir-rapport mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 508(2), u jekk il-grupp jinkludi biss ditti ta' investiment, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw id-ditti ta' investiment milli jikkonformaw mal-obbligi stipulati fil-Parti Sitta fuq bażi kkonsolidata, b'kont meħud tan-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tad-ditta ta' investiment.
4. Meta jiġi applikat l-Artikolu 10, il-korp ċentrali msemmi f’dak l-Artikolu għandu jikkonforma mar-rekwiżiti tal-Parti Tnejn sa Tmienja fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tal-korp ċentrali kollu kif ikkostitwit flimkien mal-istituzzjonijiet affiljati tiegħu.
5. Minbarra r-rekwiżiti fil-paragrafu 1 sa 4, u mingħajr preġudizzju għal dispożizzjonijiet oħra ta' dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE, meta jkun ġustifikat għal fini ta' superviżjoni mill-ispeċifiċitajiet tar-riskju jew tal-istruttura kapitali ta' istituzzjoni jew fejn Stati Membri jadottaw liġijiet nazzjonali li jirrekjedu s-separazzjoni strutturali ta' attivitajiet fi ħdan grupp bankarju, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrekjedu li ż-żewġ istituzzjonijiet separati strutturalment jikkonformaw mal-obbligi stipulati fil-Partijiet Tnejn sa Erbgħa u fil-Partijiet Sitta sa Tmienja ta' dan ir-Regolament u fit-Titolu VII tad-Direttiva 2013/36/UE fuq bażi subkonsolidata.
L-applikazzjoni tal-approċċ stipulat fl-ewwel subparagrafu għandha tkun mingħajr preġudizzju għal superviżjoni effettiva fuq bażi konsolidata u ma għandha la timplika effetti negattivi sproporzjonati fuq is-sistema finanzjarja kollha jew partijiet minnha, fi Stati Membri oħra jew fl-Unjoni fl-intier tagħha u lanqas tifforma jew toħloq ostaklu għall-funzjonament tas-suq intern.
Artikolu 12
Kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta kemm b’istituzzjoni ta’ kreditu sussidjarja kif ukoll ditta ta' investiment sussidjarja
Meta kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta jkollha tal-inqas istituzzjoni ta’ kreditu waħda u ditta ta' investiment waħda bħal asussidjarji, ir-rekwiżiti li japplikaw fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tal-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew tal-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta għandhom japplikaw għall-istituzzjoni ta’ kreditu.
Artikolu 13
Applikazzjoni ta’ rekwiżiti ta' divulgazzjoni fuq bażi kkonsolidata
1. L-istituzzjonijiet prinċipali tal-UE għandhom jikkonformaw mal-obbligi stabbiliti fil-Parti Tmienja fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tagħhom.
Sussidjarji sinifikanti ta’ istituzzjonijiet prinċipali tal-UE u dawk is-sussidjarji li għandhom sinifikat materjali għas-suq lokali tagħhom għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni speċifikata fl-Artikoli 437, 438, 440, 442, 450, 451 u 453, fuq bażi individwali jew subkonsolidata.
2. L-istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE għandhom jikkonformaw mal-obbligi stabbiliti fil-Parti Tmienja fuq il-bażi tas-sitwazzjoni kkonsolidata ta’ dik il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta.
Sussidjarji sinifikanti ta’ kumpanniji azzjonarji finanzjarji prinċipali tal-UE jew kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta prinċipali tal-UE u dawk is-sussidjarji li huma ta' sinifikat materjali għas-suq lokali tagħhom għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni speċifikata fl-Artikolu 437, 438, 440, 442, 450, 451 u 453 fuq bażi individwali jew subkonsolidata.
3. Il-paragrafi 1 u 2 m’għandhomx japplikaw b’mod sħiħ jew parzjali għall-istituzzjonijiet prinċipali tal-UE, istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE, sal-punt sa fejn ikunu inklużi f'diulgazzjonijiet ekwivalenti pprovduti fuq bażi konsolidata minn impriża prinċipali stabbilita f’pajjiż terz.
4. Meta jiġi applikat l-Artikolu 10, il-korp ċentrali msemmi f’dak l-Artikolu għandu jikkonforma mar-rekwiżiti tal-Parti Tmienja fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tal-korp ċentrali. L-Artikolu 18(1) għandu japplika għall-korp ċentrali u l-istituzzjonijiet affiljati għandhom jiġu ttrattati bħala s-sussidjarji tal-korp ċentrali.
Artikolu 14
Applikazzjoni tar-rekwiżiti tal-Parti Ħamsa fuq bażi konsolidata
1. L-impriżi prinċipali u s-sussidjarji tagħhom soġġetti għal dan ir-Regolament għandhom jissodisfaw l-obbligi stabbiliti fil-Parti Ħamsa fuq bażi konsolidata jew subkonsolidata, biex jiżguraw li l-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi tagħhom meħtieġa minn dawk id-dispożizzjonijiet ikunu konsistenti u integrati tajjeb u li kwalunkwe data u informazzjoni rilevanti għall-fini tas-superviżjoni jkunu jistgħu jiġu prodotti. B’mod partikolari, huma għandhom jiżguraw li s-sussidjarji li ma jkunux soġġetti għal dan ir-Regolament jimplimentaw l-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi biex jiżguraw il-konformità ma’ dawk id-dispożizzjonijiet.
2. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw piż tar-riskju addizzjonali f’konformità mal-Artikolu 407 meta japplikaw l-Artikolu 92 fuq bażi konsolidata jew subkonsolidata jekk ir-rekwiżiti tal-Artikoli 405 jew 406 jinkisru fil-livell ta’ entità stabbilita f’pajjiż terz inkluż fil-konsolidazzjoni f’konformità mal-Artikolu 18 jekk il-ksur ikun materjali fir-rigward tal-profil tar-riskju kumplessiv tal-grupp.
3. L-obbligi li jirriżultaw mill-Parti Ħamsa rigward is-sussidjarji, li jkunu stess ma jkunux soġġetti għal dan ir-Regolament, m’għandhomx japplikaw jekk l-istituzzjoni prinċipali tal-UE jew istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE, jistgħu juru lill-awtoritajiet kompetenti li l-applikazzjoni tal-Parti Ħamsa tkun illegali skont il-liġijiet tal-pajjiż terz fejn tkun stabbilita s-sussidjarja.
Artikolu 15
Deroga għall-applikazzjoni tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji fuq bażi konsolidata għal gruppi ta’ ditti ta' investiment
1. Is-superviżur konsolidanti jista' jirrinunzja, fuq bażi ta’ każ b'każ, l-applikazzjoni tal-Parti Tlieta ta' dan ir-Regolament u l-Kapitolu 4, tat-Titolu VII tad-Direttiva 2013/36/UE fuq bażi konsolidata sakemm jeżistu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
kull ditta ta' investiment tal-UE fil-grupp tuża l-kalkolazzjoni alternattiva tal-ammont tal-iskopertura ta’ riskju totali msemmija fl-Artikolu 95(2);
(b)
id-ditti ta' investiment kollha fil-grupp jaqgħu fil-kategoriji tal-Artikoli 95(1) u 96(1);
(c)
kull ditta ta' investiment tal-UE fil-grupp tissodisfa r-rekwiżiti imposti fl-Artikolu 95 fuq bażi individwali u fl-istess waqt tnaqqas mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 kwalunkwe obbligazzjoni kontinġenti favur id-ditti ta' investiment, l-istituzzjonijiet finanzjarji, il-kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriża ta’ servizzi anċillari, li altrimenti kienu jkunu kkonsolidati;
(d)
kwalunkwe kumpannija azzjonarja finanzjarja li tkun kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali fi Stat Membru ta’ kwalunkwe ditta ta' investiment fil-grupp ikollha tal-inqas ammont ta’ kapital, iddefinit hawnhekk bħala t-total tal- elementi msemmija fl-Artikoli 26(1), 51(1) u 62(1); biex jiġi kopert it-total ta' dan li ġej:
(i)
it-total tal-valur sħiħ fil-kotba ta’ kwalunkwe holdings, pretensjonijiet subordinati u strumenti msemmija fl-Artikoli 36(1)(h) u (i), l-Artikolu 56(1)(c) u (d), u l-Artikolu 66(1)(c) u (d) f’ditti ta' investiment, istituzzjonijiet finanzjarji, kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriżi ta’ servizzi anċillari li altrimenti kienu jkunu kkonsolidati; u
(ii)
l-ammont totali ta’ kwalunkwe obbligazzjoni kontinġenti favur id-ditti ta' investiment, l-istituzzjonijiet finanzjarji, il-kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriżi ta’ servizzi anċillari li altrimenti kienu jkunu kkonsolidati;
(e)
il-grupp ma jkunx jinkludi l-istituzzjonijiet ta’ kreditu.
Meta l-kriterji fl-ewwel subparagrafu jkunu ssodisfati, kull ditta ta' investiment tal-UE għandu jkollha fis-seħħ sistemi għall-monitoraġġ u l-kontroll tas-sorsi tal-kapital u l-finanzjament tal-kumpanniji azzjonarji finanzjarji, id-ditti ta' investiment, l-istituzzjonijiet finanzjarji, il-kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriżi ta’ servizzi anċillari fi ħdan il-grupp.
2. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu japplikaw ukoll ir-rinunzja jekk il-kumpanniji azzjonarji finanzjarji jkollhom ammont iżgħar ta’ fondi proprji mill-ammont ikkalkulat skont il-paragrafu 1(d), imma mhux iżgħar mit-total tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji imposti fuq bażi individwali lid-ditti ta' investiment, l-istituzzjonijiet finanzjarji, il-kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriżi ta’ servizzi anċillari li altrimenti kienu jkunu kkonsolidati u l-ammont totali ta’ kwalunkwe obbligazzjoni kontinġenti favur id-ditti ta' investiment, l-istituzzjonijiet finanzjarji, il-kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriżi ta’ servizzi anċillari li altrimenti kienu jkunu kkonsolidati. Għall-fini ta’ dan il-paragrafu, ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għal impriżi tal-investiment ta’ pajjiżi terzi, istituzzjonijiet finanzjarji, kumpanniji maniġerjali tal-assi u impriżi ta’ servizzi anċillari jkun rekwiżit nozzjonali ta’ fondi proprji.
Artikolu 16
Deroga għall-applikazzjoni tar-rekwiżiti ta’ proporzjon ta' lieva finanzjarja fuq bażi konsolidata għal gruppi ta’ ditti ta' investiment
Fejn l-entitajiet kollha fi grupp ta' ditti tal-investiemnt, inkluż l-entità prinċipali, ikunu ditti ta' investimenti li huma eżenti mill-applikazzjoni tar-rekwiżiti stipulati fil-Parti Sebgħa fuq bażi individwali skont l-Artikolu 6(5), id-ditta ta' investiment prinċipali tista' tagħżel li ma tapplikax ir-rekwiżiti stipulati fil-Parti Sebgħa fuq bażi konsolidata.
Artikolu 17
Superviżjoni ta’ ditti ta' investiment b’rinunzja mill-applikazzjoni tar-rekwiżit ta’ fondi proprji fuq bażi konsolidata
1. Ditti ta' investiment fi grupp li ngħata r-rinunzja prevista fl-Artikolu 15 għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti bir-riskji li jistgħu jimminaw il-pożizzjonijiet finanzjarji tagħhom, inklużi dawk assoċjati mal-kompożizzjoni u s-sorsi tal-fondi proprji, il-kapital intern u l-finanzjament tagħhom.
2. Meta l-awtoritajiet kompetenti responsabbli għas-superviżjoni prudenzjali tad-ditta ta' investiment jirrinunzjaw l-obbigu tas-superviżjoni fuq bażi konsolidata kif previst fl-Artikolu 15, huma għandhom iwettqu miżuri xierqa oħra biex jimmonitorjaw ir-riskji, b'mod partikolari skoperturi kbar, tal-grupp kollu, inkluża kwalunkwe impriża li ma tkunx tinsab fi Stat Membru.
3. Meta l-awtoritajiet kompetenti responsabbli għas-superviżjoni prudenzjali tad-ditta ta' investiment jirrinunzjaw l-applikazzjoni tar-rekwiżiti tal-fondi proprji fuq bażi konsolidata kif previst fl-Artikolu 15, ir-rekwiżiti tal-Parti Tmienja għandhom japplikaw fuq bażi individwali.
Taqsima 2
Metodi għal konsolidazzjoni prudenzjali
Artikolu 18
Metodi għal konsolidazzjoni prudenzjali
1. L-istituzzjonijiet li huma meħtieġa jikkonformaw mar-rekwiżiti msemmija fit-Taqsima 1 abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata tagħhom għandhom iwettqu konsolidazzjoni sħiħa tal-istituzzjonijiet u l-istituzzjonijiet finanzjarji kollha li jkunu s-sussidjarji tagħha jew, meta jkun rilevanti, is-sussidjarji tal-istess kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali. Il-paragrafi 2 sa 8 ta’ dan l-Artikolu m’għandhomx japplikaw meta tapplika l-Parti Sitta fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata ta’ istituzzjoni.
2. Madankollu, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu fuq il-bażi ta’ każ każ jippermettu konsolidazzjoni proporzjonata skont is-sehem tal-kapital li l-impriża prinċipali jkollha fis-sussidjarja. Konsolidazzjoni proporzjonata tista’ tkun permessa biss meta l-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfati kollha:
(a)
ir-responsabbiltà tal-impriża prinċipali tkun limitata għas-sehem tal-kapital li l-impriża prinċipali għandha fis-sussidjarja fir-rigward tar-responsabbiltà tal-azzjonisti jew il-membri l-oħra;
(b)
is-solvenza ta’ dawk l-azzjonisti jew il-membri l-oħra tkun sodisfaċenti;
(c)
ir-responsabbiltà tal-azzjonisti u l-membri l-oħra tkun stabbilita b’mod ċar b’mod legalment vinkolanti.
3. Fejn l-impriżi jkunu konnessi b’relazzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw dwar kif titwettaq il-konsolidazzjoni.
4. Is-superviżur konsolidanti għandu jeħtieġ il-konsolidazzjoni proporzjonali skont is-sehem tal-kapital miżmum tal-holdings fl-istituzzjonijiet u l-istituzzjonijiet finanzjarji mmaniġġjati minn impriża, inkluż fil-konsolidazzjoni flimkien ma’ impriża waħda jew aktar mhux inklużi fil-konsolidazzjoni, meta r-responsabbiltà ta’ dawk l-impriżi tkun limitata għas-sehem tal-kapital li għandhom.
5. Fil-każ tal-holdings jew rabtiet kapitali oħra għajr dawk imsemmija fil-paragrafu 1 u 2, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jistabbilixxu jekk titwettaqx konsolidazzjoni u l-kif. B’mod partikolari, huma jistgħu jippermettu jew jeħtieġu l-użu tal-metodu tal-ekwità. Dak il-metodu m’għandux, madankollu, jikkostitwixxi inklużjoni tal-impriżi konċernati f’superviżjoni fuq bażi konsolidata.
6. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw jekk titwettaqx konsolidazzjoni u kif din għandha titwettaq fil-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn, fl-opinjoni tal-awtoritajiet kompetenti, istituzzjoni teżerċita influwenza sinifikanti fuq istituzzjoni jew istituzzjoni finanzjarja waħda jew aktar, iżda ma ma jkollhiex holding jew rabtiet kapitali oħra f’dawn l-istituzzjonijiet; u
(b)
fejn żewġ istituzzjonijiet jew istituzzjonijiet finanzjarji jew aktar jitpoġġew taħt maniġment waħdieni differenti minn dak skont il-kuntratt jew klawżoli tal-memoranda jew l-Artikoli ta' assoċjazzjoni tagħhom.
B’mod partikolari, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu, jew jeħtieġu, l-użu tal-metodu li hemm dispost għalih fl-Artikolu 12 tad-Direttiva 83/349/KEE. Dak il-metodu m’għandux, madankollu, jikkostitwixxi inklużjoni tal-impriżi konċernati f’superviżjoni konsolidata.
7. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom għandha titwettaq il-konsolidazzjoni fil-każijiet imsemmija fil-paragrafi 2 sa 6 ta’ dan l-Artikolu.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2016.
Is-setgħa hija ddelegata lill-Kummissjoni sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
8. Meta hija meħtieġa superviżjoni konsolidata skont l-Artikolu 111 tad-Direttiva 2013/36/UE, impriżi ta’ servizzi anċillari u kumpanniji maniġerjali tal-assi kif iddefiniti fil-punt (5) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2002/87/KE għandhom ikunu inklużi f’konsolidazzjonijiet fil-każijiet, u skont il-metodi, stabbiliti f’dan l-Artikolu.
Taqsima 3
Ambitu tal-konsolidazzjoni prudenzjali
Artikolu 19
Entitajiet esklużi mill-ambitu tal-konsolidazzjoni prudenzjali
1. Istituzzjoni, istituzzjoni finanzjarja jew impriża ta’ servizzi anċillari li tkun sussidjarja jew impriża li fiha tinżamm holding, m’hemmx bżonn li tkun inkluża fil-konsolidazzjoni meta l-ammont totali tal-assi u l-elementi li ma jidhrux tal-impriża konċernata jkunu inqas mill-iżgħar miż-żewġ ammonti li ġejjin:
(a)
EUR 10 miljuni;
(b)
1 % tal-ammont totali tal-assi u l-elementi li ma jidhrux tal-impriża prinċipali jew l-impriża li jkollha l-holding.
2. L-awtoritajiet kompetenti responsabbli għat-twettiq ta' superviżjoni fuq bażi konsolidata skont l-Artikolu 111 tad-Direttiva 2013/36/UE jistgħu fuq il-bażi ta’ każ każ jiddeċiedu fil-każijiet li ġejjin li istituzzjoni, istituzzjoni finanzjarja jew impriża ta’ servizzi anċillari li tkun sussidjarja jew li fiha tinżamm holding, ma jkunx hemm għalfejn tiġi inkluża fil-konsolidazzjoni:
(a)
fejn l-impriża konċernata tkun tinsab f’pajjiż terz fejn ikun hemm impedimenti ġuridiċi għat-trasferiment tal-informazzjoni meħtieġa;
(b)
fejn l-impriża konċernata tkun ta’ interess negliġibbli biss fir-rigward tal-objettivi tal-monitoraġġ tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(c)
fejn, fl-opinjoni tal-awtoritajiet kompetenti responsabbli għat-twettiq ta' superviżjoni fuq bażi konsolidata, il-konsolidazzjoni tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-impriża konċernata ma tkunx xierqa jew tkun qarrieqa fir-rigward tal-objettivi tas-superviżjoni tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu.
3. Meta, fil-każijiet imsemmija fil-paragrafu 1 u l-punt (b) tal-paragrafu 2, diversi impriżi jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fihom, huma għandhom madankollu jiġu inklużi fil-konsolidazzjoni meta kollettivament ikunu ta’ interess mhux negliġibbli fir-rigward tal-objettivi speċifikati.
Artikolu 20
Deċiżjonijiet konġunti dwar rekwiżiti prudenzjali
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jaħdmu flimkien, f’konsultazzjoni sħiħa:
(a)
fil-każ ta' applikazzjonijiet għall-permessi msemmija fl-Artikolu 143(1), l-Artikolu 151(4) u (9), l-Artikolu 283, l-Artikolu 312(2) u l-Artikolu 363 rispettivament sottomessi minn istituzzjoni prinċipali tal-UE u s-sussidjarji tagħha, jew b’mod konġunt mis-sussidjarji ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE, biex jiddeċiedu jekk jingħatax il-permess mitlub u jiddeterminaw il-patti u l-kondizzjonijiet, jekk ikun hemm, li tali permess għandu jkun soġġett għalihom;
(b)
għall-fini li jiġi ddeterminat jekk humiex sodisfatti l-kriterji għat-trattament ta' intragrupp speċifiku kif imsemmi fl-Artikolu 422(9) u l-Artikolu 425(5) ikkomplimentati mill-istandards regolatorji tal-ABE msemmija fl-Artikolu 422(10) u l-Artikolu 425(6).
L-applikazzjonijiet għandhom ikunu sottomessi biss lis-superviżur konsolidanti.
L-applikazzjoni msemmija fl-Artikolu 312(2), għandha tinkludi deskrizzjoni tal-metodoloġija użata għall-allokazzjoni tal-kapital tar-riskju operattiv bejn l-entitajiet differenti tal-grupp. L-applikazzjoni għandha tindika jekk l-effetti tad-diversifikazzjoni jkunux intenzjonati li jkunu inklużi fis-sistema tal-kalkolu tar-riskju.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħmlu dak kollu li jistgħu biex jilħqu deċiżjoni konġunta fi żmien sitt xhur fuq:
(a)
l-applikazzjoni msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1;
(b)
il-valutazzjoni tal-kriterji u d-determinazzjoni tat-trattament speċifiku msemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1.
Din id-deċiżjoni konġunta għandha tkun stipulata f’dokument li jkun fih id-deċiżjoni motivata bis-sħiħ li għandha tkun ipprovduta lill-applikant mill-awtorità kompetenti msemmija fil-paragrafu 1.
3. Il-perijodu msemmi fil-paragrafu 2 għandu jibda:
(a)
fid-data ta' meta tasal l-applikazzjoni kompluta msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1 għand is-superviżur konsolidanti. Is-superviżur konsolidanti għandu jibgħat l-applikazzjoni kompluta lill-awtoritajiet kompetenti l-oħra mingħajr dewmien;
(b)
fid-data ta' meta jasal għand l-awtoritajiet kompetenti rapport mħejji min-superviżur konsolidanti li janalizza l-impenji intragrupp fi ħdan il-grupp.
4. Fin-nuqqas ta’ deċiżjoni konġunta bejn l-awtoritajiet kompetenti fi żmien sitt xhur, is-superviżur konsolidanti għandu jieħu d-deċiżjoni tiegħu dwar il-punt (a) tal-paragrafu 1. Id-deċiżjoni tas-superviżur konsolidanti m’għandhiex tillimita s-setgħat tal-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 105 tad-Direttiva 2013/36/UE.
Id-deċiżjoni għandha tkun stipulata f’dokument li jkun fih id-deċiżjoni motivata bis-sħiħ u għandha tqis il-fehmiet u r-riżervi tal-awtoritajiet kompetenti l-oħra mfissra matul il-perijodu ta’ sitt xhur.
Id-deċiżjoni għandha tkun ipprovduta lill-istituzzjoni prinċipali tal-UE, lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE u lill-awtoritajiet kompetenti l-oħra mis-superviżur konsolidanti.
Jekk, fi tmiem il-perijodu ta’ sitt xhur, xi awtorità kompetenti konċernata tkun irreferiet il-kwistjoni lill-ABE skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, is-superviżur konsolidanti għandu jiddifferixxi d-deċiżjoni tiegħu dwar il-punt (a) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u jistenna kwalunkwe deċiżjoni li l-ABE tista’ tieħu skont l-Artikolu 19(3) ta’ dak ir-Regolament dwar id-deċiżjoni tiegħu, u għandu jieħu d-deċiżjoni tiegħu f’konformità mad-deċiżjoni tal-ABE. Il-perijodu ta’ sitt xhur għandu jitqies bħala l-perijodu ta’ konċiljazzjoni skont it-tifsira ta’ dak ir-Regolament. L-ABE għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha fi żmien xahar. Il-kwistjoni m’għandhiex tiġi riferuta lill-ABE wara tmiem il-perijodu ta’ sitt xhur jew wara li tkun intlaħqet deċiżjoni konġunta.
5. Fin-nuqqas ta’ deċiżjoni konġunta bejn l-awtoritajiet kompetenti fi żmien sitt xhur, l-awtorità kompetenti responsabbli għas-superviżjoni tas-sussidjarja fuq bażi individwali għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha dwar il-punt (b) tal-paragrafu 1.
Id-deċiżjoni għandha tkun stipulata f’dokument li jkun fih id-deċiżjoni motivata bis-sħiħ u għandha tqis il-fehmiet u r-riżervi tal-awtoritajiet kompetenti l-oħra mfissra matul il-perijodu ta’ sitt xhur.
Id-deċiżjoni għandha tkun ipprovduta lis-superviżur konsolidanti li jinforma lill-istituzzjoni prinċipali tal-UE, lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE.
Jekk, fi tmiem il-perijodu ta’ sitt xhur, is-superviżur konsolidanti jkun irrefera l-kwistjoni lill-ABE skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, l-awtorità kompetenti responsabbli għas-superviżjoni tas-sussidjarja fuq bażi individwali għandha tiddifferixxi d-deċiżjoni tagħha dwar il-punt (b) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u jistenna kwalunkwe deċiżjoni li l-ABE tista’ tieħu skont l-Artikolu 19(3) ta’ dak ir-Regolament dwar id-deċiżjoni tiegħu, u għandu jieħu d-deċiżjoni tiegħu f’konformità mad-deċiżjoni tal-ABE. Il-perijodu ta’ sitt xhur għandu jitqies bħala l-perijodu ta’ konċiljazzjoni skont it-tifsira ta’ dak ir-Regolament. L-ABE għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha fi żmien xahar. Il-kwistjoni m’għandhiex tiġi riferuta lill-ABE wara tmiem il-perijodu ta’ sitt xhur jew wara li tkun intlaħqet deċiżjoni konġunta.
6. Fejn istituzzjoni prinċipali tal-UE u s-sussidjarji tagħha, is-sussidjarji ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE tuża l-Approċċ ta’ Kalkolu Avvanzat imsemmi fl-Artikolu 312(2) jew l-Approċċ IRB imsemmi fl-Artikolu 143 fuq bażi unifikata, l-awtoritajiet kompetenti, għandhom jippermettu li jiġu ssodisfati l-kriterji tal-kwalifikazzjoni stipulati fl-Artikoli 321 u 322 jew il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3, it-Taqsima 6 rispettivament mill-kumpannija prinċipali u s-sussidjarji tagħha meqjusa flimkien, b’mod li jkun konsistenti mal-istruttura tal-grupp u s-sistemi, il-proċessi u l-metodoloġiji tal-ġestjoni tar-riskju tiegħu.
7. Id-deċiżjonijiet imsemmija fil-paragrafi 2, 4 u 5 għandhom ikunu rikonoxxuti bħala determinanti u għandhom ikunu applikati mill-awtoritajiet kompetenti fl-Istati Membri konċernati.
8. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi tal-implimentazzjon biex tispeċifika l-proċess ta’ deċiżjoni konġunta msemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1, fir-rigward tal-applikazzjonijiet għall-permessi msemmija fl-Artikolu 143(1), l-Artikolu 151(4) u (9), l-Artikolu 283, l-Artikolu 312(2), u l-Artikolu 363 bil-għan li jitħaffu d-deċiżjonijiet konġunti.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-istandards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 21
Deċiżjonijiet konġunti fil-livell tal-applikazzjoni tar-rekwiżiti tal-likwidità
1. Mal-applikazzjoni ta’ istituzzjoni prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE jew sottosussidjarja ta' konsolidazzjoni ta' istituzzjoni prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE, is-superviżur konsolidanti u l-awtoritajiet kompetenti responsabbli għas-superviżjoni tas-sussidjarji ta’ istituzzjoni prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE fi Stat Membru għandhom jagħmlu dak kollu li jistgħu biex jaslu għal deċiżjoni konġunta dwar jekk humiex sodisfatti l-kondizzjonijiet fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 8(1) u li tidentifika sottogrupp waħdieni tal-likwidità għall-applikazzjoni tal-Artikolu 8.
Id-deċiżjoni konġunta għandha tittieħed fi żmien sitt xhur wara s-sottomissjoni mis-superviżur konsolidanti ta’ rapport li jidentifika sottogruppi tal-likwidità waħdanin fuq il-bażi tal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 8. Fil-każ ta’ nuqqas ta’ ftehim matul il-perijodu ta’ sitt xhur, is-superviżur konsolidanti għandu jikkonsulta lill-ABE fuq talba ta’ kwalunkwe awtorità kompetenti oħra konċernata. Is-superviżur konsolidanti jista’ jikkonsulta lill-ABE fuq inizjattiva tiegħu stess.
Id-deċiżjoni konġunta tista’ timponi wkoll limitazzjonijiet fuq il-post u s-sjieda ta’ assi likwidi u tirrikjedi ammonti minimi ta’ assi likwidi biex jinżammu mill- istituzzjonijiet li jkunu eżentati mill-applikazzjoni tal-Parti Sitta.
Id-deċiżjoni konġunta għandha titniżżel f'dokument li jkun fih id-deċiżjoni motivata bis-sħiħ li għandu jiġi ppreżentat lill-istituzzjoni prinċipali tas-sottogrupp tal-likwidità mis-superviżur konsolidanti.
2. Fin-nuqqas ta’ deċiżjoni konġunta fi żmien sitt xhur, kull awtorità kompetenti responsabbli għas-superviżjoni fuq bażi individwali għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha.
Madankollu, kwalunkwe awtorità kompetenti tista’ matul il-perijodu ta’ sitt xhur tirreferi l-kwistjoni lill-ABE dwar jekk il-kondizzjonijiet fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 8(1) ikunux issodisfati. F’dak il-każ, l-ABE tista' twettaq il-medjazzjoni mhux vinkolanti tagħha skont l-Artikolu 31(c) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 u l-awtoritajiet kompetenti kollha involuti għandhom jiddeferixxu d-deċiżjonijiet tagħhom sakemm tispiċċa l-medjazzjoni mhux vinkolanti. Meta, waqt il-medjazzjoni, ma jkun intlaħaq ebda qbil mill-awtoritajiet kompetenti fi żmien tliet xhur, kull awtorità kompetenti responsabbli għas-superviżjoni fuq bażi individwali għandha tieħu d-deċiżjoni proprja tagħha b'kont meħud tal-proporzjonalità tal-benefiċċji u r-riskji fil-livell tal-Istat Membru tal-istituzzjoni prinċipali u tal-proporzjonalità tal-benefiċċji u r-riskji fil-livell tal-Istat Membru tas-sussidjarja. Il-kwistjoni m’għandhiex tiġi riferuta lill-ABE wara tmiem il-perijodu ta’ sitt xhur jew wara li tkun intlaħqet deċiżjoni konġunta.
Id-deċiżjoni konġunta msemmija fil-paragrafu 1 u d-deċiżjonijiet imsemmija fit-tieni subparagrafu ta' dan il-paragrafu għandhom ikunu vinkolanti.
3. Kwalunkwe awtorità kompetenti tista’ wkoll matul il-perijodu ta’ sitt xhur tikkonsulta lill-ABE f'każ ta' nuqqas ta' qbil dwar il- kondizzjonijiet fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 8(3). F’dak il-każ, l-ABE tista' twettaq il-medjazzjoni mhux vinkolanti tagħha skont l-Artikolu 31(c) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 u l-awtoritajiet kompetenti kollha involuti għandhom jiddeferixxu d-deċiżjonijiet tagħhom sakemm tispiċċa l-medjazzjoni mhux vinkolanti. Meta, waqt il-medjazzjoni, ma jkun intlaħaq l-ebda ftehim mill-awtoritajiet kompetenti fi żmien tliet xhur, kull awtorità kompetenti responsabbli għas-superviżjoni fuq bażi individwali għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha.
Artikolu 22
Subkonsolidazzjoni f'każijiet ta’ entitajiet f’pajjiżi terzi
L-istituzzjonijiet sussidjarji għandhom japplikaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 89 sa 91 u l-Partijiet Tlieta u Ħamsa fuq il-bażi tas-sitwazzjoni subkonsolidata tagħhom jekk dawk l-istituzzjonijiet, jew l-impriża prinċipali fejn tkun kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, għandhom istituzzjoni jew istituzzjoni finanzjarja bħala sussidjarja f’pajjiż terz, jew ikollhom holding f’tali impriża.
Artikolu 23
Impriżi f’pajjiżi terzi
Għall-fini tal-applikazzjoni tas-superviżjoni fuq bażi konsolidata skont dan il-Kapitolu, it-termini ‘ditta ta' investiment’, ‘istituzzjoni ta’ kreditu’, ‘istituzzjoni finanzjarja’ u ‘istituzzjoni’ għandhom japplikaw ukoll għal impriżi stabbiliti f’pajjiżi terzi li, kieku kienu stabbiliti fl-Unjoni, kienu jissodisfaw id-definizzjonijiet ta’ dawk it-termini fl-Artikolu 4.
Artikolu 24
Valutazzjoni tal-assi u l-elementi li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ
1. Il-valutazzjoni tal-assi u l-elementi li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ għandhom japplikaw f'konformità mal-qafas tal-kontabbiltà applikabbli.
2. B'deroga mill-paragrafu 1, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrikjedu li istituzzjonijiet jagħmlu l-valutazzjoni tal-assi u l-elementi li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ u d-determinazzjoni tal-fondi proprji f'konformità mal-Istandards Internazzjonali tal-Kontabbiltà kif japplikaw skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002.
PARTI TNEJN
FONDI PROPRJI
TITOLU I
ELEMENTI TA’ FONDI PROPRJI
KAPITOLU 1
Kapital ta’ Grad 1
Artikolu 25
Kapital ta’ Grad 1
Il-kapital ta’ Grad 1 ta’ istituzzjoni jikkonsisti fit-total tal-kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 u kapital ta’ Addizzjonali ta' Grad 1 tal-istituzzjoni.
KAPITOLU 2
Kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1
Taqsima 1
Elementi u strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1
Artikolu 26
Elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1
1. Elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ istituzzjonijiet jikkonsistu f’dawn li ġejjin:
(a)
strumenti kapitali, sakemm il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 28 jew, fejn applikabbli,l-Artikolu 29 ikunu sodisfatti;
(b)
il-kontijiet primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (a);
(c)
qligħ miżmum;
(d)
introjtu ieħor komprensiv akkumulat;
(e)
riżervi oħra;
(f)
fondi għal riskju bankarju ġenerali.
L-elementi msemmija fil-punti (c) sa (f) għandhom jiġu rikonoxxuti bħala Ekwità Komuni ta' Grad 1 biss fejn huma disponibbli għall-istituzzjoni għal użu mingħajr restrizzjonijiet u immedjat biex jiġu koperti r-riskji jew telf hekk kif dawn iseħħu.
2. Għall-fini tal-punt (c) tal-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet jistgħu jinkludu profitt interim jew ta’ tmiem is-sena f’kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 qabel l-istituzzjoni tkun ħadet deċiżjoni formali li tikkonferma l-profitt jew telf finali tal-istituzzjoni għas-sena biss bil-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti. L-awtorità kompetenti għandha tagħti permess, f'każ li jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
dawk il-profitti ġew ivverifikati minn persuni indipendenti tal-istituzzjoni li huma responsabbli għall-verifika tal-kontijiet ta’ dik l-istituzzjoni;
(b)
l-istituzzjoni tkun uriet għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti li kwalunkwe addebitament jew dividend prevedibbli tnaqqas mill-ammont ta’ dak il-profitt.
Verifika tal-profitti interim jew ta’ tmiem is-sena tal-istituzzjoni għandha tipprovdi livell adegwat ta’ aċċertament li dawk il-profitti ġew evalwati skont il-prinċipji stabbiliti fil-qafas tal-kontabbiltà applikabbli
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jevalwaw jekk il-ħruġ ta' strumenti ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jissodisfax il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 28, jew fejn applikabbli, l-Artikolu 29. Rigward ħruġ wara 31 ta’ Diċembru 2014 l-istituzzjonijiet għandhom jikklassifikaw l-istrumenti ta' kapital bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 biss wara li jingħata permess mill-awtoritajiet kompetenti, li jistgħu jikkonsultaw lill-ABE.
Għal strumenti ta' kapital, bl-eċċezzjoni tal-għajnuna mill-Istat, li huma approvati bħala eliġibbli li jiġu kklassifikati bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 mill-awtorità kompetenti iżda fejn, fl-opinjoni tal-ABE, il-konformità mal-kriterji fl-Artikolu 28 jew, fejn applikabblil-Artikolu 29, tkun materjalment kumplessa biex tiġi aċċertata, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jispjegaw ir-raġunament tagħhom lill-ABE.
Abbażi ta' informazzjoni minn kull awtorità kompetenti, l-ABE għandha tistabbilixxi, iżżomm u tippubblika lista tal-forom kollha ta' strumenti kapitali f'kull Stat Membru li jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1. L-ABE għandha tistabbilixxi dik il-lista u tippubblikaha sa 1 ta’ Frar 2015 għall-ewwel darba.
L-ABE tista', wara l-proċess ta' analiżi stabbilit fl-Artikolu 80 u, fejn ikun hemm evidenza sinifikanti li dawk l-istrumenti ma jissodisfawx il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 28, jew fejn applikabbli l-Artikolu 29, tiddeċiedi li tneħħi strumenti kapitali ta' għajnuna nonstatali maħruġa wara 31 ta’ Diċembru 2014 mil-lista u tista' tħabbar dan għal dak il-għan.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika t-tifsira ta’ prevedibbli meta jkun qed jiġi ddeterminat jekk kwalunkwe addebitament jew dividend prevedibbli tnaqqasx.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 27
Strumenti ta' kapital ta’soċjetajiet mutwali jew kooperattivi, istituzzjonijiet ta' tfaddil jew istituzzjonijiet simili f’elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. Elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 għandhom jinkludu kwalunkwe strument kapitali maħuġ minn istituzzjoni skont il-patti statutorji tagħha sakemm il-kondizzjonijiet li ġejjin ikunu ssodisfati:
(a)
l-istituzzjoni tkun ta’ tip li hu ddefinit skont id-dritt nazzjonali applikabbli u li l-awtoritajiet kompetenti jqisu li tikkwalifika bħala kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
soċjetà mutwali;
(ii)
soċjetà kooperattiva;
(iii)
istituzzjoni ta' tfaddil;
(iv)
istituzzjoni simili;
(v)
istituzzjoni ta' kreditu li kompletament tappartjeni għal waħda mill-istituzzjonijiet imsemmija fil-punti (i) sa (iv) u li għandha l-approvazzjoni mill-awtorità kompetenti rilevanti biex tuża d-dispożizzjonijiet f'dan l-Artikolu, dment li, u sakemm, 100 % tal-ishma ordinarji maħruġa fl-istituzzjoni ta' kreditu jinżammu direttament jew indirettament minn istituzzjoni msemmija f'dawk il-punti;
(b)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 28 jew, fejn applikabbli,l-Artikolu 29, huma sodisfatti.
Dawk is-soċjetajiet mutwi, is-soċjetajiet kooperattivi jew l-istituzzjonijiet ta' tfaddil rikonoxxuti bħala tali skont il-liġi nazjonali applikabbli qabel il-31 ta’ Diċembru 2012 għandhom ikomplu jkunu klassifikati bħala tali għall-fini ta' din il-Parti, dment li jkomplu jissodisfaw il-kriterji li ddeterminaw dan ir-rikonoxximent.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jiddeterminaw li tip ta’ impriża rikonoxxuta skont id-dritt nazzjonali tikkwalifika bħala impriża mutwali, soċjetà kooperattiva, istituzzjoni ta' tfaddil jew istituzzjoni simili għall-fini ta’ din il-Parti.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 28
Strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. L-istrumenti ta' kapital għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 biss jekk il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin jiġu ssodisfati:
(a)
l-istrumenti jinħarġu direttament mill-istituzzjoni bl-approvazzjoni minn qabel tas-sidien tal-istituzzjoni jew, meta permess skont id-dritt nazzjonali applikabbli, mill-korp maniġerjali tal-istituzzjoni;
(b)
l-istrumenti jitħallsu totalment u x-xiri tagħhom ma jkunx iffinanzat direttament jew indirettament mill-isitituzzjoni;
(c)
l-istrumenti jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin fir-rigward tal-klassifikazzjoni tagħhom:
(i)
jikkwalifikaw bħala kapital skont it-tifsira tal-Artikolu 22 tad- Direttiva 83/635/KEE;
(ii)
ikunu kklassifikati bħala ekwità skont it-tifsira tal-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(iii)
ikunu kklassifikati bħala kapital ta’ ekwità għall-fini tal-istabiliment tal- insolvenza fil-karta bilanċjali, meta applikabbli skont il-liġi nazzjonali tal- insolvenza;
(d)
l-istrumenti jintwerew b’mod ċar u separat fuq il-karta bilanċjali fir-rapporti finanzjarji tal-istituzzjoni;
(e)
l-istrumenti jkunu perpetwi;
(f)
istituzzjonijiet u istituzzjonijiet finanzjarji li għalihom l-iskoperturi għall- l-ammont ta' kapital tal-istrumenti ma jistax jitnaqqas jew ripagat, ħlief f’xi wieħed mill-każijiet li ġejjin:
(i)
il-likwidazzjoni tal-istituzzjoni;
(ii)
ix-xiri mill-ġdid diskrezzjonarju tal-istrumenti jew mezzi diskrezzjonali oħra ta’ tnaqqis tal-kapital, meta l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 77;
(g)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti ma jindikawx espressament jew impliċitament li l-ammont ta' kapital tal-istrumenti jitnaqqas jew jista’ jkun li jitnaqqas jew jiġi ripagat ħlief fil-likwidazzjoni tal-istituzzjoni, u l-istituzzjoni b’ebda mod ieħor ma tipprovdi tali indikazzjoni qabel jew waqt il-ħruġ tal-istrumenti, ħlief fil-każ ta’ strumenti msemmija fl-Artikolu 27 meta r-rifjut mill-istituzzjoni li tifdi tali strumenti jkun pprojbit skont id-dritt nazzjonali applikabbli;
(h)
l-istrumenti jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin fir-rigward ta' distribuzzjonijiet:
(i)
ma jkunx hemm trattament ta’ distribuzzjoni preferenzjali rigward l-ordni tal-pagamenti ta’ distribuzzjoni, inklużi fir-rigward ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, u t-termini li jirregolaw l-istrumenti ma jipprovdux drittijiet preferenzjali lill-pagament tad-distribuzzjonijiet;
(ii)
distribuzzjonijiet lid-detenturi tal-istrumenti jistgħu jitħallsu biss mill-elementi distribwibbli;
(iii)
il-kondizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti ma jinkludux limitu massimu jew restrizzjonijiet oħra fuq il-livell massimu tad-distribuzzjonijiet, ħlief fil-każ tal-istrumenti msemmija fl-Artikolu 27.
(iv)
il-livell tad-distribuzzjonijiet ma jkunx iddeterminat fuq il-bażi tal-ammont li għalih l-istrumenti kienu nxtraw fil-ħruġ, ħlief fil-każ tal-istrumenti msemmija fl-Artikolu 27;
(v)
il-kondizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti ma jinkludux obbligu għall-istituzzjoni li tagħmel distribuzzjonijiet lid-detenturi tagħhom u l-istituzzjoni bl-ebda mod ma tkun soġġetta għal tali obbligu;
(vi)
kwalunkwe impriża li jkollha rabtiet mill-qrib mal-entitajiet imsemmija fin-nuqqas ta’ pagament tad-distribuzzjonijiet ma jikkostitwixxix avveniment ta’ inadempjenza tal-istituzzjoni;
(vii)
il-kanċellament ta’ distribuzzjonijiet ma jkun jimponi l-ebda restrizzjoni fuq l-istituzzjoni;
(i)
meta mqabbla mal-istrumenti ta' kapital maħruġa mill-istituzzjoni, l-istrumenti jassorbu l-ewwel u proporzjonalment l-akbar sehem tat-telf meta jseħħ, u kull strument jassorbi t-telf tal-istess grad bħall-istrumenti l-oħra kollha ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(j)
l-istrumenti jikklassifikaw taħt il-pretensjonijiet l-oħra kollha fil-każ ta’ insolvenza jew likwidazzjoni tal-istituzzjoni;
(k)
l-istrumenti jintitolaw lis-sidien tagħhom għal pretensjoni fuq l-assi residwi tal-istituzzjoni, li, fil-każ tal-likwidazzjoni tagħha u wara l-pagament tal-pretensjonijiet superjuri tagħha, tkun pproporzjonata għall-ammont maħruġ ta’ tali strumenti u ma tkunx fissa jew soġġetta għal limitu massimu, ħlief fil-każ tal-istrumenti ta' kapital imsemmija fl-Artikolu 27;
(l)
l-istrumenti ma jkunux koperti, jew soġġetti għal garanzija li ssaħħaħ is-superjorità tal-pretensjoni minn xi waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
l-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(ii)
l-impriża prinċipali tal-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(iii)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew is-sussidjarji tagħha;
(iv)
il-kumpannija azzjonarja ta' attività mħallta jew is-sussidjarji tagħha;
(v)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta u s-sussidjarji tagħha;
(vi)
xi impriża li jkollha rabtiet mill-qrib mal-entitajiet imsemmija fil-punt (i) sa (v);
(m)
l-istrumenti ma jkunux soġġetti għal kwalunkwe arranġament, kuntrattwali jew ta’ tip ieħor, li jtejjeb is-superjorità tal-pretensjonijiet skont l-istrumenti f'insolvenza jew likwidazzjoni.
Il-kondizzjoni stabbilita fil-punt (j) tal-ewwel subparagrafu għandha titqies sodisfatta, minkejja li l-istrumenti huma inklużi fil-Grad 1 jew ta’ Grad 2 Addizzjonali bis-saħħa tal-Artikolu 484(3), dment li jikklassifikaw pari passu.
2. Il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punt (i) tal-paragrafu 1 għandhom jitqiesu sodisfatti minkejja deprezzament fuq bażi permanenti tal-ammont prinċipali ta' strumenti ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2 Addizzjonali.
Il-kondizzjoni stabbilita fil-punt (f) tal-paragrafu 1 għandha titqies sodisfatta minkejja tnaqqis tal-ammont prinċipali tal-istrument kapitali fi proċedura ta' riżoluzzjoni jew bħala konsegwenza ta' deprezzament ta' strumenti kapitali meħtieġ mill-awtorità ta' riżoluzzjoni responsabbli għall-istituzzjoni.
Il-kondizzjoni stabbilita fil-punt (g) tal-paragrafu 1 għandha titqies sodisfatta minkejja d-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrument kapitali li jindika espliċitament jew impliċitament li l-ammont prinċipali tal-istrument għandu jitnaqqas jew jista' jitnaqqas fi proċedura ta' riżoluzzjoni jew bħala konsegwenza ta' deprezzament ta' strumenti kapitali rikjest mill-awtorità ta' riżoluzzjoni responsabbli għall-istituzzjoni.
3. Il-kondizzjoni stipulata fil-punt (h)(iii) tal-paragrafu 1 għandha titqies sodisfatta minkejja l-istrument li jħallas multiplu tad-dividend, dment li tali multiplu tad-dividend ma jirriżultax f'distribuzzjoni li tikkawża ġibda sproporzjonata fuq il-fondi proprji.
4. Għall-finijiet tal-punt (h)(i) tal-paragrafu 1, distribuzzjonijiet differenzjati għandhom jirriflettu biss drittijiet ta' vot differenzjat. F'dan ir-rigward, distribuzzjonijiet ogħla għandhom japplikaw biss għal strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 b'inqas jew ebda dritt ta' vot.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-forom u n-natura applikabbli ta’ finanzjament indirett tal-istrumenti ta' fondi proprji;
(b)
Jekk u meta distribuzzjonijiet multipli jikkostitwixxu ġibda sproporzjonata fuq il-fondi proprji;
(c)
it-tifsira ta’ distribuzzjonijiet preferenzjali.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 29
Strumenti ta' kapital maħruġa minn impriżi mutwali, soċjetajiet kooperattivi, istituzzjonijiet ta' tfaddil u istituzzjonijiet simili
1. L-istrumenti ta' kapital maħruġa minn soċjetà mutwali jew kooperattivi, istituzzjonijiet ta' tfaddil u istituzzjonijiet simili għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 biss jekk il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 28 bil-modifiki li jirriżultaw mill-applikazzjoni ta' dan l-Artikolu, jiġu ssodisfati.
2. Il-kondizzjonijiet li ġejjin għandhom jiġu ssodisfati fir-rigward ta’ tifdija tal-istrumenti ta' kapital:
(a)
ħlief meta pprojbit skont id-dritt nazzjonali applikabbli, l-istituzzjoni għandha tkun tista’ tirrifjuta t-tifdija tal-istrumenti;
(b)
meta r-rifjut mill-istituzzjoni tat-tifdija tal-istrumenti jkun pprojbit skont id-dritt nazzjonali applikabbli, id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istumenti għandhom jagħtu l-kapaċità lill-istituzzjoni li tillimita t-tifdija tagħhom;
(c)
ir-rifjut li tifdi l-istrumenti, jew il-limitazzjoni tat-tifdija tal-istrumenti meta applikabbli, jista' ma jkunx jikkostitwixxi avveniment ta’ inadempjenza tal-istituzzjoni.
3. L-istrumenti ta' kapital jistgħu jinkludu limitu massimu jew restrizzjoni fuq il-livell massimu tad-distribuzzjonijiet biss meta dak il-livell massimu jew restrizzjoni jkun stabbilit skont id-dritt nazzjonali applikabbli jew l-istatut tal-istituzzjoni.
4. Meta l-istrumenti ta' kapital jagħtu lis-sid drittijiet għar-riżervi tal-istituzzjoni fil-każ ta’ insolvenza jew likwidazzjoni li jkunu limitati għall-valur nominali tal-istrumenti, tali limitazzjoni għandha tapplika bl-istess grad għad-detenturi tal-istrumenti l-oħrajn kollha ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 maħruġa minn dik l-istituzzjoni.
Il-kondizzjoni stipulata fl-ewwel subparagrafu hija mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà li soċjetà mutwi jew kooperattiva, istituzzjoni ta' tfaddil jew istituzzjoni simili tirrikonoxxi fl-Ekwità Komuni ta’ Grad 1 strumenti li ma jagħtux drittijiet ta' vot lid-detentur u li jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-pretensjoni tad-detenturi tal-istrumenti mingħajr vot fl-insolvenza jew il-likwidazzjoni tal-istituzzjoni tkun proporzjonata għas-sehem mit-total tal-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1li dawn l-istrumenti mingħajr vot jirrappreżentaw;
(b)
l-istrumenti b'xi mod ieħor jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1.
5. Meta l-istrumenti ta' kapital jintitolaw lis-sidien tagħhom għal pretensjoni fuq l-assi tal-istituzzjoni fil-każ tal-insolvenza jew il-likwidazzjoni tagħha li tkun fissa jew soġġetta għal limitu massimu, tali limitazzjoni għandha tapplika sal-istess grad għad-detenturi kollha tal-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 maħruġa mill-istituzzjoni.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika n-natura tal-limitazzjonijiet fuq it-tifdija neċessarja meta r-rifjut tat-tifdija tal-istrumenti ta’ fondi proprji mill-istituzzjoni tkun ipprojbita skont id-dritt nazzjonali applikabbli.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 30
Konsegwenzi għall-fatt li l-kondizzjonijiet għal strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ma jibqgħux issodisfati
Dawn li ġejjin għandhom japplikaw fejn, fil-każ ta’ strument ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, il-kondizzjoniiet stabbiliti fl-Artikolu 28 jew, fejn applikabbli, l-Artikolu 29 ma jibqgħux jiġu ssodisfati:
(a)
dak l-istrument għandu immedjatament ma jibqax jikkwalifika bħala strument ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(b)
il-kontijiet tal-primjum azzjonarju b'rabta ma’ dak l-istrument għandhom immedjatament ma jibqgħux jikkwalifikaw bħala elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1.
Artikolu 31
Strumenti kapitali sottoskritti mill-awtoritajiet pubbliċi f'sitwazzjonijiet ta' emerġenza
1. F'sitwazzjonijiet ta' emerġenza, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu l-inklużjoni fl-Ekwità Komuni ta' Grad 1, ta' strumenti kapitali li jikkonformaw tal-inqas mal-kondizzjonijiet stipulati fil-punti (b) sa (e) tal-Artikolu 28(1) meta l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin jiġu sodisfatti:
(a)
l-istrumenti kapitali jkunu nħarġu wara 1 ta’ Jannar 2014
(b)
il-Kummissjoni tqis l-istrumenti kapitali bħala għajnuna mill-istat;
(c)
l-istrumenti kapitali jinħarġu fil-kuntest ta' miżuri ta' rikapitalizzazzjoni skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat eżistenti dak iż-żmien;
(d)
l-istrumenti kapitali huma kollha sottoskritti u miżmuma mill-Istat jew minn awtorità pubblika rilevanti jew entità ta' proprjetà pubblika;
(e)
l-istrumenti kapitali jistgħu jassorbu telf;
(f)
ħlief għall-istrumenti ta' kapital imsemmija fl-Artikolu 27, f'każ ta' likwidazzjoni, l-istrumenti kapitali jagħtu d-dritt lill-proprjetarji tagħhom biex jitolbu għall-assi residwi tal-istituzzjoni wara l-pagament tal-pretensjonijiet prijoritarji kollha;
(g)
hemm mekkaniżmi ta' ħruġ adegwati tal-Istat jew, fejn applikabbli, awtorità pubblika jew entità ta' proprjetà pubblika rilevanti;
(h)
l-awtorità kompetenti tat il-permess tagħha minn qabel u ppubblikat id-deċiżjoni tagħha flimkien ma spjegazzjoni ta' dik id-deċiżjoni.
2. Fuq talba motivata mill-awtorità kompetenti rilevanti u f'kooperazzjoni magħha, l-ABE għandha tikkunsidra l-istrumenti kapitali msemmija fil-paragrafu 1 bħala ekwivalenti għall-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 għall-finijiet ta' dan ir-Regolament.
Taqsima 2
Filtri prudenzjali
Artikolu 32
Assi titolizzati
1. Istituzzjoni għandha teskludi minn kwalunkwe element ta’ fondi proprji kwalunkwe żieda fl-ekwità tagħha skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli li tirriżulta minn assi titolizzati, inklużi dawn li ġejjin:
(a)
tali żieda assoċjata ma’ introjtu ta’ marġini futur li jirriżulta fi qligħ fuq il-bejgħ għal dik l-istituzzjoni;
(b)
meta l-istituzzjoni tkun l-oriġinatur ta’ titolizzazzjoni, iż-żidiet netti li jitnisslu mill-kapitalizzazzjoni ta’ introjtu futur mill-assi titolizzati li jipprovdu tisħiħ fil-kreditu lill-pożizzjonijiet fit-titolizzazzjoni.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika aktar il-kunċett ta’ qligħ fuq il-bejgħ imsemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 33
Koperturi tal-flussi ta' flus u l-bidliet fil-valur tal-obbligazzjonijiet proprji
1. L-istituzzjonijiet m’għandhomx jinkludu l-elementi li ġejjin fi kwalunkwe element ta’ fondi proprji:
(a)
ir-riżervi ta’ valur ġust relatati mal-qligħ jew telf fuq il-koperturi tal-flussi tal-flus ta’ strumenti finanzjarji li ma jkunux valutati f’valur ġust, inklużi l-flussi tal-flus ipproġettati;
(b)
qligħ jew telf fuq obbligazzjonijiet tal-istituzzjoni li jkunu vvalutati b’valur ġust li jirriżulta minn bidliet fl-istat tal-kreditu proprju tal-istituzzjoni;
(c)
kull qligħ u telf b'valur ġust li jirriżulta mir-riskju proprju ta' kreditu tal-istituzzjoni marbut mal-obbligazzjonijiet derivattivi,
2. Għall-fini tal-punt (c) tal-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet m'għandhomx ipaċu l-qligħ u telf b'valur ġust li jirriżulta mir-riskju proprju ta' kreditu tal-istituzzjoni b'dawk li jirriżultaw mir-riskju ta' kreditu tal-kontroparti tagħha.
3. Mingħajr preġudizzju għall-punt (b) tal-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet jistgħu jinkludu l-ammont ta' qligħ u telf fuq l-obbligazzjonijiet tagħhom fil-fondi proprji meta jkunu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-obbligazzjonijiet huma fil-forma ta' bonds kif imsemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE;
(b)
il-bidliet fil-valur tal-assi u l-obbligazzjonijiet tal-istituzzjoni huma minħabba l-istess bidliet fl-istat tal-kreditu proprju tal-istituzzjoni;
(c)
hemm korrispondenza mill-qrib bejn il-valur tal-bonds imsemmija fil-punt (a) u l-valur tal-assi tal-istituzzjoni;
(d)
huwa possibbli li jinfeda s-self ipotekarju billi jinxtraw lura l-bonds li jiffinanzjaw is-self ipotekarju b'valur tas-suq jew dak nominali.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta'standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika dak li jikkostitwixxi korrispondenza mill-qrib bejn il-valur tal-bonds u l-valur tal-assi, kif imsemmi fil-punt (c) tal-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Settembru 2013.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 34
Aġġustamenti fil-valur addizzjonali
L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti tal-Artikolu 105 għall-assi kollha tagħhom imkejla f’valur ġust meta jikkalkulaw l-ammont tal-fondi proprji tagħhom u għandhom inaqqsu mill-kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 l-ammont ta’ kwalunkwe aġġustament fil-valur addizzjonali neċessarju.
Artikolu 35
Qligħ u telf mhux realizzati mkejla b’valur ġust
Ħlief fil-każ tal-elementi msemmija fl-Artikolu 33, l-istituzzjonijiet m’għandhomx jagħmlu aġġustamenti biex ineħħu mill-fondi proprji tagħhom il-qligħ u t-telf mhux realizzati fuq l-assi jew l-obbligazzjonijiet tagħhom imkejla b’valur ġust.
Taqsima 3
Tnaqqis mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, eżenzjonijiet u alternattivi
Subtaqsima 1
Tnaqqis mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1
Artikolu 36
Tnaqqis mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. L-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu dan li ġej mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1:
(a)
telf għas-sena finanzjarja kurrenti;
(b)
assi intanġibli;
(c)
assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura;
(d)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju li jużaw l-Approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjonijiet Interni (l-Approċċ IRB), l-ammonti negattivi li jirriżultaw mill-kalkolu tal-ammonti ta’ telf mistenni kif stabbilit fl-Artikoli 158 u 159;
(e)
assi ta’ fondi ta’ pensjonijiet b’benefiċċju definit fuq il-karta tal-bilanċ tal-istituzzjoni;
(f)
istituzzjonijiet u istituzzjonijiet finanzjarji li għalihom l-iskoperturi għall-holdings diretti, indiretti u sintetiċi minn istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, inklużi strumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 li istituzzjoni jkollha obbligu reali jew kontinġenti li tixtri fuq il-bażi ta’ obbligu kuntrattwali eżistenti;
(g)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta' entitajiet tas-settur finanzjarju meta dawk l-entitajiet ikollhom holding inkroċjata reċiproka mal-istituzzjoni li l-awtorità kompetenti tqis li kienet iddisinjata biex tkabbar artifiċjalment il-fondi proprji tal-istituzzjoni;
(h)
l-ammont applikabbli tal-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju meta l-istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti f’dawk l-entitajiet;
(i)
l-ammont applikabbli tal-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju meta l-istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’dawk l-entitajiet;
(j)
l-ammont tal-elementi meħtieġ li jitnaqqas mill-elementi ta’ Grad 1 Addizzjonali skont l-Artikolu 56 li jeċċedi l-kapital ta’ Grad 1 Addizzjonali tal-istituzzjoni;
(k)
l-ammont tal-iskopertura tal-elementi li ġejjin li jikkwalifikaw għal piż tar-riskju ta’ 1 250 %, meta l-istituzzjoni tnaqqas dak l-ammont tal-iskopertura mill-ammont tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 bħala alternattiva għall-applikazzjoni ta' piż tar-riskju ta’ 1 250 %:
(i)
holdings kwalifikattivi 'l barra mis-settur finanzjarju;
(ii)
pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni, skont l-Artikolu 243(1)(b), l-Artikolu 244(1)(b) u l-Artikolu 258;
(iii)
konsenji ħielsa, skont l-Artikolu 379(3);
(iv)
pożizzjonijiet f’basket li għalihom istituzzjoni ma tistax tistabilixxi l-piż tar-riskju skont l-Approċċ IRB, f'konformità mal-Artikolu 153(8).
(v)
skoperturi ta' ekwità skont approċċ ibbażat fuq mudelli interni, f'konformità mal-Artikolu 155(4).
(l)
kwalunkwe imposta tat-taxxa relatat mal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 prevista fil-waqt tal-kalkolu tagħha, ħlief meta l-istituzzjoni b’mod adatt taġġusta l-ammont ta’ elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 sakemm tali imposti tat-taxxa jnaqqsu l-ammont li għalih jistgħu jiġu użati dawk l-elementi biex ikunu koperti r-riskji u t-telf.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-applikazzjoni tat-tnaqqis imsemmi fil-punti (a), (c), (e), (f), (h), (i) u (l) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u tnaqqis relatat imsemmi fil-punti (a), (c), (d) u (f) tal-Artikolu 56 u l-punti (a), (c) u (d) tal-Artikolu 66.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
3. L-ABE għandha tiżviluppa standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika t-tipi ta’ strumenti ta' kapital ta' istituzzjonijiet finanzjarji u, f'konsultazzjoni mal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol) (AEAPX) stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1094/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 (26), ta' impriżi tal-assigurazzjoni u tar-riassigurazzjoni ta’ pajjizi terzi, u ta' impriżi esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni tad-Direttiva 2009/138/KE skont l-Artikolu 4 ta’ dik id-Direttiva li għandhom jitnaqqsu mill-elementi ta’ fondi proprji li ġejjin:
(a)
Elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(b)
Elementi ta’ Addizzjonali ta' Grad 1;
(c)
Elementi ta’ Grad 2.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015 fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 37
Tnaqqis ta’ assi intanġibbli
L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont tal-assi intanġibbli li jrid jitnaqqs skont dawn li ġejjin:
(a)
l-ammont li jrid jitnaqqas għandu jitnaqqas mill-ammont ta’ obbligazzjonijiet ta’ taxxa differita assoċjati li jitneħħew jekk l-assi intanġibbli jsiru deterjorati jew ma jibqgħux rikonoxxuti skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(b)
l-ammont li jrid jitnaqqas għandu jinkludi l-avvjament inkluż fil-valutazzjoni ta’ investimenti sinifikanti tal-istituzzjoni.
Artikolu 38
Tnaqqis ta’ assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont ta’ assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura li jeħtieġu li jitnaqqsu skont dan l-Artikolu.
2. Ħlief għal meta l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 3 jiġu ssodisfati, l-ammont ta’ assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura, għandu jiġi kkalkulat mingħajr ma jitnaqqas bl-ammont ta’ obbligazzjonijiet ta’ taxxa differita assoċjati tal-istituzzjoni.
3. L-ammont ta’ assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura jista’ jitnaqqas bl-ammont ta’ obbligazzjonijiet ta’ taxxa differita assoċjati tal-istituzzjoni, sakemm il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfati:
(a)
l-entità għandha dritt legalment infurzabbli skont id-dritt nazzjonali applikabbli ta' tpaċija ta' dawk l-assi kurrenti ta' taxxa mal-obbligazzjonijiet kurrenti ta' taxxa;
(b)
l- assi ta' taxxa differita u l-obbligazzjonijiet ta' taxxa differita jikkonċernaw taxxi imposti mill-istess awtorità ta' tassazzjoni u fuq l-istess entità taxxabbli.
4. L-obbligazzjonijiet ta’ taxxa differitai assoċjati tal-istituzzjoni użati għall-fini tal-paragrafu 3 ma jistgħux jinkludu obbligazzjonijiet ta’ taxxa differita li jnaqqsu l-ammont ta’ assi intanġibbli jew assi ta’ fondi ta’ pensjonijiet b’benefiċċju definit li jeħtieġ li jitnaqqsu.
5. L-ammont tal-obbligazzjonijiet ta’ taxxa differita assoċjati msemmija fil-paragrafu 4 għandu jiġi allokat bejn dawn li ġejjin:
(a)
assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profitabbiltà futura u jitnisslu minn differenzi temporanji li mhumiex imnaqqsa skont l-Artikolu 48(1);
(b)
assi oħra kollha ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profitabbiltà futura.
L-istituzzjonijiet għandhom jallokaw l-obbligazzjonijiet ta’ taxxa differita assoċjati skont il-proporzjon tal-assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profitabbiltà futura li jkunu rappreżentati mill-elementi msemmija fil-punti (a) u (b).
Artikolu 39
Pagamenti żejda ta' taxxa, riporti ta' telf fiskali u assi ta' taxxa differita li ma jiddependux fuq il-profitabbiltà futura
1. L-elementi li ġejjin m'għandhomx jitnaqqsu mill-fondi proprji u għandhom ikunu soġġetti għal piż tar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta, kif applikabbli:
(a)
pagamenti eċċessivi ta’ taxxa mill-istituzzjoni għas-sena kurrenti;
(b)
telf wara t-taxxa fis-sena kurrenti tal-istituzzjoni trasferit lura għas-snin preċedenti li jnissel pretensjoni fuq, jew riċevibbli minn, gvern ċentrali, gvern reġjonali jew awtorità lokali tat-taxxi.
2. Assi ta’ taxxa differita li ma jiddependux fuq il-profitabbiltà futura għandhom ikunu limitati għal assi ta' taxxa differita li jirriżultaw minn differenzi temporanji, meta jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikunu sostitwiti b'mod awtomatiku u mandatorju mingħajr dewmien bi kreditu ta' taxxa f'każ li l-istituzzjoni tirrapporta telf meta r-rapporti finanzjarji annwali tal-istituzzjoni jkunu formalment approvati, jew f'każ ta' likwidazzjoni jew insolvenza tal-istituzzjoni;
(b)
istituzzjoni għandha tkun tista', skont il-liġi nazzjonali applikabbli tat-taxxa, tikkumpensa għal kreditu ta' taxxa kif imsemmi fil-punt (a) kontra kwalunkwe obbligazzjoni ta' taxxa tal-istituzzjoni jew kwalunkwe impriża oħra inkluża fl-istess konsolidazzjoni bħall-istituzzjoni għal fini ta' taxxa skont dik il-liġi jew kwalunkwe impriża oħra soġġetta għas-superviżjoni fuq bażi konsolidata f'konformità mal-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed;
(c)
meta l-ammont ta' krediti ta' taxxa kif imsemmi fil-punt (b) jaqbeż l-obbligazzjonijiet tat-taxxa msemmija f'dak il-punt, kwalunkwe tali eċċess jiġi sostitwit mingħajr dewmien bi pretensjoni diretta lill-gvern ċentrali tal-Istat Membru fejn tkun inkorporata l-istituzzjoni.
L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw piż tar-riskju ta' 100 % għall-assi ta' taxxa differita fejn huma ssodisfati l-kondizzjonijiet imniżżlin fil-punti (a), (b) u (c).
Artikolu 40
Tnaqqis ta’ ammonti negattivi li jirriżultaw mill-kalkolu tal-ammonti ta’ telf mistennija
L-ammont li jrid jitnaqqas skont il-punt (d) tal-Artikolu 36(1) m’għandux jitnaqqas permezz ta’ żieda fil-livell tal-assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura, jew effetti oħra ta’ taxxa addizzjonali, li jistgħu jseħħu li kieku l-proviżjonijiet kellhom jiżdiedu sal-livell ta’ telf mistenni msemmi fit-Taqsima 3 tal-Kapitolu 3 tat-Titolu I.
Artikolu 41
Tnaqqis ta’ assi ta’ fond tal-pensjoni b’benefiċċju definit
1. Għall-fini tal-punt (e) tal-Artikolu 36(1), l-ammont tal-assi ta’ fond tal-pensjoni b’benefiċċju definit li għandu jitnaqqas għandu jonqos b’dawn li ġejjin:
(a)
l-ammont ta’ kwalunkwe obbligazzjoni għal taxxa differita assoċjata li jista’ jitpaċa jekk l-assi jsiru deterjorati jew ma jibqgħux rikonoxxuti skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli;
(b)
l-ammonti tal-assi fil-fondi ta’ pensjonijiet b’benefiċċju definit li l-istituzzjoni jkollha abbiltà mingħajr restrizzjoni li tuża, sakemm l-isitituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti. Dawk l-assi użati biex jitnaqqas l-ammont li jrid jitnaqqas għandhom jirċievu piż tar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kriterji li fuqhom awtorità kompetenti għandha tippermetti istituzzjoni li tnaqqas l-ammont tal-assi fil-fond ta’ pensjonijiet b’benefiċċju definiti kif speċifikat fil-punt (b) tal-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata bis-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 42
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1
Għall-fini tal-punt (f) tal-Artikolu 36(1), l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-holdings ta’ strumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 fuq il-bażi tal-pożizzjonijiet twal grossi soġġett għall-eċċezzjonijiet li ġejjin:
(a)
istituzzjonijiet jistgħu jikkalkulaw l-ammont tal-holdings ta’ strumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 fuq il-bażi tal-pożizzjoni twila netta dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-pożizzjonijiet twal u qosra jkunu qegħdin fl-istess skopertura sottostanti u l-pożizzjonijiet qosra ma jinvolvux riskju għall-kontroparti;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet twal kif ukoll dawk qosra jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta' negozjar;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont li jrid jitnaqqas għal holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ titoli tal-indiċi bil-kalkolazzjoni tal-iskopertura sottostanti għall-istrumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 inklużi f'dawk l-indiċi;
(c)
l-istituzzjonijiet jistgħu jpaċu l-pożizzjonijiet twal gross fi strumenti proprji ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 li jirriżultaw minn holdings ta' titoli ta' indiċi kontra pożizzjonijiet qosra fi strumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 li jirriżultaw minn pożizzjonijiet qosra fl-indiċi sottostanti, inklużi meta dawk il-pożizzjonijiet qosra jinvolvu riskju ta’ kontroparti, dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-pożizzjonijiet twal u qosra jkunu qegħdin fl-istess indiċi sottostanti;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet twal kif ukoll dawk qosra jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta' negozjar.
Artikolu 43
Investiment sinifikanti f'entità tas-settur finanzjarju
Għall-fini ta’ tnaqqis, investiment sinifikanti ta’ istituzzjoni f’entità tas-settur finanzjarju għandu jirriżulta meta kwalunkwe waħda minn dawn il-kondizzjonijiet tiġi ssodisfata:
(a)
l-istituzzjoni jkollha sjieda ta’ aktar minn 10 % tal-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 maħruġa minn dik l-entità;
(b)
l-istituzzjoni jkollha rabtiet mill-qrib ma’ dik l-entità u jkollha sjieda ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 maħruġa minn dik l-entità;
(c)
l-istituzzjoni jkollha sjieda ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 maħruġa minn dik l-entità u l-entità ma tkunx inkluża f’konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed iżda tkun inkluża fl-istess konsolidazzjoni ta' kontabbiltà bħall-istituzzjoni għall-fini tar-rapportar finanzjarju skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli.
Artikolu 44
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju u meta istituzzjoni jkollha holding inkroċjata reċiproka mfassla artifiċjalment għall-inflazzjoni tal-fondi proprji
L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu t-tnaqqis imsemmi fil-punti (g), (h) u (i) tal-Artikolu 36(1) skont dawn li ġejjin:
(a)
il-holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 u strumenti ta' kapital oħra ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju għandhom jiġu kkalkulati fuq il-bażi tal-pożizzjonijiet twal grossi;
(b)
L-elementi tal-assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 1 għandhom jiġu trattati bħala holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 għall-fini tat-tnaqqis.
Artikolu 45
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju
L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu t-tnaqqisiet meħtieġ fil-punti (h) u (i) tal-Artikolu 36(1) skont id-dispożizzjonijiet li ġejjin:
(a)
huma jistgħu jikkalkulaw holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta' strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-entitajiet tas-settur finanzjarju abbażi tal-pożizzjoni netta twila fl-istess skopertura sottostanti dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-maturità tal-pożizzjoni qasira taqbel mal-maturità tal-pożizzjoni twila jew għandha maturità residwa ta’ mill-inqas sena;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet qosra u dawk twal jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta' negozjar;
(b)
huma għandhom jiddeterminaw l-ammont li jrid jitnaqqas għal holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ titoli tal-indiċi bil-kalkolu tal-iskopertura sottostanti għall-istrumenti ta' kapital tal-entitajiet tas-settur finanzjarju f'dawk l-indiċi;
Artikolu 46
Tnaqqis tal-holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 fejn istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju
1. Għall-fini tal-punt (h) tal-Artikolu 36(1), l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-ammont applikabbli li jrid jitnaqqas billi jimmultiplikaw l-ammont imsemmi fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu bil-fattur miksub mill-kalkolu msemmi fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont aggregat li bih il-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, Addizzjonali ta' Grad 1 u Grad 2 ta' dawk l-entitajiet tas-settur finanzjarju li fihom l-istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti taqbeż 10 % tal-ammont aggregat tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni kkalkulat wara li jkunu applikati dawn li ġejjin għall-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1:
(i)
l-Artikoli 32 sa 35;
(ii)
it-tnaqqis imsemmi fil-punti (a) sa (g), punti (k)(ii) sa (v) u l-punt (l) tal-Artikolu 36(1), bl-esklużjoni tal-ammont li jrid jitnaqqas għall-assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profitabbiltà futura u jitnisslu minn differenzi temporanji;
(iii)
l-Artikoli 44 u 45
(b)
l-ammont tal-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta' dawk l-entitajiet tas-settur finanzjarju li l-istituzzjoni m'għandhiex investiment sinifikanti fihom diviż bl-ammont aggregat ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti tal-fondi proprji ta’ dawk l-entitajiet tas-settur finanzjarju.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jeskludu pożizzjonijiet ta' sottoskrizzjoni miżmuma għal ħamest ijiem tax-xogħol jew inqas mill-ammont imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 u mill-kalkolu tal-fattur imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1.
3. L-ammont li għandu jitnaqqas skont il-paragrafu 1 għandu jinqasam bejn l-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 kollha miżmuma. L-istituzzjonijiet għandhom jistabilixxu l-porzjon tal-holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 li titnaqqas skont il-paragrafu 1 billi l-ammont speċifikat fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu jkunmultiplikat bil-proporzjon speċifikat fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont ta’ holdings li jeħtieġ jitnaqqas skont il-paragrafu 1;
(b)
il-proporzjoni tal-ammont aggregat ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tas-settur finanzjarju li l-istituzzjoni ma għandhiex investiment sinifikanti fihom rappreżentati minn kull wieħed mill-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 miżmum.
4. L-ammont tal-holdings imsemmi fil-punt (h) tal-Artikolu 36(1) li jkun ugwali għal jew inqas minn 10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni wara l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a)(i) sa (iii) tal-paragrafu 1 m’għandux jitnaqqas u għandu jkun soġġett għall-piż tar-riskji applikabbli skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u r-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif ikun applikabbli.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu l-porzjon tal-holdings ta’ strumenti tal-fondi proprji li jkunu ppeżati għar-riskju billi jiddividu l-ammont speċifikat fil-punt (a) bl-ammont speċifikat fil-punt (b):
(a)
l-ammont tal-holdings meħtieġ li jkun ippeżat għar-riskju skont il-paragrafu 4;
(b)
l-ammont speċifikat fil-punt (i) diviż bl-ammont speċifikat fil-punt (ii):
(i)
l-ammont totali tal-Istrumenti tal-Grad 1 ta' Ekwità Komuni;
(ii)
l-ammont aggregat ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti tal-Grad 1 ta' Ekwità Komuni ta’ entitajiet fis-settur finanzjarju li l-istituzzjoni ma għandhiex investiment sinifikanti fihom.
Artikolu 47
Tnaqqis tal-holdings ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 meta istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju
Għall-fini tal-punt (1) tal-Artikolu 36(1), l-ammont applikabbli li jrid jitnaqqas mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 għandu jeskludi pożizzjonijiet ta’ sottoskrizzjoni miżmuma għal ħamest ijiem tax-xogħol jew inqas u għandu jkun stabbilit skont l-Artikoli 44 u 45 u s-Subtaqsima 2.
Subtaqsima 2
Eżenzjonijiet minn u alternattivi għal tnaqqis minn elementi ta' Grad 1 tal-Ekwità Komuni
Artikolu 48
Livell limitu tal-eżenzjonijiet mit-tnaqqis minn elementi TA'Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. Meta jsir it-tnaqqis meħtieġ skont il-punti (c) u (i) tal-Artikolu 36(1), l-istituzzjonijiet m’għandhomx ikunu meħtieġa jnaqqsu l-ammont tal-elementi elenkati fil-punti (a) u (b) ta' dan il-paragrafu li bħala aggregat jkunu ugwali għal jew inqas mill-ammont limitu msemmi fil-paragrafu 2:
(a)
assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profitabbiltà futura u jirriżultaw minn differenzi temporanji, u bħala aggregat ikunu ugwali għal jew inqas minn 10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni kkalkulat wara l- applikazzjoni ta’ dawn li ġejjin:
(i)
l-Artikoli 32 sa 35;
(ii)
il-punti (a) sa (h), il-punti (k)(ii) sa (v) u l-punt (l) tal-Artikolu 36(1), bl-esklużjoni tal-assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq profitabbiltà futura u jirriżultaw minn differenzi temporanji.
(b)
fejn istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju, il-holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta' dik l-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ dawk l-entitajiet li bħala aggregat ikunu ugwali għal jew inqas minn 10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni kkalkulat wara l-applikazzjoni ta’ dawn li ġejjin:
(i)
l-Artikolu 32 sa 35;
(ii)
il-punti (a) sa (h), il-punti (k)(ii) sa (v) u l-punt (l), tal-Artikolu 36(1) bl-esklużjoni tal-assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq il-profittabbiltà futura u jirriżultaw minn differenzi temporanji.
2. Għall-fini tal-paragrafu 1, l-ammont ta' limitu għandu jkun daqs l-ammont imsemmi fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu immultiplikat bil-perċentwal imsemmi fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont residwu ta' elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 wara l-applikazzjoni tal-aġġustamenti u t-tnaqqis fl-Artikoli 32 sa 36 kollha u mingħajr ma jiġu applikati l-eżenzjonijiet speċifikati f'dan l-Artikolu;
(b)
17,65 %.
3. Għall-fini tal-paragrafu 1, istituzzjoni għandha tiddetermina l-porzjon ta' assi ta' taxxa differita fl-ammont totali ta' elementi tal-Ekwità Komuni ta' Grad 1 li mhux meħtieġ li jiġi mnaqqas billi jiġi diviż l-ammont speċifikat fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu bl-ammont speċifikat fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont ta' assi ta' taxxa differita li jiddependi fuq il-profittabilità futura u li ġej minn differenzi temporanji, u li fl-aggregat huma ugwali għal jew inqas minn 10 % tal-elementi tal-Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-isituzzjonijiet;
(b)
it-total ta' dan li ġej:
(i)
l-ammont imsemmi fil-punt (a);
(ii)
l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta’ fondi proprji ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju li l-istituzzjoni għandha investiment sinifikanti fihom, u li fl-aggregat huma ugwali jew inqas minn 10 % tal-elementi tal-Ekwità Komuni tal-Grad 1 tal-isituzzjoni.
Il-proporzjon ta' investimenti sinifikanti fl-ammont totali ta' elementi li mhux meħtieġ li jiġi mnaqqas huwa ugwali għal wieħed imnaqqas mill-proporzjon imsemmi fl-ewwel subparagrafu.
4. L-ammonti tal-elementi li ma jitnaqqsux skont il-paragrafu 1 għandhom jiġu ppeżati għar-riskju b’250 %.
Artikolu 49
Rekwiżit għal tnaqqis fejn ikunu applikati l-konsolidazzjoni, is-superviżjoni supplementari jew skemi ta' protezzjoni istituzzjonali
1. Għall-fini tal-kalkolu tal-fondi proprji fuq bażi individwali, bażi subkonsolidata jew bażi konsolidata, meta l-awtoritajiet kompetenti jeħtieġu jew jippermettu lill-istituzzjonijiet sabiex japplikaw il-metodu 1, 2 jew 3 tal-Anness I għad-Direttiva 2002/87/KE, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu lill-istituzzjonijiet li ma jkunx hemm tnaqqis fil-holdings ta' istrumenti ta’ fondi proprji ta' entità tas-settur finanzjarju li fiha l-istituzzjoni prinċipali, kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali jew istituzzjoni għandha investiment sinifikanti, sakemm jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a) sa (e) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-entità tas-settur finanzjarju hija impriża tal-assigurazzjoni, impriża tar-riassigurazzjoni jew kumpannija azzjonarja tal-assigurazzjoni;
(b)
l-impriża tal-assigurazzjoni, l-impriża tar-riassigurazzjoni jew il-kumpannija azzjonarja tal-assigurazzjoni tkun inkluża fl-istess superviżjoni supplementari taħt id-Direttiva 2002/87/KE bħall-istituzzjoni prinċipali, il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali jew l-istituzzjoni li jkollha l-holding;
(c)
l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti;
(d)
qabel jingħata l-permess imsemmi fil-punt (c), u fuq bażi kontinwa, l-awtoritjiet kompetenti ikunu ssodisfati li l-livell ta' ġestjoni integrata, il-ġestjoni tar-riskju u kontroll intern rigward l-entitajiet li ser ikunu inklużi fil-kamp ta' applikazzjoni tal-konsolidazzjoni skont il-metodu 1, 2 jew 3 jkun adegwat;
(e)
il-holdings fl-entità jappartjenu lil wieħed minn dawn li ġejjin:
(i)
l-istituzzjoni ta’ kreditu prinċipali;
(ii)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali;
(iii)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali;
(iv)
l-istituzzjoni;
(v)
sussidjarja ta' waħda mill-entitajiet imsemmija fil-punti (i) sa (iv) li hija inkluża fl-ambitu tal-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed.
Il-metodu magħżul għandu jiġi applikat b’mod konsistenti matul iż-żmien.
2. Għall-fini tal-kalkolu tal-fondi proprji fuq bażi individwali u fuq bażi subkonsolidata, l-istituzzjonijiet soġġetti għas-superviżjoni fuq bażi konsolidata skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed m’għandhomx inaqqsu l-holdings tal-istrumenti ta' fondi proprji maħruġa mill-entitajiet tas-settur finanzjarju inkluż fl-ambitu tas-superviżjoni konsolidata, sakemm l-awtoritajiet kompetenti jiddeterminaw li dak it-tnaqqis huma meħtieġ għal raġunijiet speċifiċi, b'mod partikolari separazzjoni strutturali tal-attivitajiet bankarji u l-ippjanar ta' riżoluzzjonijiet.
L-applikazzjoni tal-approċċ imsemmi fl-ewwel subparagrafu ma għandux jinvolvi effetti negattivi sproporzjonati fuq is-sistema finanzjarja kollha jew partijiet minnha fi Stati Membri oħrajn jew fl-Unjoni kollha li jiffurmaw jew joħolqu ostakolu għall-funzjonament tas-suq intern.
3. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu, għall-fini li jikkalkolaw il-fondi proprji fuq bażi individwali jew subkonsolidata, jippermettu lill-istituzzjonijiet ma jnaqqsux holdings ta' strumenti ta' fondi proprji fil-każijiet li ġejjin:
(a)
meta istituzzjoni jkollha holding f'istituzzjoni oħra u huma sodisfatti l-kondizzjonijiet imsemmija fil-punti (i) sa (v):
(i)
l-istituzzjonijiet jinsabu fi ħdan l-istess skema ta’ protezzjoni istituzzjonali msemmija fl-Artikolu 113(7);
(ii)
l-awtoritajiet kompetenti jkunu taw il-permess imsemmi fl-Artikolu 113(7);
(iii)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 113(7) ikunu ssodisfati;
(iv)
l-iskema ta' protezzjoni istituzzjonali tfassal karta tal-bilanċ ikkonsolidata msemmija fil-punt (e) tal-Artikolu 113(7) jew, f'każ li mhux meħtieġ li jitfasslu kontijiet ikkonsolidati, kalkolu aggregat estiż li jkun, sodisfaċenti f'għajnejn l-awtoritajiet kompetenti, u li hu ekwivalenti għad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva tal-Kunsill 86/635/KEE, li jinkorpora ċerti adattamenti għad-dispożizzjonijiet tas-SABE' Direttiva tal-Kunsill 83/349/KEE jew ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002, li jirregola l-kontijiet konsolidati ta' gruppi ta' istituzzjonijiet ta' kreditu. L-ekwivalenza ta' dak il-kalklolu aggregat estiż għandu jiġi vverifikat minn awditur estern u b'mod partikolari li l-użu multiplu ta' elementi eliġibbli għall-kalkolu tal-fondi proprji kif ukoll kwalunkwe ħolqien inadegwat ta' fondi proprji bejn il-membri tal-iskema ta' protezzjoni istituzzjonali jiġu eliminati fil-kalkolu. Il-karta ta' bilanċ konsolidata jew il-kalklolu aggregat estiż għandhom jiġu rapportati lill-awtoritajiet kompetenti mhux inqas frekwentement mill-frekwenza stabbilita fl-Artikoku 99;
(v)
l-istituzzjonijiet inklużi fi skema ta' protezzjoni istituzzjonali jissodisfaw flimkien fuq bażi konsolidata jew aggregata estiża r-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 92 u jwettqu r- rappurtar tal-konformità ma' dawn ir-rekwiżiti skont l-Artikolu 99. Fi ħdan skema ta' protezzjoni istituzzjonali t-tnaqqis tal-imgħax ta' proprjetà ta' membri kooperattivi jew entitajiet legali, li mhumiex membri tal-iskema ta' protezzjoni istituzzjonali, mhuwiex meħtieġ, dment li l-użu multiplu ta' elementi eliġibbli għall-kalkolu tal-fondi proprji kif ukoll kwalunkwe ħolqien inadegwat ta' fondi proprji bejn il-membri tal-iskema ta' protezzjoni istituzzjonali u l-azzjonist minoritarju, meta din tkun istituzzjoni, huma eliminati.
(b)
meta istituzzjoni ta’ kreditu reġjonali jkollha holding fl-istituzzjoni ta’ kreditu ċentrali tagħha jew f’istituzzjoni ta’ kreditu reġjonali oħra u l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a)(i) sa (v) ikunu ssodisfati.
4. Il-holdings fir-rigward ta' liema ma jsirx tnaqqis skont il-paragrafi 1, 2, jew 3 għandhom jikkwalifikaw bħala skoperturi u għandhom ikunu ppeżati għar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
5. Fejn istituzzjoni tapplika l-metodu 1 jew 2 tal-Anness I għad-Direttiva 2002/87/KE, l-istituzzjoni għandha tiddivulga r-rekwiżit ta' fondi proprji supplimentari u l-proporzjon ta' adegwatezza tal-kapital tal-konglomerat finanzjarju kif ikkalkulat f'konformità mal-Artikolu 6 u l-Anness I għal dik id-Direttiva.
6. L-ABE, l-AEAPX u l- Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) (AETS) stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 (27) għandhom, permezz tal-Kumitat Konġunt, jiżviluppaw abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex jispeċifikaw għall-fini ta’ dan l-Artikolu l-kondizzjonijiet tal-applikazzjoni tal-metodi ta’ kalkolu elenkati fl-Anness I, il-Parti II tad-Direttiva 2002/87/KE għall-fini tal-alternattivi għat-tnaqqis imsemmi fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
L-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jissottomettu dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata bis-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010 rispettivament.
Taqsima 4
Kapital ta'Ekwità Komuni ta' Grad 1
Artikolu 50
Kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1
Il-kapital ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ istituzzjoni għandu jkun jikkonsisti minn elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 wara li jiġu applikati l-aġġustamenti meħtieġa mill-Artikoli 32 sa 35, it-tnaqqisiet skont l-Artikolu 36 u l-eżenzjonijiet u l-alternattivi stabbiliti fl-Artikoli 48, 49 u 79.
KAPITOLU 3
Kapital Addizzjonali ta’ Grad 1
Taqsima 1
Elementi u strumenti Addizzjonali ta' Grad 1
Artikolu 51
Elementi Addizzjonali ta’ Grad 1
Elementi Addizzjonali ta’ Grad 1 għandhom jikkonsistu f'dawn li ġejjin:
(a)
strumenti ta' kapital, meta l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52(1) jiġu ssodisfati;
(b)
il-kontijiet primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (a).
Strumenti inklużi taħt il-punt (a) ma għandhomx jikkwalifikaw bħala elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 jew tal-Grad 2.
Artikolu 52
Elementi Addizzjonali ta’ Grad 1
1. L-istrumenti ta' kapital għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti Addizzjonali ta’ Grad 1 biss jekk jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istrumenti jkunu nħarġu u tħallsu għal kollox;
(b)
l-istrumenti ma nxtrawx minn xi waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
l-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(ii)
impriża li fiha l-istituzzjoni jkollha holding fil-forma ta’ sjieda, diretta jew permezz ta’ kontroll, ta’ 20 % jew aktar tad-drittijiet tal-vot jew tal-kapital ta’ dik l-impriża;
(c)
ix-xiri tal-istrumenti ma jkunx direttament jew indirettament iffinanzjat mill-istituzzjoni;
(d)
l-istrumenti jikklassifikaw taħt strument ta’ Grad 2 fil-każ tal-insolvenza tal-istituzzjoni;
(e)
l-istrumenti ma jkunux koperti, jew soġġetti għal garanzija li ssaħħaħ is-superjorità tal-pretensjonijiet minn xi waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
l-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(ii)
l-impriża prinċipali tal-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(iii)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew is-sussidjarji tagħha;
(iv)
il-kumpannija azzjonarja ta' attività mħallta jew is-sussidjarji tagħha;
(v)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta jew is-sussidjarji tagħha;
(vi)
kwalunkwe impriża li jkollha rabtiet mill-qrib mal-entitajiet imsemmija fil-punti (i) sa (v);
(f)
l-istrumenti ma jkunux soġġetti għal kwalunkwe arranġament, kuntrattwali jew ta’ tip ieħor, li jtejjeb is-superjorità tal-pretensjonijiet skont l-istrumenti f'insolvenza jew likwidazzjoni.
(g)
l-istrumenti ikunu perpetwi u d-dispożizzjonijiet li jirregolawhom ma fihomx inċentiv biex l-istituzzjoni tifdihom;
(h)
fejn id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jinkludu dritt ta' xiri wieħed jew aktar, dan id-dritt ta' xiri jista' jiġi eżerċitata għad-diskrezzjoni unika tal-emittent;
(i)
l-istrumenti jistgħu jinxtraw, jinfdew jew jinxtraw mill-ġdid biss meta l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 77 jiġu ssodisfati, u mhux qabel ħames snin wara d-data tal-ħruġ ħlief meta jkunu ssodisfati l-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 78(4);
(j)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti ma jindikawx b’mod espliċitu jew impliċitu li l-istrumenti jinxtraw jew jistgħu jinxtraw, jinfdew jew jinxtraw mill-ġdid u l-istituzzjoni ma tagħtix din l-indikazzjoni f’forma oħra, ħlief fil-każijiet li ġejjin:
(i)
il-likwidazzjoni tal-istituzzjoni;
(ii)
ix-xiri mill-ġdid diskrezzjonarju tal-istrumenti jew mezzi diskrezzjonali oħra ta’ tnaqqis tal-ammont tal-Kapital tal-Grad 1 Addizzjonali, meta l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 77;
(k)
l-istituzzjoni ma tindikax b’mod espliċitu jew impliċitu li l-awtorità kompetenti sejra tagħti l-kunsens għal talba biex tixtri, tifdi jew tixtri mill-ġdid l-istrumenti;
(l)
distribuzzjonijiet skont l-istrumenti jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
jitħallsu mill-elementi distribwibbli;
(ii)
il-livell ta’ distribuzzjonijiet li jsir fuq l-istrumenti ma jiġix emendat abbażi tal-istatus tal-kreditu tal-istituzzjoni jew l-impriża prinċipali tagħha;
(iii)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jagħtu lill-istituzzjoni diskrezzjoni sħiħa biex fi kwalunkwe waqt tikkanċella d- distribuzzjonijiet fuq l-istrumenti għal perijodu mingħajr limitu u fuq bażi mhux kumulattiva, u l-istituzzjoni tista’ tuża dawn il-pagamenti ikkanċellati mingħajr restrizzjoni sabiex tissodisfa l-obbligi tagħha meta jkunu dovuti;
(iv)
il-kanċellament ta’ distribuzzjonijiet ma jikkostitwixxix każ ta’ inadempjenza tal-stituzzjoni;
(v)
il-kanċellament ta’ distribuzzjonijiet ma jkun jimponi l-ebda restrizzjoni fuq l- istituzzjoni;
(m)
l-istrumenti ma jkunux jikkontribwixxu għad-determinazzjoni li l-obbligazzjonijiet ta’ istituzzjoni jeċċedu l-assi tagħha, fejn dan il-kalkolu jikkostitwixxi test ta’ insolvenza skont id-dritt nazzjonali applikabbli;
(n)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jkunu jeħtieġu li, meta jseħħ avveniment skattatur, l-ammont tal-kapital tal-istrumenti titniżżel fil-valur fuq bażi permamenti jew temporanja jew li l-istrumenti jinqalbu għal strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(o)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti ma jkunu jinkludu l-ebda karatteristika li tista’ tfixkel ir-rikapitalizzazzjoni tal-istituzzjoni;
(p)
fejn l-istrumenti ma jinħarġux direttament minn istituzzjoni, iż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin għandhom jiġu sodisfatti:
(i)
l-istrumenti jinħarġu permezz ta' entità fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed;
(ii)
ir-rikavati jkunu immedjatament disponibbli għall-istituzzjoni mingħajr limitazzjoni u f’forma li tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan il-paragrafu.
Il-kondizzjoni stabbilita fil-punt (d) tal-ewwel subparagrafu għandha titqies sodisfatta, minkejja l-istrumenti huma inklużi fil-Grad 1 jew ta’ Grad 2 Addizzjonali bis-saħħa tal-Artikolu 484(3), dment li jikklassifikaw pari passu.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan kollu li ġej:
(a)
il-forma u n-natura tal-inċentivi biex jinfdew;
(b)
in-natura ta' kwalunkwe żieda fil-valur tal-ammont tal-kapital tal-istrument ta’ Grad 1 Addizzjonali b'segwitu għal tnaqqis fil-valur fuq bażi temporanja tal-ammont tal-kapital tiegħu;
(c)
il-proċeduri u l-għażla taż-żmien għal dawn li ġejjin:
(i)
id-determinazzjoni li jkun seħħ avveniment skattatur;
(ii)
iż-żieda fil-valur tal-ammont tal-kapital tal-istrument ta’ Grad 1 Addizzjonali b'segwitu għal tnaqqis fil-valur fuq bażi temporanja tal-ammont tal-kapital tiegħu;
(d)
il-karatteristiċi tal-istrumenti li jistgħu jfixklu r-rikapitalizzazzjoni tal-istituzzjoni;
(e)
l-użu ta’ entitajiet b’għan speċjali għall-ħruġ indirett ta’ strumenti ta’ fondi proprji.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata bis-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 53
Restrizzjonijiet fuq il-kanċellament ta’ distribuzzjonijiet fuq strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali u karatteristiċi li jistgħu jfixklu r-rikapitalizzazzjoni tal-istituzzjoni
Għall-finijiet tal-punti (l)(v) u (o) tal-Artikolu 52(1), id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali għandhom, b’mod partikolari, ma jinkludux dawn li ġejjin:
(a)
rekwiżit li jsiru distribuzzjonijiet fuq l-istrumenti fil-każ ta’ distribuzzjoni fuq strument maħruġ minn istituzzjoni li tikklassifika fl-istess grad bħal, jew subordinat minn, strument ta’ Grad 1 Addizzjonali, inkluż strument ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(b)
rekwiżit li l-pagament ta’ distribuzzjonijiet fuq strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, ta’ Grad 1 Addizzjonali jew ta’ Grad 2 jiġu kkanċellati fil-każ li ma jsirux distribuzzjonijiet fuq dawk l-istrumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali;
(c)
l-obbligu biex il-pagament ta’ imgħax jew ta’ dividend jiġi sostitwit permezz ta’ pagament fi kwalunkwe forma oħra. L-istituzzjoni ma għandhiex altrimenti tkun soġġetta għal tali obbligu.
Artikolu 54
Tnaqqis fil-valur jew konverżjoni ta’ strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali
1. Għall-finijiet tal-punt tal-punt (n) tal-Artikolu 52(1), id-dispożizzjonijiet segwenti għandhom japplikaw għal strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali:
(a)
avveniment skattatur iseħħ meta l-proporzjon tal-kreditu ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 92(1) jaqa’ taħt xi wieħed minn dawn li ġejjin:
(i)
5,125 %;
(ii)
livell ogħla minn 5,125 %, fejn iddeterminat mill-istituzzjoni u speċifikat fid-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrument;
(b)
fid-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrument, l-istituzzjonijiet jistgħu jispeċifikaw avveniment skattatur wieħed jew aktar b'żieda għal dak imsemmi fil-punt (a);
(c)
fejn id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jeħtieġu li jiġu kkonvertiti fi strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 meta jseħħ avveniment skattatur, dawk id-dispożizzjonijiet għandhom jispeċifikaw waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
ir-rata ta’ din il-konverżjoni u limitu fuq l-ammont ta’ konverżjoni permess;
(ii)
il-medda li fiha l-istrumenti sejrin jiġu kkonvertiti fi strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(d)
fejn id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jeħtieġu li meta jseħħ avveniment skattatur l-ammont ta' kapital tagħhom jitniżżawl fil-valur, it-tniżżil fil-valur għandu jnaqqas is-segwenti kollha:
(i)
il-pretensjoni tad-detentur tal-istrument fl-insolvenza jew il-likwidazzjoni tal-istituzzjoni;
(ii)
l-ammont li jrid jitħallas fil-każ tas-sejħa jew fidi tal-istrument;
(iii)
id-distribuzzjonijiet li jkunu saru fuq l-istrument.
2. It-tnaqqis fil-valur jew il-konverżjoni ta' strument ta' Grad 1 Addizzjonali għandu, skont il-qafas tal-kontabbiltà applikabbli, jiġġenera elementi li jikkwalifikaw bħala elementi ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1.
3. L-ammont ta' strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali rikonoxxut f'elementi ta' Grad 1 Addizzjonali huwa limitat għall-ammont minimu tal-elementi ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 li jiġu ġġenerati jekk l-ammont tal-kapital tal-istrumenti ta' Grad 1 Addizzjonali jiġu kompletament imnaqqsa fil-valur jew konvertiti fi strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1.
4. L-ammont aggregat ta' strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali li jrid jonqos fil-valur jew konvertit meta jseħħ avveniment skattatur m'għandux ikun inqas mill-iżjed ammont baxx ta' dawn li ġejjin:
(a)
l-ammont meħtieġ sabiex il-proporzjon ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni jkun restawrat b'mod sħiħ għal 5,125 %;
(b)
l-ammont tal-kapital sħiħ tal-istrument.
5. Meta jseħħ avveniment skattatur, l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu dan li ġej:
(a)
jinfurmaw immedjatament lill-awtoritajiet kompetenti;
(b)
jinfurmaw lid-detenturi tal-istrumenti ta' Grad 1 Addizzjonali;
(c)
inaqqsu fil-valur l-ammont tal-kapital tal-istrumenti, jew jikkonvertu l-istrumenti fi strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 mingħajr dewmien, iżda mhux aktar tard minn xahar, f'konformità mar-rekwiżit stipulat f'dan l-Artikolu.
6. Istituzzjoni li toħroġ strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali li jikkonvertu għal Ekwità Komuni ta' Grad 1 fil-każ ta' avveniment li joħloq dan għandha tiżgura li l-kapital tas-sehem awtorizzat ikun dejjem suffiċjenti, biex l-istrumenti konvertibbli ta' Grad 1 Addizzjonali bħal dawn ikunu kkonvertiti f'sehmiet jekk iseħħ avveniment li joħloq dan. L-awtorizzazzjonijiet kollha meħtieġa għandhom jinkisbu fid-data tal-ħruġ ta' tali strumenti konvertibbli ta' Grad 1. L-istituzzjoni għandha dejjem iżżomm l-awtorizzazzjoni meħtieġa bil-quddiem biex jinħarġu l-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 li fihom jiġu kkonvertiti tali strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali fil-każ ta' avveniment li joħloq dan.
7. Istituzzjoni li toħroġ strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali li jikkonvertu f'Ekwità Komuni ta' Grad 1 fil-każ ta' avveniment li joħloq dan għandha tiżgura li ma jkunx hemm ostakoli proċedurali għal dik il-konverżjoni permezz tal-inkorporazzjoni jew l-istatuti jew l-arranġamenti kuntrattwali tagħha.
Artikolu 55
Konsegwenzi tal-fatt li ma jibqgħux jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet għal strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali
Is-segwenti għandhom japplikaw meta, fil-każ ta’ strument ta’ Grad 1 Addizzjonali, il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52(1) ma jibqgħux jiġu ssodisfati:
(a)
dak l-istrument immedjatament ma jibqax jikkwalifika bħala strument ta’ Grad 1 Addizzjonali;
(b)
il-parti tal-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatata ma’ dak l-istrument għandha tieqaf immedjatament milli tikkwalifika bħala elementi ta’ Grad 1 Addizzjonali.
Taqsima 2
Tnaqqis minn elementi ta' Grad 1 Addizzjonali
Artikolu 56
Tnaqqis minn elementii ta’ Grad 1 Addizzjonali
L-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu dawn li ġejjin mill-elementi ta’ Grad 1 Addizzjonali:
(a)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi minn istituzzjoni tal-istrumenti proprji ta’ Grad 1 Addizzjonali, inkluż strumenti proprji ta’ Grad 1 Addizzjonali li istituzzjoni tista’ tkun obbligata li tixtri bħala riżultat ta’ obbligi kuntrattwali eżistenti;
(b)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi tal-istrumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju li magħhom l-istituzzjoni jkollha holdings inkroċjati reċiproki li l-awtorità kompetenti tikkunsidra li tkun ġiet iddisinjata biex artifiċjalment tkabbar il-fondi proprji tal-istituzzjoni;
(c)
l-ammont applikabbli ddeterminat skont l-Artikolu 60 ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi tal-istrumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju, fejn istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti f’dawk l-entitajiet;
(d)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju meta l-istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’dawk l-entitajiet, eskluż pożizzjonijiet ta' sottoskrizzjoni miżmuma għalħamest ijiem tax-xogħol jew inqas;
(e)
l-ammont ta’ elementi meħtieġa li jitnaqqsu minn elementi ta’ Grad 2 skont l-Artikolu 66 li jaqbeż il-kapital ta’ Grad 2 tal-istituzzjoni;
(f)
kull imposta ta’ taxxa relatat ma’ elementi ta’ Grad 1 prevedibbli fil-mument tal-kalkolu tagħha, ħlief fejn l-istituzzjoni b’mod xieraq taġġusta l-ammont ta’ elementi ta’ Grad 1 sa fejn tali impisti ta’ taxxa jnaqqsu l-ammont sa liema dawk l-elementi jistgħu jiġu applikati biex ikopru riskji jew telf.
Artikolu 57
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti proprji ta’ Grad 1 Addizzjonali
Għall-finijiet tal-punt (a) tal-Artikolu 56, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-holdings tal-istrumenti proprji ta’ Grad 1 Addizzjonali abbażi ta’ pożizzjonijiet twal grossi dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet jistgħu jikkalkulaw l-ammont ta’ holdings tal-istrumenti proprji ta’ Grad 1 Addizzjonali abbażi tal-pożizzjoni netta twila dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-pożizzjonijiet twal u qosra jkunu qegħdin fl-istess skopertura sottostanti u l-pożizzjonijiet qosra ma jinvolvux riskju għall-kontroparti;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet twal kif ukoll dawk qosra jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta' negozjar;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont li jrid jitnaqqas għal holdings diretti, indiretti jew sintetiċi ta’ titoli tal-indiċi bil-kalkolu tal-iskopertura sottostanti għall-istrumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 f'dawk l-indiċi;
(c)
l-istituzzjonijiet jistgħu jagħmlu netting tal-pożizzjonijiet grossi twal fl-istrumenti proprji ta' Grad 1 Addizzjonali bħala riżultat ta’ holdings ta’ titoli ta' indiċi kontra l-pożizzjonijiet qosra fl-istrumenti proprji ta' Grad 1 Addizzjonali bħala riżultat ta’ pożizzjonijiet qosra fl-indiċi sottostanti, inkluż meta dawk il-pożizzjonijiet qosra jinvolvu riskju għall-kontroparti, dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-pożizzjonijiet twal u qosra jinsabu fl-istess indiċi sottostanti;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet twal kif ukoll dawk qosra jinżammu jew fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta' negozjar;
Artikolu 58
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju u meta istituzzjoni jkollha holding inkroċjata reċiproka artifiċjalment iddisinjata biex tkabbar il-fondi proprji
L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu t-tnaqqis meħtieġ skont il-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 56 skont dawn li ġejjin:
(a)
il-holdings ta’ strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali għandhom jiġu kkalkolati abbażi tal-pożizzjonijiet grossi twal;
(b)
l-elementi ta’ assigurazzjoni ta’ fondi proprji ta’ Grad 1 Addizzjonali għandhom jiġu ttrattati bħala holdings ta’ strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali għall-finijiet ta’ tnaqqis.
Artikolu 59
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju
L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu t-tnaqqis meħtieġ skont il-punti (c) u (d) tal-Artikolu 56 skont is-segwenti:
(a)
huma jistgħu jikkalkulaw holdings diretti, indiretti u sintetiċi strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali tal-entitajiet tas-settur finanzjarju abbażi tal-pożizzjoni netta twila fl-istess skopertura sottostanti dment li jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-maturità tal-pożizzjoni qasira tkun taqbel mal-maturità tal-pożizzjoni t-twila jew ikollha maturità residwa ta’ mill-inqas sena;
(ii)
jew kemm il-pożizzjoni qasira kif ukoll dik twila jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta' negozjar.
(b)
huma għandhom jiddeterminaw l-ammont li jrid jitnaqqas għal holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ titoli tal-indiċi bil-kalkolu tal-iskopertura sottostanti għall-istrumenti ta' kapital tal-entitajiet tas-settur finanzjarju f'dawk l-indiċi;
Artikolu 60
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Grad 1 Addizzjonali meta istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju
1. Għall-finijiet tal-punt (c) tal-Artikolu 56, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-ammont applikabbli li jrid jitnaqqas billi jimmultiplikaw l-ammont imsemmi fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu bil-fattur derivat mill-kalkolu msemmi fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont aggregat li bih il-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, ta' Grad 1 Addizzjonali u ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju jaqbeż l-10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni kkalkulat wara li jiġu applikati dawn li ġejjin:
(i)
l-Artikolu 32 sa 35;
(ii)
il-punti (a) sa (g), il-punti (k)(ii) sa (v) u l-punt (l) tal-Artikolu 36(1), bl-esklużjoni tal-assi ta’ taxxa differita li jiddependu fuq profitabbiltà futura u jirriżultaw minn differenzi temporanji;
(iii)
l-Artikoli 44 u 45;
(b)
l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta' Grad 1 Addizzjonali ta’ dawk l-entitajiet tas-settur finanzjarju li fihom l-istituzzjoni m'għandhiex investiment sinifikanti diviż bl-ammont aggregat tal-holdings diretti, indiretti u sintetiċi kollha mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1, ta' Grad 1 Addizzjonali u ta’ Grad 2 ta’ dawk l-entitajiet tas-settur finanzjarju.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jeskludu pożizzjonijiet ta' sottoskrizzjoni miżmuma għal ħamest ijiem tax-xogħol jew inqas mill-ammont imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 u mill-kalkolu tal-fattur imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1.
3. L-ammont li għandu jitnaqqas skont il-paragrafu 1 għandu jinqasam bejn l-istrumenti kollha ta’ Grad 1 Addizzjonali miżmuma. L-ammont li għandu jitnaqqas minn kull strument ta' Grad 1 Addizzjonali skont il-paragrafu 1 għandu jiġi kkalkulat billi l-ammont speċifikat fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu jiġi multiplikat bil-proporzjon speċifikat fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont ta’ holdings li jeħtieġ jitnaqqas skont il-paragrafu 1;
(b)
l-ammont speċifikat fil-punt (i) diviż bl-ammont speċifikat fil-punt (ii):
(i)
l-ammont totali tal-istrument ta' Grad 1 Addizzjonali;
(ii)
l-ammont aggregat ta’ holdings diretti,indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta' Grad 1 Addizzjonali ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju li l-istituzzjoni m'għandhiex investiment sinifikanti fihom.
4. L-ammont tal-holdings imsemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 56 li jkun ugwali għal jew inqas minn 10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni wara l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet stabiliti fil-punti (a)(i), (ii) u (iii) tal-paragrafu 1 m’għandux jitnaqqas u għandu jkun soġġett għall-piż tar-riskji applikabbli skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u r-rekwiżiti stabiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif ikun applikabbli.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu l-porzjon tal-holdings ta’ strumenti tal-fondi proprji li jkunu ppeżati għar-riskju billi jiddividu l-ammont speċifikat fil-punt (a) bl-ammont speċifikat fil-punt (b):
(a)
l-ammont tal-holdings meħtieġ li jkun ippeżat għar-riskju skont il-paragrafu 4;
(b)
l-ammont speċifikat fil-punt (i) diviż bl-ammont speċifikat fil-punt (ii):
(i)
l-ammont totali tal-Istrumenti tal-Grad 1 ta' Ekwità Komuni;
(ii)
l-ammont aggregat ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti tal-Grad 1 ta' Ekwità Komuni ta’ entitajiet fis-settur finanzjarju li l-istituzzjoni ma għandhiex investiment sinifikanti fihom.
Taqsima 3
Kapital ta’ grad 1 addizzjonali
Artikolu 61
Kapital ta’ Grad 1 Addizzjonali
Il-kapital ta’ Grad 1 Addizzjonali ta’ istituzzjoni għandu jikkonsisti minn elementi ta’ Grad 1 wara t-tnaqqis tal-elementi msemmija fl-Artikolu 56 u wara li jiġi applikat l-Artikolu 79.
KAPITOLU 4
Kapital ta’ Grad 2
Taqsima 1
Elementi u strumenti ta’ grad 2
Artikolu 62
Elementi ta’ Grad 2
Elementi ta’ Grad 2 għandhom jikkonsistu f’dawn li ġejjin:
(a)
strumenti ta’ kapital u self subordinat fejn il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ikunu ssodisfatti;
(b)
il-kontijiet primjum tal-ishma relatati mal- istrumenti msemmija fil-punt (a);
(c)
għall-istituzzjonijiet li qegħdin jikkalkulaw l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta, l-aġġustamenti ġenerali tar-riskju ta’ kreditu, gross mill-effetti tat-taxxa, sa 1,25 % tal-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju kkalkulati skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta;
(d)
għall-istituzzjonijiet li qegħdin jikkalkulaw l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju skont il-Kapitolu 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta, l-ammonti pożittivi, gross mill-effetti tat-taxxa, bħala riżultat tal-kalkolu stabilit fl-Artikoli 158 u 159 sa 0,6 % tal-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju kkalkolati skont il-Kapitolu 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta.
L-elementi inklużi taħt il-punt (a) ma għandhomx jikkwalifikaw bħala elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 1 Addizzjonali.
Artikolu 63
Strumenti ta’ Grad 2
L-istrumenti ta’ kapital u self subordinat għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Grad 2 sakemm il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfati:
(a)
l-istrumenti jkunu nħarġu jew ikun ingħata s-self subordinat, kif applikabbli, u tħallsu kompletament;
(b)
l-istrumenti ma nxtrawx jew ma jkunx ingħata s-self subordinat, kif applikabbli, minn xi waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
l-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(ii)
impriża li fiha l-istituzzjoni jkollha parteċipazzjoni fil-forma ta’ sjieda, diretta jew permezz ta’ kontroll, ta’ 20 % jew aktar tad-drittijiet tal-vot jew tal-kapital ta’ dik l-impriża;
(c)
ix-xiri tal-istrumenti jew l-għoti tas-self subordinat, kif applikabbli, ma jkunx direttament jew indirettament iffinanzjat mill-istituzzjoni;
(d)
il-pretensjoni fuq l-ammont ta’ kapital tal-istrumenti skont id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jew il-pretensjoni tal-ammont prinċipali tas-self subordinat skont id-dispożizzjonijiet li jirregolaw is-self subordinat, kif applikabbli, tkun totalment subordinata għal pretensjonijiet tal-kredituri kollha li ma jkunux subordinati;
(e)
l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ma jkunux koperti, jew soġġetti għal garanzija li ssaħħaħ is-superjorità tal-pretensjoni minn xi waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
l-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(ii)
l-impriża prinċipali tal-istituzzjoni jew is-sussidjarji tagħha;
(iii)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew is-sussidjarji tagħha;
(iv)
il-kumpannija azzjonarja ta’ attività mħallta jew is-sussidjarji tagħha;
(v)
il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta jew is-sussidjarji tagħha;
(vi)
kwalunkwe impriża li jkollha rabtiet mill-qrib mal-entitajiet imsemmija fil-punt (i) sa (v);
(f)
l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ma jkunux soġġetti għal xi arranġament li altrimenti jtejjeb is-superjorità tal-pretensjoni taħt l-istrumenti, jew is-self subordinat rispettivament;
(g)
l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, għandhom maturità oriġinali ta’ mill-inqas ħames snin;
(h)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ma jinkludu l-ebda inċentiv biex l-ammont kapitali tagħhom jinfeda jew jitħallas lura, kif applikabbli, mill-istituzzjoni qabel il-maturità tagħhom;
(i)
fejn l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, jinkludu dritt ta’ xiri wieħed jew aktar jew drittijiet ta’ ħlas lura bikri, kif applikabbli, dan id-dritt huwa eżerċitabbli fid-diskrezzjoni totali tal-emittent jew debitu, kif applikabbli;
(j)
l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, jistgħu jinxtraw, jinfdew jew jinxtraw mill-ġdid jew jitħallsu lura b’mod bikri biss meta l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 77 jiġu ssodisfati, u mhux qabel ħames snin wara d-data tal-ħruġ jew l-għoti, kif applikabbli mill-istituzzjoni ħlief meta jkunu ssodisfati l-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 78(4);
(k)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ma jindikawx b’mod espliċitu jew impliċitu li l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ser jew jistgħu jinxtraw, jinfdew, jinxtraw mill-ġdid jew jitħallsu lura b’mod bikri, kif applikabbli, mill-istituzzjoni għajr f’każ ta’ insolvenza jew il-likwidazzjoni tal-istituzzjoni u l-istituzzjoni ma tipprovdix b’mod ieħor tali indikazzjoni;
(l)
id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ma jagħtux lid-detentur id-dritt li jgħaġġel il-pagamenti skedati fil-futur tal-imgħax jew tal-ammont tal-kapital, ħlief fil-każ insolvenza jew likwidazzjoni tal-istituzzjoni;
(m)
il-livell ta’ imgħax jew ta’ pagamenti ta’ dividendi, kif applikabbli, dovuti fuq l-istrumenti jew is-self subordinat, kif applikabbli, ma jiġix emendat abbażi tal-istatus tal-kreditu tal-istituzzjoni jew l-impriża prinċipali tagħha;
(n)
fejn l-istrumenti ma jinħarġux direttament minn istituzzjoni, jew fejn is-self subordinat ma jiġix riċevut direttament minn istituzzjoni, kif applikabbli, iż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin għandhom jiġu sodisfatti:
(i)
l-istrumenti jinħarġu jew is-self subordinat jiġi riċevut, kif applikabbli, permezz ta’ entità, li hija parti mill-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed;
(ii)
ir-rikavati jkunu immedjatament disponibbli għall-istituzzjoni mingħajr limitazzjoni f’forma li tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan il-paragrafu.
Artikolu 64
Amortizzazzjoni tal-istrumenti ta’ Grad 2
Il-punt sa fejn strumenti ta’ Grad 2 jikkwalifikaw bħala elementi ta’ Grad 2 matul l-aħħarħames snin ta’ maturità tal-istrumenti jiġi kkalkulat billi r-riżultat derivat mill-kalkolu fil-punt (a) jiġi mmultiplikat bl-ammont imsemmi fil-punt (b) kif ġej:
(a)
l-ammont nominali tal-istrumenti jew is-self subordinat fl-ewwel ġurnata tal-perjodu finali ta’ ħames snin tal- maturità kuntrattwali diviż bin-numru ta’ jiem kalendarji f’dak il-perjodu;
(b)
in-numru ta’ jiem kalendarji ta’ maturità kuntrattwali li jibqa’ tal-istrumenti jew tas-self subordinat.
Artikolu 65
Il-konsegwenzi tal-fat li ma jibqgħux jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet għal strumenti ta’ Grad 2
Meta fil-każ ta’ strument ta’ Grad 2 il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ma jibqgħux jiġu ssodisfati, għandhom japplikaw dawn li ġejjin:
(a)
dak l-istrument għandu immedjatament ma jibqax jikkwalifika bħala strument ta’ Grad 2;
(b)
il-parti tal-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatata ma’ dak l-istrument għandha immedjatament ma tibqax tikkwalifika bħala elementi ta’ Grad 2.
Taqsima 2
Tnaqqis minn elementi ta’ grad 2
Artikolu 66
Tnaqqis minn elementi ta’ Grad 2
Dawn li ġejjin għandhom jitnaqqsu minn elementi ta’ Grad 2:
(a)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi minn istituzzjoni ta’ strumenti proprji ta’ Grad 2, inkluż strumenti proprji ta’ Grad 2 li istituzzjoni tista’ tkun obbligata li tixtri bħala riżultat ta’ obbligi kuntrattwali eżistenti;
(b)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi tal-istrumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju li magħhom l-istituzzjoni ikollha holdings inkroċjata reċiproka li l- awtorità kompetenti tikkunsidra li tkun ġiet iddisinjata biex artifiċjalment tkabbar il-fondi proprji tal-istituzzjoni;
(c)
l-ammont applikabbli ddeterminat skont l-Artikolu 70 ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ strumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju, meta istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti f’dawk l-entitajiet;
(d)
holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju fejn l-istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’dawk l-entitajiet, esklużi pożizzjonijiet ta’ sottoskrizzjoni miżmuma għal inqas minn ħamest ijiem tax-xogħol.
Artikolu 67
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti proprji ta’ Grad 2
Għall-finijiet tal-punt (a) tal-Artikolu 66, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw holdings abbażi tal-pożizzjonijiet grossi twal soġġetti għall-eċċezzjonijiet li ġejjin:
(a)
istituzzjonijiet jistgħu jikkalkulaw l-ammont tal-holdings fuq il-bażi tal-pożizzjoni twila netta dment li jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-pożizzjonijiet twal u qosra jkunu qegħdin fl-istess skopertura sottostanti u l-pożizzjonijiet qosra ma jinvolvux riskju għall-kontroparti;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet twal kif ukoll dawk qosra jinżammu fil-portafoll ta’ negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta’ negozjar;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont li jrid jitnaqqas għal parteċipazzjonijiet diretti, indiretti u sintetiċi ta’ titoli tal-indiċi bil-kalkolu tal-iskopertura sottostanti għall-istrumenti proprji ta’ Grad 2 f’dawk l-indiċi;
(c)
l-istituzzjonijiet jistgħu jikkumpensaw il-pożizzjonijiet grossi twal fl-istrumenti ta’ Grad 2 bħala riżultat ta’ parteċipazzjonijiet ta’ titoli tal-indiċi kontra pożizzjonijiet qosra fl-istrumenti proprji ta’ Grad 2 bħala riżultat ta’ pożizzjonijiet qosra fl-indiċi sottostanti, inkluż fejn dawk il-pożizzjonijiet qosra jinvolvu riskju għall-kontroparti, dment li jiġu ssodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-pożizzjonijiet twal u qosra jkunu qegħdin fl-istess indiċi sottostanti;
(ii)
jew kemm il-pożizzjonijiet twal kif ukoll dawk qosra jinżammu fil-portafoll ta’ negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta’ negozjar.
Artikolu 68
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju u fejn istituzzjoni jkollha holding inkroċjata reċiproka ddisinjata biex artifiċjalment tkabbar il-fondi proprji
L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu t-tnaqqis meħtieġ skont il-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 66 skont dawn li ġejjin:
(a)
holdings ta’ strumenti ta’ Grad 2 għandhom jiġu kkalkolati abbażi tal-pożizzjonijiet grossi twal;
(b)
holdings ta’ elementi ta’ assigurazzjoni bħala fondi proprji ta’ Grad 2 u ta’ elementi ta’ assigurazzjoni bħala fondi proprji ta’ Grad 3 għandhom jiġu ttrattati bħala holdings ta’ strumenti ta’ Grad 2 għall-finijiet ta’ tnaqqis.
Artikolu 69
Tnaqqis ta’ holdings ta’ strumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju
L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu t-tnaqqis meħtieġ mill-punti (c) u (d) tal-Artikolu 66 skont is-segwenti:
(a)
huma jistgħu jikkalkulaw holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ strumenti ta’ Grad 1 tal-entitajiet tas-settur finanzjarju abbażi tal-pożizzjoni netta twila fl-istess skopertura sottostanti dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-maturità tal-pożizzjoni qasira tkun taqbel mal-maturità tal-pożizzjoni t-twila jew ikollha maturità residwa ta’ mill-inqas sena;
(ii)
jew kemm il-pożizzjoni twila kif ukoll dik qasira jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafoll mhux ta’ negozjar.
(b)
huma għandhom jiddeterminaw l-ammont li jrid jitnaqqas għal holdings diretti, indiretti u sintetiċi ta’ titoli tal-indiċi billi jikkalkulaw l-iskopertura sottostanti għall- istrumenti ta’ kapital tal-entitajiet tas-settur finanzjarju f’dawk l-indiċi.
Artikolu 70
Tnaqqis ta’ strumenti ta’ Grad 2 meta istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti f’entità rilevanti
1. Għall-finijiet tal-punt (c) tal-Artikolu 66, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-ammont applikabbli li jrid jitnaqqas billi jimmultiplikaw l-ammont imsemmi fil-punt (a) ta’ dan il-paragrafu bil-fattur derivat mill-kalkolu msemmi fil-punt (b) ta’ dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont aggregat li bih il-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, ta’ Grad 1 Addizzjonali u ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju jaqbeż l-10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1tal-istituzzjoni kkalkulat wara li jiġu applikati dawn li ġejjin:
(i)
l-Artikolu 32 sa 35;
(ii)
il-punti (a) sa (g), il-punti (k)(ii) sa (v) u l-punt (l) tal-Artikolu 36(1), eskluż l-ammont li jrid jitnaqqas bħala assi ta’ taxxa differita li jiddependi fuq profitabbiltà futura u jirriżulta minn differenzi temporanji;
(iii)
l-Artikoli 44 u 45;
(b)
l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju diviż bl-ammont aggregat tal-holdings diretti, indiretti u sintetiċi kollha mill-istituzzjoni ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, ta’ Grad 1 Addizzjonali u ta’ Grad 2 ta’ dawk l-entitajiet tas-settur finanzjarju.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jeskludu pożizzjonijiet ta’ sottoskrizzjoni miżmuma għal ħamest ijiem tax-xogħol jew inqas mill-ammont imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 u mill-kalkolu tal-fattur imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1.
3. L-ammont li għandu jitnaqqas skont il-paragrafu 1 għandu jitqassam f’proporzjon tul kull strument ta’ Grad 2 miżmum. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-porzjon tal-holdings ta’ strumenti ta’ Grad 2 li għandu jitnaqqas billi jiġi multiplikat l-ammont speċifikat fil-punt (a) ta’ dan il-paragrafu bil-propozjon speċifikat fil-punt (b) ta’ dan il-paragrafu:
(a)
ammont totali ta’ holdings li jkun meħtieġ li jitnaqqas skont il-paragrafu 1;
(b)
ammont speċifikat fil-punt (i) diviż bl-ammont speċifikat fil-punt fil-punt (ii):
(i)
ammont totali tal-istrument ta’ Grad 2;
(ii)
ammont aggregat ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju li l-istituzzjoni m’għandhiex investiment sinifikanti fihom.
4. L-ammont tal-holdings imsemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 66(1) li jkun ugwali għal jew inqas minn 10 % tal-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 tal-istituzzjoni wara l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a)(i) sa (iii) tal-paragrafu 1 m’għandux jitnaqqas u għandu jkun soġġett għall-piż tar-riskji applikabbli skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u r-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif ikun applikabbli.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu l-porzjon tal-holdings ta’ strumenti tal-fondi proprji li jkunu ppeżati għar-riskju billi jiddividu l-ammont speċifikat fil-punt (a) bl-ammont speċifikat fil-punt (b):
(a)
l-ammont tal-holdings meħtieġ li jkun ippeżat għar-riskju skont il-paragrafu 4;
(b)
l-ammont speċifikat fil-punt (i) diviż bl-ammont speċifikat fil-punt (ii):
(i)
l-ammont totali tal-Istrumenti tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni;
(ii)
l-ammont aggregat ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni tal-istrumenti tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni ta’ entitajiet fis-settur finanzjarju li l-istituzzjoni ma għandhiex investiment sinifikanti fihom.
Taqsima 3
Kapital ta’ grad
Artikolu 71
Kapital ta’ Grad 2
Il-kapital ta’ Grad 2 ta’ istituzzjoni għandu jikkonsisti mill-elementi ta’ Grad 2 tal-istituzzjoni wara t-tnaqqis imsemmi fl-Artikolu 66 u wara li jiġi applikat l-Artikolu 79.
KAPITOLU 5
Fondi proprji
Artikolu 72
Fondi proprji
Il-fondi proprji ta’ istituzzjoni għandhom jikkonsistu mis-somma tal-kapital ta’ Grad 1 u l-kapital ta’ Grad 2 tagħha.
KAPITOLU 6
Rekwiżiti ġenerali
Artikolu 73
Distribuzzjonijiet fuq strumenti ta’ fondi proprji
1. Sstrumenti kapitali li dwarhom istituzzjoni jkollha diskrezzjoni esklużiva biex tiddeċiedi tħallas distribuzzjonijiet f’forma li ma tkunx fi flus kontanti jew strument ta’ fondi proprji m’għandhomx ikunu jistgħu jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2 sakemm l-istituzzjoni ma tkunx irċeviet minn qabel permess mill-awtoritajiet kompetenti.
2. Awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu l-permess imsemmi fil-paragrafu 1 unikament meta jikkunsidraw li l-kondizzjonijiet li ġejjin ikunu ġew issodisfatti:
(a)
l-kapaċità tal-istituzzjoni tikkanċella pagamenti skont l-istrument ma tkunx affettwata ħażin mid-diskrezzjoni msemmija fil-paragrafu 1, jew il-forma li biha jistgħu jsiru d-distribuzzjonijiet;
(b)
l-ħila tal-istrument li jassorbi t-telf ma tkunx affettwata ħażin mid-diskrezzjoni msemmija fil-paragrafu 1, jew mill-forma li biha jistgħu jsiru d-distribuzzjonijiet;
(c)
l-kwalità tal-istrument kapitali ma tonqosx b’xi mod ieħor minħabba d-diskrezzjoni msemmija fil-paragrafu 1, jew minħabba l-forma li biha jistgħu jsiru d-distribuzzjonijiet.
3. L-istrumenti kapitali li dwarhom persuna ġuridika għajr l-istituzzjoni li tkun ħarġithom ikollha d-diskrezzjoni biex tiddeċiedi jew tesiġi li l-pagament ta’ distribuzzjonijiet rigward l-istrument għandhom isiru f’forma li ma tkunx fi flus jew strument ta’ fondi proprji m’għandhomx ikunu jistgħu jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2.
4. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw f’indiċi wiesa’ tas-suq bħala waħda mill-bażijiet biex jiġi determinat il-livell tad-distribuzzjonijiet fuq l-istrumenti Addizzjonali ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2.
5. Il-paragrafu 4 m’għandux japplika meta l-istituzzjoni tkun entità ta’ riferiment f’dak l-indiċi wiesa’ tas-suq sakemm ma jiġux issodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
-istituzzjoni tikkunsidra li l-movimenti f’dak l-indiċi wiesa’ tas-suq ma jkunx korrelatat b’mod sinifikanti mal-pożizzjoni tal-kreditu tal-istituzzjonil, l-istituzzjoni prinċipali jew il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew il-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali mħallta jew il-kumpannija azzjonarja prinċipali ta’ attività mħallta tagħha;
(b)
l-awtorità kompetenti ma tkunx waslet għal determinazzjoni differenti minn dik imsemmija fil-punt (a).
6. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw u jiżvelaw l-indiċi wesgħin tas-suq li jiddependu fuqhom l-istrumenti tal-kapital tagħhom.
7. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet skont liema indiċi għandhom jitqiesu bħala li jikkwalifikaw bħala indiċi wesgħin tas-suq għall-finijiet tal-paragrafu 4.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 74
Holdings ta’ strumenti kapitali maħruġa minn entitajiet regolati tas-settur finanzjarju li ma jikkwalifikawx bħala kapital regolatorju
L-istituzzjonijiet ma għandhomx inaqqsu minn xi element ta’ fondi proprji holdings diretti, indiretti jew sintetiċi ta’ stumenti kapitali maħruġa minn entità regolata tas-settur finanzjarju li ma jikkwalifikawx bħala kapital regolatorju ta’ dik l-entità. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw piżijiet tar-riskju għal dawn il-holdings skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
Artikolu 75
Rekwiżiti ta’ tnaqqis u maturità għall-pożizzjonijiet qosra
Ir-rekwiżiti ta’ maturità għal pożizzjonijiet qosra msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 45, fil-punt (a) tal-Artikolu 59 u l-punt (a) tal-Artikolu 69 għandhom jitqiesu li ntlaħqu fir-rigward ta’ pożizzjonijiet miżmuma meta jkunu ssodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha d-dritt kuntrattwali ta’ bejgħ f’data speċifika fil-futur lill-kontroparti li tipprovdi ħeġġ tal-pożizzjoni twila li qed tiġi ħħeġġjata;
(b)
il-kontroparti li tipprovdi l-ħeġġ lill-istituzzjoni hija kuntrattwalment obbligata li tixtri mill-istituzzjoni f’dik id-data speċifika futura l-pożizzjoni twila msemmija fil-punt (a).
Artikolu 76
Holdings tal-indiċi ta’ strumenti kapitali
1. Għall-finijiet tal-punt (a) tal-Artikolu 42, tal-punt (a) tal-Artikolu 45, tal-punt (a) tal-Artikolu 57, tal-punt (a) tal-Artikolu 59, tal-punt (a) tal-Artikolu 67 u tal-punt (a) tal-Artikolu 69, l-istituzzjonijiet jistgħu jnaqqsu l-ammont ta’ pożizzjoni twila fi strument kapitali bil-porzjon ta’ indiċi li hu magħmul mill-istess skopertura sottostanti li qed tiġi ħħeġġjata, sakemm jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
jew kemm il-pożizzjoni twila li qed tiġi ħħeġġjata kif ukoll il-pożizzjoni qasira f’indiċi użat biex jiħħeġġja dik il-pożizzjoni twila jinżammu fil-portafoll tan-negozjar jew it-tnejn jinżammu fil-portafolli mhux ta’ negozjar;
(b)
il-pożizzjonijiet imsemmija fil-punt (a) jinżammu bil-valur ġust fil-karta tal-bilanċ tal-istituzzjoni;
(c)
il-pożizzjoni qasira msemmija fil-punt (a) tikkwalifika bħala ħeġġ effettiv taħt il-proċessi ta’ kontroll intern tal-istituzzjoni;
(d)
l-awtoritajiet kompetenti jivvalutaw l-adegwatezza tal-proċessi ta’ kontroll imsemmija fil-punt (c) minn tal-inqas fuq bażi annwali u jkunu sodisfatti bl-adegwatezza kontinwata tagħhom.
2. Fejn l-awtorità kompetenti tkun tat il-permess minn qabel tagħha, istituzzjoni tista’ tuża stima konservattiva tal-iskopertura sottostanti tal-istituzzjoni għall-istrumenti kapitali inklużi fl-indiċi bħala alternattiva għal istituzzjoni li tikkalkula l-iskopertura tagħha għall-elementi msemmija fil-punt (a) jew (b) jew fit-tnejn li huma:
(a)
l-istrumenti proprji ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2 inklużi fl-indiċi;
(b)
l-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2 ta’ entitajiet tas-settur finanzjarju, inklużi fl-indiċi
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu l-permess imsemmi fil-paragrafu 2 biss meta l-istituzzjoni tkun uriet għas-sodisfazzjon tagħhom li jkun operattivament ta’ piż għall-istituzzjoni li timmonitorja l-iskopertura sottostanti tagħha għall-elementi msemmija fil-punti (a) jew (b) tal-paragrafu 2 jew fit-tnejn li huma, kif applikabbli.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika:
(a)
meta estimu użat bħala alternattiva għall-kalkolu tal-iskopertura sottostanti msemmi fil-paragrafu 2 huwa konservattiv biżżejjed;
(b)
it-tifsira ta’ operazzjonalment ta’ piż għall-finijiet tal-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 77
Kondizzjonijiet għat-tnaqqis tal-fondi proprji
Istituzzjoni għandha teħtieġ il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti biex tagħmel dawn li ġejjin jew wieħed minnhom:
(a)
tnaqqas, jifdi jew tixtri mill-ġdid strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 maħruġa mill-istituzzjoni f’mod li jkun permess skont id-dritt nazzjonali applikabbli;
(b)
twettaq ix-xiri, il-fidi, il-pagament lura jew ix-xiri mill-ġdid ta’ strumenti Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ strumenti ta’ Grad 2 kif applikabbli, qabel id-data tal-maturità kuntrattwali tagħhom.
Artikolu 78
Permess superviżorju għat-tnaqqis tal-fondi proprji
1. L-awtorità kompetenti għandha tagħti permess biex istituzzjoni tnaqqas, tixtri mill-ġdid, tixtri jew tifdi strumenti ta’ Grad 1 tal-Ekwità Komuni, Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2 meta xi waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin tiġi ssodisfatta:
(a)
qabel jew fl-istess ħin tal-azzjoni msemmija fl-Artikolu 77, l-istituzzjoni tissostitwixxi l-istrumenti msemmija fl-Artikolu 77 bi strumenti ta’ fondi proprji li jkunu ta’ kwalità ugwali jew ogħla f’termini li jkunu sostenibbli għall-kapaċità tal-introjtu tal-istituzzjoni;
(b)
l-istituzzjoni wriet għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti li l-fondi proprji tal-istituzzjoni sejrin, wara l-azzjoni inkwistjoni, jeċċedu r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 92(1) ta’ dan ir-Regolament u r-rekwiżit ta’ riżerva kombinata ta’ kapital kif definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tal-Direttiva 2013/36/UE b’marġni li l-awtorità kompetenti tista’ tikkunsidra li jkun meħtieġ abbażi tal-Artikolu 104(3) tad-Direttiva 2013/36/UE
2. Meta skont il-punt (a) tal-paragrafu 1 tkun qed tiġi vvalutata s-sostenibbiltà tal-istrumenti ta’ sostituzzjoni għall-kapaċità ta’ introjtu tal-istituzzjoni, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkunsidraw il-grad sa fejn dawk l-istrumenti kapitali ta’ sostituzzjoni jkunu aktar kostużi għall-istituzzjoni milli dawk li jissostitwixxu.
3. Meta istituzzjoni tieħu azzjoni msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 77 u r-rifjut ta’ tifdija ta’ strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 msemmija fl-Artikolu 27 ikun projbit mid-dritt nazzjonali applikabbli, l-awtorità kompetenti tista’ teżenta l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu sakemm l-awtorità kompetenti teħtieġ li l-istituzzjoni tillimita t-tifdija ta’ dawn l-istrumenti fuq bażi xierqa.
4. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu permess lill-istituzzjonijiet li jifdu strumenti Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2 qabel ħames snin mid-data tal-ħruġ iżda biss meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stipulati fil-paragrafu 1 u l-punt (a) jew (b) ta’ dan il-paragrafu:
(a)
ikun hemm bidla fil-klassifika regolatorja ta’ dawk l-istrumenti li tkun x’aktarx tirriżulta fl-esklużjoni tagħhom mill-fondi proprji jew fl-ikklassifikar mill-ġdid bħala forma ta’ kwalità inferjuri ta’ fondi proprji, u jiġu ssodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
l-awtorità kompetenti tikkunsidra li tali bidla hi suffiċjentement ċerta;
(ii)
l-istituzzjoni turi għas-sodisfazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti li l- ikklassifikar mill-ġdid regolatorju ta’ dawk l-istrumenti ma kienx raġonevolment prevedibbli fil-ħin tal-ħruġ tagħhom;
(b)
ikun hemm bidla fit-trattament applikabbli tat-taxxa ta’ dawk l-istrumenti li l-istituzzjoni turi għas-sodisfazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti li tkun materjali u ma kinitx raġonevolment prevedibbli fil-ħin tal-ħruġ tagħhom.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
it-tifsira ta’ sostenibbli għall-kapaċità tal-introjtu tal-istituzzjoni;
(b)
il-bażijiet xierqa għal-limitazzjoni tat-tifdija msemmija fil-paragrafu 3;
(c)
il-proċess u r-rekwiżiti ta’ data biex istituzzjoni tapplika għall-permess tal-awtorità kompetenti biex twettaq azzjoni msemmija fl-Artikolu 77, inkluż il-proċess li jiġi applikat f’każ ta’ fidi ta’ ishma maħruġa lil membri ta’ soċjetajiet kooperattivi u l-perijodu ta’ żmien għall-ipproċessar ta’ tali applikazzjoni.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 79
Rinunzja temporanja mit-tnaqqis mill-fondi proprji
1. Meta istituzzjoni jkollha strumenti kapitali jew tat self subordinat, kif applikabbli, li jikkwalifikaw bħala strumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2 f’entità tas-settur finanzjarju b’mod temporanju u l-awtorità kompetenti tqis li dawk il-holdings ikunu għall-finijiet ta’ operazzjoni ta’ assistenza finanzjarja maħsuba biex jirriorganizzaw u jsalvaw dik l-entità, l-awtorità kompetenti tista’ teżenta fuq bażi temporanja d-dispożizzjonijiet fuq tnaqqis li kieku japplikaw għal dawk l-istrumenti.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kunċett ta’ temporanju għall-finijiet tal-paragrafu 1 u l-kondizzjonijiet skont liema awtorità kompetenti tista’ tqis li dawk il-holdings temporanji jkunu għall-finijiet ta’ operazzjoni ta’ assistenza finanzjarja maħsuba biex torganizza u ssalva lil dik l-entità.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 80
Analiżi kontinwa tal-kwalità tal-fondi proprji
1. L-ABE għandha timmonitorja l-kwalità tal-istrumenti tal-fondi proprji maħruġa minn istituzzjonijiet madwar l-Unjoni u għandha minnufih tinnotifika lill-Kummissjoni fejn ikun hemm evidenza sinifikanti li dawk l-istrumenti ma jilħqux il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 28, jew fejn applikabbli l-Artikolu 29.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom, bla dewmien, fuq talba tal-ABE, jibagħtu l-informazzjoni kollha li l-ABE tqis bħala rilevanti rigward l-istrumenti kapitali ġodda maħruġa sabiex l-ABE tkun tista’ tissorvelja l-kwalità tal-istrumenti tal-fondi proprji maħruġa minn istituzzjonijiet madwar l-Unjoni.
2. Notifika għandha tinkludi dawn li ġejjin:
(a)
spjegazzjoni dettaljata tan-natura u l-grad tan-nuqqas identifikat;
(b)
parir tekniku dwar l-azzjoni mill-Kummissjoni li l-ABE tikkunsidra li tkun meħtieġa;
(c)
żviluppi sinifikanti fil-metodoloġija tal-ABE għall-ittestjar għal stress tas-solvenza tal-istituzzjonijiet.
3. L-ABE għandha tipprovdi parir tekniku lill-Kummissjoni dwar kwalunkwe tibdil sinifikanti li tikkunsidra li jkun meħtieġ għad-definizzjoni tal-fondi proprji bħala riżultat ta’ xi wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
żviluppi rilevanti fl-istandards jew fil-prattika tas-suq;
(b)
tibdil fl-istandards rilevanti ġuridiċi jew kontabilistiċi;
(c)
żviluppi sinifikanti fil-metodoloġija tal-ABE għall-ittestjar għal stress tas-solvenza tal-istituzzjonijiet.
4. L-ABE għandha tipprovdi parir tekniku lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014 dwar trattament possibbli ta’ qligħ mhux realizzat imkejjel f’valur ġust minbarra li tinkludihom f’’Ekwità Komuni ta’ Grad 1 mingħajr aġġustament. Tali rakkomandazzjonijiet għandhom jieħdu kont ta’ żviluppi rilevanti fl-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà u fi ftehimiet internazzjonali dwar standards prudenzjali għall-banek.
TITOLU II
INTERESS MINORITARJU U STRUMENTI TA’ GRAD 1 U TA’ GRAD 2 ADDIZZJONALI MAĦRUĠA MINN SUSSIDJARJI
Artikolu 81
Interessi minoritarji li jikkwalifikaw għal inklużjoni fil-kapital konsolidat ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1
1. Interessi minoritarji għandhom jinkludu s-somma tal-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, il-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatati ma’ dawk l-istrumenti, qligħ miżmum, u riżervi oħrajn ta’ sussidjarja fejn il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
is-sussidjarja tkun waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
istituzzjoni;
(ii)
impriża li skont id-dritt nazzjonali applikabbli tkun soġġetta għar-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament u ta’ din id-Direttiva 2013/36/UE;
(b)
is-sussidjarja tkun inkluża totalment fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed;
(c)
l-elementi tal-Ekwità Komuni ta’ Grad 1, imsemmija fil-parti introduttorja ta’ dan il-paragrafu jkunu proprjetà ta’ persuni minbarra mill-impriżi inklużi fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed.
2. Interessi minoritarji li jkunu direttament jew indirettament iffinanzjati, permezz ta’ entità b’għan speċjali jew b’mod ieħor, mill-impriża prinċipali tal-istituzzjoni, jew is-sussidjarji tagħha ma għandhomx jikkwalifikaw bħala kapital konsolidat ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1.
Artikolu 82
Kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 Addizzjonali, ta’ Grad 1, ta’ Grad 2 u fondi proprji kwalifikattivi
Kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 Addizzjonali, ta’ Grad 1, ta’ Grad 2 u fondi proprji kwalifikattivi għandhom jinkludu l-interess minoritarju, l-istrumenti Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2, kif applikabbli, flimkien mal-qligħ miżmum u l-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatati, ta’ sussidjarja meta l-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
is-sussidjarja tkun waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
istituzzjoni;
(ii)
impriża li skont id-dritt nazzjonali applikabbli tkun soġġetta għar- rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament u ta’ din id-Direttiva 2013/36/UE;
(b)
is-sussidjarja tkun inkluża totalment fl-ambitu tal-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed;
(c)
dawk l-istrumenti jkunu proprjetà ta’ persuni minbarra mill-impriżi inklużi fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed.
Artikolu 83
Kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2 Addizzjonali maħruġ minn entità b’għan speċjali
1. Strumenti ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2 Addizzjonali maħruġa minn entità b’għan speċjali, u l-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatati jkunu inklużi fil-kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 Addizzjonali, Grad 1 jew ta’ Grad 2 jew fil-fondi proprji kwalifikattivi, kif applikabbli, biss meta l-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
l-entità b’għan speċjali li toħroġ dawk l-istrumenti tkun inkluża totalment fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed;
(b)
l-istrumenti, u l-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatati, ikunu inklużi fil-kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 Addizzjonali biss meta l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52(1) jiġu ssodisfatti;
(c)
l-istrumenti, u l-kontijiet tal-primjum azzjonarju relatati, ikunu inklużi f’kapital kwalifikattiv ta’ Grad 2 biss meta l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ikunu ssodisfatti;
(d)
l-uniku assi tal-entità b’għan speċjali jkun l-investiment tagħha fil-fondi proprji tal-impriża prinċipali jew sussidjarja tagħha li tkun inkluża b’mod sħiħ fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed, li l-forma tiegħu tissodisfa l-kondizzjonijiet rilevanti stabbiliti fl-Artikoli 52(1) jew 63, kif applikabbli.
Fejn l-awtorità kompetenti tikkunsidra li l-assi ta’ entità b’għan speċjali minbarra l-investiment tagħha fil-fondi proprji tal-impriża prinċipali jew sussidjarja tagħha li hija inkluża fl-ambitu tal-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II ta’ Parti Wieħed, huma minimi u insinifikanti għal tali entità, l-awtorità kompetenti tista’ tirrinunzja l-kondizzjoni speċifikata fil-punt (d) tal-ewwel subparagrafu.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika t-tipi ta’ assi li jistgħu jirrigwardaw l-operazzjoni ta’ entitajiet b’għan speċjali u l-kunċetti ta’ minimu u insinifikanti msemmija fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 84
Interessi minoritarji inklużi fil-kapital konsolidat ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont ta’ interessi minoritarji ta’ sussidjarja li jiġi inkluż fil-kapital konsolidat ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 billi jnaqqsu mill-interessi minoritarji ta’ dik l-impriża r-riżultat tal-multiplikazzjoni tal-ammont imsemmi fil-punt (a) bil-perċentwal imsemmi fil-punt (b):
(a)
il-kapital ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 tas-sussidjarja nieqes l-iċken minn dawn li ġejjin:
(i)
l-ammont tal-kapital ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 ta’ dik is-sussidjarja li jkun meħtieġ biex tintlaħaq is-somma tar-rekwiżit stipulat fil-punt (a) tal-Artikolu 92(1), ir-rekwiżiti imsemmija fl-Artikoli 458 u 459, ir-rekwiżiti speċifiċi tal-fondi proprji msemmija fl-Artikolu 104 tad-Direttiva 2013/36/UE ir-rekwiżit ta’ riżerva kombinata ta’ kapital definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 500 u kwalunkwe regolament superviżorju lokali addizzjonali f’pajjiżi terzi sakemm dawk ir-rekwiżiti għandhom jiġu ssodisfatti mill-kapital tal-Ekwità Komuni ta’ Grad 1;
(ii)
l-ammont tal-kapital konsolidat ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 ta’ dik is-sussidjarja li jkun meħtieġ biex tintlaħaq is-somma tar-rekwiżit stipulat fil-punt (a) tal-Artikolu 92(1), ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikoli 458 u 459, ir-rekwiżiti speċifiċi tal-fondi proprji msemmija fl-Artikolu 104 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżit ta’ riżerva kombinata ta’ kapital definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 500 u kwalunkwe regolament superviżorju lokali addizzjonali f’pajjiżi terzi sakemm dawk ir-rekwiżiti għandhom jiġu ssodisfatti mill-kapital tal-Ekwità Komuni ta’ Grad 1.
(b)
l-interessi minoritarji tas-sussidjarja espressi bħala perċentwal tal-istrumenti kollha ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 ta’ dik l-impriża flimkien mal-kontijiet tal-primjum azzjonarju, qligħ miżmum u riżervi oħra relatati.
2. Il-kalkolu msemmi fil-paragrafu 1 għandu jsir fuq bażi subkonsolidata għal kull sussidjarja msemmija fl-Artikolu 81(1).
Istituzzjoni tista’ tagħżel li ma tagħmilx dan il-kalkolu għal sussidjarja kif imsemmi fl-Artikolu 81(1). Fejn istituzzjoni tieħu tali deċiżjoni, l-interess minoritarju ta’ dik is-sussidjarja ma jistax jiġi inkluż fil-kapital konsolidat ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1.
3. Fejn awtorità kompetenti tidderoga mill-applikazzjoni tar-rekwiżiti prudenzjali fuq bażi individwali, kif stipulat fl-Artikolu 7, l-interess minoritarju fis-sussidjarji li għalihom tapplika l-eżenzjoni m’għandux ikun rikonoxxut f’fondi proprji fil-livell subkonsolidat jew konsolidat, kif applikabbli.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kalkolu subkonsolidat meħtieġ f’konformità mal-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, l-Artikoli 85 u 87,
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015 fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
5. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu eżenzjoni mill-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu lil kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali li tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-attività prinċipali tagħha hija li tikseb holdings;
(b)
hija soġġetta għal superviżjoni prudenzjali fuq bażi kkonsolidata;
(c)
tikkonsolida istituzzjoni sussidjarja li fiha għandha biss holding minoritarju permezz tar-relazzjoni ta’ kontroll definita fl-Artikolu 1 tad-Direttiva 83/349/KEE;
(d)
aktar minn 90 % tal-kapital konsolidat meħtieġ tal-Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jirriżulta mill-istituzzjoni sussidjarja msemmija fil-punt c) kkalkulat fuq bażi subkonsolidata.
Fejn, wara 31 ta’ Diċembru 2014, kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali, li tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-ewwel subparagrafu ssir kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu r-rinunzja msemmija fl-ewwel subparagrafu lil dik il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali dment li tissodisfa l-kondizzjonijiet f’dak is-subparagrafu.
6. Fejn l-istituzzjonijiet tal-kreditu affiljati b’mod permanenti f’netwerk ma’ korp ċentrali u istituzzjonijiet stabbiliti fi skema ta’ protezzjoni istituzzjonali soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 113(7) stabbilixxew skema ta’ garanzija trasversali li tipprevedi li m’hemm l-ebda impediment materjali, prattiku jew legali attwali jew previst għat-trasferiment tal-ammont ta’ fondi proprji aktar mir-rekwiżiti regolatorji mill-kontroparti għall-istituzzjoni tal-kreditu, dawn l-istituzzjonijiet huma eżentati mid-dispożizzjonijiet ta’ dan l-Artikolu dwar it-tnaqqis u jistgħu jirrikonoxxu kwalunkwe interess minoritarju li jirriżulta fl-iskema ta’ garanzija trasversali bis-sħiħ.
Artikolu 85
Strumenti kwalifikattivi ta’ Grad 1 inklużi fil-kapital konsolidat ta’ Grad 1
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont kwalifikattiv ta’ kapital ta’ Grad 1 ta’ sussidjarja li jiġi inkluż fil-fondi proprji konsolidati billi jitnaqqas mill-fondi proprji ta’ dik l-impriża r-riżultat tal-multiplikazzjoni tal-ammont imsemmi fil-punt (a) bil-perċentwal imsemmi fil-punt (b).
(a)
il-kapital ta’ Grad 1 tas-sussidjarja nieqes l-iċken minn dawn li ġejjin:
(i)
l-ammont tal-kapital ta’ Grad 1 ta’ dik is-sussidjarja li jkun meħtieġ biex tintlaħaq is-somma tar-rekwiżit stipulat fil-punt (a) tal-Artikolu 92(1), ir-rekwiżiti imsemmija fl-Artikoli 458 u 459, ir-rekwiżiti speċifiċi tal-fondi proprji msemmija fl-Artikolu 104 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżit ta’ riżerva kombinata tal-kapital definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tad-Direttiva 2013/36/UE u r-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 500 u kwalunkwe regolament superviżorju lokali addizzjonali f’pajjiżi terzi sakemm dawk ir-rekwiżiti għandhom jiġu ssodisfatti mill-kapital ta’ Grad 1;
(ii)
l-ammont tal-kapital konsolidat ta’ Grad 1 relatat mas-sussidjarja meħtieġa fuq bażi konsolidata biex tintlaħaq is-somma tar-rekwiżit stipulat fil-punt (a) tal-Artikolu 92(1), ir-rekwiżiti imsemmija fl-Artikoli 458 u 459, ir-rekwiżiti speċifiċi tal-fondi proprji msemmija fl-Artikolu 104 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżit ta’ riżerva kombinata tal-kapital definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tad-Direttiva 2013/36/UE u r-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 500 u kwalunkwe regolament superviżorju lokali addizzjonali f’pajjiżi terzi sakemm dawk ir-rekwiżiti għandhom jiġu ssodisfatti mill-kapital ta’ Grad 1;
(b)
il-kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 tas-sussidjarja mfisser bħala perċentwal tal-istrumenti kollha ta’ Grad 1 ta’ dik l-impriża flimkien mal- kontijiet tal-primjum azzjonarju, il-qligħ miżmum u riżervi oħra relatati.
2. Il-kalkolu msemmi fil-paragrafu 1 għandu jsir fuq bażi subkonsolidata għal kull sussidjarja msemmija fl-Artikolu 81(1).
Istituzzjoni tista’ tagħżel li ma tagħmilx dan il-kalkolu għal sussidjarja kif imsemmi fl-Artikolu 81(1). Fejn istituzzjoni tieħu tali deċiżjoni, il-kapital ta’ Grad 1 ta’ dik is-sussidjarja li jikkwalifika ma jistax jiġi inkluż fil-kapital konsolidat ta’ Grad 1.
3. Fejn awtorità kompetenti tidderoga mill-applikazzjoni tar-rekwiżiti prudenzjali fuq bażi individwali, kif stipulat fl-Artikolu 7, l-istrumenti ta’ Grad 1 fis-sussidjarji li għalihom tapplika l-eżenzjoni m’għandhomx ikunu rikonoxxuti f’fondi proprji fil-livell subkonsolidat jew konsolidat, kif applikabbli.
Artikolu 86
Kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 inkluż fil-kapital konsolidat Addizzjonali ta’ Grad 1
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 84(5) u (6), l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont ta’ kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 ta’ sussidjarja li jiġi inkluż fil-kapital konsolidat ta’ Grad 1 Addizzjonali billi jnaqqsu mill-kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 ta’ dik l-impriża inkluża fil-kapital konsolidat ta’ Grad 1 l-interessi minoritarji ta’ dik l-impriża li jkunu inklużi fil-kapital konsolidat tal-Ekwità Komuni ta’ Grad 1.
Artikolu 87
Fondi proprji kwalifikattivi inklużi f’fondi proprji konsolidati
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont ta’ fondi proprji kwalifikattivi ta’ sussidjarja li jiġi inkluż fil-fondi proprji konsolidati billi jitnaqqas mill-fondi proprji kwalifikattivi ta’ dik l-impriża r-riżultat tal-multiplikazzjoni tal-ammont imsemmi fil-punt (a) bil-perċentwal imsemmi fil-punt (b):
(a)
il-fondi proprji tas-sussidjarja nieqes l-iċken minn dawn li ġejjin:
(i)
l-ammont tal-fondi proprji tas-sussidjarja meħtieġ biex jissodosfa s-somma tar-rekwiżit stipulat fil-punt (c) tal-Artikolu 92(1), ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikoli 458 u 459, ir-rekwiżiti speċifiċi tal-fondi proprji msemmija fl-Artikolu 104 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżit ta’ riżerva kombinata tal-kapital definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 500 u kwalunkwe regolament superviżorju lokali addizzjonali f’pajjiżi terzi;
(ii)
l-ammont tal-fondi proprji li jirrigwarda s-sussidjarja li jkun meħtieġ fuq bażi konsolidata biex tintlaħaq is-somma tar-rekwiżit stipulat fil-punt (c) tal-Artikolu 92(1), ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikoli 458 u 459, ir-rekwiżiti speċifiċi tal-fondi proprji msemmija fl-Artikolu 104 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżit ta’ riżerva kombinata ta’ kapital definit fil-punt (6) tal-Artikolu 128 tad-Direttiva 2013/36/UE, ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 476 u kwalunkwe regolament superviżorju lokali addizzjonali f’pajjiżi terzi;
(b)
il-fondi proprji kwalifikattivi tal-impriża, espressi bħala perċentwal tal-istrumenti kollha tal-fondi proprji tas-sussidjarja li jkunu inklużi fl-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2 il-kontijiet tal-primjum azzjonarju, il-qligħ miżmum u riżervi oħra relatati.
2. Il-kalkolu msemmi fil-paragrafu 1 għandu jsir fuq bażi subkonsolidata għal kull sussidjarja msemmija fl-Artikolu 81(1).
Istituzzjoni tista’ tagħżel li ma tagħmilx dan il-kalkolu għal sussidjarja kif imsemmi fl-Artikolu 81(1). Fejn istituzzjoni tieħu tali deċiżjoni, il-fondi proprji ta’ dik is-sussidjarja li jikkwalifikaw ma jistgħux jiġu inklużi fil-fondi proprji konsolidati.
3. Fejn awtorità kompetenti tidderoga mill-applikazzjoni tar-rekwiżiti prudenzjali fuq bażi individwali, kif stipulat fl-Artikolu 7, l-istrumenti ta’ fondi proprji fis-sussidjarji li għalihom tapplika l-eżenzjoni m’għandhomx ikunu rikonoxxuti f’fondi proprji fil-livell subkonsolidat jew konsolidat, kif applikabbli.
Artikolu 88
Strumenti tal-fondi proprji kwalifikattivi inklużi fil-kapital konsolidat ta’ Grad 2
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 84(5) u (6), l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammont ta’ fondi proprji kwalifikattivi ta’ sussidjarja li jiġi inkluż fil-kapital konsolidat ta’ Grad 2 billi jnaqqsu mill-fondi proprji kwalifikattivi ta’ dik l-impriża li tkun inkluża fil-fondi proprji konsolidati, il-kapital kwalifikattiv ta’ Grad 1 ta’ dik l-impriża inkluż fil-kapital konsolidat ta’ Grad 1.
TITOLU III
HOLDINGS KWALIFIKATTIVI ’L BARRA MIS-SETTUR FINANZJARJU
Artikolu 89
Ippeżar tar-riskju u l-projbizzjoni ta’ holdings kwalifikattivi ’l barra mis-settur finanzjarju
1. Holding kwalifikattiva, li l-ammont tagħha jaqbeż l-15 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni, f’impriża li ma tkunx waħda minn dawn li ġejjin għandha tkun soġġetta għad-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 3:
(a)
entità tas-settur finanzjarju;
(b)
impriża, li ma tkunx entità tas-settur finanzjarju, li twettaq attivitajiet li l-awtorità kompetenti tikkunsidra li jkunu kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
estensjoni diretta ta’ operazzjoni bankarja; jew
(ii)
anċillari għal operazzjoni bankarja;
(iii)
kiri, factoring, l-amministrazzjoni ta’ unit trusts, il-ġestjoni ta’ servizzi tal-ipproċessar ta’ data jew xi attività simili oħra.
2. L-ammont totali tal-holdings kwalifikattivi ta’ istituzzjoni f’impriżi minbarra dawk imsemmija fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 1 li jaqbeż s-60 % tal-kapital eliġibbli tagħhom għandu jkun soġġett għad-dispożizzjonijiet stipulati fil-paragrafu 3.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom japplikaw ir-rekwiżiti stipulati fil-punt (a) jew (b) għall-holdings kwalifikattivi tal-istituzzjonijiet imsemmija fil-paragrafi 1 u 2:
(a)
għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżit ta’ kapital skont il-Parti Tlieta, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw piż tar-riskju ta’ 1 250 % għall-ikbar wieħed minn dawn li ġejjin:
(i)
l-ammont ta’ holdings kwalifikattivi msemmija fil-paragrafu 1 li jaqbeż il-15 % tal-kapital eliġibbli;
(ii)
l-ammont totali ta’ holdings kwalifikattivi msemmija fil-paragrafu 2 li jaqbeż s-60 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni;
(b)
l-awtoritajiet kompetenti għandhom jipprojbixxu lill-istituzzjonijiet milli jkollhom holdings kwalifikattivi msemmija fil-paragrafi 1 u 2 li l-ammont tagħhom jaqbeż l-perċentwali ta’ kapital eliġibbli stabbilit f’dawk il-paragrafi.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippubblikaw l-għażla tagħhom ta’ (a) jew (b).
4. Għall-finijiet tal-punt (b) tal-paragrafu 1, l-ABE għandha toħroġ linji gwida li jispeċifikaw il-kunċetti li ġejjin:
(a)
attivitajiet li huma estensjoni diretta ta’ operazzjoni bankarja;
(b)
attivitajiet anċillari għal operazzjoni bankarja;
(c)
attivitajiet simili.
Dawk il-linji gwida għandhom jiġu adottati skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 90
Alternattiva għall-piż tar-riskju ta’ 1 250 %
Bħala alternattiva għall-applikazzjoni ta’ piż tar-riskju ta’ 1 250 % għall-ammonti li jeċċedu l-limiti speċifikati fl-Artikolu 89(1) u (2), l-istituzzjonijiet jistgħu jnaqqsu dawk l-ammonti mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 skont il-punt (k) tal-Artikolu 36(1).
Artikolu 91
Eċċezzjonijiet
1. L-azzjonijiet ta’ impriżi li ma jkunux imsemmija fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 89(1) m’għandhomx jiġu inklużi fil-kalkolu tal-limiti eliġibbli ta’ kapital speċifikati f’dak l-Artikolu meta xi waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin tiġi ssodisfatta:
(a)
dawk l-azzjonijiet ikunu miżmuma temporanjament matul operazzjoni ta’ għajnuna finanzjarji kif imsemmi fl-Artikolu 79;
(b)
iż-żamma ta’ dawk l-azzjonijiet tkun pożizzjoni ta’ sottoskrizzjoni miżmuma għal ħamest ijiem tax-xogħol jew inqas;
(c)
dawk l-azzjonijiet ikunu miżmuma f’isem proprju tal-istituzzjoni u għan-nom ta’ oħrajn.
2. L-azzjonijiet li ma jkunux assi fissi finanzjarji kif imsemmi fl-Artikolu 35(2) tad-Direttiva 86/635/KEE ma għandhomx jiġu inklużi fil-kalkolu speċifikat fl-Artikolu 89.
PARTI TLIETA
REKWIŻITI TA’ KAPITAL
TITOLU I
REKWIŻITI ĠENERALI, VALUTAZZJONI U RAPPURTAR
KAPITOLU 1
Livell meħtieġ ta’ fondi proprji
Taqsima 1
Rekwiżiti ta’fondi proprji għall-istituzzjonijiet
Artikolu 92
Rekwiżiti ta’ fondi proprji
1. Soġġett għall-Artikoli 93 u 94, l-istituzzjonijiet għandhom dejjem jissodisfaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji li ġejjin:
(a)
proporzjon tal-kapital ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 ta’ 4,5 %;
(b)
proporzjon tal-kapital ta’ Grad 1 ta’ 6 %;
(c)
proporzjon totali tal-kapital ta’ 8 %.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-proporzjon tal-kapital tagħhom kif ġej:
(a)
il-proporzjon tal-kapital ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 ikun il-kapital ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 tal-istituzzjoni espress bħala perċentwal tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju;
(b)
il-proporzjon tal-kapital ta’ Grad 1 ikun il-kapital ta’ Grad 1 tal-istituzzjoni espress bħala perċentwal tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju;
(c)
il-proporzjon totali tal-kapital ikun il-fondi proprji tal-istituzzjoni espress bħala perċentwal tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju.
3. L-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma tal- punti (a) sa (f) ta’ dan il-paragrafu wara li jitqiesu d-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 4:
(a)
l-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju għal riskju ta’ kreditu u għal riskju ta’ dilwizzjoni, ikkalkulati skont it-Titolu II u l-Artikolu 379, fir-rigward tal-attivitajiet tan-negozju kollha ta’ istituzzjoni, eskluż l-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju min-negozju fil-portafoll tan-negozjar tal-istituzzjoni;
(b)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji, iddeterminati skont it-Titolu IV ta’ din il-Parti jew tal-Parti Erbgħa, kif applikabbli, għan-negozju fil-portafoll tan-negozjar ta’ istituzzjoni, għal dawn li ġejjin:
(i)
riskji ta’ pożizzjoni;
(ii)
skoperturi kbar li jeċċedu l-limiti speċifikati fl-Artikoli 395 sa 401, sal- limitu li istituzzjoni titħalla taqbeż dawk il-limiti;
(c)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji stabbiliti skont it-Titolu IV jew it-Titolu V bl-eċċezzjoni tal-Artikolu 379, kif applikabbli, għal dawn li ġejjin:
(i)
riskju tal-kambju;
(ii)
riskju ta’ saldu;
(iii)
riskju tal-prodotti;
(d)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkulati skont it-Titolu VI għar-riskju ta’ aġġustament ta’ valutazzjoni tal-kreditu ta’ strumenti ta’ derivati OTC minbarra derivattivi ta’ kreditu rikonoxxuti li jnaqqsu l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għal riskju ta’ kreditu;
(e)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji ddeterminati skont it-Titolu III għal riskju operattiv;
(f)
l-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju stabbiliti skont it-Titolu II għal riskju tal-kontroparti bħala riżultat tan-negozju fil-portafoll tan-negozjar tal-istituzzjoni għat-tipi ta’ transazzjonijiet u ftehimiet li ġejjin:
(i)
kuntratti elenkati fl-Anness II u derivattivi ta’ kreditu;
(ii)
transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew ta’ prodotti abbażi ta’ titoli jew prodotti;
(iii)
transazzjonijiet ta’ self b’marġni abbażi ta’ titoli jew prodotti;
(iv)
transazzjonijiet ta’ saldu fit-tul.
4. Id-dispożizzjonijiet li ġejjin għandhom japplikaw għall-kalkolu tal-ammont totali tal-iskopertura msemmi fil-paragrafu 3:
(a)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji msemmija fil-punti (c), (d) u (e) ta’ dak il-paragrafu għandhom jinkludu dawk li ġejjin mill-attivitajiet kummerċjali ta’ istituzzjoni;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji stipulati fil-punti (b) sa (e) ta’ dak il-paragrafu bi 12,5.
Artikolu 93
Rekwiżit ta’ kapital inizjali fuq negozju avvjat
1. Il-fondi proprji ta’ istituzzjoni ma jistax ikun li jaqgħu taħt l-ammont ta’ kapital inizjali meħtieġ meta ġiet awtorizzata.
2. L-istituzzjonijiet ta’ kreditu li kienu diġà jeżistu fl-1 ta’ Jannar 1993, li l-ammont tal-fondi proprji li ma jilħaqx l-ammont ta’ kapital inizjali meħtieġ, jistgħu jkomplu bl-attivitajiet tagħhom. F’dak il-każ, l-ammont tal-fondi proprji ta’ dawk l-istituzzjonijiet ma jistax jaqa’ taħt l-ogħla livell li ntlaħaq b’effett mit-22 ta’ Diċembru 1989.
3. Ditti ta’ investiment u ditti awtorizzati li kienu koperti taħt l-Artikolu 6 tad-Direttiva 2006/49/KE li kienu jeżistu qabel il-31 ta’ Diċembru 1995, li l-ammont ta’ fondi proprji tagħhom ma jilħaqx l-ammont ta’ kapital inizjali meħtieġ, jistgħu jkomplu jwettqu l-attivitajiet tagħhom. Il-fondi proprji ta’ dawn id-ditti jew ditti ta’ investiment ma jistax jaqa’ taħt l-ogħla livell ta’ referenza kkalkulat wara d-data tan-notifika li tinsab fid-Direttiva tal-Kunsill 93/6/KEE tal-15 ta’ Marzu 1993 dwar l-adekwatezza ta’ kapital ta’ ditti tal-investiment u l-istituzzjonijiet ta’ kreditu (28). Dak il-livell ta’ referenza għandu jkun il-livell medju ta’ kuljum tal-fondi proprji ikkalkulat fuq perijodu ta’ sitt xhur li jippreċedi id-data tal-kalkolu. Dan għandu jkun ikkalkulat kull sitt xhur fir-rigward tal-perijodu preċedenti korrispondenti.
4. Fejn il-kontroll ta’ istituzzjoni li taqa’ fil-kategorija msemmija fil-paragrafu 2 jew 3 jittieħed minn persuna fiżika jew ġuridika minbarra mill-persuna li preċedentement kienet tikkontrolla l-istituzzjoni, l-ammont tal-fondi proprji ta’ dik l-istituzzjoni għandu jilħaq l-ammont ta’ kapital inizjali meħtieġ.
5. Fejn ikun hemm fużjoni ta’ żewġ istituzzjonijiet jew aktar li jaqgħu fil-kategorija msemmija fil-paragrafi 2 jew 3, l-ammont tal-fondi proprji tal-istituzzjoni bħala riżultat tal-fużjoni ma għandux jaqa’ taħt it-total tal-fondi proprji tal-istituzzjonijiet fużi meta tkun saret il-fużjoni, sakemm l-ammont ta’ kapital inizjali meħtieġ ma jkunx intlaħaq.
6. Fejn l-awtoritajiet kompetenti jikkunsidraw li jkun meħtieġ li biex jiżguraw is-solvenza ta’ istituzzjoni għandu jiġi ssodisfatt ir-rekwiżit stabbilit fil-paragrafu 1, id-dispożizzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 sa 5 ma għandhomx japplikaw.
Artikolu 94
Deroga għal negozji żgħar fil-portafoll tan-negozjar
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jissostitwixxu r-rekwiżit ta’ kapital imsemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 92(3) b’rekwiżit ta’ kapital ikkalkulat skont il-punt (a) ta’ dak il-paragrafu fir-rigward tan-negozju fil-portafoll tan-negozjar tagħhom, dment li d-daqs tan-negozju fil-portafoll tan-negozjar kemm li jidher u dak li ma jidhirx fuq il-karta tal-bilanċ tagħhom jissodisfa ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ikun normalment ta’ inqas minn 5 % tal-assi totali u € 15-il miljun;
(b)
qatt ma jaqbeż is-6 % tal-assi totali u l-€ 20 miljun.
2. Fil-kalkolu tad-daqs ta’ negozju fuq il-karta tal-bilanċ u negozju li ma jidhirx fuq il-karta tal-bilanċ, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej:
(a)
strumenti ta’ dejn għandhom jiġu valutati skont il-prezz tas-suq jew il-valuri nominali tagħhom, l-ekwitajiet skont il-prezz tas-suq tagħhom u d-derivattivi skont il-valuri nominali jew tas-suq tal-istrumenti sottostanti;
(b)
il-valur assolut ta’ pożizzjonijiet twal għandu jingħadd mal-valur assolut ta’ pożizzjonijiet qosra.
3. Meta istituzzjoni tonqos milli tissodisfa l-kondizzjoni fil-punt (b) tal-paragrafu 1 hi għandha tinnotifika minnufih l-awtorità kompetenti. Jekk, wara valutazzjoni mill-awtorità kompetenti, l-awtorità kompetenti tistabbilixxi u tinnotifika lill-istituzzjoni li r-rekwiżit fil-punt (a) tal-paragrafu 1 ma ġiex ssodisfatt, l-istituzzjoni għandha tieqaf tuża l-paragrafu 1 mid-data tar-rappurtar li jmiss.
Taqsima 2
Rekwiżiti ta’fondi proprji għal ditti ta’ investiment li jkollhom awtorizzazzjoni limitata biex jipprovdu servizzi ta’ investiment
Artikolu 95
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għal ditti ta’ investiment li jkollhom awtorizzazzjoni limitata biex jipprovdu servizzi ta’ investiment
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 92(3), ditti ta’ investiment li ma jkunux awtorizzati biex jipprovdu s-servizzi u l-attivitjiet ta’ investiment elenkati fil-punti (3) u (6) tat-Taqsima A tal-Anness I tad-Direttiva 2004/39/KE għandhom jużaw il-kalkolu tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju speċifikat fil-paragrafu 2.
2. Id-ditti ta’ investiment imsemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu u d-ditti msemmija fil-punt 2(c) tal-Artikolu 4(1) li jipprovdu s-servizzi u l-attivitajiet ta’ investiment elenkati fil-punti (2) u (4) tat-Taqsima A għall-Anness I tad-Direttiva 2004/39/KE għandhom jikkalkulaw l-ammont totali ta’ skopertura għar-riskju bħala l-ogħla minn li ġej:
(a)
is-somma tal-elementi msemmija fil-punti (a) sa (d) u (f) tal-Artikolu 92(3) wara li jiġi applikat l-Artikolu 92(4);
(b)
12,5 immultiplikat bl-ammont speċifikat fl-Artikolu 97.
Id-ditti msemmija fil-punt 2(c) tal-Artikolu 4(1) li jipprovdu s-servizzi u l-attivitajiet ta’ investiment elenkati fil-punti (2) u (4) tat-Taqsima A tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti fl-Artikolu 92(1) u (2) abbażi tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju msemmi fl-ewwel subparagrafu.
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jistabbilixxu r-rekwiżiti għall-fondi proprji għad-ditti msemmija fil-punt 2(c) tal-Artikolu 4(1) li jipprovdu s-servizzi u l-attivitajiet ta’ investiment elenkati fil-punti (2) u (4) tat-Taqsima A tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE bħala r-rewkiżiti tal-fondi proprji li jkunu vinkolanti fuq dawk id-ditti skont il-miżuri nazzjonali ta’ traspożizzjoni fis-seħħ fil-31 ta’ Diċembru 2013 għad-Direttivi 2006/49/KE u 2006/48/KE.
3. Id-ditti ta’ investiment imsemmija fil-paragrafu 1 ikunu soġġetti għad-dispożizzjonijiet l-oħra kollha fir-rigward ta’ riskju operattiv stabbilit fit-Titolu VII, il-Kapitolu 3, it-Taqsima II, Subtaqsima 1 tad-Direttiva 2013/36/UE.
Artikolu 96
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għal ditti ta’ investiment li jżommu kapital inizjali kif jinsab fl- Artikolu 28(2) tad-Direttiva 2013/36/UE
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 92(3), il-kategoriji li ġejjin ta’ ditti ta’ investiment li jżommu kapital inizjali skont l-Artikolu 28(2) tad-Direttiva 2013/36/UE għandhom jużaw il-kalkolu tat-total tal-ammont tal-iskopertura għar-riskju speċifikat fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu:
(a)
ditti ta’ investiment li jinnegozjaw f’isimhom stess għar-raġuni unika ta’ twettiq jew għall-eżekuzzjoni ta’ ordni ta’ klijent jew bil-għan li jiksbu aċċess għal sistemi tal-ikklerjar u saldu jew għal skambju rikonoxxut meta jaġixxu f’kapaċità ta’ aġenzija jew jeżegwixxu ordni ta’ klijent;
(b)
id-ditti ta’ investiment li jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(i)
li ma jżommux flus jew titoli tal-klijenti;
(ii)
li jwettqu biss negozjar għall-kont proprju;
(iii)
li ma jkollhomx klijenti esterni;
(iv)
fejn it-transazzjonijiet tagħhom ta’ eżekuzzjoni u s-saldu jseħħu taħt ir- responsabbiltà ta’ istituzzjoni tal-ikklerjar u jkunu ggarantiti minn dik l- istituzzjoni ta’ ikklerjar.
2. Fil-każ ta’ ditti ta’ investiment imsemmija fil-paragrafu 1, l-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma ta’ dan li ġej:
(a)
il-punti (a) sa (d) u (f) tal-Artikolu 92(3) wara li jiġi applikat l-Artikolu 92(4);
(b)
l-ammont imsemmi fl-Artikolu 97 immultiplikat bi 12,5.
3. Id-ditti ta’ investiment imsemmija fil-paragrafu 1 ikunu soġġetti għad-dispożizzjonijiet l-oħra kollha fir-rigward tar-riskju operattiv kif stipulat fit-Titolu VII, il-Kapitolu 3, it-Taqsima II, is-Subtaqsima 1 tad-Direttiva 2013/36/UE.
Artikolu 97
Fondi proprji abbażi tal-Ispejjeż Ġenerali Fissi
1. F’konformità mal-Artikoli 95 u 96, ditta ta’ investiment u ditti msemmija fil-punt 2(c) tal-Artikolu 4(1) li jipprovdu s-servizzi u l-attivitajiet ta’ investiment elenkati fil-punti (2) u (4) tat-Taqsima A tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE għandu jkollhom kapital eliġibbli ta’ mill-inqas kwart tal-ispejjeż indiretti ffissati tas-sena preċedenti.
2. Fejn jkun hemm tibdil fin-negozju ta’ ditta ta’ investiment mis-sena preċedenti li l-awtorità kompetenti tikkunsidrah bħala materjali, l-awtorità kompetenti tista’ taġġusta r-rekwiżit stipulat fil-paragrafu 1.
3. Fejn ditta ta’ investiment ma tkunx wettqet in-negozju tagħha għal sena, li tibda mill-ġurnata li fiha jkun infetaħ in-negozju, ditta ta’ investiment għandha żżomm kapital eliġibbli ta’ mill-inqas kwart tal-ispejjeż ġenerali fissi proġettati fil-pjan tan-negozju tagħha, ħlief meta l-awtorità kompetenti teħtieġ li l-pjan tan-negozju jiġi aġġustat.
4. L-ABE b’konsultazzjoni mal-AETS għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika f’aktar dettall dawn li ġejjin:
(a)
il-kalkolu tar-rekwiżiti biex jinżamm kapital eliġibbli ta’ mill-inqas kwart tal-ispejjeż ġenerali fissi tas-sena preċedenti;
(b)
il-kondizzjonijiet għall-aġġustament mill-awtorità kompetenti tar-rekwiżiti biex jinżamm kapital eliġibbli ta’ mill-inqas kwart tal-ispejjeż ġenerali fissi tas-sena preċedenti;
(c)
il-kalkolu tal-ispejjeż ġenerali fissi proġettati fil-każ ta’ ditta ta’ investiment li ma tkunx temmet negozju għal sena.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Marzu 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 98
Fondi proprji għal ditti ta’ investiment fuq bażi konsolidata
1. Fil-każ tad-ditti ta’ investiment imsemmija fl-Artikolu 95(1) fi grupp, meta dak il-grupp ma jinkludix istituzzjonijiet ta’ kreditu, ditta ta’ investiment prinċipali fi Stat Membru għandha tapplika l-Artikolu 92 fuq livell konsolidat kif ġej:
(a)
billi tuża l-kalkolu tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju speċifikat fl-Artikolu 95(2);
(b)
fondi proprji kkalkulati abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata tad-ditta prinċipali tal-investiment jew dik tal-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew tal-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallata, kif applikabbli.
2. Fil-każ ta’ ditti ta’ investiment imsemmija fl-Artikolu 96(1) fi grupp, fejn dak il-grupp ma jinkludix istituzzjonijiet ta’ kreditu, ditta ta’ investiment prinċipali fi Stat Membru u ditta ta’ investiment ikkontrollata minn kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallata għandha tapplika l-Artikolu 92 fuq bażi konsolidata kif ġej:
(a)
għandha tuża l-kalkolu tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju speċifikat fl-Artikolu 96(2);
(b)
għandha tuża fondi proprji kkalkulati abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata tad-ditta prinċipali tal-investiment jew dik tal-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew tal-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallata, kif applikabbli, u f’konformità mal-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed.
KAPITOLU 2
Rekwiżiti ta’ kalkolu u ta’ rappurtar
Artikolu 99
Rappurtar dwar ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji u informazzjoni finanzjarja
1. Ir-rappurtar mill-istituzzjonijiet lill-awtoritajiet kompetenti dwar l-obbligi stabbiliti fl-Artikolu 92 għandu jsir mill-inqas fuq bażi semiannwali.
2. L-istituzzjonijiet soġġetti għall-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1606/2002 u l-istituzzjonijiet ta’ kreditu, minbarra dawk imsemmija fl-Artikolu 4 ta’ dak ir-Regolament li jħejju l-kontijiet konsolidati tagħhom f’konformità mal-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà adottati f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 6(2) ta’ dak ir-Regolament, għandhom jirrappurtaw ukoll l-informazzjoni finanzjarja.
3. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeħtieġu li dawk l-istituzzjonijiet tal-kreditu li japplikaw l-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà bħala applikabbli skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 għar-rappurtar tal-fondi proprji fuq bażi konsolidata skont l-Artikolu 23(2) ta’ dan ir-Regolament jirrappurtaw ukoll l-informazzjoni finanzjarja kif stabbilit fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
4. L-informazzjoni finanzjarja msemmija fil-paragrafu 2 u fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3 għandha tkun rappurtata sa fejn dan ikun meħtieġ sabiex tinkiseb stampa komprensiva tal-profil tar-riskju tal-attivitajiet ta’ istituzzjoni u stampa tar-riskji sistemiċi li joħolqu l-istituzzjonijiet għas-settur finanzjarju jew l-ekonomija reali f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi biex tispeċifika l-formati uniformi, il-frekwenzi, id-dati tar-rappurtar, id-definizzjonijiet u s-soluzzjonijiet tal-informatika li għandhom jiġu applikati fl-Unjoni għar-rappurtar imsemmi fil-paragrafi 1 sa 4.
Ir-rekwiżiti ta’ rappurtar għandhom ikunu proporzjonati man-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
6. Fejn awtorità kompetenti tqis li l-informazzjoni finanzjarja meħtieġa mill-paragrafu 2 tkun neċessarja sabiex tittieħed stampa komprensiva tal-profil ta’ riskju tal-attivitajiet ta’, u stampa tar-riskji sistemiċi lis-settur finanzjarju jew lill-ekonomija reali maħluq minn, istituzzjonijiet minbarra dawk imsemmija fil-paragrafi 2 u 3, li huma soġġetti għal qafas ta’ kontabbiltà bbażat fuq id-Direttiva 86/635/KEE, l-awtorità kompetenti għandha tikkonsulta lill-ABE dwar l-estensjoni tar-rekwiżiti ta’ rappurtar tal-informazzjoni finanzjarja fuq bażi konsolidata lil dawk l-istituzzjonijiet, dment li dawn mhumiex diġà qegħdin jirrappurtaw fuq tali bażi.
L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi biex jiġu speċifikati l-formati li għandhom jintużaw mill-istituzzjonijiet li lilhom l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jestendu r-rekwiżiti ta’ rappurtar dwar l-informazzjoni finanzjarja f’konformità mal-ewwel subparagrafu.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fit-tieni subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
7. Fejn awtorità kompetenti tqis li l-informazzjoni mhux koperta mill-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fil-paragrafu 5 hija meħtieġa għall-iskopijiet stabbiliti fil-paragrafu 4, hija għandha tinnotifika lill-ABE u lill-BERS dwar l-informazzjoni addizzjonali li hija tqis li jinħtieġ li tkun inkluża fl-istandards tekniċi implimentattivimsemmija fil-paragrafu 5.
Artikolu 100
Rekwiżiti addizzjonali ta’ rappurtar
L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw lill-awtoritajiet kompetenti l-livell, tal-anqas f’termini aggregati, ta’ ftehimiet ta’ riakkwist tagħhom, is-self ta’ titoli u s-suriet kollha ta’ vinkolar tal-assi.
L-ABE għandha tinkludi din l-informazzjoni fl-istandards tekniċi ta’ implimentazzjoni dwar ir-rappurtar imsemmija fl-Artikolu 99(5).
Artikolu 101
Obbligi speċifiċi tar-rappurtar
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw fuq bażi semiannwali d-data li ġejjin lill-awtoritajiet kompetenti għal kull suq nazzjonali tal-proprjetà li għalih huma esposti:
(a)
telf li ġej minn skoperturi li għalihom istituzzjoni tkun irrikonoxxiet bħala kollateral proprjetà immobbli residenzjali, sal-ammont l-aktar baxx ta’ dak mirhun u 80 % tal-valur tas-suq jew 80 % tal-valur tas-self ipotekarju sakemm ma jiġix deċiż b’mod ieħor skont l-Artikolu 124(2);
(b)
telf kumplessiv li ġej minn skoperturi li għalihom istituzzjoni tkun irrikonoxxiet bħala kollateral proprjetà immobbli residenzjali, sal-parti tal-iskopertura ttrattata bħala totalment iggarantita permezz ta’ proprjetà immobbli residenzjali f’konformità mal-Artikolu 124(1);
(c)
il-valur ta’ skopertura tal-iskoperturi pendenti kollha li għalihom istituzzjoni tkun irrikonoxxiet bħala kollateral proprjetà immobbli residenzjali limitat għall-parti ttrattata bħala kompletament iggarantita permezz ta’ proprjetà immobbli residenzjali f’konformità mal-Artikolu 124(1);
(d)
telf li ġej minn skoperturi li għalihom istituzzjoni tkun irrikonoxxiet bħala kollateral proprjetà immobbli residenzjali, sal-ammont l-aktar baxx ta’ dak mirhun u 50 % tal-valur tas-suq jew 60 % tal-valur tas-self ipotekarju sakemm ma jiġix deċiż b’mod ieħor skont l-Artikolu 124(2);
(e)
telf kumplessiv li ġej minn skoperturi li għalihom istituzzjoni tkun irrikonoxxiet bħala kollateral proprjetà immobbli kummerċjali, sal-parti tal-iskopertura ttrattata bħala totalment iggarantita permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali f’konformità mal-Artikolu 124(1).
(f)
il-valur ta’ skopertura tal-iskoperturi pendenti kollha li għalihom istituzzjoni tkun irrikonoxxiet bħala kollateral proprjetà immobbli residenzjali limitat għall-parti ttrattata bħala kompletament iggarantita permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali f’konformità mal-Artikolu 124(1).
2. Id-data msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiġi rrappurtata lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru domiċiljarju tal-istituzzjoni rilevanti. Fejn istituzzjoni jkollha fergħa fi Stat Membru ieħor, id-data li tikkonċerna dik il-fergħa għandha wkoll tiġi rappurtata lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti. Id-data għandha tiġi rrappurtata separatament għal kull suq tal-proprjetà fl-Unjoni li għalih tkun esposta l-istituzzjoni rilevanti.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom kull sena jippubblikaw id-data speċifikata fil-punti (a) sa (f) tal-paragrafu 1 fuq bażi aggregata, flimkien ma’ data storika, meta tkun disponibbli. Awtorità kompetenti għandha, fuq talba ta’ awtorità kompetenti oħra fi Stat Membru jew mill-ABE tipprovdi lil dik l-awtorità kompetenti jew lill-ABE informazzjoni aktar dettaljata dwar il-kondizzjoni tas-swieq residenzjali jew tal-proprjetà immobbli kummerċjali f’dak l-Istat Membru.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-formati uniformi, id-definizzjonijiet, il-frekwenzi u dati tar-rappurtar, kif ukoll is-soluzzjonijiet tal-informatika, tal-elementi msemmija fil-paragrafu 1;
(b)
il-formati uniformi, id-definizzjonijiet, il-frekwenzi u d-dati tar-rappurtar, kif ukoll is-soluzzjonijiet tal-informatika, tad-data aggregata msemmija fil-paragrafu 2.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
KAPITOLU 3
Portafoll tan-negozjar
Artikolu 102
Rekwiżiti għall-Portafoll tan-Negozjar
1. Il-pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar għandhom jew ikunu mingħajr restrizzjonijiet fir-rigward tan-negozjabbiltà tagħhom jew għandhom ikunu jistgħu jiġu ħħeġġjati.
2. L-intenzjoni ta’ negozjar għandha tintwera fuq bażi tal-istrateġiji, il-politiki u l-proċeduri stabbiliti mill-istituzzjoni biex timmaniġja l-pożizzjoni jew il-portafoll skont l-Artikolu 103.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jistabilixxu u jżommu sistemi u kontrolli biex jimmaniġjaw il-portafoll tan-negozjar tagħhom skont l-Artikoli 104 u 105.
4. L-istituzzjonijiet jistgħu jinkludu ħħeġġjar intern għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ kapital għal riskji ta’ pożizzjoni sakemm dawn jinżammu b’intenzjoni ta’ negozjar u li r-rekwiżiti tal-Artikoli 103 sa 106 jiġu ssodisfatti.
Artikolu 103
Ġestjoni tal-portafoll tan-negozjar
Fl-immaniġjar tal-pożizzjonijiet jew tas-settijiet ta’ pożizzjonijiet tagħha fil-portafoll tan-negozjar, l-istituzzjoni għandha tikkonforma mar-rekwiżit li ġejjin kollha:
(a)
l-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ strateġija tan-negozjar dokumentata sew għall-pożizzjoni/strument jew portafolji, approvata mill-maniġment superjuri, li għandha tinkludi l-perijodu ta’ holding mistenni;
(b)
l-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ politiki u proċeduri ddefiniti sew għall-ġestjoni attiva ta’ pożizzjonijiet meħuda fil-post tan-negozjar (trading desk). Dawk il-politiki u proċeduri għandhom jinkludu li ġejjin:
(i)
liema pożizzjonijiet jistgħu jittieħdu mil-liema post tan-negozjar;
(ii)
il-limiti tal-pożizzjoni jkunu stabbiliti u mmonitorjati għall- adegwatezza;
(iii)
in-negozjanti għandhom l-awtonomija biex jieħdu u jimmaniġġjaw il- pożizzjoni fil-limiti miftiehma u skont l-istrateġija approvata;
(iv)
il-pożizzjonijiet jiġu rrapportati lill-maniġment superjuri bħala parti integrali mill-proċess għall-ġestjoni tar-riskju tal-istituzzjoni;
(v)
il-pożizzjonijiet ikunu mmonitorjati attivament b’referenza għal sorsi ta’ informazzjoni tas-suq u ssir valutazzjoni tal-kummerċjabbiltà jew tal-kapaċità li tiġi ħħeġġjata l-pożizzjoni jew ir-riskji tal-komponenti tagħha, inkluż il-valutazzjoni, il-kwalità u d-disponibbiltà tal-input tas-suq għall-proċess ta’ valutazzjoni, il-livell tal-fatturat tas-suq, id-daqs tal-pożizzjonijiet nnegozjati fis-suq;
(vi)
il-proċeduri u kontrolli attivi kontra l-frodi.
(c)
l-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ politiki u proċeduri ddefiniti b’mod ċar għall-monitoraġġ tal-pożizzjonijiet kontra l-istrateġija tan-negozjar tal-istituzzjoni inkluż il-monitoraġġ tal-fatturat u pożizzjonijiet li għalihom il-perijodu ta’ holding li kien oriġinarjament intiż ikun inqabeż.
Artikolu 104
Inklużjoni fil-Portafoll tan-Negozjar
1. L-istituzzjonijiet għandu jkollhom fis-seħħ politiki u proċeduri ddefiniti b’mod ċar biex jiddeterminaw liema pożizzjonijiet jinkludu fil-portafoll tan-negozjar għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ kapital tagħhom, skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 102 u d-definizzjoni ta’ portafoll tan-negozjar skont il-punt (86) tal-Artikolu 4(1), b’kont meħud tal-kapaċitajiet u l-prattiki għall-ġestjoni tar-riskju tal-istituzzjoni. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta sew il-konformità tagħha ma’ dawn il-politiki u l-proċeduri u għandha tissottomettihom għal verifika interna perjodika.
2. L-istituzzjonijiet għandu jkollhom fis-seħħ politiki u proċeduri ddefiniti b’mod ċar għall-immaniġjar ġenerali tal-portafoll tan-negozjar. Dawn il-politiki u l-proċeduri għandhom mill-inqas jindirizzaw:
(a)
l-attivitajiet li l-istituzzjoni tikkunsidra li jkunu ta’ negozjar u li jagħmlu parti mill-portafoll tan-negozjar għall-finijiet ta’ rekwiżiti ta’ fondi proprji;
(b)
il-punt sa fejn pożizzjoni tista’ tiġi vvalutata kuljum skont il-prezzijiet tas-suq b’riferiment għal suq likwidu, attiv u fiż-żewġ direzzjonijiet;
(c)
fil-każ ta’ pożizzjonijiet li jiġu valutati skont mudell, il-punt sa fejn l-istituzzjoni tista’:
(i)
tidentifika r-riskji materjali kollha tal-pożizzjoni;
(ii)
tiħħeġġja r-riskji materjali kollha tal-pożizzjoni bi strumenti li għalihom jeżisti suq attiv, likwidu u fiż-żewġ direzzjonijiet;
(iii)
tikseb estimi affidabbli għas-suppożizzjonijiet u l-parametri ewlenin użati fil-mudell;
(d)
il-punt sa fejn l-istituzzjoni tista’, u tkun meħtieġa li, tiġġenera valutazzjonijiet għall-pożizzjoni li jistgħu jiġu vvalidati esternament b’mod konsistenti;
(e)
il-punt sa fejn ir-restrizzjonijiet legali jew ir-rekwiżiti operattivi l-oħra jimpedixxu l-abbiltà tal-istituzzjoni li teffettwa likwidazzjoni jew ħeġġ tal-pożizzjoni fuq terminu qasir;
(f)
il-punt sa fejn l-istituzzjoni tista’, u tkun meħtieġa li, timmaniġġja attivament ir-riskji ta’ pożizzjonijiet fl-operat tan-negozjar tagħha;
(g)
il-punt sa fejn l-istituzzjoni tista’ tittrasferixxi riskji jew pożizzjonijiet bejn il-portafolji mhux tan-negozjar u l-portafolji tan-negozjar u l-kriterji għal dawn it-trasferimenti.
Artikolu 105
Rekwiżiti għal Valutazzjoni Prudenti
1. Il-pożizzjonijiet kollha fil-portafoll tan-negozjar għandhom ikunu soġġetti għall-istandards għal valutazzjoni prudenti speċifikati f’dan l-Artikolu. L-istituzzjonijiet għandhom b’mod partikolari jiżguraw li l-valutazzjoni prudenti tal-pożizzjonijiet tagħhom fil-portafoll tan-negozjar jiksbu grad xieraq ta’ ċertezza wara li jikkunsidraw in-natura dinamika tal-pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar, id-domanda għal solidità prudenzjali u l-mod ta’ operat u l-iskop tar-rekwiżiti kapital fir-rigward tal-pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu u jżommu sistemi u kontrolli suffiċjenti sabiex jipprovdu stimi ta’ valutazzjoni prudenti u affidabbli. Dawk is-sistemi u kontrolli għandhom jinkludu mill-inqas l-elementi li ġejjin:
(a)
politiki u proċeduri dokumentati għall-proċess ta’ valutazzjoni, inkluż ir-responsabbiltajiet iddefiniti b’mod ċar tal-oqsma varji involuti fid-determinazzjoni tal-valutazzjoni, is-sorsi tal-informazzjoni tas-suq u analiżi tal-adegwatezza tagħhom, linji gwida għall-użu ta’ parametri li ma jistgħux jiġu osservati li jirriflettu s-suppożizzjonijiet tal-istituzzjoni dwar dak li l-parteċipanti tas-suq sejrin jużaw fl-ipprezzar tal-pożizzjoni, il-frekwenza ta’ valutazzjoni indipendenti, l-għażla tal-ħin għall-prezzijiet tal-għeluq, il-proċeduri għall-aġġustament tal-valutazzjonijiet, il-proċeduri ta’ verifika tal-għeluq tax-xahar u dawk ad-hoc;
(b)
linji ta’ rappurtar għad-dipartiment responsabbli għall-proċess ta’ valutazzjoni li jkunu ċari u indipendenti mill-uffiċċju tan-negozjar.
Il-linja ta’ rappurtar għandha finalment tkun il-korp maniġerjali.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jirrivalwaw il-pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar mill-inqas darba kuljum.
4. Kull meta jkun possibbli l-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw il-pożizzjonijiet tagħhom skont il-prezzijiet tas-suq, inkluż meta japplikaw it-trattament tal-kapital fil-portafoll tan-negozjar.
5. Meta twettaq valutazzjoni skont il-valur tas-suq, istituzzjoni għandha tuża l-lat l-aktar prudenti ta’ offerta sakemm l-istituzzjoni ma tistax tikkwota prezz medju. Fejn l-istituzzjonijiet jagħmlu użu minn din id-deroga, kull sitt xhur dawn għandhom jinfurmaw lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom bil-pożizzjonijiet ikkonċernati u jagħtu evidenza li dawn jistgħu jikkwotaw prezz medju.
6. Fejn ma tkunx possibbli valutazzjoni skont il-prezzijiet tas-suq, l-istituzzjonijiet għandhom b’mod konservattiv jivvalutaw il-pożizzjonijiet u l-portafolji tagħhom skont mudell, inkluż meta jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għal pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar.
7. L-istituzzjonijiet għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti li ġejjin meta jwettqu valutazzjoni skont mudell:
(a)
il-maniġment superjuri għandu jkun konxju tal-elementi tal-portafoll tan-negozjar jew ta’ pożizzjonijiet oħra b’valur ġust li jkunu soġġetti għal valutazzjoni skont mudell u għandhom jifhmu l-materjalità tal-inċertezza li b’hekk tinħoloq fir-rappurtar tar-riskju/prestazzjoni tan-negozju;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jipprovdu inputs tas-suq, fejn possibbli, skont il-prezzijiet tas-suq, u għandhom jivvalutaw l-adegwatezza tal-inputs tas-suq tal-pożizzjoni partikolari li tkun qiegħda tiġi vvalutata u l-parametri tal-mudell fuq bażi frekwenti;
(c)
fejn disponibbli, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw metodoloġiji ta’ valutazzjoni li jkunu prattiki aċċettati tas-suq għal strumenti finanzjarji partikolari jew għal prodotti;
(d)
fejn il-mudell jiġi żviluppat mill-istituzzjoni innifisha, għandu jiġi bbażat fuq suppożizzjonijiet xierqa, li jkunu ġew ivvalutati u kkontestati minn partijiet adegwatament ikkwalifikati b’mod indipendenti mill-proċess ta’ żvilupp;
(e)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom fis-seħħ proċeduri formali għall-kontroll tat-tibdil u għandhom iżommu kopja sigura tal-mudell u jużawha perjodikament biex jikkontrollaw il-valutazzjonijiet;
(f)
il-ġestjoni tar-riskju għandu jkun konxju tal-punti debboli tal-mudelli użati u l-aħjar mod kif dawk jiġu riflessi fir-riżultat tal-valutazzjoni; u
(g)
il-mudelli tal-istituzzjonijiet għandhom ikunu soġġetti għal analiżi perjodika biex tiġi ddeterminata l-akkuratezza tal-prestazzjoni tagħhom, li għandha tinkludi valutazzjoni tal-adegwatezza kontinwata tas-suppożizzjonijiet, l-analiżi tal-profitt u t-telf versus il-fatturi tar-riskji, u t-tqabbil ta’ valuri reali tal-għeluq skont l-eżiti tal-mudelli.
Għall-finijiet tal-punt (d), il-mudell għandu jiġi żviluppat jew approvat indipendentement mill-post tan-negozjar u għandu jiġi ttestjat indipendentement, inkluż il-validazzjoni tal- matematika, is-suppożizzjonijiet u l-implimentazzjoni tas-softwer.
8. L-istituzzjonijiet għandhom iwettqu verifiki indipendenti tal-prezz flimkien mal-valwazzjoni skont il-valur tas-suq jew valwazzjoni skont skont mudell ta’ kuljum. Il-verifika tal-prezzijiet tas-suq u tal-inputs tal-mudelli għandha ssir minn persuna jew minn unità indipendenti minn persuni jew minn unitajiet li jibbenefikaw mill-portafoll tan-negozjar, mill-inqas darba fix-xahar, jew aktar frekwenti skont in-natura tas-suq jew tal-attività tan-negozjar. Meta ma jkunx hemm disponibbli sorsi indipendenti tal-ipprezzar jew is-sorsi tal-ipprezzar ikunu aktar suġġettivi, jistgħu jkunu xierqa miżuri prudenti bħal aġġustamenti fil-valutazzjoni.
9. L-istituzzjonijiet għandhom jistabilixxu u jżommu proċeduri għall-kunsiderazzjoni tal-aġġustamenti fil-valwazzjoni.
10. L-istituzzjonijiet għandhom formalment jikkunsidraw l-aġġustamenti li ġejjin fil-valutazzjoni: firxiet tal-kreditu mhux iggwadanjati, il-kosti ta’ egħluq, ir-riskji operattivi, l-inċertezza tal-prezzijiet tas-suq, it-terminazzjoni bikrija, il-kosti ta’ investiment u finanzjament, il-kosti amministrattivi futuri u, fejn rilevanti, ir-riskju tal-mudell.
11. L-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu u jżommu proċeduri għall-kalkolu ta’ aġġustament għall-valutazzjoni kurrenti ta’ xi pożizzjonijiet anqas likwidi, li partikolarment jistgħu jirriżultaw minn avvenimenti tas-suq jew minn sitwazzjonijiet relatati mal-istituzzjoni bħal pożizzjonijiet konċentrati u/jew pożizzjonijiet li għalihom il-perijodu oriġinali ta’ holding jkun inqabeż. L-istituzzjonijiet għandhom, fejn meħtieġ, jagħmlu dawn l-aġġustamenti minbarra xi tibdil meħtieġ għall-valur tal-pożizzjoni għall-finijiet ta’ rappurtar finanzjarju u għandhom ifasslu dawn l-aġġustamenti biex jirriflettu l-illikwidità tal-pożizzjoni. Skont dawk il-proċeduri, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw diversi fatturi waqt li jkunu qegħdin jiddeterminaw jekk ikunx hemm il-ħtieġa ta’ aġġustament tal-valutazzjoni għal pożizzjonijiet inqas likwidi. Dawk il-fatturi jinkludu li ġejjin:
(a)
iż-żmien meħtieġ biex tiġi ħħeġġjata l-pożizzjoni jew ir-riskji tagħha;
(b)
il-volatilità u l-medja tal-firxiet ta’ talba/offerta;
(c)
id-disponibbiltà ta’ kwotazzjonijiet tas-suq (in-numru u l-identità ta’ ġeneraturi tas-suq) u l-volatilità u l-medja ta’ volumi ta’ negozjar inkluż volumi ta’ negozjar matul perijodi ta’ stress tas-suq;
(d)
il-konċentrazzjonijiet tas-suq;
(e)
iż-żmien li jgħaddi mit-teħid tal-pożizzjonijiet;
(f)
il-punt sa fejn il-valutazzjoni tkun ibbażata fuq valutazzjoni skont mudell;
(g)
l-impatt ta’ riskji oħra tal-mudell.
12. Meta jużaw valutazzjonijiet minn partijiet terzi jew valutazzjoni skont mudell, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw jekk għandhomx japplikaw aġġustament tal-valutazzjoni. Barra minn hekk, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw il-ħtieġa li jiġu stabbiliti aġġustamenti fil-każ ta’ pożizzjonijiet inqas likwidi u jirrevedu fuq bażi kontinwa l-adegwatezza tagħhom. L-istituzzjonijiet għandhom ukoll jivvalutaw b’mod espliċitu il-ħtieġa ta’ aġġustamenti tal-valutazzjoni rigward l-inċertezza tal-inputs ta’ parametri użati mill-mudelli.
13. Fir-rigward ta’ prodotti kumplessi, inkluż skoperturi ta’ titolizzazzjoni u derivattivi tal-kreditu skont l-ordni kronoloġika ta’ inadempjenza, l-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw b’mod espliċitu l-ħtieġa għal aġġustamenti fil-valutazzjoni biex jirriflettu r-riskju tal-mudell assoċjat mal-użu ta’ metodoloġija possibbilment inkorretta ta’ valutazzjoni u r-riskju tal-mudell assoċjat mal-użu ta’ parametri ta’ kalibrazzjoni inosservabbli (u possibbilment skorretti) tal-mudell ta’ valutazzjoni.
14. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom ir-rekwiżiti tal-Artikolu 105 għandhom jiġu applikati għall-finijiet tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 106
Iħħeġġjar Intern
1. Ħeġġ intern għandu b’mod partikolari jissodisfa r-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
m’għandhiex tkun primarjament maħsuba biex tevita jew tnaqqas ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji;
(b)
għandha tiġi dokumentata sew u tkun soġġetta għal proċeduri partikolari tal-approvazzjoni interna u ta’ verifika;
(c)
għandha tiġi ttrattata bil-kondizzjonijiet tas-suq;
(d)
ir-riskju tas-suq iġġenerat mill-ħeġġ intern għandu jiġi mmaniġġjat b’mod dinamiku fil-portafoll tan-negozjar skont il-limiti awtorizzati;
(e)
għandu jiġi mmonitorjat sew.
Il-monitoraġġ għandu jiġi żgurat permezz ta’ proċeduri adegwati.
2. Ir-rekwiżiti tal-paragrafu 1 japplikaw mingħajr preġudizzju għar-rekwiżiti applikabbli għall-pożizzjoni ħħeġġjata mhux tal-portafoll tan-negozjar.
3. Permezz ta’ deroga mill-paragrafi 1 u 2, fejn istituzzjoni tiħħeġġja skopertura ta’ riskju fuq il-kreditu mhux tal-portafoll tan-negozjar jew skopertura għar-riskju ta’ kontroparti billi tuża derivat ta’ kreditu mdaħħal fil-portafoll tan-negozjar tagħha permezz ta’ ħedge intern, l-iskopertura għar-riskju mhux tal-protafoll tan-negozjar jew l-iskopertura għar-riskju tal-kontroparti ma għandhomx jitqiesu bħala iħħeġġjati għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju sakemm l-istituzzjoni ma tixtrix mingħand parti terza eliġibbli bħala fornitriċi tal-protezzjoni, derivat ta’ kreditu korrispondenti li jkun jissodisfa r-rekwiżiti għall-protezzjoni mhux iffinanzjata ta’ kreditu mhux tal-portafoll tan-negozjar. Mingħajr preġudizzju għall-punt (h) tal-Artikolu 299(2), meta din il-protezzjoni minn terza parti tinxtara u tiġi rikonoxxuta bħala ħeġġ ta’ skopertura mhux tal-portafoll tan-negozjar għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ kapital, la l-kopertura tad-derivat ta’ kreditu intern u lanqas ta’ dak estern ma għandha tiġi inkluża fil-portafoll tan-negozjar għall-finijiet tal-kalkolu ta’ rekwiżiti ta’ kapital.
TITOLU II
REKWIŻITI TA’ KAPITAL GĦAL RISKJU TA’ KREDITU
KAPITOLU 1
Prinċipji Ġenerali
Artikolu 107
Approċċi għal riskju ta’ kreditu
1. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw jew l-Approċċ Standardizzat previst fil-Kapitolu 2 jew, jekk permess mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 143, l-Approċċ Ibbażat fuq il-Klassifikazzjonijiet Interni previst fil-Kapitolu 3 biex jikkalkulaw l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju tagħhom għall-finijiet tal-punti (a) u (f) tal-Artikolu 92(3).
2. Għall-iskoperturi kummerċjali u għall-kontribuzzjonijiet ta’ fondi tal-inadempjenza għal kontroparti ċentrali, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw it-trattament stipulat fil-Kapitolu 6, Taqsima 9 biex jikkalkulaw l-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju tagħhom għall-finijiet tal-punti (a) u (f) tal-Artikolu 92(3). Għat-tipi l-oħrajn kollha ta’ skoperturi lil kontroparti ċentrali, l-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw dawn l-iskoperturi bħala skoperturi lil istituzzjonijiet kif ġej:
(a)
bħala skoperturi għal istituzzjoni għal tipi oħrajn ta’ skoperturi għal CCP kwalifikanti;
(b)
bħala skoperturi għal korporazzjoni għal tipi oħrajn ta’ skoperturi għal CCP mhux kwalifikattiva.
3. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, l-iskoperturi għal ditti tal-investiment ta’ pajjiż terz u l-iskoperturi għal istituzzjonijiet ta’ kreditu ta’ pajjiż terz u skoperturi għal clearing houses ta’ pajjiż terz u l-iskambji għandhom ikunu ttrattati bħala skoperturi għal istituzzjoni biss jew il-pajjiż terz japplika rekwiżiti prudenzjali u superviżorji għal dik l-entità li huma mill-inqas ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni.
4. Għall-finijiet tal-paragrafu 3, il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, u soġġett għall-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 462(2), deċiżjoni dwar jekk pajjiż terz japplikax arranġamenti superviżorji u regolatorji prudenzjali li tal-anqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ tali deċiżjoni, sal-1 ta’ Jannar 2015, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu jittrattaw l-iskoperturi għal entitajiet imsemmija fil-paragrafu 3 bħala skoperturi għal istituzzjonijiet dment li l-awtoritajiet kompetenti rilevanti jkunu approvaw il-pajjiż terz bħala eliġibbli għal dak it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 108
Użu tat-teknika tal-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu skont l-Approċċ Standardizzat u l-Approċċ IRB
1. Fir-rigward ta’ skopertura li għaliha istituzzjoni tapplika l-Approċċ Standardizzat skont il-Kapitolu 2 jew tapplika l-Approċċ IRB skont il-Kapitolu 3 iżda mingħajr ma tuża l-istimi tagħha tat-telf fil-każ ta’ inadempjenza (LGD) u tal-fatturi ta’ konverżjoni skont l-Artikolu 151, l-istituzzjoni tista’ tuża l-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu skont il-Kapitolu 4 għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għall-finijiet tal-punti (a) u (f) tal-Artikolu 92(3) jew, kif rilevanti, l-ammonti ta’ telf mistenni għall-finijiet tal-kalkolu msemmi fil-punt (d) tal-Artikolu 36(1) u l-punt (c) tal-Artikolu 62.
2. Fir-rigward ta’ skopertura li għaliha istituzzjoni tapplika l-Approċċ IRB billi tuża l-istimi tagħha tal-LGD u tal-fatturi ta’ konverżjoni skont l-Artikoli 151, l-istituzzjoni tista’ tuża l-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu skont il-Kapitolu 3.
Artikolu 109
Trattament ta’ skoperturi titolizzati skont l-Approċċ Standardizzat u l-Approċċ IRB
1. Fejn istituzzjoni tuża l-Approċċ Standardizzat skont il-Kapitolu 2 għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għall-klassi ta’ skopertura li għaliha r-riskji titolizzati sejrin ikunu assenjati skont l-Artikolu 112, hija għandha tikkalkula l-ammont tal-iskopertura peżat għar-riskju għal pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni skont l-Artikoli 245, 246 u 251 sa 258. L-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċ Standardizzat jistgħu jużaw ukoll l-Approċċ ibbażat fuq Klassifikazzjonijiet Interni meta dan ikun ġie permess skont l-Artikolu 259(3).
2. Fejn istituzzjoni tuża l-Approċċ IRB skont il-Kapitolu 3 għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju għall-klassi ta’ skopertura li għaliha l-iskopertura titolizzata tkun assenjata skont l-Artikolu 147 hija għandha tikkalkula l-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju skont l-Artikoli 245, 246 u 259 sa 266.
Ħlief fil-każ tal-Approċċ ibbażat fuq Klassifikazzjoni Interna, fejn l-Approċċ IRB jintuża biss għal parti tal-iskoperturi titolizzati sottostanti għal titolizzazzjoni, l-istituzzjoni għandha tuża l-approċċ li jikkorrispondi mas-sehem predominanti ta’ skoperturi titolizzati sottostanti għal din it-titolizzazzjoni.
Artikolu 110
Trattament tal-aġġustament għar-riskju ta’ kreditu
1. L-istituzzjonijiet li japplikaw l-Approċċ Standardizzat għandhom jittrattaw l-aġġustamenti ġenerali għar-riskju ta’ kreditu skont l-Artikolu 62(c).
2. L-istituzzjonijiet li japplikaw l-Approċċ IRB għandhom jittrattaw l-aġġustamenti ġenerali għar-riskju ta’ kreditu skont l-Artikolu 159, l-Artikolu 62(d) u l-Artikolu 36(1)(d).
Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu u tal-Kapitoli 2 u 3, l-aġġustamenti ġenerali u speċifiċi għar-riskju ta’ kreditu għandhom jeskludu l-fondi għal riskji bankarji ġenerali.
3. L-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċ IRB li japplikaw l-Approċċ Standardizzat għal parti tal-iskoperturi tagħhom fuq bażi konsolidata jew individwali, skont l-Artikoli 148 u 150 għandhom jiddeterminaw il-parti tal-aġġustament ġenerali għar-riskju ta’ kreditu li tkun sejra tiġi assenjata għat-trattament tal-aġġustament ġenerali għar-riskju ta’ kreditu skont l-Approċċ Standardizzat u għat-trattament tal-aġġustamenti ġenerali għar-riskju ta’ kreditu skont l-Approċċ IRB kif ġej:
(a)
fejn applikabbli meta istituzzjoni inkluża fil-konsolidazzjoni tapplika b’mod esklussiv l-Approċċ IRB, l-aġġustamenti ġenerali għar-riskju ta’ kreditu ta’ din l-istituzzjoni għandhom jiġu assenjati għat-trattament stabbiliti f’dan il-paragrafu 2;
(b)
fejn applikabbli, meta istituzzjoni inkluża fil-konsolidazzjoni tapplika b’mod esklussiv l-Approċċ Standardizzat, l-aġġustament ġenerali għar-riskju ta’ kreditu ta’ din l-istituzzjoni għandu jiġi assenjat lit-trattament stabbilit fil-paragrafu 1;
(c)
Il-bqija tal-aġġustament għar-riskju ta’ kreditu għandu jiġi assenjat fuq bażi prorata skont il-proporzjon tal-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju soġġett għall-Approċċ Standardizzat u soġġett għall-Approċċ IRB.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kalkolu tal-aġġustamenti speċifiċi għar-riskju ta’ kreditu u l-aġġustamenti ġenerali għar-riskju ta’ kreditu skont il-qafas kontabilistiku applikabbli għal li ġejjin:
(a)
il-valur tal-iskopertura skont l-Approċċ Standardizzat imsemmi fl-Artikolu 111;
(b)
il-valur tal-iskopertura skont l-Approċċ IRB imsemmi fl-Artikoli 166 sa 168;
(c)
it-trattament tal-ammonti ta’ telf mistennija msemmi fl-Artikolu 159;
(d)
il-valur tal-iskopertura għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għall-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 246 u 266;
(e)
id-determinazzjoni ta’ inadempjenza skont l-Artikolu 178;
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
KAPITOLU 2
Approċċ standardizzat
Taqsima 1
Prinċipji ġenerali
Artikolu 111
Valur tal-iskopertura
1. Il-valur tal-iskopertura ta’ element ta’ assi għandu jkun il-valur kontabilistiku tagħha li jibqa’ wara li l-aġġustamenti speċifiċi għar-riskju ta’ kreditu, aġġustamenti addizzjonali tal-valur skont l-Artikoli 34 u 110 u t-tnaqqis tal-fondi proprji oħrajn relatati mal-entrata tal-assi jkunu ġew applikati. Il-valur tal-iskopertura ta’ element li ma jidhirx elenkata fl-Anness I għandu jkun il-perċentwal tal-valur nominali tiegħu wara t-tnaqqis ta’ aġġustamenti speċifiċi għar-riskju ta’ kreditu kif ġej:
(a)
100 % jekk huwa element ta’ riskju sħiħ;
(b)
50 % jekk huwa element ta’ riskju medju;
(c)
20 % jekk huwa element ta’ riskju medju/baxx;
(d)
0 % jekk huwa element ta’ riskju baxx.
L-elementi li ma jidhrux imsemmija fit-tieni sentenza tal-ewwel subparagrafu għandhom jiġu assenjati lill-kategoriji ta’ riskju kif indikat fl-Anness I.
Meta istituzzjoni tkun qiegħda tuża l-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju skont l-Artikolu 223, il-valur tal-iskopertura ta’ titoli jew ta’ prodotti mibjugħa, stazzjonati jew mislufa skont transazzjoni ta’ xiri mill-ġdid jew skont transazzjoni ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew ta’ prodotti, u transazzjonijiet ta’ self b’marġni għandu jiżdied bl-aġġustament tal-volatilità xieraq għal tali titoli jew prodotti kif preskritt fl-Artikoli 223 sa 225.
2. Il-valur tal-iskopertura ta’ strument derivattiv elenkat fl-Anness II għandu jiġi ddeterminat skont il-Kapitolu 6 u għandu jitqies l-effetti ta’ kuntratti ta’ novazzjoni u arranġamenti oħra tal-kalkolazzjoni tal-valur nett għall-finijiet ta’ dawk il-metodi skont il-Kapitolu 6. Il-valur tal-iskopertura ta’ transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew ta’ prodotti, transazzjonijiet b’saldu fit-tul u transazzjonijiet ta’ self b’ marġni jista’ jiġi ddeterminat jew skont il-Kapitolu 6 jew skont il-Kapitolu 4.
3. Meta skopertura tkun soġġetta għal protezzjoni tal-kreditu iffinanzjata, il-valur tal-iskopertura applikabbli għal dak l-element jista’ jiġi emendat skont il-Kapitolu 4.
Artikolu 112
Klassijiet ta’ skopertura
Kull skopertura għandha tiġi assenjata f’waħda mill-klassijiet differenti ta’ skopertura:
(a)
skoperturi għal gvernijiet ċentrali jew għal banek ċentrali;
(b)
skoperturi għal gvernijiet reġjonali jew għal awtoritajiet lokali;
(c)
skoperturi għal entitajiet tas-settur pubbliku;
(d)
skoperturi għal banek multilaterali tal-iżvilupp;
(e)
skoperturi għal organizzazzjonijiet internazzjonali;
(f)
skoperturi għal istituzzjonijiet;
(g)
skoperturi għal impriżi;
(h)
skoperturi fil-livell tal-konsumatur;
(i)
skoperturi ggarantiti b’ipoteki fuq proprjetà immobbli;
(j)
skoperturi f’ inadempjenza;
(k)
skoperturi assoċjati ma’ riskju partikolarment għoli;
(l)
skoperturi fil-forma ta’ bonds koperti;
(m)
elementi li jirrappreżentaw pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni;
(n)
skoperturi għal istituzzjonijiet u għal impriżi b’valutazzjoni tal-kreditu ta’ terminu qasir;
(o)
skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet f’impriżi ta’ investiment kollettiv (‘CIUs’);
(p)
skoperturi ta’ ekwità;
(q)
elementi oħrajn.
Artikolu 113
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
1. Biex jiġu kkalkulati l-ammonti ta’ skoperturi peżati għar-riskju, il-piżijiet tar-riskju għandhom jiġu applikati għall-iskoperturi kollha, sakemm dawn ma jkunux tnaqqsu mill-fondi proprji, skont id-dispożizzjonijiet tat-Taqsima 2. L-applikazzjoni tal-piżijiet tar-riskju għandha tkun ibbażata fuq il-klassi ta’ skopertura li fiha tkun assenjata l-iskopertura u, sal-limitu speċifikat fit-Taqsima 2, il-kwalità kreditizja tagħha. Il-kwalità kreditizja tista’ tiġi stabbilita b’referenza għall-valutazzjonijiet tal-kreditu tal-ECAIs (External Credit Assessment Institutions) jew għall-valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ Aġenziji dwar Krediti għall-Esportazzjoni skont it-Taqsima 3.
2. Għall-finijiet tal-applikazzjoni ta’ piż tar-riskju, kif imsemmi fil-paragrafu 1, il-valur tal-iskopertura għandu jiġi mmultiplikat bil-piż tar-riskju speċifikat jew stabbilit skont it-Taqsima 2.
3. Fejn skopertura tkun soġġetta għall-protezzjoni tal-kreditu, il-piż tar-riskju applikabbli għal dak l-element jista’ jiġi emendat skont il-Kapitolu 4.
4. L-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għal skoperturi titolizzati għandhom jiġu kkalkolati skont il-Kapitolu 5.
5. Skoperturi li għalihom ma jkun hemm l-ebda kalkolu previst fit-Taqsima 2 għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %.
6. Bl-eċċezzjoni ta’ skoperturi li jagħtu lok għal elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2, istituzzjoni tista, soġġetta għall-approvazzjoni minn qabel mill-awtoritajiet kompetenti, tiddeċiedi li ma tapplikax ir-rekwiżiti tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għall-iskoperturi ta’ dik l-istituzzjoni għal kontroparti li tkun l-impriża prinċipali tagħha, is-sussidjarja tagħha, sussidjarja tal-impriża prinċipali tagħha jew impriża marbuta b’relazzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE. L-awtoritajiet kompetenti huma mogħtija s-setgħa li jagħtu approvazzjoni jekk il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
il-kontroparti tkun istituzzjoni, kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, istituzzjoni finanzjarja, kumpannija maniġerjali tal-assi jew impriża tas-servizzi anċillari soġġetta għal rekwiżiti prudenzjali adegwati;
(b)
il-kontroparti tkun inkluża fl-istess konsolidazzjoni bħall-istituzzjoni fuq bażi totali;
(c)
il-kontroparti tkun soġġetta għall-istess proċeduri għall-valutazzjoni tar-riskju, ta’ kalkolu u ta’ kontrolli bħall-istituzzjoni;
(d)
il-kontroparti tkun stabbilita fl-istess Stat Membru bħall-istituzzjoni;
(e)
ma jkun hemm l-ebda impediment legali, materjali jew prattiku kurrenti jew previst għat-trasferiment immedjat tal-fondi proprji jew għar-ripagament ta’ obbligazzjonijiet mill-kontroparti għall-istituzzjoni.
Meta l-istituzzjoni, skont dan il-paragrafu, tkun awtorizzata li ma tapplikax ir-rekwiżiti tal-paragrafu 1, hija tista’ tassenja piż tar-riskju ta’ 0 %.
7. Bl-eċċezzjoni ta’ skoperturi li jagħtu lok għal elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 u ta’ Grad 2, l-istituzzjonijiet jistgħu, soġġetti għall-permess minn qabel mill-awtoritajiet kompetenti, ma japplikawx ir-rekwiżiti tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għal skoperturi għal kontropartijiet li magħhom l-istituzzjoni tkun daħlet fi skema ta’ protezzjoni istituzzjonali li jkun arranġament kuntrattwali jew obbligu statutorju li jipproteġi lil dawk l-istituzzjonijiet u partikolarment jiżgura l-likwidità u s-solvenza tagħhom biex jiġi evitat il-falliment fejn ikun meħtieġ. L-awtoritajiet kompetenti huma mogħtija s-setgħa li jagħtu permess jekk il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
ir-rekwiżiti stabbiliti fil-punti (a), (d) u (e) tal-paragrafu 6 jiġu ssodisfatti;
(b)
l-arranġamenti jiżguraw li l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali tkun kapaċi tagħti l-appoġġ neċessarju mill-impenn tagħha permezz ta’ fondi li jkunu diġà għad-dispożizzjoni tagħha;
(c)
l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali tiddisponi minn sistemi adegwati u stipulati b’mod uniformi għall-monitoraġġ u l-klassifikazzjoni tar-riskju, li tagħti stampa sħiħa tas-sitwazzjonijiet ta’ riskju tal-membri individwali kollha u tal-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali inġenerali, bi possibbiltajiet korrispondenti biex teżerċita influwenza; dawk is-sistemi għandhom jimmonitorjaw b’mod adegwat l-iskoperturi inadempjenti skont l-Artikolu 178(1);
(d)
l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali twettaq analiżi tar-riskju tagħha stess li tiġi kkomunikata lill-membri individwali;
(e)
l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali tfassal u tippubblika fuq bażi annwali, rapport konsolidat li jinkludi l-karta bilanċjali, il-kont tal-qligħ u t-telf, ir-rapport tas-sitwazzjoni u r-rapport tar-riskju, li jittratta l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali inġenerali, jew rapport li jinkludi l-karta tal-bilanċ aggregata, il-kont tal-qligħ u t-telf aggregat, ir-rapport tas-sitwazzjoni u r-rapport tar-riskju, fir-rigward tal-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali inġenerali;
(f)
il-membri fl-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali huma obbligati li jagħtu avviż bil-quddiem ta’ mill-inqas 24 xahar jekk ikunu jixtiequ jtemmu l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali;
(g)
l-użu multiplu ta’ elementi diversi eliġibbli għall-kalkolu tal-fondi proprji (minn hawn ’il quddiem ‘ingranaġġ multiplu’) kif ukoll kull ħolqien mhux xieraq ta’ fondi proprji bejn il-membri fl-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali għandu jiġi eliminat;
(h)
l-iskema ta’ protezzjoni istituzzjonali għandha tkun ibbażata fuq sħubija wiesgħa tal-istituzzjonijiet tal-kreditu li jkollhom profil tan-negozju prinċipalment omoġenju;
(i)
l-adegwatezza tas-sistemi msemmija fil-punti (c) u (d) tkun approvata u mmonitorjata f’intervalli regolari mill-awtoritajiet kompetenti rilevanti.
Meta l-istituzzjoni, skont dan il-paragrafu, tiddeċiedi li ma tapplikax ir-rekwiżiti tal-paragrafu 1, hija tista’ tassenja piż tar-riskju ta’ 0 %.
Taqsima 2
Piżijiet tar-riskju
Artikolu 114
L-iskoperturi għal gvernijiet ċentrali jew għal banek ċentrali
1. L-iskoperturi għal gvernijiet ċentrali u għal banek ċentrali għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %, sakemm ma japplikawx it-trattamenti stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 7.
2. L-iskoperturi għal gvernijiet ċentrali u għal banek ċentrali li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 1 li tikkorrispondi għall-valutazzjoni tal-kreditu tal-ECAI skont l-Artikolu 136.
Tabella 1
Skala tal-kwalità tal-kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
0 %
20 %
50 %
100 %
100 %
150 %
3. L-iskoperturi għall-BĊE għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 %.
4. L-iskoperturi għall-gvernijiet ċentrali tal-Istati Membri, u għall-banek ċentrali ddenominati u ffinanzjati fil-munita domestika ta’ dak il-gvern ċentrali u tal-bank ċentrali għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 %.
5. Sal-31 ta’ Diċembru 2017, għandu jiġi assenjat l-istess piż tar-riskju fir-rigward tal-iskoperturi għall-gvernijiet ċentrali jew il-banek ċentrali tal-Istati Membri denominati u ffinanzjati fil-munita domestika ta’ kwalunkwe Stat Membru bħal dak li jkun applikat għal tali skoperturi denominati u ffinanzjati fil-munita domestika tagħhom.
6. Għall-iskoperturi indikati fil-paragrafu 5:
(a)
fl-2018 l-ammonti kkalkulati tal-iskoperturi ppeżati għar-riskju għandhom ikunu 20 % tal-piż tar-riskju assenjat għal dawn l-iskoperturi skont l-Artikolu 114(2);
(b)
fl-2019 l-ammonti kkalkulati tal-iskoperturi ppeżati għar-riskju għandhom ikunu 50 % tal-piż tar-riskju assenjat għal dawn l-iskoperturi skont l-Artikolu 114(2);
(c)
mill-2020 ’il quddiem l-ammonti kkalkulati tal-iskoperturi ppeżati għar-riskju għandhom ikun 100 % tal-piż tar-riskju assenjat għal dawn l-iskoperturi skont l- Artikolu 114(2).
7. Meta l-awtoritajiet kompetenti ta’ pajjiż terz li japplika arranġamenti superviżorji u regolatorji li jkunu tal-anqas ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni jassenjaw piż tar-riskju li jkun anqas minn dak indikat fil-paragrafi 1 sa 2 għal skoperturi għall-gvern ċentrali u għall-bank ċentrali tagħhom ddenonimati u ffinanzjati fil-munita domestika, l-istituzzjonijiet jistgħu jippeżaw għar-riskju dawn l-iskoperturi bl-istess mod.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu, il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, u soġġetta għall-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 464(2), deċiżjoni dwar jekk pajjiż terz japplikax arranġamenti superviżorji u regolatorji li tal-anqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ din id-deċiżjoni, sal-1 ta’ Jannar 2015, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit f’dan il-paragrafu għall-iskoperturi tal-gvern ċentrali jew il-bank ċentrali tal-pajjiż terz meta l-awtoritajiet kompetenti rilevanti kienu approvaw il-pajjiż terz bħala eliġibbli għal dak it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 115
L-iskoperturi għal gvernijiet reġjonali jew għal awtoritajiet lokali
1. L-iskoperturi għal gvernijiet reġjonali jew għal awtoritajiet lokali għandhom jiġu ppeżati għar-riskju bħala skoperturi għall-istituzzjonijiet sakemm ma jiġux trattati bħala skoperturi għal gvernijiet ċentrali skont il-paragrafi 2 jew 4 jew ma jirċevux piż tar-riskju kif speċifikat fil-paragrafu 5. It-trattament preferenzjali għal skoperturi ta’ terminu qasir speċifikat fl-Artikolu 119(2) u l-Artikolu 120(2) ma għandux jiġi applikat.
2. L-iskoperturi għal gvernijiet reġjonali jew għal awtoritajiet lokali għandhom jiġu ttrattati bħala skoperturi għall-gvern ċentrali, li fil-ġurisdizzjoni tiegħu jkunu stabbiliti, meta ma jkunx hemm differenza fir-riskju bejn dawn l-iskoperturi minħabba l-kapaċità speċifika ta’ dak tal-ewwel li jżid il-kapital, u l-eżistenza ta’ arranġamenti istituzzjonali speċifiċi li l-effett tagħhom ikun li jnaqqas ir-riskju ta’ inadempjenza tagħhom.
L-ABE għandha żżomm bażi tad-data disponibbli għall-pubbliku tal-gvernijiet reġjonali u l-awtoritajiet lokali kollha fi ħdan l-Unjoni li l-awtoritajiet kompetenti rilevanti jitrattaw bħala skoperturi tal-gvernijiet ċentrali tagħhom.
3. L-iskoperturi għal knejjes jew għal komunitajiet reliġjużi kostitwiti fil-forma ta’ persuna ġuridika skont id-dritt pubbliku għandhom, sakemm jiġbru t-taxxi skont il-leġislazzjoni li tikkonferixxi lilhom id-dritt li jagħmlu dan, jiġu trattati bħala skoperturi għal gvernijiet reġjonali u għal awtoritajiet lokali. F’dan il-każ, il-paragrafu 2 ma għandux japplika u għall-finijiet tal-Artikolu 150(1)(a), ma għandux jiġi eskluż permess biex jiġi applikat l-Approċċ Standardizzat.
4. Meta l-awtoritajiet kompetenti ta’ ġurisdizzjoni ta’ pajjiż terz li japplika arranġamenti superviżorji u regolatorji li mill-inqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni jittrattaw l-iskoperturi għall-gvernijiet reġjonali jew għall-awtoritajiet lokali bħala skoperturi għall-gvern ċentrali tagħhom u ma jkunx hemmx differenza fir-riskju bejn dawn l-iskoperturi minħabba li l-gvern reġjonali jew l-awtoritajiet lokali jkollhom setgħat speċifiċi biex jiġġeneraw dħul u arranġamenti istituzzjonali speċifiċi biex inaqqsu r-riskju ta’ inadempjenza, l-istituzzjonijiet jistgħu jippeżaw ir-riskju ta’ skoperturi għal dawn il-gvernijiet reġjonali u l-awtoritajiet lokali bl-istess mod.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu, il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, u soġġetta għall-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 464(2), deċiżjoni dwar jekk pajjiż terz japplikax arranġamenti superviżorji u regolatorji li tal-anqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ tali deċiżjoni, sal-1 ta’ Jannar 2015, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit f’dan il-paragrafu għall-pajjiż terz meta l-awtoritajiet kompetenti rilevanti kienu approvaw il-pajjiż terz bħala eliġibbli għal dak it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
5. L-iskoperturi għal gvernijiet reġjonali jew għal awtoritajiet lokali ta’ Stati Membri li mhumiex imsemmija fil-paragrafi 2 sa 4 u jkunu ddenominati u ffinanzjati fil-munita domestika ta’ dak il-gvern reġjonali u tal-awtorità lokali għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 20 %.
Artikolu 116
L-iskoperturi għal entitajiet tas-settur pubbliku
1. L-iskoperturi għal entitajiet tas-settur pubbliku li għalihom ma tkunx disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont l-iskala ta’ kwalità kreditizja li għaliha jkunu assenjati l-iskoperturi għall-gvern ċentrali tal-ġurisdizzjoni fejn tkun inkorporata l-entità tas-settur pubbliku skont it-Tabella 2 segwenti:
Tabella 2
Skala tal-kwalità kreditizja li għaliha l-gvern ċentrali jkun assenjat
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
20 %
50 %
100 %
100 %
100 %
150 %
Fir-rigward ta’ skoperturi għall-entitajiet tas-settur pubbliku inkorporati f’pajjiżi fejn il-gvern ċentrali mhuwiex ikklassifikat, il-piż tar-riskju għandu jkun ta’ 100 %.
2. L-iskoperturi għal entitajiet tas-settur pubbliku li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu ttrattati f’konformità mal-Artikolu 120. It-trattament preferenzjali għal skoperturi ta’ terminu qasir speċifikat fl-Artikoli 119(2) u 120(2), ma għandux jiġi applikat għal dawk l-entitajiet.
3. Fir-rigward ta’ skoperturi għal entitajiet tas-settur pubbliku b’maturità oriġinali ta’ inqas minn tliet xhur, il-piż tar-riskju għandu jkun ta’ 20 %.
4. F’ċirkostanzi eċċezzjonali, l-iskoperturi għal entitajiet tas-settur pubbliku jistgħu jiġu ttrattati bħala skoperturi għall-gvern ċentrali, għall-gvern reġjonali jew għall-awtorità lokali li fil-ġurisdizzjoni tagħhom ikunu stabbiliti meta fl-opinjoni tal-awtoritajiet kompetenti ta’ din il-ġurisdizzjoni ma jkun hemm l-ebda differenza fir-riskju bejn dawn l-iskoperturi minħabba l-eżistenza ta’ garanzija adegwata mill-gvern ċentrali, il-gvern reġjonali jew l-awtorità lokali.
5. Meta l-awtoritajiet kompetenti ta’ ġurisdizzjoni ta’ pajjiż terz, li japplikaw arranġamenti superviżorji u regolatorji li mill-inqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni, jittrattaw l-iskoperturi għall-entitajiet tas-settur pubbliku f’konformità mal-paragrafu 1 jew 2, l-istituzzjonijiet jistgħu jippeżaw ir-riskju ta’ skoperturi għal dawn l-entitajiet tas-settur pubbliku bl-istess mod. Altrimenti, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw piż tar-riskju ta’ 100 %.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu, il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, u soġġetta għall-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 464(2), deċiżjoni dwar jekk pajjiż terz japplikax arranġamenti superviżorji u regolatorji li tal-anqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ tali deċiżjoni, sal-1 ta’ Jannar 2015, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit f’dan il-paragrafu għall-pajjiż terz meta l-awtoritajiet kompetenti rilevanti kienu approvaw il-pajjiż terz bħala eliġibbli għal dak it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 117
L-iskoperturi għal banek multilaterali tal-iżvilupp
1. L-iskoperturi għal banek multilaterali tal-iżvilupp li mhumiex imsemmija fil-paragrafu 2 għandhom jiġu ttrattati bl-istess mod bħal skoperturi għall-istituzzjonijiet. It-trattament preferenzjali għal skoperturi ta’ terminu qasir kif speċifikati fl-Artikoli 119(2), 120(2) u 121(3) ma għandux jiġi applikat.
Il-Korporazzjoni Inter-Amerikana għall-Investiment, il-Bank tal-Kummerċ u l-Iżvilupp tal-Baħar l-Iswed, il-Bank tal-Amerika Ċentrali għall-Integrazzjoni Ekonomika u l-Bank tal-Iżvilupp CAF tal-Amerika Latina għandhom jiġu kkunsidrati bħala banek multilaterali tal-iżvilupp.
2. L-iskoperturi għal banek multilaterali tal-iżvilupp li ġejjin għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 %:
(a)
il-Bank Internazzjonali għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp;
(b)
il-Korporazzjoni Finanzjarja Internazzjonali;
(c)
il-Bank Inter-Amerikan tal-Iżvilupp;
(d)
il-Bank Ażjatiku tal-Iżvilupp;
(e)
il-Bank Afrikan tal-Iżvilupp;
(f)
il-Bank ta’ Żvilupp tal-Kunsill tal-Ewropa;
(g)
il-Bank Nordiku tal-Investiment;
(h)
il-Bank Karibew tal-Iżvilupp;
(i)
il-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp;
(j)
il-Bank Ewropew tal-Investiment;
(k)
il-Fond Ewropew tal-Investiment;
(l)
l-Aġenzija Multilaterali tal-Garanzija tal-Investiment;
(m)
il-Faċilità Internazzjonali ta’ Finanzjament għall-Immunizzazzjoni;
(n)
il-Bank Islamiku tal-Iżvilupp.
3. Għandu jiġi assenjat piż tar-riskju ta’ 20 % għall-porzjoni ta’ kapital mhux imħallas sottoskritt għall-Fond Ewropew tal-Investiment.
Artikolu 118
L-iskoperturi għal organizzazzjonijiet internazzjonali
L-iskoperturi għall-organizzazzjonijiet internazzjonali li ġejjin għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 %:
(a)
l-Unjoni;
(b)
il-Fond Monetarju Internazzjonali;
(c)
il-Bank għas-Saldu Internazzjonali;
(d)
il-Faċilità Ewropea ta’ Stabbiltà Finanzjarja;
(e)
il-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbiltà;
(f)
istituzzjoni finanzjarja internazzjonali stabbilita minn żewġ Stati Membri jew aktar, li għandha l-għan li timmobilizza l-finanzjament u li tipprovdi assistenza finanzjarja għall-benefiċċju tal-membri tagħha li jkunu qegħdin għaddejjin minn problemi finanzjarji serji jew li jkunu mhedda bihom.
Artikolu 119
L-iskoperturi għal istituzzjonijiet
1. L-iskoperturi għall-istituzzjonijiet li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu ppeżati għar-riskju skont l-Artikolu 120. L-iskoperturi għall-istituzzjonijiet li għalihom ma tkunx disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu ppeżati għar-riskju skont l-Artikolu 121.
2. L-iskoperturi għall-istituzzjonijiet b’maturità residwa ta’ tliet xhur jew inqas li jkunu ddenominati u ffinanzjati fil-munita nazzjonali tal-mutwatarju għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju li jkun kategorija waħda inqas favorevoli mill-piż tar-riskju preferenzjali, kif deskritt fl-Artikolu 114(4) sa (7), assenjat għal skoperturi għall-gvern ċentrali fejn tkun inkorporata l-istituzzjoni.
3. L-ebda skopertura b’maturità residwa ta’ tliet xhur jew inqas iddenominata u ffinanzjata fil-munita nazzjonali tal-mutwatarju ma għandha tiġi assenjata piż tar-riskju ta’ inqas minn 20 %.
4. Skopertura għal istituzzjoni fil-forma ta’ riżervi minimi meħtieġa mill-BĊE jew mill-bank ċentrali ta’ Stat Membru li għandhom jinżammu minn istituzzjoni tista’ tiġi ppeżata għar-riskju bħala skoperturi għall-bank ċentrali tal-Istat Membru inkwistjoni sakemm:
(a)
ir-riżervi jkunu miżmuma skont ir-Regolament (KE) Nru 1745/2003 tal-Bank Ċentrali Ewropew tat-12 ta’ Settembru tal-2003 dwar l-applikazzjoni ta’ riżervi minimi (29) jew skont rekwiżiti nazzjonali fl-aspetti materjali kollha ekwivalenti għal dak ir-Regolament;
(b)
fil-każ ta’ falliment jew insolvenza tal-istituzzjoni fejn ir-riżervi jkunu miżmuma, ir-riżervi jitħallsu lura kompletament lill-istituzzjoni fil-ħin u ma jkunux disponibbli biex jissodisfaw obbligazzjonijiet oħra tal-istituzzjoni.
5. L-iskoperturi għall-istituzzjonijiet finanzjarji awtorizzati u taħt is-superviżjoni tal-awtoritajiet kompetenti u soġġetti għal rekwiżiti prudenzjali komparabbli għal dawk applikati għall-istituzzjonijiet f’termini ta’ robustezza għandhom jiġu ttrattati bħala skoperturi għall-istituzzjonijiet.
Artikolu 120
L-iskoperturi għal istituzzjonijiet ikklassifikati
1. L-iskoperturi għall-istituzzjonijiet b’maturità residwa ta’ aktar minn tliet xhur li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 3 li jikkorrispondi mal-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAI skont l-Artikolu 136.
Tabella 3
Skala tal-kwalità tal-kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
20 %
50 %
50 %
100 %
100 %
150 %
2. L-iskoperturi għal istituzzjoni li jkollha sa tliet xhur ta’ maturità residwa li għaliha tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 4 li jikkorrispondi mal-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAI skont l-Artikolu 136:
Tabella 4
Skala tal-kwalità tal-kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
20 %
20 %
20 %
50 %
50 %
150 %
3. L-interazzjoni bejn it-trattament tal-valutazzjoni tal-kreditu ta’ terminu qasir skont l-Artikolu 131 u t-trattament preferenzjali ġenerali għal skoperturi ta’ terminu qasir stipulati fil-paragrafu 2 għandha tkun kif ġej:
(a)
Jekk ma jkunx hemm valutazzjoni tal-iskopertura ta’ terminu qasir, it-trattament preferenzjali ġenerali għal skoperturi ta’ terminu qasir kif speċifikat fil-paragrafu 2 għandu japplika għall-iskoperturi kollha għall-istituzzjonijiet b’mhux aktar minn tliet xhur ta’ maturità residwa;
(b)
Jekk ikun hemm valutazzjoni ta’ terminu qasir u din il-valutazzjoni tistabbilixxi l-applikazzjoni ta’ piż tar-riskju li jkun aktar favorevoli jew identiku għall-użu ta’ trattament preferenzjali ġenerali għal skoperturi ta’ terminu qasir, kif speċifikat fil-paragrafu 2, għal dik l-iskopertura speċifika biss għandha tintuża l-valutazzjoni ta’ terminu qasir. Skoperturi oħra ta’ terminu qasir għandhom isegwu t-trattament preferenzjali ġenerali għal skoperturi ta’ terminu qasir, kif speċifikat fil-paragrafu 2;
(c)
Jekk ikun hemm valutazzjoni ta’ terminu qasir u din il-valutazzjoni tistabbilixxi piż tar-riskju li jkun inqas favorevoli mill-użu tat-trattament preferenzjali ġenerali għal skoperturi ta’ terminu qasir, kif speċifikat fil-paragrafu 2, ma għandux jintuża t-trattament preferenzjali ġenerali għal skoperturi ta’ terminu qasir u l-pretensjonijiet kollha ta’ terminu qasir mhux ikklassifikati għandhom jiġu assenjati l-istess piż tar-riskju bħal dak applikat mill-valutazzjoni speċifika ta’ terminu qasir.
Artikolu 121
L-iskoperturi għal istituzzjonijiet mhux klassifikati
1. L-iskoperturi għall-istituzzjonijiet li għalihom ma tkunx disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont l-iskala tal-kwalità kreditizja li għaliha jkunu assenjati l-iskoperturi għall-gvern ċentrali tal-ġurisdizzjoni fejn tkun inkorporata l-istituzzjoni skont it-Tabella 5.
Tabella 5
Skala tal-kwalità kreditizja li għaliha l-gvern ċentrali jkun assenjat
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju tal-iskopertura
20 %
50 %
100 %
100 %
100 %
150 %
2. Għal skoperturi fir-rigward ta’ istituzzjonijiet mhux klassifikati li jkunu inkorporati f’pajjiżi fejn il-gvern ċentrali ma jkunx klassifikat, il-piż tar-riskju għandu jkun ta’ 100 %.
3. Għal skoperturi fir-rigward ta’ istituzzjonijiet mhux klassifikati li jkollhom maturità oriġinali effettiva ta’ tliet xhur jew inqas, il-piż tar-riskju għandu jkun ta’ 20 %.
4. Minkejja l-paragrafi 2 u 3, għall-iskoperturi tal-finanzjament tal-kummerċ imsemmija fil-punt (b) tat-tieni subpargarafu tal-Artikolu 162(3), għall-istituzzjonijiet mingħajr klassifikazzjoni, il-piż tar-riskju għandu jkun ta’ 50 % u meta l-maturità residwa ta’ dawn l-iskoperturi tal-finanzjament tal-kummerċ għal istituzzjonijiet mhux klassifikati jkun tliet xhur jew inqas, il-piż tar-riskju għandu jkun ta’ 20 %.
Artikolu 122
L-iskoperturi għal impriżi
1. L-iskoperturi li għalihom ikun hemm disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 6 li jikkorrispondi mal-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAI skont l-Artikolu 136.
Tabella 6
Skala tal-kwalità tal-kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
20 %
50 %
100 %
100 %
150 %
150 %
2. L-iskoperturi li għalihom ma tkunx disponibbli valutazzjoni tal-kreditu għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 % jew il-piż tar-riskju tal-iskoperturi għall-gvern ċentrali tal-ġurisdizzjoni li fiha l-impriża tkun inkorporata, skont liema minnhom ikun l-ogħla.
Artikolu 123
L-iskoperturi fil-livell ta’ konsumatur
L-iskoperturi li jkunu konformi mal-kriterji li ġejjin għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 75 %:
(a)
l-iskopertura għandha tkun jew għal persuna jew persuni fiżiċi, jew għal impriża żgħira jew medja (SME);
(b)
l-iskopertura għandha tkun waħda b’ammont sinifikanti ta’ skoperturi b’karatteristiċi simili b’tali modi li riskji assoċjati ma’ dan l-għoti ta’ self jiġu sostanzjalment imnaqqsa;
(c)
l-ammont totali dovut lill-istituzzjoni u lill-impriżi prinċipali u s-sussidjarji tagħha, inkluż kwalunkwe skopertura f’inadempjenza, mill-klijent debitur jew minn grupp ta’ klijenti debituri konnessi flimkien, iżda eskluż l-iskoperturi ggarantiti totalment u kompletament fuq proprjetà residenzjali bħala kollateral li ġew assenjati lill-klassi ta’ skopertura stipulata fil-punt (i) tal-Artikolu 112, ma għandux, sa fejn l-istituzzjoni tkun innotifikata, jaqbeż l-EUR 1 miljun. L-istituzzjoni għandha tieħu passi raġonevoli sabiex tikseb dan l-għarfien.
It-titoli ma għandhomx ikunu eliġibbli għall-klassi ta’ skopertura fil-livell tal-konsumatur.
L-iskoperturi li ma jikkonformawx mal-kriterji msemmija fil-punti (a) sa (c) tal-ewwel subparagrafu ma għandhomx jkunu eliġibbli għall-klassi ta’ skopertura fil-livell tal-konsumatur.
Il-valur preżenti ta’ pagamenti ta’ kera minimi fil-livell tal-konsumatur ikunu eliġibbli għall-klassi ta’ skopertura fil-livell tal-konsumatur.
Artikolu 124
Skoperturi garantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà immobbli
1. Skopertura jew kwalunkwe parti minn skopertura totalment iggarantita permezz ta’ ipoteka fuq proprjetà immobbli għandha tiġi assenjata piż tar-riskju ta’ 100 %, meta l-kondizzjonijiet skont l-Artikolu 125 u l-Artikolu 126 ma jiġux issodisfatti, ħlief għal kwalunkwe parti tal-iskopertura li tkun assenjata lil klassi ta’ skopertura oħra. Il-parti tal-iskopertura li taqbeż il-valur tas-self ipotekarju tal-proprjetà għandha tiġi assenjata l-piż tar-riskju applikabbli għall-iskoperturi mhux assigurati tal-kontroparti involuta.
Il-parti minn skopertura ttrattata bħala totalment iggarantita permezz ta’ proprjetà immobbli ma għandhiex tkun ogħla mill-ammont mirhun tal-valur tas-suq jew f’dawk l-Istati Membri li jkunu stabbilixxew kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tal-valur tas-self ipotekarju f’dispożizzjonijiet statutorji jew regolatorji, il-valur tas-self ipotekarju tal-proprjetà inkwistjoni.
2. Abbażi tad-data miġbura skont l-Artikolu 101, u kwalunkwe indikatur rilevanti ieħor, l-awtoritajiet kompetenti għandhom perjodikament, u mill-inqas darba fis-sena, jivvalutaw jekk il-piż tar-riskju ta’ 35 % għal skoperturi ggarantiti b’ipoteki fuq proprjetà residenzjali kif imsemmi fl-Artikolu 125 u l-piż tar-riskju ta’ 50 % għal skoperturi ggarantiti permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali kif imsemmi fl-Artikolu 126 li tinstab fit-territorju tagħhom huma adegwatament ibbażati fuq:
(a)
l-esperjenza ta’ telf ta’ skoperturi ggarantiti permezz ta’ proprjetà immobbli;
(b)
żviluppi tas-suq li jħarsu ’l quddiem fir-rigward ta’ proprjetà immobbli;
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jistabbilixxu piż tar-riskju ogħla jew kriterji aktar stretti minn dawk stabbiliti fl-Artikolu 125(2) u l-Artikolu 126(2), fejn adatt, abbażi ta’ kunsiderazzjonijiet ta’ stabbiltà finanzjarja.
Għal skoperturi koperti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà residenzjali, l-awtorità kompetenti għandha tistabbilixxi il-piż tar-riskju fuq perċentwal minn 35 % sa 150 %,
Għal skoperturi koperti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà immobbli kummeċjali, l-awtorità kompetenti għandha tistabbilixxi il-piż tar-riskju fuq perċentwal minn 50 % sa 150 %,
Fi ħdan dawn il-firxiet, il-piż ta’ riskju ogħla għandu jiġi stabbilit abbażi tal-esperjenza ta’ telf u b’kont meħud tal-kunsiderazzjonijiet tal-iżviluppi tas-suq li jħarsu ’l quddiem u l-istabbiltà finanzjarja. Fejn il-valutazzjoni turi li l-piżijiet tar-riskju stabbiliti fl-Artikolu 125(2) u l-Artikolu 126(2) ma jirriflettux ir-riskji attwali relatati ma’ segment wieħed jew aktar tal-proprjetà ta’ tali skoperturi, totalment iggarantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà residenzjali jew fuq proprjetà immobbli kummerċjali li tkun tinsab f’parti jew partijiet tat-territorju tagħha, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jistabbilixxu, għal dawk is-segmenti ta’ skoperturi għall-proprjetà, piżijiet tar-riskju ogħla li jikkorrispondu għar-riskji attwali.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkonsultaw l-ABE dwar l-aġġustamenti għall-piżijiet tar-riskju u l-kriterji applikati, li ser jiġu kkalkulati skont il-kriterji stabbiliti f’dan il-paragrafu kif speċifikat fl-istandards tekniċi regolatorji msemmija fil-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu. L-ABE għandha tippubblika l-piżijiet tar-riskju u l-kriterji li l-awtoritajiet kompetenti jistabbilixxu għall-iskoperturi msemmija fl-Artikoli 125, 126 u 199.
3. Meta l-awtoritajiet kompetenti jistabbilixxu piż ta’ riskju ogħla jew kriterji aktar stretti, l-istituzzjonijiet għandu jkollhom perijodu transizzjonali ta’ sitt xhur biex japplikaw il-piż ta’ riskju l-ġdid.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika:
(a)
il-kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tal-valur tas-self ipotekarju msemmi fil-paragrafu 1;
(b)
il-kondizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 2 li l-awtoritajiet kompetenti għandhom iqisu meta jiddeterminaw il-piżijiet tar-riskju ogħla, b’mod partikolari t-terminu "kunsiderazzjonijiet ta’ stabbiltà finanzjarja".
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tiġi delegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
5. L-istituzzjonijiet ta’ Stat Membru għandhom japplikaw il-piżijiet tar-riskji u l-kriterji li ġew stabbiliti mill-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru ieħor għal skoperturi garantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà immobbli kummerċjali u residenzjali li tinsab f’dak l-Istat Membru.
Artikolu 125
Skoperturi totalment u kompletament iggarantiti permezz ta’ self ipotekarju fuq proprjetà residenzjali
1. Sakemm ma jiġix deċiż b’mod ieħor mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 124(2), skoperturi li jkunu totalment u kompletament iggarantiti permezz ta’ self ipotekarju fuq proprjetà residenzjali għandhom jiġu ttrattati kif ġej:
(a)
skoperturi jew kwalunkwe parti minn skopertura totalment u kompletament garantita permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà residenzjali li tkun jew li sejra tkun okkupata jew mikrija mis-sid, jew mis-sid benefiċjarju fil-każ ta’ kumpanniji tal-investiment personali, għandhom jiġi assenjati piż tar-riskju ta’ 35 %;
(b)
skoperturi għal kerrej fil-qafas ta’ transazzjoni ta’ kiri ta’ proprjetà li tirrigwarda proprjetà residenzjali li taħtha l-istituzzjoni tkun sid il-kera u l-kerrej ikollu għażla li jixtri, għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 35 % sakemm l-iskopertura għall-istituzzjoni tkun totalment u kompletament garantita permezz tas-sjieda tagħha tal-proprjetà.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw skopertura jew kwalunkwe parti minn skopertura bħala totalment u kompletament garantita għall-finijiet tal-paragrafu 1 biss jekk il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
il-valur tal-proprjetà ma jiddependix materjalment fuq il-kwalità kreditizja tal-mutwatarju. L-istituzzjonijiet jistgħu jeskludu mid-determinazzjoni tagħhom tal-materjalità ta’ tali dipendenza dawk is-sitwazzjonijiet fejn fatturi purament makroekonomiċi jaffettwaw kemm il-valur tal-proprjetà kif ukoll il-prestazzjoni tal-mutwatarju;
(b)
ir-riskju tal-mutwatarju ma għandux jiddependi materjalment fuq il-prestazzjoni tal-proprjetà jew tal-proġett sottostanti, iżda fuq il-kapaċità sottostanti tal-mutwatarju li jħallas lura d-dejn minn sorsi oħra, u bħala konsegwenza l-pagament lura tal-faċilità ma għandux jiddependi materjalment fuq l-fluss ta’ flus iġġenerat mill-proprjetà sottostanti li sservi bħala kollateral. Għal dawk is-sorsi l-oħra, l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-proporzjonijiet massimi tas-self mad-dħul bħala parti mill-politika ta’ self tagħhom u jiksbu evidenza xierqa tad-dħul rilevanti meta jagħtu s-self.
(c)
ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 208 u fir-regoli tal-valutazzjoni stabbiliti fl-Artikolu 229(1) jkunu ssodisfatti;
(d)
sakemm ma jiġix determinat mod ieħor fl-Artikolu 124(2), il-parti tas-self li għaliha huwa assenjat piż tar-riskju ta’ 35 % ma taqbiżx it-80 % tal-valur tas-suq tal-proprjetà inkwistjoni jew ta’ 80 % tal-valur tas-self ipotekarju tal-proprjetà inkwistjoni f’dawk l-Istati Membri li jkunu stabbilixxew kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tal-valur tas-self ipotekarju f’dispożizzjonijiet statutorji jew regolatorji.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jidderogaw mill-punt (b) tal-paragrafu 2 fil-każ ta’ skoperturi totalment u kompletament iggarantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà residenzjali li tkun tinsab fit-territorju ta’ Stat Membru, meta l-awtorità kompetenti ta’ dak l-Istat Membru tkun ippubblikat evidenza li turi li f’dak it-territorju jkun hemm suq immobbiljarji residenzjali żviluppat sew u li ilu stabbilit b’rati ta’ telf li ma jaqbżux il-limiti li ġejjin.
(a)
telf li ġej minn self kollateralizzat permezz ta’ proprjetà residenzjali sa 80 % tal-valur tas-suq jew ta’ 80 % tal-valur tas-self ipotekarju sakemm ma jiġix deċiż b’mod ieħor skont l-Artikolu 124(2) ma jaqbiżx iż-0,3 % tas-self pendenti kollateralizzat permezz ta’ proprjetà residenzjali fi kwalunkwe sena partikolari;
(b)
telf globali li ġej minn self kollateralizzat permezz ta’ proprjetà residenzjali ma jaqbiżx 0,5 % tas-self pendenti kollateralizzat permezz ta’ proprjetà residenzjali fi kwalunkwe sena partikolari.
4. Jekk xi wieħed mil-limiti msemmija fil-paragrafu 3 ma jiġix issodisfatt f’sena partikolari, l-eliġibbiltà għall-użu tal-paragrafu 3 għandha tieqaf u għandha tiġi applikata l-kondizzjoni li tinsab fil-punt (b) tal-paragrafu 2 sakemm il-kondizzjonijiet fil-paragrafu 3 jiġu ssodisfatti f’sena sussegwenti.
Artikolu 126
Skoperturi totalment u kompletament iggarantiti b’ipoteki fuq proprjetà immobbli kummerċjali
1. Sakemm ma jiġix deċiż mod ieħor mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 124(2), skoperturi totalment u kompletament iggarantiti permezz ta’ self ipotekarju fuq proprjetà immobbli kummerċjali għandhom jiġu trattati kif ġej:
(a)
skoperturi jew xi parti minn skopertura totalment u kompletament iggarantiti b’ipoteki fuq uffiċini jew fuq binjiet kummerċjali oħra jistgħu jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 50 %;
(b)
skoperturi relatati ma’ transazzjonijiet ta’ kiri ta’ proprjetà li jirrigwardaw uffiċini jew binjiet kummerċjali oħra fejn l-istituzzjoni tkun sid il-kera u l-kerrej ikollu l-għażla li jixtri, jistgħu jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 50 % sakemm l-iskopertura tal-istituzzjoni tkun totalment u kompletament iggarantita mis-sjieda tagħha tal-proprjetà.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw skopertura jew kwalunkwe parti minn skopertura bħala totalment u kompletament garantita għall-finijiet tal-paragrafu 1 biss jekk il-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
il-valur tal-proprjetà ma jiddependix materjalment fuq il-kwalità kreditizja tal-mutwatarju. L-istituzzjonijiet jistgħu jeskludu mid-determinazzjoni tagħhom tal-materjalità ta’ tali dipendenza dawk is-sitwazzjonijiet fejn fatturi purament makroekonomiċi jaffettwaw kemm il-valur tal-proprjetà kif ukoll il-prestazzjoni tal-mutwatarju;
(b)
ir-riskju tal-mutwatarju ma għandux jiddependi materjalment fuq il-prestazzjoni tal-proprjetà jew tal-proġett sottostanti, iżda fuq il-kapaċità sottostanti tal-mutwatarju li jħallas lura d-dejn minn sorsi oħra, u bħala konsegwenza, ir-ripagament tal-faċilità ma għandux jiddependi materjalment fuq xi fluss ta’ flus iġġenerat mill-proprjetà sottostanti li tkun qiegħda sservi ta’ kollateral;
(c)
ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 208 u fir-regoli tal-valutazzjoni stabbiliti fl-Artikolu 229(1) jkunu ssodisfatti;
(d)
Il-piż tar-riskju ta’ 50 % sakemm ma jiġix dispost mod ieħor skont l-Artikolu 124(2) għandu jiġi assenjat għall-parti tas-self li ma taqbiżx il-50 % tal-valur tas-suq tal-proprjetà jew ta’ 60 % tal-valur tas-self ipotekarju sakemm ma jiġix previst mod ieħor skont l-Artikolu 124(2) tal-proprjetà inkwistjoni f’dawk l-Istati Membri li jkunu stabbilixxew kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tas-self ipotekarju f’dispożizzjonijiet statutorji jew regolatorji.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jidderogaw mill-punt (b) tal-paragrafu 2 għal skoperturi totalment u kompletament garantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà kummerċjali li tinsab fit-territorju ta’ Stat Membru, fejn l-awtorità kompetenti ta’ dak l-Istat Membru tkun ippubblikat evidenza li turi li f’dak it-territorju ikun hemm suq tal-proprjetà immobbli kummerċjali żviluppat sew u li ilu stabbilit b’rati ta’ telf li ma jaqbżux il-limiti li ġejjin:
(a)
it-telf li ġej minn self kollateralizzat permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali sa 50 % tal-valur tas-suq jew ta’ 60 % tal-valur tas-self ipotekarju, sakemm ma jiġix iddeterminat mod ieħor skont l-Artikolu 124(2), ma jaqbiżx iż-0,3 % tas-self pendenti kkollateralizzati permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali;
(b)
it-telf globali li ġej minn self kollateralizzat permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali ma jaqbiżx iż-0,5 % tas-self pendenti kkollateralizzat permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali;
4. Fejn xi wieħed mil-limiti msemmija fil-paragrafu 3 ma jiġix issodisfatt f’sena partikolari, l- eliġibbiltà għall-użu tal-paragrafu 3 għandha tieqaf u għandha tapplika l-kondizzjoni li tinsab fil-punt (b) tal-paragrafu 2 sakemm il-kondizzjonijiet fil-paragrafu 3 jiġu ssodisfatti f’sena sussegwenti.
Artikolu 127
L-iskoperturi fi stat ta’ inadempjenza
1. Il-parti mhux iggarantita ta’ kwalunkwe element fejn id-debitur ikun sar inadempjenti f’konformità mal-Artikolu 178, jew fil-każ ta’ skoperturi fil-livell tal-konsumatur, il-parti mhux iggarantita ta’ kwalunkwe faċilità ta’ kreditu li saret inadempjenti f’konformità mal-Artikolu 178 għandha tiġi assenjata piż tar-riskju ta’:
(a)
150 %, fejn l-aġġustamenti speċifiċi tar-riskju ta’ kreditu jkunu ta’ inqas minn 20 % tal-parti mhux iggarantita tal-valur tal-iskopertura kieku dawn l-aġġustamenti speċifiċi tar-riskju ta’ kreditu ma jkunux ġew applikati;
(b)
100 %, fejn l-aġġustamenti speċifiċi tar-riskju ta’ kreditu ma jkunux inqas minn 20 % tal-parti mhux iggarantita tal-valur tal-iskopertura kieku dawn l-aġġustamenti speċifiċi tar-riskju ta’ kreditu ma jkunux ġew applikati.
2. Għall-finijiet tad-determinazzjoni tal-parti iggarantita tal-element dovuta li qabżet l-iskadenza, il-kollateral u l-garanziji eliġibbli għandhom ikunu dawk eliġibbli għall-finijiet ta’ mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu skont il-Kapitolu 4.
3. Il-valur tal-iskopertura li jifdal wara l-aġġustamenti tal-kreditu tar-riskju speċifiku ta’ skoperturi totalment u kompletament iggarantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà residenzjali skont l-Artikolu 125 għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 % jekk tkun twettqet inadempjenza f’konformità mal-Artikolu 178.
4. Il-valur tal-iskopertura li jifdal wara l-aġġustamenti tal-kreditu tar-riskju speċifiku ta’ skoperturi totalment u kompletament iggarantiti permezz ta’ ipoteki fuq proprjetà immobbli kummerċjali skont l-Artikolu 126 għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 % fil-każ ta’ inadempjenza f’konformità mal-Artikolu 178.
Artikolu 128
Elementi assoċjati ma’ riskju partikolarment għoli
1. L-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw piż tar-riskju ta’ 150 % għal skoperturi, inkluż skoperturi fil-forma ta’ azzjonijiet jew unitajiet f’CIU, li jkunu assoċjati ma’ riskji partikolarment għoljin, fejn opportun.
2. Skoperturi b’riskji partikolarment għoljin għandhom jinkludu kwalunkwe waħda mill-iskoperturi li ġejjin:
(a)
investimenti f’ditti tal-kapital ta’ riskju (venture capital);
(b)
investimenti f’AIFs kif definit fl-Artikolu 4(1)(a) tad-Direttiva 2011/61/UE minbarra fejn il-mandat tal-fond ma jippermettix ingranaġġ ogħla minn dak meħtieġ skont l-Artikolu 51(3) tad-Direttiva 2009/65/KE;
(c)
investimenti f’ekwità privata;
(d)
finanzjament spekulattiv ta’ proprjetà immobbli.
3. Meta jiġi vvalutat jekk skopertura minbarra l-iskoperturi msemmija fil-paragrafu 2 tkunx assoċjata ma’ riskji partikolarment għoljin, l-istituzzjonijiet għandhom iqisu l-karatteristiċi tar-riskju li ġejjin:
(a)
ikun hemm riskju għoli ta’ telf bħala riżultat ta’ inadempjenza tad-debitur;
(b)
ikun impossibbli biex jiġi adegwatament ivvalutat jekk l-iskopertura taqax taħt il-punt (a).
L-ABE għandha toħroġ linji gwida li jispeċifikaw liema tipi ta’ riskji jkunu assoċjati ma’ riskju partikolarment għoli u taħt liema ċirkostanzi.
Dawk il-linji gwida għandhom jiġu adottati skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 129
Skoperturi fil-forma ta’ bonds koperti
1. Biex ikunu eliġibbli għat-trattament preferenzjali stabbilit fil-paragrafi 4 u 5, bonds kif imsemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE (bonds koperti) għandhom jilħqu r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu 7 u għandhom jiġu kollateralizzati permezz ta’ xi wieħed mill-assi eliġibbli li ġejjin:
(a)
skoperturi għal jew garantiti minn gvernijiet ċentrali, minn banek ċentrali tas-SEBĊ, minn entitajiet tas-settur pubbliku, minn gvernijiet reġjonali jew minn awtoritajiet lokali fl-Unjoni;
(b)
skoperturi għal jew garantiti minn gvernijiet ċentrali ta’ pajjiż terz, banek ċentrali ta’ pajjiżi terzi, banek multilaterali tal-iżvilupp, organizzazzjonijiet internazzjonali li jikkwalifikaw għall-iskala 1 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu, u skoperturi għal jew garantiti minn entitajiet tas-settur pubbliku ta’pajjiżi terzi, gvernijiet reġjonali ta’ pajjiżi terzi jew awtoritajiet lokali ta’ pajjiżi terzi li ġew ippeżati għar-riskju bħala skoperturi għall-istituzzjonijiet jew għall-gvernijiet ċentrali u għall-banek ċentrali f’konformità mal-Artikolu 115(1) jew (2), jew l-Artikolu 116(1), (2) jew (4) rispettivament u li jikkwalifikaw għall-iskala 1 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu, u skoperturi skont it-tifsira ta’ dan il-punt li jikkwalifikaw bħala minimu għall-iskala 2 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu, sakemm ma jaqbżux l-20 % tal-ammont nominali tal-bonds koperti pendenti tal-istituzzjonijiet emittenti;
(c)
skoperturi għall-istituzzjonijiet li jikkwalifikaw għall-iskala 1 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu. L-iskopertura totali ta’ dan it-tip ma għandhiex taqbeż il-15 % tal-ammont nominali ta’ bonds koperti pendenti tal-istituzzjoni emittenti. Skoperturi għall-istituzzjonijiet fl-Unjoni li jkollhom maturità li ma taqbiżx il-100 jum ma għandhomx jiġu kkunsidrati għall-fini ta’ kalkolu tar-rekwiżit tal-iskala 1 iżda dawk l-istituzzjonijiet għandhom bħala minimu jikkwalifikaw għall-iskala 2 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu;
(d)
self iggarantit permezz ta’:
(i)
proprjetà residenzjali li ma jaqbiżx l-inqas ammont tal-ammont ta’ kapital tal-ipoteki kkombinati ma’ ipoteki preċedenti u 80 % tal-valur tal-proprjetajiet mirhuna; jew
(ii)
unitajiet superjuri maħruġa mill-Fonds Communs de Titrisation Franċiż jew entitajiet ekwivalenti ta’ titolizzazzjoni rregolati mil-liġijiet ta’ Stat Membru li jittitolizzaw skoperturi fuq proprjetà residenzjali. F’każ li dawn l-unitajiet superjuri jintużaw bħala kollateral, is-superviżjoni pubblika speċjali biex tipproteġi d-detenturi tal-bonds kif dispost fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE għandha tiżgura li l-assi sottostanti għal dawn l-unitajiet għandhom, fi kwalunkwe ħin waqt li jkunu inklużi fl-aggregazzjoni koperta, mill-inqas 90 % minnhom ikunu magħmulin minn ipoteki residenzjali li jkunu kkombinati ma’ xi ipoteki preċedenti li ma jaqbżux l-inqas tal-ammonti tal-kapital dovuti taħt l-unitajiet, l-ammonti tal-kapital tal-ipoteki, u 80 % tal-valur ta’ proprjetajiet mirhuna, li l-unitajiet jikkwalifikaw għall-iskala 1 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu u li dawn l-unitajiet ma jaqbżux l-10 % tal-ammont nominali tal-ħruġ pendenti.
(e)
self residenzjali kompletament iggarantit minn fornitur eleġibbli ta’ protezzjoni kif imsemmi fl-Artikolu 201 li jikkwalifika għal-livell 2 tal-kwalità ta’ kreditu jew iżjed, kif imniżżel f’dan il-Kapitolu, fejn il-parti ta’ kull wieħed mis-self li tintuża biex jiġi ssodisfatt ir-rekwiżit stabbilit f’dan il-paragrafu għall-kollateralizzazzjoni tal-bond kopert ma tirrappreżentax aktar minn 80 % tal-valur tal-proprjetà residenzjali korrispondenti li tinsab fi Franza, u fejn il-proporzjon tas-self imqabbel mad-dħul jirrispetta mhux iktar minn 33 % meta jkun ingħata s-self. Ma għandu jkun hemm ebda garanzija ipotekarja fuq il-proprjetà residenzjali meta s-self jingħata, u għas-self mogħti mill-1 ta’ Jannar 2014 u l-mutwatarju għandu jintrabat kuntrattwalment li ma jagħtix tali garanzija mingħajr il-kunsens tal-istituzzjoni ta’ kreditu li tat is-self. Il-proporzjon tas-self imqabbel mad-dħul jirrappreżenta s-sehem tad-dħul gross tal-mutwatarju li jkopri r-rimborż tas-self, inkluż l-imgħax. Il-fornitur tal-protezzjoni għandu jkun jew istituzzjoni finanzjarja awtorizzata u sorveljata mill-awtoritajiet kompetenti u soġġetta għal rekwiżiti prudenzjali komparabbli għal dawk applikati lil istituzzjonijiet f’termini ta’ robustezza jew istituzzjoni jew impriża tal-assigurazzjoni. Għandu jistabbilixxi fond ta’ garanzija reċiproka jew protezzjoni ekwivalenti għall-impriżi tal-assigurazzjoni biex jiġi assorbit it-telf mir-riskju tal-kreditu, fejn l-ikkalibrar ta’ dan għandu jiġi rivedut perjodikament mill-awtoritajiet kompetenti. Kemm l-istituzzjoni tal-kreditu kif ukoll il-fornitur tal-protezzjoni għandhom iwettqu valutazzjoni tal-affidabbiltà kreditizja tal-mutwatarju;
(f)
self iggarantit permezz ta’:
(i)
proprjetà immobbli kummerċjali li ma jaqbiżx l-inqas ammont tal-ammont tal-kapital tal-ipoteki li jkunu kkombinati ma’ xi ipoteki preċedenti u 60 % tal-valur ta’ proprjetajiet mirhuna; jew
(ii)
unitajiet superjuri maħruġa mill-Fonds Communs de Titrisation Franċiżi jew entitajiet ekwivalenti ta’ titolizzazzjoni rregolati mil-liġijiet ta’ Stat Membru li jittitolizzaw skoperturi fuq proprjetà immobbli kummerċjali. F’każ li dawn l-unitajiet superjuri jintużaw bħala kollateral, is-superviżjoni pubblika speċjali biex tipproteġi d-detenturi tal-bonds kif dispost fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE għandha tiżgura li l-assi sottostanti għal dawn l-unitajiet għandhom, fi kwalunkwe ħin waqt li jkunu inklużi fl-aggregazzjoni koperta, mill-inqas 90 % minnhom ikunu magħmulin minn ipoteki kummerċjali li jkunu kkombinati ma’ xi ipoteki preċedenti li ma jaqbżux l-inqas tal-ammonti tal-kapital dovuti taħt l-unitajiet, l-ammonti tal-kapital tal-ipoteki, u 60 % tal-valur ta’ proprjetajiet mirhuna, li l-unitajiet jikkwalifikaw għall-iskala 1 tal-kwalità kreditizja kif stabbilit f’dan il-Kapitolu u li dawn l-unitajiet ma jaqbżux l-10 % tal-ammont nominali tal-ħruġ pendenti.
Self iggarantit permezz ta’ proprjetà immobbli kummerċjali jkun eliġibbli meta l-proporzjon tas-Self għall-Valur ta’ 60 % jinqabeż sa livell massimu ta’ 70 % jekk il-valur tal-assi totali mirhuna bħala kollateral għall-bonds koperti jaqbeż l-ammont nominali pendenti fuq il-bonds koperti b’mill-inqas 10 %, u l-pretensjoni tad-detentur tal-bonds tilħaq ir-rekwiżiti ta’ ċertezza legali stabbiliti fil-Kapitolu 4. Il-pretensjoni tad-detentur tal-bonds għandha tieħu preċedenza fuq il-pretensjonijiet l-oħra kollha fuq il-kollateral;
(g)
self iggarantit permezz ta’ self marittimu fuq vapuri sad-differenza bejn 60 % tal-valur tal-vapur mirhun u l-valur ta’ kwalunkwe rahan preċedenti.
Għall-finijiet tal-punti (c), (d)(ii) u (f)(ii) tal-ewwel subparagrafu, l-iskoperturi kkawżati mit-trażmissjoni u l-ġestjoni tal-pagamenti tad-debituri ta’, jew rikavati minn likwidazzjoni fir-rigward ta’, selfiet iggarantit permezz ta’ proprjetajiet mirhuna tal-unitajiet superjuri jew titoli ta’ dejn ma għandhomx jiġu inklużi fil-kalkolu tal-limiti msemmija f’dawk il-punti.
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu, wara li jikkonsultaw mal-ABE, jirrinunzjaw parzjalment għall-applikazzjoni tal-punt (c) tal-ewwel subparagrafu u jippermettu l-iskala 2 tal-kwalità kreditizja sa 10 % tal-iskopertura totali tal-ammont nominali ta’ bonds koperti pendenti tal-istituzzjoni emittenti, sakemm il-problemi potenzjali sinifikanti tal-konċentrazzjoni fl-Istati Membri konċernati jistgħu jiġu ddokumentati minħabba l-applikazzjoni tar-rekwiżit tal-iskala 1 tal-kwalità kreditizja msemmi f’dak il-punt;
2. Is-sitwazzjonijiet imsemmija fil-punti (a) sa (f) tal-paragrafu 1 għandhom jinkludu wkoll kollateral li jkun esklussivament ristrett mil-leġislazzjoni għall-protezzjoni tad-detenturi tal-bonds kontra t-telf.
3. Fil-każ ta’ proprjetà immobbli li tikkollateralizza bonds koperti l-istituzzjonijiet għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 208 u r-regoli ta’ valutazzjoni stipulati fl-Artikolu 229(1).
4. Bonds koperti li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 6a li tikkorrispondi mal-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAI skont l-Artikolu 136.
Tabella 6a
Skala tal-kwalità tal-kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
10 %
20 %
20 %
50 %
50 %
100 %
5. Bonds koperti li għalihom ma tkunx disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju abbażi tal-piż tar-riskju assenjat lil skoperturi superjuri skoperturi tal-istituzzjoni li toħroġhom. Għandha tapplika l-korrispondenza li ġejja bejn il-piżijiet tar-riskju:
(a)
jekk l-iskoperturi għall-istituzzjoni jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 20 %, il-bond kopert għandu jiġu assenjat piż tar-riskju ta’ 10 %;
(b)
jekk l-iskoperturi għall-istituzzjoni jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 50 %, il-bond kopert għandu jiġu assenjat piż tar-riskju ta’ 20 %;
(c)
jekk l-iskoperturi għall-istituzzjoni jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %, il-bond kopert għandu jiġu assenjat piż tar-riskju ta’ 50 %;
(d)
jekk l-iskoperturi għall-istituzzjoni jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 150 %, il-bond kopert għandu jiġu assenjat piż tar-riskju ta’ 100 %.
6. Bonds koperti maħruġa qabel il-31 ta’ Diċembru 2007 ma jkunux soġġetti għar-rekwiżiti tal-paragrafi 1 u 3. Huma jkunu eliġibbli għat-trattament preferenzjali skont il-paragrafu 4 u 5 sal-maturità tagħhom.
7. Skoperturi fil-forma ta’ bonds koperti huma eliġibbli għal trattament preferenzjali, dment li l-istituzzjoni li tinvesti fil-bonds koperti tista’ turi lill-awtoritajiet kompetenti li:
(a)
hija tirċievi informazzjoni tal-portafoll tal-inqas dwar:
(i)
il-valur tal-aggregazzjoni tal-kopertura u l-bonds koperti pendenti;
(ii)
id-distribuzzjoni ġeografika u t-tip ta’ assi ta’ kopertura, id-daqs tas-self, ir-rata ta’ interessi u r-riskji tal-munita;
(iii)
l-istruttura ta’ maturità tal-assi ta’ kopertura u l-bonds koperti; u
(iv)
il-perċentwal tas-self li tkun ilha li skadiet aktar minn disgħin jum;
(b)
l-emittent jagħmel l-informazzjoni msemmija fil-punt (a) disponibbli għall-istituzzjoni tal-inqas kull sitt xhur.
Artikolu 130
Elementi li jirrappreżentaw pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni
L-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni għandhom jiġu ddeterminati skont il-Kapitolu 5.
Artikolu 131
Skoperturi għal istituzzjonijiet u impriżi b’valutazzjoni tal-kreditu ta’ terminu qasir
Skoperturi għall-istituzzjonijiet u skoperturi għal korporattivi li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu ta’ terminu qasir minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 7 li tikkorrispondi mal-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAI skont l-Artikolu 136.
Tabella 7
Livell tal-Kwalità tal-Kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
20 %
50 %
100 %
150 %
150 %
150 %
Artikolu 132
Skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew ishma f’CIUs
1. Skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet f’CIUs għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %, sakemm l-istituzzjoni ma tapplikax il-metodu ta’ valutazzjoni tar-riskju ta’ kreditu skont il-paragrafu 2, jew l-approċċ ta’ trasparenza fil-paragrafu 4 jew l-approċċ tal-piż medju tar-riskju skont il-paragrafu 5 meta l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 3 jiġu ssodisfatti.
2. Skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew ishma fis-CIUs li għalihom tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 8 li tikkorrispondi mal-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAI skont l-Artikolu 136.
Tabella 8
Skala tal-kwalità tal-kreditu
1
2
3
4
5
6
Piż tar-riskju
20 %
50 %
100 %
100 %
150 %
150 %
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jiddeterminaw il-piż tar-riskju għal CIU f’konformità mal-paragrafi 4 u 5, jekk il-kriterji ta’ eliġibbiltà li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(a)
is-CIU tkun immaniġġjata minn kumpannija li tkun soġġetta għas-superviżjoni fi Stat Membru jew, fil-każ ta’ CIU ta’ pajjiż terz, meta l-kondizzjonijiet li ġejjin jiġu ssodisfatti:
(i)
is-CIU tkun immaniġġjata minn kumpannija li tkun soġġetta għal- superviżjoni li tkun ikkunsidrata ekwivalenti għal dik stipulata fil-liġi tal-Unjoni;
(ii)
il-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti tkun żgurata adegwatament;
(b)
il-prospett tas-CIU jew dokument ekwivalenti jinkludi li ġejjin:
(i)
il-kategorija ta’ assi li fiha s-CIU tkun awtorizzata tinvesti;
(ii)
fejn japplikaw limiti fuq l-investiment, il-limiti relattivi u l-metodoloġiji sabiex dawn jiġu kkalkulati;
(c)
l-operat tas-CIU jiġi rrappurtat fuq mill-inqas bażi annwali biex tkun tista’ ssir valutazzjoni tal-assi u l-obbligazzjonijiet, tal-introjtu u l-operazzjonijiet matul il-perijodu ta’ rappurtar.
Għall-finijiet tal-punt (a), il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, u soġġett għall-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 464(2), deċiżjoni dwar jekk pajjiż terz japplikax arranġamenti superviżorji u regolatorji li jkunu tal-anqas ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ din id-deċiżjoni, sal-1 ta’ Jannar 2015, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit f’dan il-paragrafu għal skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew ishma ta’ CIUs minn pajjiżi terzi meta l-awtoritajiet kompetenti rilevanti kienu approvaw il-pajjiż terz bħala eliġibbli għal dak it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
4. Fejn l-istituzzjoni tkun konxja mill-iskoperturi sottostanti ta’ CIU, hija tista’ tinvestiga dawk l-iskoperturi sottostanti sabiex tikkalkula l-piż medju tar-riskju għall-iskoperturi tagħha fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet fis-CIUs skont il-metodi stabbiliti f’dan il-Kapitolu. Meta skopertura sottostanti tas-CIU tkun fiha nnifisha skopertura fil-forma ta’ ishma f’CIU oħra li jissodisfaw il-kriterji tal-paragrafu 3, l-istituzzjoni tista’ tinvestiga l-iskoperturi sottostanti ta’ dik is-CIU l-oħra.
5. Fejn l-istituzzjoni ma tkunx konxja mill-iskoperturi sottostanti ta’ CIU, hi tista’ tikkalkula piż medju tar-riskju għall-iskoperturi tagħha fil-forma ta’ unità jew sehem fis-CIU skont il-metodi stabbiliti f’dan il-Kapitolu soġġett għas-suppożizzjoni li s-CIU l-ewwel tinvesti, sal-limitu massimu permess taħt il-mandat tagħha, fil-klassijiet ta’ skopertura li jiġbdu l-ogħla rekwiżit ta’ kapital, u mbagħad tkompli tinvesti f’ordni dixxendenti sakemm jintlaħaq il-limitu massimu tal-investiment totali.
L-istituzzjonijiet jistgħu jiddependu fuq il-partijiet terzi li ġejjin biex jikkalkulaw u jirrappurtaw, skont il-metodi stabbiliti fil-paragrafi 4 u 5, piż tar-riskju għas-CIU:
(a)
l-istituzzjoni depożitorja jew l-istituzzjoni finanzjarja depożitorja tas-CIU dment li s-CIU tinvesti b’mod esklussiv f’titoli u tiddepożita t-titoli kollha f’dik l-istituzzjoni depożitorja jew fl-istituzzjoni finanzjarja;
(b)
fil-każ ta’ CIUs li ma jkunux koperti mill-punt (a), il-kumpannija maniġerjali tas-CIU, sakemm il-kumpannija maniġerjali tas-CIU tissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-paragrafu 3(a).
Il-korrettezza tal-kalkolu msemmi fl-ewwel subparagrafu għandha tiġi kkonfermata minn awditur estern.
Artikolu 133
Skoperturi ta’ ekwità
1. L-iskoperturi li ġejjin għandhom jiġu kkunsidrati bħala skoperturi ta’ ekwità:
(a)
skoperturi mhux ta’ dejn li jwasslu għal pretensjoni residwa u subordinata fuq l-assi jew fuq l-introjtu tal-emittent;
(b)
skoperturi ta’ dejn u titoli oħra, sħubiji, derivattivi, jew strumenti oħra, li s-sustanza ekonomika tagħhom tkun simili għall-iskoperturi speċifikati fil-punt (a).
2. Skoperturi ta’ ekwità għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %, sakemm ma jkunux meħtieġa li jitnaqqsu skont il-Parti Tnejn, għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 250 % skont l-Artikolu 48(4), jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 1 250 % skont l-Artikolu 89(3) jew jiġu ttrattati bħala skoperturi b’riskju għoli skont l-Artikolu 128.
3. Investimenti f’ekwità jew fi strumenti kapitali regolatorji maħruġa mill-istituzzjonijiet għandhom jiġu kklassifikati bħala pretensjonijiet ta’ ekwità, sakemm ma jiġux imnaqqsa mill-fondi proprji jew jattiraw piż tar-riskju ta’ 250 % skont l-Artikolu 48(4) jew jiġu ttrattati bħala elementi b’riskju għoli skont l-Artikolu 128.
Artikolu 134
Elementi oħrajn
1. Assi tanġibbli skont it-tifsira tal-Artikolu 4(10) tad-Direttiva 86/635/KEE għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %.
2. Pagamenti minn qabel u introjtu dovut li istituzzjoni ma tkunx kapaċi tiddetermina l-kontroparti tagħhom skont id-Direttiva 86/635/KEE, għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 100 %.
3. Elementi fi flus kontanti li qegħdin fil-proċess li jinġabru għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 20 %. Flus fl-idejn u elementi ekwivalenti fi flus kontanti għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 %.
4. Ingotti tad-deheb miżmuma fl-imħażen tas-sigurtà proprji jew fuq bażi allokata sal-limitu sostnut mill-obbligazzjonijiet tal-ingotti tad-deheb għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 %.
5. Fil-każ ta’ bejgħ ta’ assi u ta’ ftehimiet ta’ xiri mill-ġdid u ta’ xiri forward dirett, il-piż tar-riskju għandu jkun dak assenjat lill-assi inkwistjoni u mhux lill-kontropartijiet tat-transazzjonijiet.
6. Fejn istituzzjoni tipprovdi protezzjoni tal-kreditu għal għadd ta’ skoperturi skont termini li l-nth to default fost l-iskoperturi għandu jiskatta pagament u li dan l-avveniment ta’ kreditu għandu jittermina l-kuntratt, u fejn il-prodott ikollu valutazzjoni tal-kreditu esterna minn ECAI, għandhom jiġu assenjati l-piżijiet tar-riskju preskritti fil-Kapitolu 5. Jekk il-prodott ma jkunx ikklassifikat minn ECAI, il-piżijiet tar-riskju tal-iskoperturi inklużi fil-basket sejrin jiġu aggregati, esklużi l-iskoperturi n-1, sa massimu ta’ 1 250 % u mmultiplikat bl-ammont nominali tal-protezzjoni pprovdut mid-derivattiv ta’ kreditu sabiex jinkiseb l-ammont ta’ assi ppeżat għar-riskju. L-iskoperturi n-1 li jiġu esklużi mill-aggregat għandhom jiġu determinati abbażi li dawn għandhom jinkludu dawk l-iskoperturi li kull waħda minnhom jipproduċu ammont tal-iskopertura b’inqas piż tar-riskju mill-ammont tal-iskopertura peżat għar-riskju ta’ kwalunkwe skopertura inkluża fl-aggregat.
7. Il-valur tal-iskopertura għal kirjiet għandu jkun il-pagamenti tal-kirja minimi skontati. Pagamenti minimi tal-kiri huma l-pagamenti matul it-terminu tal-kiri li l-kerrej jagħmel jew jista’ jintalab jagħmel u kwalunkwe għażla bi prezz innegozjat li l-eżerċizzju tagħha jkun reġonevolment ċert. Kull parti li ma tkunx sid il-kera tista’ tintalab tagħmel pagament relatat mal-valur residwu ta’ proprjetà mikrija u li l-obbligu ta’ pagament jissodisfa s-sett ta’ kondizzjonijiet fl-Artikolu 201 fir-rigward tal-eliġibbiltà tal-fornituri tal-protezzjoni kif ukoll ir-rekwiżiti għar-rikonoxximent tat-tipi oħra ta’ garanziji previsti fl-Artikoli 213 sa 215, dak l-obbligu ta’ pagament jista’ jitqies bħala protezzjoni mhux finanzjata tal-kreditu skont il-Kapitolu 4. Dawn l-iskoperturi għandhom jiġu assenjati għall-klassi rilevanti ta’ skopertura skont l-Artikolu 112. Meta l-iskopertura tkun valur residwu ta’ assi mikrija, l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju għandhom jiġu kkalkulati kif ġej: 1/t * 100 % * valur residwu, fejn t huwa l-akbar wieħed ta’ 1 u l-eqreb numru ta’ snin sħaħ li fadal tal-kirja.
Taqsima 3
Rikonoxximent u assoċjazzjoni tal-valutazzjoni tar-riskju ta’ kreditu
Subtaqsima 1
Rikonoxximent tal-ECAIs
Artikolu 135
Użu ta’ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAIs
1. Valutazzjoni tal-kreditu esterna tista’ tintuża biex tistabbilixxi l-piż tar-riskju ta’ skopertura skont dan il-Kapitolu biss jekk tkun inħarġet minn ECAI jew tkun ġiet approvata minn ECAI skont ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009.
2. L-ABE għandha tippubblika fis-sit elettroniku tagħha l-lista ta’ ECAIs f’konformità mal-Artikolu 2(4) u l-Artikolu 18(3) tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009.
Subtaqsima 2
Assoċjazzjoni tal-valutazzjonijiet ta’ kreditu tal-ECAI
Artikolu 136
Assoċjazzjoni tal-valutazzjonijiet ta’ kreditu tal-ECAI
1. L-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom, permezz tal-Kumitat Konġunt jiżviluppaw abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi biex jispeċifikaw għall- ECAIs kollha, ma’ liema mill-iskala tal-kwalità kreditizja stabbiliti fit-Taqsima 2 jikkorrispondu l-valutazzjonijiet rilevanti tal-kreditu tal- ECAI (‧assoċjazzjoni‧). Dawk id-determinazzjonijiet għandhom ikunu oġġettivi u konsistenti.
L-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jissottomettu dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Lulju 2014 u għandhom jissottomettu abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi riveduti fejn ikun meħtieġ.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010 rispettivament.
2. Meta jkunu qegħdin jiddeterminaw l-assoċjazzjonijiet tal-valutazzjonijiet tal-kreditu, l-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
sabiex tiddifferenzja bejn il-gradi relattivi ta’ riskju espressi minn kull valutazzjoni tal-kreditu l-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jikkunsidraw fatturi kwantitattivi bħar-rata ta’ inadempjenza ta’ terminu twil assoċjata mal-elementi kollha li jkunu assenjati l-istess valutazzjoni tal-kreditu. Fil-każ ta’ ECAI stabbiliti reċentement u għal dawk li għandhom biss rekord qasir ta’ data ta’ inadempjenzi, kreditu l-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jitolbu lill-ECAI x’taħseb li tkun r-rata ta’ inadempjenza ta’ terminu twil assoċjata mal-elementi kollha assenjati l-istess valutazzjoni tal-kreditu;
(b)
sabiex tiddifferenzja bejn il-gradi relattivi ta’ riskju espressi minn kull valutazzjoni tal-kreditu, l-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jikkunsidraw l-fatturi kwalitattivi bħall-aggregazzjoni ta’ emittenti li l-ECAI tkopri, il-firxa ta’ valutazzjonijiet tal-kreditu li l-ECAI tassenja, kull tifsira ta’ valutazzjoni tal-kreditu u d-definizzjoni ta’ inadempjenza għall-ECAI;
(c)
l-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom iqabblu r-rati ta’ inadempjenza esperjenzati għal kull valutazzjoni tal-kreditu ta’ ECAI partikolari u jqabbilhom ma’ punt ta’ riferiment mibni abbażi tar-rati ta’ inadempjenza esperjenzati minn ECAIs oħrajn fuq popolazzjoni ta’ emittenti li jippreżentaw livell ekwivalenti tar-riskju ta’ kreditu;
(d)
fejn ir-rati ta’ inadempjenza esperjenzati għall-valutazzjoni tal-kreditu ta’ ECAI partikolari jkunu materjalment u sistematikament ogħla mill-punt ta’ riferiment, l-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jassenjaw skala ogħla tal-kwalità kreditizja fuq l-iskala ta’ valutazzjoni tal-kwalità kreditizja għall-valutazzjoni tal-kreditu tal-ECAI;
(e)
fejn l-ABE, l-AEAPX u l-AETS ikunu żiedu l-piż assoċjat tar-riskju għal valutazzjoni speċifika tal-kreditu ta’ ECAI partikolari, u meta r-rati ta’ inadempjenza esperjenzati għall-valutazzjoni tal-kreditu ta’ dik l-ECAI ma jkunux għadhom materjalment u sistematikament ogħla mill-punt ta’ riferiment, l-ABE, l-AEAPX u l-AETS jistgħu jmorru lura għall-iskala oriġinali tal-kwalità kreditizja fl-iskala tal-valutazzjoni tal-kwalità tal-kreditu għall-valutazzjoni tal-kreditu tal-ECAI.
3. L-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jiżviluppaw abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi biex jispeċifika l-fatturi kwantitattivi msemmija fil-punt (a), u l-fatturi kwalitattivi msemmija fil-punt (b) u l-punt ta’ riferiment imsemmi fil-punt (c) tal-paragrafu 2.
L-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jissottomettu dan l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Lulju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010 rispettivament.
Subtaqsima 3
L-użu tal-valutazzjonijiet tal-kreditu minn aġenziji tal-krediti għall-esportazzjoni
Artikolu 137
użu tal-valutazzjonijiet tal-kreditu minn Aġenziji tal-Krediti għall-Esportazzjoni
1. Għall-fini tal-Artikolu 114, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ Aġenziji tal-Krediti għall-Esportazzjoni li l-istituzzjoni tkun innominat, jekk waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin tkun ġiet ssodisfatta:
(a)
tkun tirrigwarda klassifikazzjoni tar-riskju maqbul (consensus risk score) mill-Aġenziji tal-Krediti għall-Esportazzjoni li jkunu qegħdin jipparteċipaw fl-‘Arranġament dwar il-Linji Gwida għall-Krediti tal-Esportazzjoni Appoġġjati Uffiċjalment’ tal-OECD;
(b)
l-Aġenzija tal-Krediti għall-Esportazzjoni tippubblika l-valutazzjonijiet tal-kreditu tagħha, u l-Aġenzija tal-Krediti għall-Esportazzjoni tissottoskrivi għall-metodoloġija maqbula tal-OECD, u l-valutazzjoni tal-kreditu tiġi assoċjata ma’ wieħed mit-tmien primjums minimi tal-assigurazzjoni fuq l-esportazzjoni li l-metodoloġija maqbula tal-OECD tistabbilixxi. Istituzzjoni tista’ tirrevoka n-nomina ta’ Aġenzija tal-Krediti għall-Esportazzjoni. L-istituzzjoni għandha tissostanzja r-revoka jekk jeżistu indikazzjonijiet konkreti li l-intenzjoni li hija l-bażi tar-revoka tkun biex jitnaqqsu r-rekwiżiti tal-adegwatezza kapitali.
2. Skoperturi li għalihom, għal finijiet ta’ peżar tar-riskju, ikun hemm rikonoxxuta valutazzjoni tal-kreditu minn Aġenzija tal-Krediti għall-Esportazzjoni, għandhom jiġu assenjati piż tar-riskju skont it-Tabella 9.
Tabella 9
MEIP
0
1
2
3
4
5
6
7
Piż tar-riskju
0 %
0 %
20 %
50 %
100 %
100 %
100 %
150 %
Taqsima 4
Użu tal-valutazzjonijiet tal-kreditu tal-ECAI għad-determinazzjoni tal-piżijiet tar-riskju
Artikolu 138
Rekwiżiti ġenerali
Istituzzjoni tista’ tinnomina ECAI waħda jew aktar biex jintużaw biex jiġu determinati l-piżijiet tar-riskju li jridu jiġu assenjati għall-assi u elementi li ma jidhrux. Istituzzjoni tista’ tirrevoka n-nomina ta’ ECAI. L-istituzzjoni għandha tissostanzja r-revoka jekk jeżistu indikazzjonijiet konkreti li l-intenzjoni li hija l-bażi tar-revoka tkun biex jitnaqqsu r-rekwiżiti tal-adegwatezza kapitali. Il-valutazzjonijiet tal-kreditu ma għandhomx jintużaw b’mod selettiv. Istituzzjoni għandha tuża valutazzjonijiet ta’ kreditu solleċitati. Madankollu, hija tista’ tuża valutazzjonijiet ta’ kreditu mhux solleċitati jekk l-ABE tkun ikkonfermat li valutazzjonijiet ta’ kreditu mhux solleċitati ta’ ECAI ma tkunx differenti fil-kwalità minn valutazzjonijiet ta’ kreditu solleċitati ta’ din l-ECAI. L-ABE għandha tirrifjuta jew tirrevoka din il-konferma b’mod partikolari meta l-ECAI tkun użat valutazzjoni ta’ kreditu mhux solleċitata sabiex issir pressjoni fuq l-entità ggradata sabiex tordna valutazzjoni tal-kreditu jew servizzi oħra. Meta jużaw il-valutazzjoni tal-kreditu, l-istituzzjonijiet għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
istituzzjoni li tiddeċiedi li tuża l-valutazzjonijiet tal-kreditu prodotti minn ECAI għal ċerta klassi ta’ elementi għandha tuża dawk il-valutazzjonijiet tal-kreditu konsistentement għall-iskoperturi kollha ta’ dik il-klassi;
(b)
istituzzjoni li tiddeċiedi li tuża l-valutazzjonijiet tal-kreditu prodotti minn ECAI għandha tużahom b’mod kontinwu u konsistenti tul iż-żmien;
(c)
istituzzjoni għandha tuża biss valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAI li jqisu l-ammonti kollha dovuti lilha kemm f’kapital kif ukoll f’imgħax;
(d)
fejn għal element klassifikat tkun disponibbli valutazzjoni tal-kreditu waħda biss minn ECAI nominata, għandha tintuża dik il-valutazzjoni tal-kreditu biex tiddetermina l-piż tar-riskju għal dik l-entrata;
(e)
fejn ikunu disponibbli żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAI nominati u t-tnejn jikkorrispondu ma’ piżijiet differenti tar-riskju għal element klassifikat, għandu jiġi assenjat l-ogħla piż tar-riskju;
(f)
fejn għal element klassifikat ikunu disponibbli aktar minn żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAI nominati, għandhom jintużaw iż-żewġ valutazzjonijiet li jiġġeneraw l-aktar żewġ piżijiet baxxi tar-riskju. Jekk l-iċken żewġ piżijiet tar-riskju jkunu differenti, għandu jiġi assenjat l-ogħla piż tar-riskju. Jekk l-iċken żewġ piżijiet ikunu l-istess, għandu jiġi assenjat dak il-piż tar-riskju.
Artikolu 139
Valutazzjoni tal-kreditu tal-emittent u tal-emissjoni
1. Fejn teżisti valutazzjoni tal-kreditu għal programm jew faċilità emittenti speċifika li għalih jappartjeni l-element li jikkostitwixxi l-iskopertura, għandha tintuża din il-valutazzjoni tal-kreditu biex jiġi ddeterminat il-piż tar-riskju li għandu jiġi assenjat għal dik l-entrata.
2. Fejn ma teżistix valutazzjoni tal-kreditu direttament applikabbli għal ċertu element, iżda teżisti valutazzjoni tal-kreditu għal programm jew faċilità emittenti speċifika li l-entrata li tikkostitwixxi l-iskopertura ma tappartjenix għalih jew teżisti valutazzjoni ġenerali tal-kreditu għall-emittent, allura dik il-valutazzjoni tal-kreditu għandha tintuża f’waħda mill-każijiet li ġejjin:
(a)
tipproduċi piż tar-riskju akbar minn dak li kieku jkun il-każ u l-iskopertura inkwistjoni tikklassifika pari passu jew subordinarju fl-aspetti kollha tal-programm jew tal-faċilità emittenti speċifika jew għal skoperturi superjuri mhux iggarantiti ta’ dak l-emittent, kif rilevanti;
(b)
tipproduċi piż tar-riskju iċken u l-iskopertura inkwistjoni tikklassifika pari passu jew superjuri fl-aspetti kollha tal-programm jew tal-faċilità speċifika emittenti jew għal skoperturi superjuri mhux garantiti ta’ dak l-emittent, kif rilevanti.
Fil-każijiet l-oħra kollha, l-iskopertura għandha tiġi trattata bħala mhux klassifikata.
3. Il-paragrafi 1 u 2 ma għandhomx jimpedixxu l-applikazzjoni tal-Artikolu 129.
4. Il-valutazzjonijiet tal-kreditu għal emittenti fi grupp korporattiv ma jistgħux jintużaw bħala valutazzjoni tal-kreditu ta’ emittent ieħor fl-istess grupp korporattiv.
Artikolu 140
Valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ terminu twil u ta’ terminu qasir
1. Valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ terminu qasir jistgħu jintużaw biss għal assi u elementi ta’ terminu qasir li ma jidhrux li jikkostitwixxu skoperturi għall-istituzzjonijiet u impriżi.
2. Kwalunkwe valutazzjoni tal-kreditu ta’ terminu qasir għandha tapplika biss għall-element li għalih tirreferi l-valutazzjoni tal-kreditu ta’ terminu qasir, u ma għandhiex tintuża biex jiġu dderivati l-piżijiet tar-riskju ta’ xi entrata oħra, ħlief fil-każijiet li ġejjin:
(a)
jekk faċilità klassifikata ta’ terminu qasir tiġi assenjata piż tar-riskju ta’ 150 %, allura l-iskoperturi kollha mhux iggarantiti u mhux klassifikati fuq dak id-debitur sew jekk ta’ terminu qasir kif ukoll ta’ terminu twil għandhom ukoll jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 150 %;
(b)
jekk faċilità klassifikata ta’ terminu qasir tiġi assenjata piż tar-riskju ta’ 50 %, ma għandu jiġi assenjat l-ebda piż tar-riskju għal skopertura mhux klassifikata ta’ terminu qasir ta’ inqas minn 100 %.
Artikolu 141
Elementi f’muniti domestiċi u f’muniti barranin
Valutazzjoni tal-kreditu li tirreferi għal element iddenominat fil-munita domestika tad-debitur ma tistax tintuża biex jiġi dderivat il-piż tar-riskju għal skopertura oħra ta’ dak l-istess debitur li tkun iddenominata f’munita barranija.
Meta skopertura li tkun ġejja mill-parteċipazzjoni ta’ istituzzjoni f’selfa li tkun ġiet estiża minn bank multilaterali tal-iżvilupp li l-istatus tiegħu bħala kreditur ippreferut ikun rikonoxxut fis-suq, il-valutazzjoni tal-kreditu fuq il-munita domestika tad-debitur tista’ tintuża għall-finijiet tal-ippeżar tar-riskju.
KAPITOLU 3
Approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjonijiet Interni (IRB)
Taqsima 1
Permess mill-awtoritajiet kompetenti biex jintuża l-approċċ IRB
Artikolu 142
Definizzjonijiet
1. Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘sistema ta’ klassifikazzjoni’ tfisser il-metodi, il-proċessi, il-kontrolli, il-ġbir ta’ data u s-sistemi informatiċi kollha li jappoġġaw il-valutazzjoni tar-riskju tal-kreditu, l-assenjazzjoni tal-iskoperturi għall-gradi jew għall-aggregazzjonijiet ta’ klassifikazzjoni, u l-kwantifikazzjoni tal-istimi tal-inadempjenza u tat-telf li ġiet żviluppata għal ċertu tip ta’ skoperturi;
(2)
‘tip ta’ skoperturi’ tfisser skoperturi mmaniġġjati b’mod omoġenju li ġew iffurmati permezz ta’ ċertu tip ta’ faċilitajiet u li jistgħu jiġu limitati għal entità unika jew għal subsett uniku ta’ entitajiet fi ħdan grupp sakemm l-istess tip ta’ skoperturi jiġu mmaniġġjati b’mod differenti f’entitajiet oħra tal-grupp;
(3)
‘unità operatorja’ tfisser kull entità organizzazzjonali jew ġuridika, linji ta’ negozju, postijiet ġeografiċi separati;
(4)
‘entità tas-settur finanzjarju kbira’ tfisser kull entità tas-settur finanzjarju, minbarra dawk imsemmija fil-punt (27)(j) tal-Artikolu 4(1), li tissodisfa l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-assi totali tagħha, ikkalkulati fuq bażi individwali jew konsolidata, ikunu akbar jew ekwivalenti għal-livell limitu ta’ EUR 70 biljun, bl-użu tal-aktar rapport finanzjarju riċentement verifikat jew ir-rapport finanzjarju konsolidat biex jiġi ddeterminat id-daqs tal-assi; u
(b)
hija jew waħda mis-sussidjarji tagħha hija soġġetta għal regolamentazzjoni prudenzjali fl-Unjoni jew għal-liġijiet ta’ pajjiż terz li japplika superviżjoni prudenzjali u rekwiżiti regolatorji li huma mill-anqas ekwivalenti għal dak applikati fl-Unjoni;
(5)
‘entità finanzjarja mhux regolata’ tfisser kull entità oħra li ma tkunx entità tas-settur finanzjarju regolata iżda li twettaq, bħala negozju prinċipali tagħha, attività waħda jew aktar elenkata fl-Anness I għad-Direttiva 2013/36/UE jew elenkata fl-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE;
(6)
‘grad tad-debitur’ tfisser kategorija ta’ riskju fl-iskala ta’ klassifikazzjoni tad-debituri f’sistema ta’ klassifikazzjoni, li d-debitur jiġu assenjati fiha abbażi ta’ sett speċifikat u distint ta’ kriterji ta’ klassifikazzjoni, li minnha jiġu dderivati l-istimi tal-probabbiltà ta’ inadempjenza (PD);
(7)
‘grad tal-faċilità’ tfisser kategorija ta’ riskju fi skala ta’ klassifikazzjoni tal-faċilità tas-sistema, li fiha l-iskoperturi jiġu assenjati abbażi ta’ sett ta’ kriterji speċifikati u distinti ta’ klassifikazzjoni li minnha jiġu dderivati l-istimi proprji ta’ LGD;
(8)
‘ġestur’ tfisser entità li timmaniġġja aggregazzjoni ta’ riċevibbli mixtrija jew l-iskoperturi għall-kreditu sottostanti abbażi ta’ kuljum.
2. Għall-finijiet tal-punt 4(b) 4 tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, u soġġetta għall-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 464(2), deċiżjoni dwar jekk pajjiż terz japplikax arranġamenti superviżorji u regolatorji li tal-anqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ tali deċiżjoni, sal-1 ta’ Jannar 2015, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit f’dan il-paragrafu għal pajjiż terz meta l-awtoritajiet kompetenti rilevanti kienu approvaw il-pajjiż terz bħala eliġibbli għal dan it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 143
Permess biex jintuża l-Approċċ IRB
1. Meta l-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan il-Kapitolu jiġu ssodisfatti, l-awtorità kompetenti għandha tippermetti li l-istituzzjonijiet jikkalkulaw l-ammonti tal-iskoperturi tagħhom peżati għar-riskju billi jużaw l-Approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjoni Interna (minn hawn ’il quddiem l-‘Approċċ IRB’).
2. Il-permess minn qabel biex jintuża l-Approċċ IRB, inkluż l-istimi proprji ta’ LGD u l-fatturi ta’ konverżjoni, għandu jkun meħtieġ għal kull klassi ta’ skopertura u għal kull sistema ta’ klassifikazzjoni u approċċi bbażati fuq mudelli interni fir-rigward ta’ skoperturi ta’ ekwità u għal kull approċċ għall-istima tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni użati.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jiksbu l-permess minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti għal li ġejjin:
(a)
tibdil materjali għall-medda ta’ applikazzjoni ta’ sistema ta’ klassifikazzjoni jew fl-approċċ ibbażat fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità li l-istituzzjoni tkun irċeviet permess biex tuża;
(b)
tibdil materjali għal sistema ta’ klassifikazzjoni jew fl-approċċ ibbażat fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità li l-istituzzjoni tkun irċeviet permess biex tuża.
Il-medda ta’ applikazzjoni ta’ sistema ta’ klassifikazzjoni għandha tinkludi l-iskoperturi kollha tat-tip ta’ skopertura rilevanti li għalihom tkun ġiet żviluppata dik is-sistema ta’ klassifikazzjoni.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti bit-tibdil kollu fis-sistemi ta’ klassifikazzjoni u fl-approċċi bbażati fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet għall-valutazzjoni tal-materjalità tal-użu ta’ sistema ta’ klassifikazzjoni eżistenti għal skoperturi addizzjonali oħrajn mhux diġà koperti minn dik is-sistema ta’ klassifikazzjoni u bidliet għas-sistemi ta’ klassifikazzjoni jew fl-approċċi bbażati fuq mudelli interni fir-rigward ta’ skoperturi ta’ ekwità skont l-Approċċ IRB.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2013.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 144
Valutazzjoni mill-awtoritajiet kompetenti dwar applikazzjoni biex jintuża l-Approċċ IRB
1. L-awtorità kompetenti għandha tagħti permess skont l-Artikolu 143 biex istituzzjoni tuża l-Approċċ IRB, inkluż sabiex tuża l-istimi proprji tal-LGD u tal-fatturi ta’ konverżjoni, biss jekk l-awtorità kompetenti tkun issodisfatta li r-rekwiżiti stabbiliti f’dan il-Kapitolu jkunu ġew issodisfatti, b’mod partikolari dawk stabbiliti fit-Taqsima 6, u li s-sistemi tal-istituzzjoni għall-ġestjoni u l-klassifikazzjoni tal-iskoperturi ta’ riskji ta’ kreditu jkunu validi u jiġu implimentati b’integrità u, b’mod partikolari, li l-istituzzjoni wriet għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti li l-istandards li ġejjin ikunu ġew issodisfatti:
(a)
is-sistemi ta’ klassifikazzjoni tal-istituzzjoni jipprovdu valutazzjoni tajba tal-karatteristiċi tad-debitur u tat-transazzjonijiet, differenzjar tajjeb tar-riskju u stimi kwantitattivi tar-riskju li jkunu preċiżi u konsistenti;
(b)
il-klassifikazzjonijiet interni u l-istimi ta’ inadempjenza u ta’ telf użati fil-kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji u fis-sistemi u l-proċessi assoċjati għandhom rwol essenzjali fil-proċess tal-ġestjoni tar-riskju u tat-teħid ta’ deċiżjonijiet, u fil-funzjonijiet ta’ approvazzjoni tal-kreditu, fl-allokazzjoni interna tal-kapital u tal-governanza korporattiva tal-istituzzjoni;
(c)
l-istituzzjoni għandha unità għall-kontroll tar-riskju ta’ kreditu responsabbli għas-sistemi ta’ klassifikazzjoni tagħha li tkun indipendenti u ħielsa kif xieraq minn influwenza bla bżonn;
(d)
l-istituzzjoni tiġbor u taħżen id-data kollha rilevanti sabiex tipprovdi appoġġ effikaċi għall-proċess tal-kalkolu u l-ġestjoni tar-riskju ta’ kreditu tagħha;
(e)
l-istituzzjoni tiddokumenta s-sistemi ta’ klassifikazzjoni tagħha u r-raġuni għat-tfassil tagħhom u tivvalida s-sistemi ta’ klassifikazzjoni tagħha;
(f)
l-istituzzjoni tkun ivvalidat kull sistema ta’ klassifikazzjoni u kull approċċ ibbażat fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità matul perijodu ta’ żmien xieraq qabel il-permess sabiex tintuża din is-sistema ta’ klassifikazzjoni jew l-approċċ ibbażat fuq mudelli interni għall-iskoperturi ta’ ekwità, matul dan il-perijodu ta’ żmien tkun ivvalutat jekk is-sistema ta’ klassifikazzjoni jew l-approċċ ibbażat fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità jkunux adatti għall-firxa tal-applikazzjoni tas-sistema ta’ klassifikazzjoni jew għal approċċ ibbażat fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità, u tkun għamlet it-tibdil neċessarju għal dawn is-sistemi ta’ klassifikazzjoni jew għall-approċċi bbażati fuq mudelli interni għal skoperturi ta’ ekwità wara l-valutazzjoni tagħha;
(g)
l-istituzzjoni tkun ikkalkulat skont l-Approċċ IRB ir-rekwiżiti tal-fondi proprji bħala riżultat tal-istimi tal-parametri tar-riskji u tkun kapaċi tissottometti r-rappurtar kif meħtieġ mill-Artikolu 99;
(h)
l-istituzzjoni tkun assenjat u tkompli tassenja kull skopertura fil-medda ta’ applikazzjoni ta’ sistema ta’ klassifikazzjoni għal skala ta’ klassifikazzjoni jew aggregazzjoni ta’ din is-sistema ta’ klassifikazzjoni; l-istituzzjoni tkun assenjat u tkompli tassenja kull skopertura fil-medda ta’ applikazzjoni ta’ approċċ għall-iskoperturi għall-ekwità għal dan l-approċċ ta’ mudelli intern.
Ir-rekwiżiti sabiex jintuża l-Approċċ IRB, inkluż l-istimi proprji tal-LGD u tal-fatturi ta’ konverżjoni, japplikaw ukoll meta istituzzjoni tkun implimentat sistema ta’ klassifikazzjoni, jew mudell użat f’sistema ta’ klassifikazzjoni, li tkun xtrat minn venditur ta’ parti terza.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-metodoloġija ta’ valutazzjoni li ser isegwu l-awtoritajiet kompetenti fil-valutazzjoni tal-konformità ta’ istituzzjoni mar-rekwiżiti għall-użu tal-Approċċ IRB.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 145
Esperjenza preċedenti fl-użu tal-Approċċi IRB
1. Istituzzjoni li tkun qiegħda tapplika biex tuża l-Approċċ IRB għandha tkun ilha tuża sistemi ta’ klassifikazzjoni, fir-rigward tal-klassijiet ta’ skopertura tal-IRB inkwistjoni, li kienu ġeneralment konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fit-Taqsima 6 għall-finijiet tal-kalkolu u għall-ġestjoni tar-riskji interni għal mill-inqas tliet snin qabel ma kkwalifikat biex tuża l-Approċċ IRB.
2. Istituzzjoni li tkun qiegħda tapplika biex tuża l-istimi proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni għandha turi għas-sodisfazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti li kienet qiegħda tagħmel stima u tuża l-istimi tagħha proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni b’mod ġeneralment konsistenti mar-rekwiżiti għall-użu tal-istimi proprji ta’ dawk il-parametri stabbiliti fit-Taqsima 6 għal mill-inqas tliet snin qabel ma tikkwalifika biex tuża l-istimi proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni.
3. Meta istituzzjoni testendi l-użu tal-Approċċ IRB wara l-permess inizjali għalih, l-esperjenza tal-istituzzjoni għandha tkun suffiċjenti biex tissodisfa r-rekwiżiti tal-paragrafi 1 u 2 fir-rigward tal-iskoperturi addizzjonali koperti. Jekk l-użu tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni jiġi estiż għal skoperturi li jkunu ferm differenti mill-ambitu tal-iskopetura eżistenti, tant li l-esperjenza eżistenti ma tistax tiġi raġonevolment issoponuta li tkun biżżejjed biex tissodisfa r-rekwiżiti ta’ dawn id-dispożizzjonijiet fir-rigward tal-iskoperturi addizzjonali, allura r-rekwiżiti tal-paragrafi 1 u 2 għandhom japplikaw separatament għall-iskoperturi addizzjonali.
Artikolu 146
Miżuri li jkollhom jittieħdu meta r-rekwiżiti ta’ dan il-Kapitolu ma jibqgħux jiġu ssodisfati
Meta istituzzjoni ma tibqax tikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti f’dan il-Kapitolu, din għandha tinnotifika lill-awtorità kompetenti u tagħmel waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
tippreżenta għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti pjan għal ritorn propizju għall-konformità u twettaq dan il-pjan f’perijodu miftiehem mal-awtorità kompetenti;
(b)
turi għas-sodisfazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti li l-effett tan-nonkonformità jkun immaterjali.
Artikolu 147
Metodoloġija biex skopertura tiġi assenjata fi klassijiet ta’ skoperturi
1. Il-metodoloġija użata mill-istituzzjoni sabiex tassenja skoperturi fi klassijiet differenti ta’ skopertura għandha tkun adatta u konsistenti maż-żmien.
2. Kull skopertura għandha tiġi assenjata f’waħda mill-klassijiet differenti ta’ skopertura:
(a)
skoperturi għal gvernijiet ċentrali jew għal banek ċentrali
(b)
skoperturi għal istituzzjonijiet;
(c)
skoperturi għal impriżi;
(d)
skoperturi fil-livell tal-konsumatur;
(e)
skoperturi ta’ ekwità;
(f)
elementi li jirrappreżentaw pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni;
(g)
assi oħra b’obbligi mhux ta’ kreditu
3. L-iskoperturi li ġejjin għandhom jiġu assenjati lill-klassi stabbilita fil-punt (a) tal-paragrafu 2:
(a)
skoperturi għal gvernijiet reġjonali, għal awtoritajiet lokali jew għal entitajiet tas-settur pubbliku ttrattati bħala skoperturi għal gvernijiet ċentrali skont l-Artikoli 115 u 116;
(b)
skoperturi għal banek multilaterali tal-iżvilupp imsemmija fl-Artikolu 117(2);
(c)
skoperturi għal Organizzazzjonijiet Internazzjonali li jattiraw piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 118.
4. L-iskoperturi li ġejjin għandhom jiġu assenjati fil-klassi stabbilita fil-punt (b) tal-paragrafu 2:
(a)
skoperturi għal gvernijiet reġjonali u għal awtoritajiet lokali li ma jkunux ittrattati bħala skoperturi għal gvernijiet ċentrali f’konformità mal-Artikolu 115(2) u (4);
(b)
skoperturi għal Entitajiet tas-Settur pubbliku li ma jkunux ittrattati bħala skoperturi għall-gvernijiet ċentrali f’konformità mal-Artikolu 116(4);
(c)
skoperturi għal banek multilaterali tal-iżvilupp li ma jiġux assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 117; u
(d)
skoperturi għal istituzzjonijiet finanzjarji li jkunu ttrattati bħala skoperturi għall-istituzzjonijiet f’konformità mal-Artikolu 119(5).
5. Biex ikunu eliġibbli għall-klassi ta’ skopertura fil-livell tal-konsumatur stabbilita fil-punt (d) tal-paragrafu 2, l-iskoperturi għandhom jissodisfaw il-kriterji li ġejjin:
(a)
għandhom ikunu jappartjenu għal waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
skoperturi għal persuna fiżika waħda jew aktar;
(ii)
skoperturi għal SME, dmenti li f’dak il-każ l-ammont totali dovut lill-istituzzjoni u lill-impriżi prinċipali u lis-sussidjarji tagħha, inkluż xi skoperturi wara d-data tal-għeluq, minn klijent debitur jew minn grupp ta’ klijenti konnessi, iżda eskluż l-iskoperturi ggarantiti fuq proprjetà residenzjali kollaterali, ma għandux, sa fejn taf l-istituzzjoni, li għandha tkun ħadet passi raġonevoli biex tikkonferma s-sitwazzjoni, jaqbeż l-EUR 1 miljun;
(b)
ikunu ttrattati mill-istituzzjoni fil-ġestjoni tar-riskju tagħha b’mod konsistenti maż-żmien u b’mod simili;
(c)
ma jkunux immaniġġjati sempliċement b’mod individwali bħal skoperturi fil-klassi ta’ skopertur korporattiva;
(d)
kull waħda tirrappreżenta waħda minn għadd sinifikanti ta’ skoperturi mmaniġġjati b’mod simili.
Minbarra l-iskoperturi elenkati fl-ewwel subparagrafu, il-valur preżenti tal-pagamenti tal-kiri minimi fil-livell tal-konsumatur għandu jiġi inkluż fil-klassi ta’ skopertura fil-livell tal-konsumatur.
6. L-iskoperturi li ġejjin għandhom jiġu assenjati għall-klassi ta’ skopertura ta’ ekwità stabbilita fil-punt (e) tal-paragrafu 2:
(a)
skoperturi mhux ta’ dejn li jwasslu għal pretensjoni residwa u subordinata fuq l-assi jew fuq l-introjtu tal-emittent;
(b)
skoperturi ta’ dejn u titoli oħra, sħubiji, derivattivi, jew strumenti oħra, li s-sustanza ekonomika tagħhom tkun simili għall-iskoperturi speċifikati fil-punt (a).
7. Kwalunkwe obbligu ta’ kreditu mhux assenjat lill-klassijiet ta’ skoperturi stabbiliti fil-punti (a), (b), (d), (e) u (f) tal-paragrafu 2 għandu jiġi assenjat lill-klassi ta’ skopertura korporattiva msemmija fil-punt (c) ta’ dak il-paragrafu.
8. Fil-klassi ta’ skopertura korporattiva stabbilita fil-punt (c) tal-paragrafu 2, l-istituzzjonijiet għandhom jidentifikaw separatament bħala skoperturi speċjalizzati ta’ għoti ta’ self, skoperturi li jkollhom il-karatteristiċi li ġejjin:
(a)
l-iskopertura tkun għal entità li nħolqot speċifikament biex tiffinanzja jew topera assi fiżiċi jew tkun skopertura ekonomikament komparabbli;
(b)
l-arranġamenti kuntrattwali jagħtu lill-mutwanti grad sostanzjali ta’ kontroll fuq l-assi u l-introjtu li jiġġeneraw;
(c)
is-sors primarju tar-ripagament tal-obbligu jkun l-introjtu ġġenerat mill-assi li qegħdin jiġu ffinanzjati, aktar milli l-kapaċità indipendenti ta’ impriża kummerċjali usa’.
9. Il-valur residwu ta’ proprjetajiet mikrija għandu jiġi assenjat lill-klassi ta’ skopertura stabbilita fil-punt (g) tal-paragrafu 2, ħlief sal-limitu li l-valur residwu jkun diġà inkluż fl-iskopertura tal-kiri stabbilita fl-Artikolu 166(4).
10. L-iskopertura minħabba l-provvediment ta’ protezzjoni taħt derivat ta’ basket ta’ kreditu tat-tip n-th to default għandha tiġi assenjata għall-istess klassi stabbilita fil-paragrafu 2 li għaliha jkunu assenjati l-iskoperturi fil-basket, ħlief jekk l-iskoperturi individwali fil-basket ikunu assenjati għal diversi klassijiet ta’ skopertura u f’dan il-każ l-iskopertura għandha tkun assenjata għall-klassi ta’ skopertura korporattiva stabbilita fil-punt (c) tal-paragrafu 2.
Artikolu 148
Kondizzjonijiet għall-implimentazzjoni tal-Approċċ IRB fi klassijiet differenti ta’ skoperturi u unitajiet kummerċjali
1. L-istituzzjonijiet u kwalunkwe impriża prinċipali u s-sussidjarji tagħha għandhom jimplimentaw l-Approċċ IRB għall-iskoperturi kollha, sakemm ma jkunux irċevew il-permess tal-awtoritajiet kompetenti biex b’mod permanenti jużaw l-Approċċ Standardizzat skont l-Artikolu 150.
Soġġett għall-permess minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti, l-implimentazzjoni tista’ ssir b’mod sekwenzjali fil-klassijiet differenti ta’ skopertura, imsemmija fl-Artikolu 147, fl-istess unità tan-negozju, f’unitajiet kummerċjali differenti fl-istess grupp jew għall-użu tal-istimi proprji tal-LGDs jew tal-fatturi ta’ konverżjoni għall-kalkolu tal-piżijiet tar-riskju għal skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet, u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali.
Fil-każ tal-klassi ta’ skopertura fil-livell tal-konsumatur imsemmija fl-Artikolu 147(5), l-implimentazzjoni tista’ ssir b’mod sekwenzjali fil-kategoriji ta’ skoperturi li magħhom jikkorrispondu l-korrelazzjonijiet differenti fl-Artikolu 154.
2. L-awtoritàjiet kompetenti għandhom jiddeterminaw il-perijodu ta’ żmien li matulu istituzzjoni u kwalunkwe impriża prinċipali u s-sussidjarji tagħha għandhom ikunu meħtieġa jimplimentaw l-Approċċ IRB għall-iskoperturi kollha. Dan il-perijodu ta’ żmien għandu jkun wieħed li l-awtoritàjiet kompetenti jikkunsidraw li jkun adatt abbażi tan-natura u l-iskala tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet, jew kwalunkwe impriża prinċipali u s-sussidjarji tagħha, u n-numru u n-natura ta’ sistemi ta’ klassifikazzjoni li jridu jiġu implimentati.
3. L-istituzzjonijiet għandhom iwettqu l-implimentazzjoni tal-Approċċ IRB skont il-kondizzjonijiet determinati mill-awtoritajiet kompetenti. L-awtorità kompetenti għandha tfassal dawk il-kondizzjonijiet sabiex jiġi żgurat li l-flessibbiltà skont il-paragrafu 1 ma tintużax b’mod selettiv għall-finijiet tal-kisba ta’ rekwiżiti tal-fondi proprji mnaqqsa fir-rigward ta’ dawk il-klassijiet ta’ skopertura jew tal-unitajiet kummerċjali li jkunu għadhom iridu jiġu inklużi fl-Approċċ IRB jew fl-użu tal-istimi proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni.
4. L-istituzzjonijiet li bdew jużaw l-Approċċ IRB wara l-1 ta’ Jannar 2013 jew sa dik id-data jkunu ġew rikjesti mill-awtoritajiet kompetenti sabiex ikunu f’pożizzjoni li jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta’ kapital billi jużaw l-Approċċ Standardizzat għandhom iżommu l-kapaċità tagħhom li jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta’ kapital billi jużaw l-Approċċ Standardizzat għall-iskoperturi kollha tagħhom waqt il-perijodu ta’ implimentazzjoni sakemm l-awtoritajiet kompetenti jinnotifikawhom li jkunu ssodisfatti li l-implimentazzjoni tal-Approċċ IRB sejra titlesta b’ċertezza raġonevoli.
5. Istituzzjoni li titħalla tuża l-Approċċ IRB għal xi klassi ta’ skopertura għandha tuża l-Approċċ IRB għall-klassi ta’ skopertura ta’ ekwità stabbilita fil-punt (e) tal-Artikolu 147(2), ħlief fejn l-istituzzjoni titħalla tapplika l-Approċċ Standardizzat għal skoperturi ta’ ekwità skont l-Artikolu 150 u għall-klassi tal-iskoperturi għal assi oħra b’obbligi mhux ta’ kreditu stabbilita fil-punt (g) tal-Artiloku 147(2).
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet skont liema, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw in-natura u l-għażla tal-ħin adatti għat-tnedija b’mod sekwenzjali tal-Approċċ IRB fost il-klassijiet ta’ skopertura msemmija fil-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 149
Kondizzjonijiet biex terġa’ lura għall-użu ta’ approċċi inqas sofistikati
1. Istituzzjoni li tuża l-Approċċ IRB għal klassi speċifika ta’ skopertura jew tip ta’ skopertura ma għandhiex tieqaf tuża dak l-approċċ u minflok għandha tuża l-Approċċ Standardizzat għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju sakemm ma jiġux issodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni tkun uriet għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti li l-użu tal-Approċċ Standardizzat ma jkunx propost sabiex inaqqas ir-rekwiżiti tal-fondi proprji tal-istituzzjoni, u li jkun meħtieġ abbażi tan-natura u l-kumplessità tal-iskoperturi totali ta’ dan it-tip tal-istituzzjoni u ma jkollux impatt materjali ħażin fuq is-solvenza tal-istituzzjoni jew fuq il-kapaċità tagħha li timmaniġġja r-riskju b’mod effettiv;
(b)
l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti.
2. L-istituzzjonijiet li kisbu permess skont l-Artikolu 151(9) biex jużaw l-estimi proprji tal- LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni, ma għandhomx jerġgħu lura għall-użu tal-valuri tal-LGD u tal-fatturi ta’ konverżjoni msemmija fl-Artikolu 151(8) sakemm il-kondizzjonijiet li ġejjin ma jkunux issodisfatti:
(a)
l-istituzzjoni tkun uriet għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti li l-użu tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni stabbiliti fl-Artikolu 151(8) għal ċerta klassi ta’ skopertura jew tip ta’ skoperturi ma jkunx ġie propost sabiex inaqqas ir-rekwiżiti tal-fondi proprji tal-istituzzjoni, li jkun neċessarju abbażi tan-natura u l-kumplessità tal-iskoperturi totali ta’ dan it-tip tal-istituzzjoni u ma jkollux impatt materjali ħażin fuq is-solvenza tal-istituzzjoni jew fuq il-kapaċità tagħha li timmaniġġja r-riskju b’mod effettiv;
(b)
l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti.
3. L-applikazzjoni tal-paragrafi 1 u 2 hi soġġetta għall-kondizzjonijiet biex jitniedi l-Approċċ IRB determinat mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 148 u l-permess għall-użu parzjali permanenti msemmi fl-Artikolu 150.
Artikolu 150
Il-kondizzjonijiet għall-użu parzjali permanenti
1. Meta l-istituzzjonijiet ikunu rċevew permess minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti, l-istituzzjonijiet li jitħallew jużaw l-Approċċ IRB fil-kalkolu tal-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju u għall-ammonti ta’ telf mistenni għal klassi ta’ skopertura waħda jew aktar jistgħu jużaw l-Approċċ Standardizzat għall-iskoperturi li ġejjin:
(a)
il-klassi ta’ skopertura stabbilita fl-Artikolu 147(2)(a), fejn in-numru ta’ kontropartijiet materjali jkun wieħed limitat u jkun ta’ piż bla bżonn għall-istituzzjoni biex timplimenta sistema ta’ klassifikazzjoni għal dawn il-kontropartijiet;
(b)
il-klassi ta’ skopertura stabbilita fl-Artikolu 147(2)(b), fejn in-numru ta’ kontropartijiet materjali jkun limitat u jkun ta’ piż bla bżonn għall-istituzzjoni biex timplimenta sistema ta’ klassifikazzjoni għal dawn il-kontropartijiet;
(c)
skoperturi f’unitajiet kummerċjali li ma jkunux sinifikanti kif ukoll klassijiet ta’ skopertura jew tipi ta’ skoperturi li jkunu immaterjali f’termini ta’ daqs u fil-profil tar-riskju pperċeput;
(d)
skoperturi għal gvernijiet ċentrali u banek ċentrali tal-Istati Membri u l-gvernijiet reġjonali, l-awtoritajiet lokali, il-korpi amministrattivi u l-entitajiet fis-settur pubbliku tagħhom sakemm:
(i)
ma jkunx hemm differenza fir-riskju bejn l-iskoperturi għal dak il-gvern ċentrali u l-bank ċentrali u dawk l-iskoperturi l-oħra minħabba arranġamenti pubbliċi speċifiċi; u
(ii)
l-iskoperturi għall-gvern ċentrali u l-bank ċentrali jkunu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 114(2), (4) jew (5);
(e)
skoperturi ta’ istituzzjoni għal kontroparti li tkun l-impriża prinċipali tagħha, is-sussidjarja tagħha jew sussidjarja tal-impriża prinċipali sakemm il-kontroparti tkun istituzzjoni jew kumpannija azzjonarja finanzjarja, kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, istituzzjoni finanzjarja, kumpannija maniġerjali tal-assi jew impriża anċillari tas-servizzi soġġetti għal rekwiżiti prudenzjali xierqa jew impriża konnessa permezz ta’ relazzjonijiet skont it-tifsira tal-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE;
(f)
skoperturi bejn l-istituzzjonijiet li jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 113(7);
(g)
skoperturi ta’ ekwità għal entitajiet li l-obbligi ta’ krediti tagħhom jiġu assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont il-Kapitolu 2 inkluż dawk l-entitajiet pubblikament sponsorjati fejn jista’ jiġi applikat piż tar-riskju ta’ 0 %;
(h)
skoperturi ta’ ekwità taħt programmi leġiżlattivi biex jippromwovu setturi speċifiċi tal-ekonomija li jipprovdu sussidji sinifikanti għall-investiment lill-istituzzjoni u jinvolvu xi tip ta’ sorveljanza mill-gvern u restrizzjonijiet fir-rigward tal-investimenti ta’ ekwità fejn dawn l-iskoperturi jistgħu, fl-aggregat tagħhom, jiġu esklużi mill-Approċċ IRB biss sa limitu ta’ 10 % tal-fondi proprji;
(i)
l-iskoperturi identifikati fl-Artikolu 119(4) li jissodisfaw il-kondizzjonijiet speċifikati fih;
(j)
garanziji mill-Istat u garanziji riassigurati mill-Istat imsemmija fl-Artikolu 215(2).
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu l-applikazzjoni tal-Approċċ Standardizzat għall-iskoperturi ta’ ekwità msemmija fil-punti (g) u (h) tal-ewwel subparagrafu li ġew permessi għal dak it-trattament fi Stati Membri oħra. L-ABE għandha tippubblika fuq il-website tagħha u taġġorna regolarment lista bl-iskoperturi msemmija f’dawk il-punti li għandhom jiġu ttrattati skont l-Approċċ Standardizzat.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-klassi ta’ skopertura ta’ ekwità ta’ istituzzjoni għandha tkun materjali jekk il-valur aggregat tagħhom, esklużi l-iskoperturi ta’ ekwità mġarrba taħt programmi leġiżlattivi kif imsemmi fil-punt (g) tal-paragrafu 1, jaqbeż b’medja ta’ 10 % l-fondi proprji tal-istituzzjoni fuq is-sena preċedenti. Meta n-numru ta’ dawk l-iskoperturi ta’ ekwità jkun inqas minn 10 holdings individwali, dak il-livell limitu għandu jkun ta’ 5 % tal-fondi proprji tal-istituzzjoni.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tiddetermina l-kondizzjonijiet għall-applikazzjoni tal-punti (a), (b) u (c) tal-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. L-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar l-applikazzjoni tal-punt (d) tal-paragrafu 1 fl-2018, li jirrakkomandaw il-limit f’termini ta’ perċentwal tal-karta tal-bilanċ totali u/jew assi peżati għar-riskju li għandhom jiġu kkalkulati skont l-Approċċ Strandardizzat.
Dawk il-linji gwida għandhom jiġu adottati skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Taqsima 2
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
Subtaqsima 1
Trattament skont it-tip tal-klassi ta’ skopertura
Artikolu 151
Trattament skont il-klassi ta’ skopertura
1. L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskju ta’ kreditu għal skoperturi li jappartjenu għal waħda mill-klassijiet ta’ skopertura msemmija fil-punti (a) sa (e) u (g) ta’ 147(2) għandhom, sakemm ma jitnaqqsux mill-fondi proprji, jiġu kkalkulati skont is-Subtaqsima 2 ħlief fejn dawk l-iskoperturi jitnaqqsu mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1, Addizzjonali ta’ Grad 1 jew ta’ Grad 2.
2. L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskji ta’ dilwizzjoni għal riċevibbli mixtrija għandhom jiġu kkalkulati f’konformità mal-Artikolu 157. Fejn istituzzjoni jkollha azzjoni sħiħa ta’ rivalsa għall-bejjiegħ ta’ riċevibbli mixtrija għal riskji ta’ inadempjenza u għal riskji ta’ dilwizzjoni, id-dispożizzjonijiet ta’ dan l-Artikolu u tal-Artikolu 152 u l-Artikolu 158(1) sa (4) ma għandhomx japplikaw fir-rigward ta’ riċevibbli mixtrija u l-iskopertura għandha tiġi ttrattata bħala skopertura kollateralizzata.
3. Il-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskji ta’ kreditu u għal riskji ta’ dilwizzjoni għandu jkun ibbażat fuq il-parametri rilevanti assoċjati mal-iskopertura inkwistjoni. Dawn għandhom jinkludu l- PD, l-LGD, il-maturità (minn hawn ’il quddiem ‘M’) u l-valur tal-iskopertura tal-iskopertura. Il-PD u l-LGD jistgħu jiġu kkunsidrati separatament jew flimkien, skont it-Taqsima 4.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskji ta’ kreditu għall-iskoperturi kollha li jappartjenu għall-klassi ta’ skopertura ta’ ‘ekwità’ msemmija fil-punt (e) tal-Artikolu 147(2) skont l-Artikolu 155. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw l-approċċi stabbiliti fl-Artikolu 155(3) u (4) meta jkunu rċevew il-permess minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess biex istituzzjoni tuża l-approċċ ibbażat fuq mudelli interni stabbiliti fl-Artikolu 155(4) sakemm l-istituzzjoni tissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fis-Subtaqsima 4 tat-Taqsima 6.
5. Il-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskji ta’ kreditu għal skoperturi fuq għoti ta’ self speċjalizzat jista’ jiġi kkalkulat skont l-Artikolu 153(5).
6. Għal skoperturi li jappartjenu għall-klassijiet ta’ skopertura msemmija fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 147(2), l-istituzzjonijiet għandhom jipprovdu l-istimi proprji tal-PDs skont l-Artikolu 143 u t-Taqsima 6.
7. Għal skoperturi li jappartjenu għall-klassi ta’ skopertura msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 147(2), l-istituzzjonijiet għandhom jipprovdu l-istimi proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni skont l-Artikolu 143 u t-Taqsima 6.
8. Għal skoperturi li jappartjenu għall-klassijiet ta’ skopertura msemmija fil-punti (a) sa (c) tal-Artikolu 147(2), l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-valuri tal-LGD stabbiliti fl-Artikolu 161(1), u l-fatturi ta’ konverżjoni stabbiliti fl-Artikolu 166(8) (a) sa (d), sakemm ikunu tħallew jużaw l-istimi proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni għal dawk il-klassijiet tal-iskoperturi skont il-paragrafu 9.
9. Għall-iskoperturi kollha li jappartjenu għall-klassijiet ta’ skopertura msemmija fil-punti (a) sa (c) tal-Artikolu 147(2), l-awtorità kompetenti għandha tippermetti lill-istituzzjonijiet sabiex jużaw l-istimi proprji tal-LGDs u tal-fatturi ta’ konverżjoni skont l-Artikolu 143 u t-Taqsima 6.
10. L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal skoperturi titolizzati u għal skoperturi li jappartjenu għall-klassi ta’ skopertura msemmija fil-punt (f) tal-Artikolu 147(2) għandhom jiġu kkalkulati skont il-Kapitolu 5.
Artikolu 152
Trattament ta’ skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet f’CIUs
1. Meta skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet f’CIUs jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 132(3) u l-istituzzjoni tkun konxja mill-iskoperturi kollha jew minn partijiet tal-iskoperturi sottostanti tas-CIU, l-istituzzjoni għandha tinvestiga dawk l-iskoperturi sottostanti sabiex tikkalkula l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju u l-ammont ta’ telf mistenni skont il-metodi stabbiliti f’dan il-Kapitolu.
Meta riskju sottostanti tas-CIU jkun huwa stess skopertura oħra fil-forma ta’ unitajiet jew assjonijiet f’CIU oħra, l-ewwel istituzzjoni għandha tinvestiga wkoll l-iskoperturi sottostanti tas-CIU l-oħra.
2. Meta l-istituzzjoni ma tissodisfax il-kondizzjonijiet biex tuża l-metodi stabbiliti f’dan il-Kapitolu għall-iskoperturi kollha jew għal partijiet mill-iskoperturi sottostanti tas-CIU, l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju u l-ammont ta’ telf mistenni għandhom jiġu kkalkulati skont l-approċċi li ġejjin:
(a)
għal skoperturi li jappartjenu għall-klassi ta’ skopertura ta’ ‘ekwità’ msemmija fl-Artikolu 147(2)(e), l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw l-approċċ sempliċi tal-piż tar-riskju stabbilit fl-Artikolu 155(2);
(b)
għall-iskoperturi l-oħra kollha sottostanti msemmija fil-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw l-Approċċ Standardizzat stabbilit fil-Kapitolu 2, soġġett għal li ġejjin:
(i)
għal skoperturi soġġetti għal piż tar-riskju speċifiku għal skoperturi mhux klassifikati jew soġġetti għall-klassi tal-kwalità kreditizja li tagħti l-akbar piż tar-riskju għal klassi partikolari ta’ skopertura, il-piż tar-riskju għandu jiġi mmultiplikat b’fattur ta’ tnejn iżda ma għandux ikun aktar minn 1 250 %;
(ii)
għall-iskoperturi l-oħra kollha, il-piż tar-riskju għandu jiġi mmultiplikat b’fattur ta’ 1,1 u għandu jkun soġġett għal minimu ta’ 5 %.
Fejn, għall-finijiet tal-punt (a), l-istituzzjoni ma tkunx tista’ tiddistingwi bejn ekwità privata, skoperturi nnegozjati f’kambju u skoperturi oħra ta’ ekwità, għandha tittratta l-iskoperturi konċernati bħala skoperturi oħra ta’ ekwità. Fejn dawk l-iskoperturi, meħudin flimkien mal-iskoperturi diretti tal-istituzzjoni f’dik il-klassi ta’ skopertura, ma jkunux materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 150(2), l-Artikolu 150(1) jista’ jiġi applikat soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti.
3. Fejn skoperturi fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet f’CIU ma jissodisfawx il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 132(3), jew l-istituzzjoni ma tkunx konxja mill-iskoperturi sottostanti kollha tas-CIU jew mill-iskopertura sottostanti tagħha li hija nnifisha tkun skopertura fil-forma ta’ unitajiet jew azzjonijiet f’CIU, l-istituzzjoni għandha tinvestiga dawk l-iskoperturi sottostanti u għandha tikkalkula l-ammonti tal-iskopertura peżati għar-riskju u l-ammont ta’ telf mistenni skont l-approċċ sempliċi tal-piż tar-riskju stabbilit fl-Artikolu 155(2).
Fejn l-istituzzjoni ma tkunx tista’ tiddifferenzja bejn ekwità privata, skoperturi nnegozjati bi skambju u skoperturi oħra ta’ ekwità, għandha tittratta l-iskoperturi konċernati bħala skoperturi oħra ta’ ekwità. Hija għandha tassenja l-iskoperturi li ma jkunux ta’ ekwità lill-klassi l-oħra ta’ ekwità.
4. B’mod alternattiv għall-metodu deskritt f’paragrafu 3, l-istituzzjonijiet jistgħu huma stess jikkalkulaw jew jistgħu joqogħdu fuq il-partijiet terzi li ġejjin biex jikkalkulaw u jirrappurtaw l-ammonti medji tal-iskoperturi peżati għar-riskju abbażi tal-iskoperturi sottostanti tas-CIU skont l-approċċi msemmija fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 2 għal li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni depożitorja jew l-istituzzjoni finanzjarja tas-CIU sakemm is-CIU tinvesti b’mod esklussiv f’titoli u tiddepożita t-titoli kollha f’din l-istituzzjoni depożitorja jew l-istituzzjoni finanzjarja;
(b)
għal CIUs oħra, il-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU, bil-kondizzjoni li l-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU tissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 132(3)(a).
Il-korrettezza tal-kalkolu għandha tiġi kkonfermata minn awditur estern.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet skont liema l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu li l-istituzzjonijiet jużaw l-Approċċ Standardizzat imsemmi fl-Artikolu 150(1) skont il-punt (b) tal-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Subtaqsima 2
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għar-riskju tal-kreditu
Artikolu 153
Ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali
1. Soġġett għall-applikazzjoni tat-trattamenti speċifiċi stipulati fil-paragrafi 2, 3 u 4, l-ammonti ta’ skoperturi peżati għar-riskju għal skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali għandhom jiġu kkalkulati skont il-formuli li ġejjin:
Fejn il-piż tar-riskju RW huwa definit bħala:
(i)
jekk PD = 0, RW ikun 0;
(ii)
jekk PD = 1, jiġifieri, għal skoperturi inadempjenti:
-
fejn l-istituzzjonijiet japplikaw il-valuri LGD stipulati fl-Artikolu 161(1), RW ikun 0:
-
fejn l-istituzzjonijiet jużaw l-istimi tagħhom stess ta’ LGDs, RW ikun ;
fejn l-aħjar stima ta’ telf mistenni (minn hawn ’il quddiem imsejħa ‘ELBE’) għandha tkun l-aħjar stima ta’ telf mistenni tal-istituzzjoni għall-iskopertura inadempjenti f’konformità mal-Artikolu 181(1)(h);
(iii)
jekk 0 PD 1
fejn
N(x)
=
il-funzjoni ta’ distribuzzjoni kumulattiva għal fattur varjabbli normali standard każwali (jiġifieri l-probabbiltà li fattur varjabbli normali każwali b’medja ta’ 0 u varjanza ta’ 1 ikun inqas minn jew daqs x);
G (Z)
=
jirrappreżenta l-funzjoni ta’ distribuzzjoni kumulattiva inversa għal fattur varjabbli normali standard każwali (jiġifieri l-valur x biex N(x) = z)
R
=
jirrappreżenta l-koeffiċjent ta’ korrelazzjoni, huwa definit bħala
b
=
il-fattur ta’ aġġustament tal-maturità, iddefinit bħala
.
2. Għall-iskoperturi kollha għal entitajiet kbar tas-settur finanzjarju regolati, il-koeffiċjenti ta’ korrelazzjoni tal-paragrafu 1(iii) huwa multiplikat b’1,25. Għall-iskoperturi kollha għal entitajiet finanzjarji li ma jkunux regolati, il-koeffiċjenti ta’ korrelazzjoni stabbiliti fil-paragrafu 1 (iii) u l-paragrafu 4, kif rilevanti, huma multiplikati b’1,25.
3. L-ammont ta’ skoperturi peżati għar-riskju għal kull skopertura li tissodisfa r-rekwiżiti stipulati fl-Artikoli 202 u 217 jista’ jiġu aġġustat skont il-formuli li ġejjin:
fejn:
PDpp
=
PD tal-fornitur tal-protezzjoni.
RW jiġi kkalkulat billi tintuża l-formula rilevanti tal-piż tar-riskju li tinsab fil-punt 1 għall-iskopertura, il-PD tal-obbligatur u l-LGD ta’ skopertura diretta kumparabbli għall-fornitur tal-protezzjoni. Il-fattur ta’ maturità (b) jiġi kkalkulat billi tintuża l-inqas bejn il-PD tal-fornitur tal-protezzjoni u l-PD tal-obbligatur.
4. Għall-iskoperturi għal kumpanniji fejn il-bejgħ totali annwali għall-grupp konsolidat li l-kumpannija hija parti minnu huwa inqas minn EUR 50 miljun, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-formula ta’ korrelazzjoni li ġejja f’paragrafu 1 (iii) għall-kalkolu tal-piżijiet tar-riskju għall-iskoperturi tal-impriżi. F’din il-formula S hija espressa bħala bejgħ totali annwali f’miljuni ta’ Euro fejn EUR 5 miljun S EUR 50 miljun. Bejgħ irrappurtat ta’ inqas minn EUR 5 miljun għandu jiġi ttrattat bħallikieku kien ekwivalenti għal EUR 5 miljun. Għal oġġetti riċevibbli mixtrija il-bejgħ totali annwali għandu jkun il-medja ppeżata mill-iskoperturi individwali tal-aggregazzjoni.
L-istituzzjonijiet għandhom jissostitwixxu l-assi totali tal-grupp konsolidat għall-bejgħ totali annwali fejn il-bejgħ totali annwali ma jkunx indikatur sinifikattiv tad-daqs tal-kumpannija u l-assi totali jkunu indikatur aktar sinifikattiv mill-bejgħ totali annwali.
5. Għal skoperturi fuq self speċjalizzat li fir-rigward tagħhom istituzzjoni ma tkunx tista’ tagħmel stima tal-PDs jew l-istimi tal-istituzzjonijiet tal-PD ma jissodisfawx ir-rekwiżiti stabbiliti fit-Taqsima 6, l-istituzzjoni għandha tassenja piżijiet tar-riskju lil dawn l-iskoperturi skont it-Tabella 1, kif ġej:
Tabella 1
Maturità li Jifdal
Kategorija 1
Kategorija 2
Kategorija 3
Kategorija 4
Kategorija 5
Inqas minn sentejn u nofs (2,5)
50 %
70 %
115 %
250 %
0 %
Ugwali għal sentejn u nofs (2,5) jew aktar
70 %
90 %
115 %
250 %
0 %
Huma u jassenjaw il-piżijiet tar-riskju lil skoperturi fuq għoti ta’ self speċjalizzat, l-istituzzjonijiet għandhom iqisu l-fatturi li ġejjin: is-saħħa finanzjarja, l-ambjent politiku u ġuridiku, il-karatteristiċi tat-transazzjoni u/jew l-assi, is-saħħa tal-isponsor u l-iżviluppatur, inkluż kull fluss ta’ introjtu minn soċjetà pubblika-privata, u l-pakkett ta’ garanzija.
6. Fil-każ tar-riċevibbli korporattivi mixtrija tagħhom, l-istituzzjonijiet għandhom ikunu konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 184. Għal riċevibbli korporattivi mixtrija li jkunu konformi wkoll mal-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 154(5), u fejn ikun ta’ piż bla bżonn għal istituzzjoni biex tuża l-istandards ta’ kwantifikazzjoni tar-riskji għal skoperturi korporattivi kif stabbilit fit-Taqsima 6 għal dawn ir-riċevibbli, jistgħu jintużaw l-istandards ta’ kwantifikazzjoni tar-riskji għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur kif stabbilit fit-Taqsima 6.
7. Għal riċevibbli korporattivi mixtrija, skontijiet ta’ xiri rimborżabbli, kollateral jew garanziji parzjali li jipprovdu protezzjoni kontra l-ewwel telf għal telf minħabba inadempjenza, telf ta’ dilwizzjoni, jew it-tnejn, dawn jistgħu jiġu ttrattati bħala pożizzjonijiet tal-ewwel telf skont il-qafas ta’ titolizzazzjoni tal-IRB.
8. Meta istituzzjoni tipprovdi protezzjoni tal-kreditu għal għadd ta’ skoperturi skont termini li l-nth default fost l-iskoperturi għandu jiskatta pagament u li dan l-avveniment ta’ kreditu għandu jtemm il-kuntratt, jekk il-prodott għandu valutazzjoni tal-kreditu esterna minn ECAI, għandhom jiġu applikati l-piżijiet tar-riskju stabbiliti fil-Kapitolu 5. Jekk il-prodott ma jkunx ikklassifikat minn ECAI, il-piżijiet tar-riskju tal-iskoperturi inklużi fil-basket jiġu aggregati, ħlief għall-iskoperturi n-1, fejn it-total tal-ammont ta’ telf mistenni mmultiplikat bi 12,5 u l-ammont tal-iskopertura peżata għar-riskju ma għandhomx jaqbżu l-ammont nominali tal-protezzjoni pprovduta mid-derivat tal-kreditu mmultiplikat bi 12,5. L-iskoperturi n-1 li jiġu esklużi mill-aggregat għandhom jiġu determinati abbażi li dawn għandhom jinkludu dawk l-iskoperturi li kull waħda minnhom jipproduċu ammont tal-iskopertura b’inqas piż tar-riskju mill-ammont tal-iskopertura peżat għar-riskju ta’ kwalunkwe skopertura inkluża fl-aggregat. Għandu japplika piż tar-riskju ta’ 1 250 % għal pożizzjonijiet f’basket li għalihom istituzzjoni ma tistax tiddetermina l-piż tar-riskju skont l-Approċċ IRB.
9. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika kif l-istituzzjonijiet għandhom jieħdu kont tal-fatturi msemmija fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 5 meta jassenjaw il-piżijiet tar-riskju għal skoperturi fuq għoti ta’ self speċjalizzat.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 154
L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur
1. L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur għandhom jiġu kkalkulati skont il-formuli li ġejjin:
fejn il-piż tar-riskju RW huwa definit kif ġej:
(i)
jekk PD = 1, jiġifieri għall-iskoperturi inadempjenti, RW għandu jkun
;
fejn ELBE għandu jkun l-aħjar stima ta’ telf mistenni tal-istituzzjoni għall-iskopertura inadempjenti f’konformità mal-Artikolu 181(1)(h);
(ii)
jekk 0 PD 1, jiġifieri, għal kull valur possibbli għal PD minbarra dak skont (i)
fejn
N(x)
=
fejn il-funzjoni ta’ distribuzzjoni kumulattiva għal fattur varjabbli normali standard każwali (jiġifieri l-probabbiltà li fattur varjabbli normali każwali b’medja (mean) ta’ 0 u varjanza ta’ 1 ikun inqas minn jew daqs x);
G (Z)
=
il-funzjoni ta’ distribuzzjoni kumulattiva inversa għal fattur varjabbli normali standard każwali (jiġifieri l-valur x b’tali mod li N9x) = z);
R
=
il-koeffiċjent ta’ korrelazzjoni definit bħala
2. L-ammont tal-iskoperturi peżat għar-riskju għal kull skopertura għal SMEs kif imsemmi fl-Artikolu 147(5) li jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 202 u 217 jista’ jiġi kkalkulat f’konfomità mal-Artikolu 153(3).
3. Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur permezz ta’ proprjetà immobbli bħala kollateral koeffiċjent ta’ korrelazzjoni ta’ R ta’ 0,15 għandu jissostitwixxi ċ-ċifra li toħroġ mill-formula ta’ korrelazzjoni fil-paragrafu 1.
4. Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur kwalifikattivi rotattivi skont il-punti (a) sa (e), koeffiċjent ta’ korrelazzjoni ta’ R ta’ 0,04 għandu jissostitwixxi ċ-ċifra li toħroġ mill-formula ta’ korrelazzjoni fil-paragrafu 1.
L-iskoperturi għandhom jikkwalifikaw bħala skoperturi fil-livell tal-konsumatur rotattivi jekk jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-iskoperturi jkunu għal individwi;
(b)
l-iskoperturi jkunu rotattivi, mhux iggarantiti, u sakemm dawn ma jintużawx immedjatament u mingħajr kondizzjonijiet, kanċellabbli mill-istituzzjoni. F’dan il-kuntest skoperturi rotattivi jkunu ddefiniti bħala dawk fejn il-bilanċi pendenti tal-klijenti jitħallew ivarjaw abbażi tad-deċiżjoni tagħhom li jissellfu u jħallsu lura, sa limitu stabbilit mill-istituzzjoni. Impenji mhux prelevati jistgħu jitqiesu bħala kanċellabbli mingħajr kondizzjonijiet jekk it-termini jippermettu lill-istituzzjoni li tikkanċellahom sa fejn ikun permess skont il-leġislazzjoni dwar il-ħarsien tal-konsumatur u leġislazzjoni relatata;
(c)
l-iskopertura massima għal individwu uniku fis-subportafoll hija ta’ EUR 100 000 jew inqas;
(d)
l-użu tal-korrelazzjoni ta’ dan il-paragrafu huwa limitat għal portafolji li wrew volatilità baxxa tar-rati ta’ telf, meta mqabbla mal-livell medju tar-rati ta’ telf tagħhom, speċjalment fil-faxex baxxi ta’ PD;
(e)
it-trattament bħala skopertura fil-livell tal-konsumatur rotattiva kwalifikattiva għandu jkun konsistenti mal-karatteristiċi ta’ riskju sottostanti tas-subportafoll.
Permezz ta’ deroga mill-punt (b), ir-rekwiżit għal nuqqas ta’ garanzija ma japplikax fir-rigward ta’ faċilitajiet kollateralizzati ta’ kreditu marbuta ma’ kont tal-paga. F’dan il-każ l-ammonti rkuprati mill-kollateral ma għandhomx jitqiesu fl-istima tal-LGD.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrevedu l-volatilità relattiva tar-rati ta’ telf fis-subportafolji fil-livell tal-konsumatur kwalifikattivi rotattivi, kif ukoll il-portafoll fil-livell tal-konsumatur aggregat kwalifikattiv rotattiv, u għandhom jaqsmu l-informazzjoni dwar il-karatteristiċi tipiċi tar-rati ta’ telf kwalifikattivi rotattivi madwar l-Istati Membri.
5. Sabiex ikunu eliġibbli għat-trattament fil-livell tal-konsumatur, riċevibbli mixtrija għandhom ikunu konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 184 u mal-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni tkun xtrat ir-riċevibbli minn bejjiegħa terzi mhux relatati, u l-iskopertura tagħha għad-debitur tar-riċevibbli ma tkun tinkludi l-ebda skopertura li direttament jew indirettament oriġinat mill-istituzzjoni nfisha;
(b)
ir-riċevibbli mixtrija għandhom ikunu ġġenerati fuq bażi distakkata bejn il-bejjiegħ u d-debitur. Għaldaqstant, riċevibbli ta’ kontijiet interkorporattivi u riċevibbli soġġetti għal kontrokontijiet bejn ditti li jbiegħu u jixtru mingħand xulxin ma jkunux eliġibbli;
(c)
l-istituzzjoni li tixtri jkollha pretensjoni fuq ir-rikavati kollha mir-riċevibbli mixtrija jew imgħax prorata fuq ir-rikavati; u
(d)
il-portafoll ta’ riċevibbli mixtrija jkun diversifikat biżżejjed.
6. Għal riċevibbli mixtrija, skontijiet ta’ xiri rimborżabbli, kollateral jew garanziji parzjali li jipprovdu protezzjoni kontra l-ewwel telf għal telf minħabba inadempjenza, telf minħabba dilwizzjoni, jew it-tnejn, jistgħu jiġu ttrattati bħala pożizzjonijiet tal-ewwel telf skont il-qafas ta’ titolizzazzjoni tal-IRB.
7. Għal aggregazzjonijiet ibridi ta’ riċevibbli fil-livell tal-konsumatur mixtrija fejn l-istituzzjonijiet li jixtru ma jkunux jistgħu jisseparaw skoperturi garantiti permezz ta’ proprjetà immobbli bħala kollateral u skoperturi fil-livell tal-konsumatur kwalifikattivi rotattivi minn skoperturi fil-livell tal-konsumatur oħra, għandha tapplika l-funzjoni tal-piż tar-riskju fil-livell tal-konsumatur li tipproduċi l-ogħla rekwiżiti ta’ kapital għal dawk l-iskoperturi.
Artikolu 155
L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur ta’ ekwità
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw l-ammonti tal-iskoperturi tagħhom peżati għar-riskju għal skoperturi ta’ ekwità, ħlief dawk imnaqqsa skont il-Parti Tnejn jew soġġetti għal piż tar-riskju ta’ 250 % skont l-Artikolu 48, f’konformità mal- approċċi stabbiliti fil-paragrafi 2, 3 u 4 ta’ dan l-Artikolu. Istituzzjoni tista’ tapplika approċċi differenti għall-portafolji ta’ ekwità differenti fejn l-istituzzjoni nnifisha tuża approċċi differenti għall-finijiet tal-ġestjoni interna tar-riskju. Meta istituzzjoni tuża approċċi differenti, l-għażla tal-approċċ tal-PD / LGD jew tal-approċċ tal-mudelli interni għandha ssir b’mod konsistenti, inkluż matul iż-żmien u bl-approċċ użat għall-ġestjoni interna tar-riskju tal-iskoperturi tal-ekwitajiet rilevanti, u ma għandhiex tiġi ddeterminata minn kunsiderazzjonijiet ta’ arbitraġġ regolatorju.
L-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw skoperturi ta’ ekwità għal impriżi li joffru servizzi anċillari skont it-trattament ta’ assi oħra mingħajr obbligu ta’ kreditu.
2. Skont l-approċċ Sempliċi tal-piż tar-riskju, l-ammont tal-iskopertura peżata għar-riskju għandu jkun ikkalkulat skont il-formula
,
fejn:
Piż tar-riskju (RW)= 190 % għal skoperturi ta’ ekwità privata f’portafolji suffiċjentement iddiversifikati.
Piż tar-riskju (RW)= 290 % għal skoperturi għal ekwitajiet nnegozjati fil-borża.
Piż tar-riskju (RW)= 370 % għall-iskoperturi l-oħra kollha ta’ ekwità.
Pożizzjonijiet qosra fi flus u strumenti derivattivi miżmuma fil-portafoll mhux ta’ negozjar jistgħu jpaċu pożizzjonijiet twal fl-istess stocks individwali sakemm dawn l-istrumenti ma jkunux ġew espliċitament imfassla bħala hedges ta’ skoperturi speċifiċi ta’ ekwità u li jkunu jipprovdu ħedge għal mill-inqas sena oħra. Pożizzjonijiet qosra oħra għandhom jiġu ttrattati daqs li kieku kienu pożizzjonijiet twal bil-piż tar-riskju rilevanti assenjat lill-valur assolut ta’ kull pożizzjoni. Fil-kuntest ta’ pożizzjonijiet b’maturità differenti, il-metodu jkun dak għal skoperturi korporattivi kif stabbilit fl-Artikolu 162(5).
L-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu protezzjoni ta’ kreditu mhux finanzjata miksuba fuq skopertura ta’ ekwità skont il-metodi stabbiliti fil-Kapitolu 4.
3. Skont l-approċċ PD/LGD, l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għandhom jiġu kkalkulati skont il-formuli fl-Artikolu 153(1). Jekk l-istituzzjonijiet ma jkollhomx informazzjoni biżżejjed biex jużaw id-definizzjoni ta’ inadempjenza stabbilita fl-Artikolu 178, għandu jiġi assenjat fattur ta’ gradazzjoni ta’ 1,5 għall-piżijiet tar-riskju.
Fuq il-livell ta’ skopertura individwali, is-somma tal-ammont ta’ telf mistenni mmultiplikata bi 12,5 u l-ammont tal-iskopertura peżata għar-riskju ma għandhomx jaqbżu l-valur tal-iskopertura mmultiplikat bi 12,5.
L-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu protezzjoni ta’ kreditu mhux finanzjata miksuba fuq skopertura ta’ ekwità skont il-metodi stabbiliti fil-Kapitolu 4. Dan għandu jkun soġġett għal LGD ta’ 90 % fuq l-iskopertura għal min jipprovdi l-hedge. Għal skoperturi ta’ ekwità privata f’portafolji suffiċjentement iddiversifikati jista’ jintuża LGD ta’ 65 %. Għal dawn il-finijiet M għandha tkun ta’ ħames snin.
4. Skont l-approċċ ibbażat fuq mudelli interni, l-ammont tal-iskopertura peżata għar-riskju għandu jkun it-telf potenzjali fuq l-iskoperturi ta’ ekwità tal-istituzzjoni kif derivat bl-użu ta’ mudelli interni ta’ valur fir-riskju soġġetti għall-intervall ta’ fiduċja fuq naħa waħda fil-perċentil 99 tad-differenza bejn ir-rendimenti trimestrali u rata adatta mingħajr riskju kkalkulata fuq perijodu ta’ kampjun ta’ terminu twil, immultiplikat bi 12,5. L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju fuq livell ta’ portafoll ta’ ekwità ma għandhomx ikunu inqas mit-total tas-somma ta’ dawn li ġejjin:
(a)
l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju meħtieġa skont l-Approċċ PD/LGD; u
(b)
l-ammont korrispondenti ta’ telf mistenni mmultiplikat bi 12,5.
L-ammonti msemmija fil-punt (a) u (b) għandhom jiġu kkalkulati abbażi tal-valuri tal-PD stabbiliti fl-Artikolu 165(1) u l-valuri korrispondenti tal-LGD stabbiliti fl-Artikolu 165(2).
L-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu protezzjoni ta’ kreditu mhux finanzjata fuq pożizzjoni ta’ ekwità.
Artikolu 156
Ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal assi oħra mingħajr obbligu ta’ kreditu
L-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal assi oħra mingħajr obbligu ta’ kreditu għandhom jiġu kkalkulati skont il-formula li ġejja: []:
,
ħlief għal:
(a)
flus fl-idejn u l-ekwivalenti f’elementi fi flus kontanti kif ukoll ingotti ta’ deheb miżmuma f’maħżen tas-sigurtà proprja jew fuq bażi allokata sal-limitu sostnut mill-obbligazzjonijiet ta’ ingotti, li f’dak il-każ għandu jiġi assenjat piż tar-riskju ta’ 0 %;
(b)
meta l-iskopertura tkun valur residwu ta’ assi mikrija fejn f’dak il-każ għandha tiġi kkalkulata kif ġej: [valur tal-iskopertura],
fejn t tkun l-akbar wieħed fost 1 u l-eqreb numru ta’ snin sħaħ li jkun fadal tal- kirja.
Subtaqsima 3
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati għar-riskju għal riskji ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija
Artikolu 157
Ammonti tal-iskoperturi ppeżati għar-riskju għal riskji ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija
1. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskji ta’ dilwizzjoni fuq riċevibbli korporattivi u fil-livell tal-konsumatur mixtrija skont il-formula stabbilita fl-Artikolu 153(1).
2. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-parametri PD u LGD imdaħħla skont it-Taqsima 4.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura skont it-Taqsima 5.
4. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, il-valur ta’ M huwa ta’ sena.
5. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeżentaw istituzzjoni milli tikkalkula u tirrikonoxxi l-ammonti tal-iskoperturi peżati għar-riskju għal riskji ta’ dilwizzjoni ta’ tip ta’ skoperturi kkawżati minn riċevibbli korporattivi jew fil-livell tal-konsumatur mixtrija meta l-istituzzjoni tkun uriet għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti li r-riskju ta’ dilwizzjoni għal dik l-istituzzjoni jkun immaterjali għal dan it-tip ta’ skoperturi.
Taqsima 3
Ammonti ta’ telf mistenni
Artikolu 158
Trattament skont it-tip tal-iskopertura
1. Il-kalkolu tal-ammonti ta’ telf mistennija għandu jkun ibbażat fuq l-istess ċifri li jiddaħħlu tal-PD, l-LGD u l-valur tal-iskopertura għal kull skopertura użati għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Artikolu 151.
2. L-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi titolizzati għandhom jiġu kkalkulati skont il-Kapitolu 5.
3. L-ammont ta’ telf mistenni għall-iskoperturi li jappartjenu għall-klassi ta’ skopertura ta’ ‧assi oħrajn li mhumiex obbligi ta’ kreditu‧ msemmija fil-punt (g) tal-Artikolu 147(2) għandu jkun żero.
4. L-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi fil-forma ta’ azzjonijiet jew unitajiet ta’ CIU msemmija fl-Artikolu 152 għandhom jiġu kkalkulati skont il-metodi stabbiliti f’dan l-Artikolu.
5. It-telf mistenni (EL) u l-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet, gvernijiet ċentrali u banek ċentrali u skoperturi fil-livell tal-konsumatur għandhom jiġu kkalkulati skont il-formuli li ġejjin:
Ammont ta’ telf mistenni= EL [immultiplikat bil-]valur tal-iskopertura.
Għall-iskoperturi inadempjenti (PD =100 %) fejn l-istituzzjonijiet jużaw l-istimi proprji tal-LGDs, l-EL għandu jkun ELBE, l-aħjar stima mill-istituzzjoni tat-telf mistenni għall-iskopertura inadempjenti skont l-Artikolu 181(1)(h).
Għall-iskoperturi soġġetti għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3), l-EL għandu jkun 0 %.
6. Meta l-istituzzjonijiet jużaw il-metodi stabbiliti fl-Artikolu 153(5) sabiex jassenjaw il-piżijiet tar-riskju, il-valuri tal-EL għal skoperturi tal-għoti ta’ self speċjalizzati għandhom jiġu assenjati skont it-Tabella 2.
Tabella 2
Maturità li Jifdal
Kategorija 1
Kategorija 2
Kategorija 3
Kategorija 4
Kategorija 5
Inqas minn sentejn u nofs (2,5)
0 %
0,4 %
2,8 %
8 %
50 %
Daqs jew aktar minn sentejn u nofs (2,5)
0,4 %
0,8 %
2,8 %
8 %
50 %
7. Meta l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju huma kkalkulati skont l-approċċ sempliċi ta’ ppeżar tar-riskji, l-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi ta’ ekwità għandhom jiġu kkalkulati skont il-formula li ġejja:
Il-valuri tal-EL għandhom ikunu dawn li ġejjin:
Telf mistenni (EL)= 0,8 % għal skoperturi ta’ ekwità privata f’portafolli diversifikati biżżejjed
Telf mistenni (EL)= 0,8 % għal skoperturi għal ekwitajiet innegozjata fil-borża
Telf mistenni (EL)= 2,4 % għall-iskoperturi l-oħra kollha ta’ ekwità.
8. It-telf mistenni u l-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi ta’ ekwità fejn l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju huma kkalkulati skont l-approċċ PD/LGD, għandhom jiġu kkalkulati skont il-formuli li ġejjin:
.
9. L-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi ta’ ekwità fejn l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju huma kkalkulati skont l-approċċ tal-mudelli interni, għandhom ikunu ta’ żero.
10. L-ammonti ta’ telf mistennija għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija għandhom jiġu kkalkulati skont il-formula li ġejja:
.
Artikolu 159
Trattament tal-ammonti ta’ telf mistennija
L-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu l-ammonti ta’ telf mistennija kkalkolati skont l-Artikolu 158 (5), (6) u (10) mill-aġġustamenti tar-riskju tal-kreditu ġenerali u speċifiċi u mill-aġġustamenti addizzjonali għall-valur skont l-Artikoli 34 u 110 u tnaqqis ieħor tal-fondi proprji relatati ma’ dawn l-iskoperturi. Skonti fuq skoperturi li jidhru fuq il-karta tal-bilanċ mixtrija meta kienu inadempjenti skont l-Artikolu 166(1) għandhom jiġu ttrattati bl-istess mod bħall-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu speċifiku. L-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu speċifiku fi skoperturi inadempjenti ma għandhomx jintużaw sabiex ikopru l-ammonti tat-telf mistenni fuq skoperturi oħra. L-ammonti ta’ telf mistennija għall-iskoperturi titolizzati u l-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu ġenerali u speċifiku relatati ma’ dawn l-iskoperturi ma għandhomx jiġu inklużi f’dan il-kalkolu.
Taqsima 4
PD, LGD u maturità
Subtaqsima 1
Skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali
Artikolu 160
Probabbiltà ta’ inadempjenza (PD)
1. Il-PD ta’ skopertura għal impriża jew istituzzjoni għandha tkun tal-inqas 0,03 %.
2. Għal riċevibbli korporattivi mixtrija li fir-rigward tagħhom istituzzjoni ma tistax tagħmel stima tal-PDs jew jekk l-istimi tal-PD ta’ istituzzjoni ma jilħqux ir-rekwiżiti speċifikati fit-Taqsima 6, il-PDs għal dawn l-iskoperturi għandhom jiġu ddeterminati skont il-metodi li ġejjin:
(a)
għal pretensjonijiet prijoritarji fuq riċevibbli korporattivi mixtrija, il-PD għandha tkun l-istima tal-EL mill-istituzzjonijiet diviża mill-LGD għal dawn ir-riċevibbli;
(b)
għal pretensjonijiet subordinati fuq riċevibbli korporattivi mixtrija, il-PD għandha tkun l-istima tal-EL mill-istituzzjoni;
(c)
istituzzjoni li rċeviet il-permess tal-awtorità kompetenti sabiex tuża l-istimi proprji tal-LGD għal skoperturi korporattivi skont l-Artikolu 143 u li tista’ tiddekomponi l-istimi tal-EL tagħha għal riċevibbli korporattivi mixtrija f’PDs u LGDs b’mod li l-awtorità kompetenti tikkunsidra bħala affidabbli, tista’ tuża l-istima tal-PD li tirriżulta minn dik id-dekompożizzjoni.
3. Il-PD ta’ debituri f’inadempjenza għandha tkun ta’ 100 %.
4. L-istituzzjonijiet jistgħu jqisu l-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata fil-PD skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4. Għar-riskju ta’ dilwizzjoni, minbarra l-fornituri tal-protezzjoni msemmija fl-Artikolu 201(1)(g), il-bejjiegħ tar-riċevibbli mixtrija huwa eliġibbli jekk jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-entità korporattiva għandha valutazzjoni ta’ kreditu minn ECAI li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 tal-kwalità ta’ kreditu jew ogħla, skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal impriżi skont il-Kapitolu 2;
(b)
l-entità korporattiva, fil-każ tal-istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija bl-Approċċ IRB, ma għandhiex valutazzjoni ta’ kreditu minn ECAI rikonoxxuta u hija kklassifikata internament bħala li għandha PD ekwivalenti għal dik assoċjata mal-valutazzjonijiet ta’ kreditu tal-ECAIs li ġiet iddeterminat mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 tal-kwalità ta’ kreditu jew ogħla, skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal impriżi skont il-Kapitolu 2.
5. L-istituzzjonijiet li jużaw l-istimi proprji tal-LGD jistgħu jirrikonoxxu l-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata billi jaġġustaw il-PDs soġġetti għall-Artikolu 161(3).
6. Għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli korporattivi mixtrija, il-PD għandha tiġi ffissata daqs l-istima tal-EL għar-riskju ta’ dilwizzjoni mill-istituzzjoni. Istituzzjoni li tkun irċeviet permess mill-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 143 sabiex tuża l-istimi proprji tal-LGD għal skoperturi korporattivi u li tista’ tiddekomponi l-istimi tal-EL tagħha għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli korporattivi mixtrija f’PDs u LGDs b’mod ikkunsidrat affidabbli mill-awtorità kompetenti, tista’ tuża l-istima tal-PD li tirriżulta minn din id-dekompożizzjoni. L-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu l-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata fil-PD skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4. Għar-riskju ta’ dilwizzjoni, minbarra l-fornituri tal-protezzjoni msemmija fl-Artikolu 201(1)(g), il-bejjiegħ tar-riċevibbli mixtrija huwa eliġibbli jekk jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 4.
7. B’deroga mill-Artikolu 201(1)(g), huma eliġibbli l-entitajiet korporattivi li jilħqu l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 4.
Istituzzjoni li tkun irċeviet il-permess tal-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 143 sabiex tuża l-istimi proprji tal-LGD għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli korporattivi mixtrija, tista’ tirrikonoxxi l-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata billi taġġusta l-PDs soġġetta għall-Artikolu 161(3).
Artikolu 161
Telf fil-każ ta’ inadempjenza (LGD)
1. L-istituzzjonijiet ta’ kreditu għandhom jużaw il-valuri ta’ LGD li ġejjin:
(a)
skoperturi prijoritarji mingħajr kollateral eliġibbli: 45 %;
(b)
skoperturi subordinati mingħajr kollateral eliġibbli: 75 %;
(c)
l-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu l-protezzjoni ta’ kreditu ffinanzjata u mhux iffinanzjata fl-LGD skont il-Kapitolu 4;
(d)
bonds koperti eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 129(4) jew (5) jistgħu jiġu assenjati il-valur ta’ LGD ta’ 11,25 %;
(e)
għal skoperturi prijoritarji ta’ riċevibbli korporattivi mixtrija fejn istituzzjoni ma tkunx tista’ tagħti stima tal-PDs jew l-istimi tal-PD mill-istituzzjoni ma jilħqux ir-rekwiżiti stipulati fit-Taqsima 6: 45 %;
(f)
għal skoperturi subordinati ta’ riċevibbli korporattivi mixtrija fejn l-istituzzjoni ma tistax tagħti stima tal-PDs jew inkella l-istimi tal-PD mill-istituzzjoni ma jilħqux ir-rekwiżiti stipulati fit-Taqsima 6: 100 %;
(g)
Għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli korporattivi mixtrija: 75 %.
2. Għal riskju ta’ dilwizzjoni u inadempjenza jekk istituzzjoni tkun irċeviet permess mill-awtorità kompetenti sabiex tuża l-istimi proprji tal-LGD għal skoperturi korporattivi skont l-Artikolu 143 u tista’ tiddekomponi l-istimi tal-EL tagħha għal riċevibbli korporattivi mixtrija f’PDs u LGDs b’mod ikkunsidrat affidabbli mill-awtorità kompetenti, tista’ tintuża l-istima tal-LGD għar-riċevibbli korporattivi mixtrija.
3. Jekk istituzzjoni tkun irċeviet il-permess tal-awtorità kompetenti sabiex tuża l-istimi proprji tal-LGD għall-iskoperturi għall-impriżi, l-istituzzjonijiet, il-gvernijiet ċentrali u l-banek ċentrali skont l-Artikolu 143, il-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata tista’ tiġi rikonoxxuta billi tiġi aġġustata l-PD jew l-LGD, soġġetta għar-rekwiżiti kif speċifikat fit-Taqsima 6 u għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti. Istituzzjoni ma għandhiex tassenja lil skoperturi ggarantiti PD jew LGD aġġustat b’mod li l-piż ta’ riskju aġġustat ikun aktar baxx minn dak ta’ skopertura komparabbli u diretta għall-garanti.
4. Għall-finijiet tal-impriżi msemmija fl-Artikolu 153(3), l-LGD ta’ skopertura diretta komparabbli għall-fornitur tal-protezzjoni għandu jkun jew l-LGD assoċjat ma’ faċilità mhux iħħeġġjata għall-garanti jew inkella ma’ faċilità mhux iħħeġġjata tad-debitur skont, jekk fil-każ ta’ inadempjenza tal-garanti kif ukoll tad-debitur matul il-ħajja tat-transazzjoni ħħeġġjata, il-provi disponibbli u l-istruttura tal-garanzija, jindikawx jekk l-ammont irkuprat ikunx jiddependi fuq il-kondizzjoni finanzjarja tal-garanti jew tad-debitur, rispettivament.
Artikolu 162
Maturità
1. Istituzzjonijiet li ma rċevewx permess jużaw l-LGDs proprji u l-fatturi ta’ konverzjoni proprji għall-iskoperturi għall-impriżi, l-istituzzjonijiet jew il-gvernijiet ċentrali u l-banek ċentrali għandhom jassenjaw valur tal-maturità (M) ta’ nofs sena (0,5) għal skoperturi li jirriżultaw minn transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid jew minn transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid ta’ self ta’ titoli jew prodotti u M ta’ sentejn u nofs (2,5) għall-iskoperturi l-oħra kollha.
Alternattivament, bħala parti mill-permess imsemmi fl-Artikolu 143, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeċiedu dwar jekk l-istituzzjoni għandhiex tuża maturità (M) għal kull skopertura kif stabbilit fil-paragrafu 2.
2. Istituzzjonijiet li rċevew il-permess tal-awtorità kompetenti sabiex jużaw l-LGDs proprji u l-fatturi ta’ konverżjoni proprji għall-iskoperturi għall-korporattivi, l-istituzzjonijiet jew il-gvernijiet ċentrali u l-banek ċentrali skont l-Artikolu 143 għandhom jikkalkulaw M għal kull waħda minn dawn l-iskoperturi kif stipulat fil-punti (a) sa (e) ta’ dan il-paragrafu u soġġetti għall-paragrafi 3 sa 5 ta’ dan l-Artikolu. M m’għandux ikun iktar minn ħames snin minbarra fil-każijiet speċifikati fl-Artikolu 384(1) fejn M kif speċifikat hemm għandu jintuża:
(a)
għal strument soġġett għal skeda ta’ fluss tal-flus, M għandha tiġi kkalkulata skont il-formula li ġejja:
fejn CFt tirrappreżenta l-flussi tal-flus (kapital, pagamenti ta’ mgħaxijiet u tariffi) pagabbli kuntrattwalment mid-debitur fil-perijodu t;
(b)
għal derivati soġġetti għal ftehim ewlieni ta’ netting, M għandha tkun il-medja ppeżata tal-maturità li jifdal tal-iskopertura, fejn M għandha tkun tal-inqas sena (1), u l-ammont nozzjonali ta’ kull skopertura għandu jintuża għall-ippeżar tal-maturità;
(c)
għall-iskoperturi li jirriżultaw minn strumenti ta’ derivati kollateralizzati kompletament jew kważi kompletament elenkati fl-Anness II, u transazzjonijiet ta’ self b’marġni kollateralizzati kompletament jew kważi li huma soġġetti għal ftehim ewlieni ta’ netting, M għandha tkun l-maturità medja ppeżata li jifdal tat-transazzjonijiet fejn M għandha tkun tal-inqas għaxart (10) ijiem;
(d)
għal transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid ta’ self ta’ titoli jew prodotti li huma soġġetti għal ftehim ewlieni ta’ netting, M għandha tkun il-maturità medja ppeżata li jifdal tat-transazzjonijiet fejn M għandha tkun tal-inqas ħamest ijiem. L-ammont nozzjonali ta’ kull transazzjoni għandu jintuża għall-ippeżar tal-maturità;
(e)
istituzzjoni li tkun irċeviet il-permess tal-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 143 sabiex tuża l-istimi proprji tal-PD għal riċevibbli korporattivi mixtrija, għal ammonti miġbuda, M għandha tkun daqs il-maturità medja ppeżata ta’ skoperturi tar-reċivibbli mixtrija, fejn M għandha tkun tal-inqas 90 ġurnata. Dan l-istess valur tal-M għandu jintuża wkoll għall-ammonti mhux miġbuda f’faċilità ta’ xiri impenjata jekk il-faċilità jkun fiha ftehimiet effettivi, skattaturi ta’ amortizzazzjoni antiċipata, jew karatterisiċi oħrajn li jipproteġu lill-istituzzjoni li tixtri kontra deterjorament sinifikanti fil-kwalità tar-riċevibbli futuri li hija meħtieġa tixtri fil-perijodu tal-faċilità. Fin-nuqqas ta’ tali protezzjonijiet effettivi, M għall-ammonti mhux miġbuda għandha tkun ikkalkulata bħala s-somma tar-riċevibbli bil-potenzjal tal-itwal data skont il-ftehim ta’ xiri u tal-maturità li jifdal tal-faċilità ta’ xiri, fejn M għandha tkun tal-inqas 90 ġurnata;
(f)
għall-istrumenti l-oħra kollha għajr dawk imsemmija f’dan il-paragrafu jew fejn istituzzjoni ma tkunx f’pożizzjoni li tikkalkula M kif stabbilit fil-punt (a), M għandha tkun iż-żmien massimu li jifdal (fi snin) permessi lid-debitur biex iwettaq l-obbligi kuntrattwali tiegħu kollha, fejn M għandha tkun tal-inqas sena;
(g)
għall-istituzzjonijiet li jużaw il-Metodu tal-Mudell Intern stabbilit fit-Taqsima 6 tal-Kapitolu 6 sabiex jikkalkulaw il-valur tal-iskoperturi, M għandha tiġi kkalkulata għall-iskoperturi li għalihom l-istituzzjonijiet japplikaw dan il-metodu u li għalihom il-maturità tal-kuntratt bl-itwal data fis-sett ta’ netting tkun aktar minn sena skont il-formula li ġejja:
fejn:
=
varjabbli mhux reali (dummy variable) li l-valur tiegħu fil-perijodu futur tk huwa ekwivalenti għal 0 jekk tk sena (1) u għal 1 jekk tk ≤ 1;
=
l-iskopertura mistennija fil-perijodu futur tk;
=
l-iskopertura effettiva mistennija fil-perijodu futur tk;
=
il-fattur ta’ skont mingħajr riskju għall-perijodu futur tk;
;
(h)
istituzzjoni li tuża mudell intern sabiex tikkalkula l-aġġustament tal-valutazzjoni ta’ kreditu (CVA) unilaterali tista’ tuża, soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, it-tul effettiv tal-kreditu stmat mill-mudell intern bħala M.
Soġġett għall-paragrafu 2, għandha tapplika l-formula fil-punt (a) għas-settijiet ta’ netting li fihom il-kuntratti kollha għandhom maturità oriġinali ta’ inqas minn sena (1);
(i)
għall-istituzzjonijiet li jużaw il-Metodu tal-Mudell Intern stabbilit fit-Taqsima 6 tal-Kapitolu 6, sabiex jikkalkulaw il-valur tal-iskoperturi u li jkollhom permess sabiex jużaw il-mudell intern għar-riskju speċifiku assoċjat mal-pożizzjonijiet tad-dejn innegozjat skont il-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 5, M għandha tiġi stabbilita għal 1 fil-formula li tinsab fl-Artikolu 153(1), sakemm l-istituzzjoni tista’ turi lill-awtoritajiet kompetenti li l-mudell intern tagħha għar-riskju Speċifiku assoċjat mal-pożizzjonijiet tad-dejn innegozjat, li huwa applikat fl-Artikolu 383 fih effetti ta’ migrazzjonijiet tal-klassifikazzjoni;
(j)
għall-finijiet tal-Artikolu 153(3), M għandha tkun il-maturità effettiva tal-protezzjoni tal-kreditu iżda mhux inqas minn sena.
3. Fejn id-dokumentazzjoni teħtieġ rimarġinazzjoni ta’ kuljum u rivalwazzjoni ta’ kuljum u tinkludi dispożizzjonijiet li jippermettu likwidazzjoni immedjata jew tpaċija ta’ kollateral fil-każ ta’ inadempjenza jew nuqqas ta’ rimarġinazzjoni, M għandha tkun tal-inqas ta’ ġurnata għal:
(a)
strumenti ta’ derivati kollateralizzati kompletament jew kważi li huma elenkati fl-Anness II;
(b)
transazzjonijiet ta’ self b’marġni kollateralizzati kompletament jew kważi;
(c)
transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti.
Barra minn hekk, għal skoperturi għal żmien qasir li jikkwalifikaw li mhumiex parti minn iffinanzjar fis-seħħ tad-debitur mill-istituzzjoni, M għandha tkun tal-inqas ġurnata (1). Skoperturi għal żmien qasir li jikkwalifikaw għandhom jinkludu dawn li ġejjin:
(a)
skoperturi għal istituzzjonijiet li jirriżultaw minn saldu ta’ obbligi ta’ kambju;
(b)
transazzjonijiet awtolikwidanti li jiffinanzjaw in-negozju għal perijodu ta’ żmien qasir marbuta mal-iskambju tal-oġġetti jew servizzi b’maturità reżidwa ta’ mhux aktar minn sena kif imsemmi fil-punt (80) tal-Artikolu 4(1);
(c)
skoperturi li jirriżultaw mis-saldu ta’ xiri u bejgħ ta’ titoli bi żmien ta’ konsenja tipiku jew ta’ jumejn ta’ xogħol;
(d)
skoperturi li jirriżultaw minn saldu bi flus permezz ta’ trasferiment elettroniku u saldu ta’ transazzjonijiet elettroniċi ta’ pagament u spejjeż prepagati, inkluż self kurrenti li ġej minn transazzjonijiet li fallew li ma jaqbżux għadd miftiehem, qasir u fiss ta’ ġranet ta’ xogħol.
4. Għall-iskoperturi għal impriżi li jinsabu fl-Unjoni u li għandhom bejgħ konsolidat u assi konsolidati ta’ inqas minn EUR 500 miljun, l-istituzzjonijiet jistgħu jagħżlu li konsistentament jistipulaw M kif speċifikat fil-paragrafu 1 minflok ma japplikaw il-paragrafu 2. L-istituzzjonijiet jistgħu jissostitwixxu assi totali ta’ EUR 500 miljun ma’ assi totali ta’ EUR 1 000 miljun għal impriżi li primarjament huma proprjetarji u jikru proprjetà residenzjali mhux spekulattiva.
5. Diskrepanzi fil-maturità għandhom jiġu ttrattati kif speċifikat fil-Kapitolu 4.
Subtaqsima 2
Skoperturi fil-livell tal-konsumatur
Artikolu 163
Probabbiltà ta’ inadempjenza (PD)
1. Il-PD ta’ skopertura għandha tkun tal-inqas 0,03 %.
2. Il-PD ta’ debituri jew, fejn jintuża l-approċċ abbażi tal-obbligi, ta’ skoperturi waqt inadempjenza għandha tkun 100 %.
3. Għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija, il-PD għandha tiġi stabbilita daqs l-istimi tal-EL għar-riskju ta’ dilwizzjoni. Jekk istituzzjoni tista’ tiddekomponi l-istimi tal-EL tagħha għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija f’PDs u LGDs b’mod li l-awtoritajiet kompetenti jikkunsidraw bħala affidabbli, tista’ tintuża l-istima tal-PD.
4. Il-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata tista’ tiġi kkunsidrata billi jiġu aġġustati l-PDs soġġetti għall-Artikolu 164(2). Għar-riskju ta’ dilwizzjoni, minbarra l-fornituri tal-protezzjoni msemmija fl-Artikolu 201(1)(g), huwa eliġibbli l-bejjiegħ tar-riċevibbli mixtrija jekk jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 160(4).
Artikolu 164
Telf fil-każ ta’ inadempjenza (LGD)
1. L-istituzzjonijiet għandhom jipprovdu l-istimi proprji tal-LGDs soġġetti għar-rekwiżiti kif speċifikat fit-Taqsima 6 u l-permess tal-awtoritajiet kompetenti mogħti skont l-Artikolu 143. Għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija, għandu jintuża valur tal-LGD ta’ 75 %. Jekk istituzzjoni tista’ tiddekomponi l-istimi tal-EL tagħha għar-riskju ta’ dilwizzjoni ta’ riċevibbli mixtrija f’PDs u LGDs b’mod affidabbli, l-istituzzjoni tista’ tuża l-istimi proprji tal-LGD.
2. Il-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata tista’ tiġi rikonoxxuta bħala eliġibbli billi jiġu aġġustati l-istimi tal-PD jew tal-LGD soġġetti għar-rekwiżiti kif speċifikat fl-Artikolu 183(1), (2) u (3) u l-permess tal-awtoritajiet kompetenti b’appoġġ ta’ skopertura individwali jew b’appoġġ ta’ aggregazzjoni ta’ skoperturi. Istituzzjoni ma għandhiex tassenja lil skoperturi ggarantiti PD jew LGD aġġustat b’mod li l-piż ta’ riskju aġġustat ikun aktar baxx minn dak ta’ skopertura komparabbli u diretta għall-garanti.
3. Għall-finijiet tal-Artikolu 154(2), l-LGD ta’ skopertura diretta komparabbli għall-fornitur tal-protezzjoni msemmi fl-Artikolu 153(3) għandu jkun jew l-LGD assoċjat ma’ faċilità mhux iħħeġġjata għall-garanti jew il-faċilità mhux iħħeġġjata tad-debitur, skont jekk, fil-każ li kemm il-garanti kif ukoll id-debitur isiru inadempjenti matul il-ħajja tat-transazzjoni ħħeġġjata, il-provi disponibbli u l-istruttura tal-garanzija jindikawx jekk l-ammont irkuprat ikunx jiddependi mill-kondizzjoni finanzjarja tal-garanti jew id-debitur, rispettivament.
4. L-LGD medju ppeżat skont l-iskopertura għall-iskoperturi kollha fil-livell tal-konsumatur iggarantiti bi proprjetà residenzjali u li ma jibbenefikawx minn garanziji minn gvernijiet ċentrali ma għandux ikun inqas minn 10 %.
L-LGD medju ppeżat skont l-iskopertura għall-iskoperturi kollha fil-livell tal-konsumatur iggarantiti minn proprjetà kummerċjali immobbli u li ma jibbenefikawx minn garanziji minn gvernijiet ċentrali ma għandux ikun inqas minn 15 %.
5. Abbażi tad-data miġbura skont l-Artikolu 101 u meta jitqiesu l-iżviluppi tas-suq li jħarsu ’l quddiem fir-rigward ta’ proprjetà immobbli u kwalunkwe indikatur rilevanti ieħor, l-awtoritajiet kompetenti għandhom perjodikament, u mill-inqas darba fis-sena, jivvalutaw jekk il-valuri minimi tal-LGD fil-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu humiex adatti fir-rigward ta’ skoperturi ggarantiti permezz ta’ proprjetà immobbli residenzjali jew kummerċjali li tinstab fit-territorju tagħhom. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu, fejn ikun adatt abbażi ta’ kunsiderazzjonijiet ta’ stabbiltà finanzjarja, jistabbilixxu valuri minimi ogħla tal-LGD ippeżata ta’ skopertura fir-rigward ta’ skoperturi ggarantiti permezz ta’ proprjetà li tinstab fit-territorju tagħhom.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinnotifikaw lill-ABE dwar kwalunkwe bidla fil-valuri minimi tal-LGD li huma jagħmlu f’konformità mal-ewwel subparagrafu u l-ABE għandha tippubblika dawn il-valuri tal-LGD.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-kondizzjonijiet li l-awtoritajiet kompetenti għandhom iqisu meta jiddeterminaw valuri minimi tal-LGD ogħla.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
7. L-istituzzjonijet ta’ Stat Membru wieħed għandhom japplikaw il-valuri minimi tal-LGD ogħla li jkunu ġew determinati mill-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru ieħor għal skoperturi ggarantiti permezz ta’ proprjetà li tinstab f’dak l-Istat Membru.
Subtaqsima 3
Skoperturi tal-ekwitajiet soġġetti għall-metodu tal-PD/LGD
Artikolu 165
Skoperturi tal-ekwitajiet soġġetti għall-metodu tal-PD/LGD
1. Il-PDs għandhom jiġu ddeterminati skont il-metodi għall-iskoperturi korporattivi.
Għandhom japplikaw il-PDs minimi li ġejjin:
(a)
0,09 % għal skoperturi għal ekwitajiet innegozjati fil-borża fejn l-investiment huwa parti minn relazzjoni fit-tul mal-klijent;
(b)
0,09 % għal skoperturi għal-ekwitajiet mhux innegozjati fil-borża fejn ir-rendimenti fuq l-investiment huwa bbażat fuq flussi regolari u perjodiċi ta’ flus mhux derivati qligħ kapitali;
(c)
0,40 % għal skoperturi għal-ekwitajiet innegozjati fil-borża inklużi pożizzjonijiet qosra oħra kif stabbilit fl-Artikolu 155(2);
(d)
1,25 % għall-iskoperturi l-oħra kollha tal-ekwitajiet inklużi pożizzjonijiet qosra oħra kif stabbilit fl-Artikolu 155(2).
2. Skoperturi tal-ekwitajiet privati f’portafolli diversifikati biżżejjed jistgħu jiġu assenjati LGD ta’ 65 %. Kull skopertura simili oħra għandha tiġi assenjata LGD ta’ 90 %.
3. L-M assenjata għall-iskoperturi kollha għandha tkun ta’ ħames snin.
Taqsima 5
Valur tal-iskopertura
Artikolu 166
Skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet, gvernijiet ċentrali u banek ċentrali u skoperturi fil-livell tal-konsumatur
1. Sakemm ma jkunx avżat mod ieħor, il-valur tal-iskoperturi li jidhru fuq il-karta tal-bilanċ għandu jkun il-valur kontabilistiku kkalkulat mingħajr ma jiġi kkunsidrat kwalunkew aġġustament li jkun sar fir-riskju ta’ kreditu.
Din ir-regola tapplika wkoll għal assi mixtrija bi prezz differenti mill-ammont dovut.
Għall-assi mixtrija, id-differenza bejn l-ammont dovut u l-valur kontabilistiku li jifdal wara li jkunu ġew applikati l-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu speċifiku li jkun ġie rreġistrat fuq il-karta tal-bilanċ tal-istituzzjonijiet meta nxtara l-assi hija denominata bħala skont jekk l-ammont dovut huwa akbar, u bħala primjum jekk huwa iżgħar.
2. Fejn l-istituzzjonijiet jużaw ftehimiet Ewlenin ta’ netting fir-rigward ta’ transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, il-valur tal-iskopertura għandu jiġi kkalkulat skont il-Kapitolu 4 jew 6.
3. Sabiex jiġi kkalkulat il-valur tal-iskoperta għan-netting fuq il-karta tal-bilanċ ta’ self u depożiti, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-metodi stabbiliti fil-Kapitolu 4.
4. Il-valur tal-iskopertura għal kirjiet għandu jkun il-pagamenti tal-kirja minimi skontati. Il-pagamenti minimi tal-kirja għandhom jinkludu l-pagamenti matul il-perijodu tal-kirja li l-kerrej jista’ jkun meħtieġ jagħmel u kwalunkwe alternattiva ta’ nnegozjar (jiġifieri, alternattiva li l-eżerċizzju tagħha huwa raġonevolment ċert). Jekk parti, għajr il-kerrej tista’ tkun meħtieġa tagħmel pagament relatat mal-valur reżidwu ta’ assi mikri u dan l-obbligu ta’ pagament jissodisfa s-sett ta’ kondizzjonijiet fl-Artikolu 201 dwar l-eliġibbiltà tal-fornituri tal-protezzjoni kif ukoll ir-rekwiżiti għar-rikonoxximent ta’ tipi oħra ta’ garanziji previsti fl-Artikolu 213, l-obbligu ta’ pagament jista’ jiġi kkunsidrat bħala l-protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata skont il-Kapitolu 4.
5. Fil-każ ta’ kwalunkwe kuntratt elenkat fl-Anness II, il-valur tal-iskopertura għandu jiġi ddeterminat mill-metodi stabbiliti fil-Kapitolu 6 u ma għandu jqis l-ebda aġġustament li jkun sar fir-riskju ta’ kreditu.
6. Il-valur tal-iskopertura għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ riċevibbli mixtrija għandu jkun il-valur determinat skont il-paragrafu 1 imnaqqas mir-rekwiziti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ dilwizzjoni qabel il-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu.
7. Fejn skopertura tieħu l-forma ta’ titoli jew prodotti mibjugħa, imdaħħla jew mislufa peremzz ta’ transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, transazzjonijiet b’saldu fit-tul u transazzjonijiet ta’ self b’marġni, il-valur tal-iskopertura għandu jkun il-valur tat-titoli jew il-prodotti determinat skont l-Artikolu 24. Fejn jintuża l-Metodu Komprensiv ta’ Kollateral Finanzjarju kif stabbilit fl-Artikolu 223, il-valur tal-iskopertura għandu jiżdied bl-aġġustament tal-volatilità adatt għal tali titoli jew prodotti, kif stabbilit hemm. Il-valur tal-iskopertura ta’ transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, transazzjonijiet b’saldu fit-tul u transazzjonijiet ta’ self b’marġni jista’ jiġi ddeterminat jew skont il-Kapitolu 6 jew l-Artikolu 220(2).
8. Il-valur tal-iskopertura għall-elementi li ġejjin jista’ jiġi kkalkulat bħala l-ammont impenjat iżda mhux miġbud multiplikat b’fattur ta’ konverżjoni. L-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-fatturi ta’ konverżjoni li ġejjin skont l-Artikolu 151(8) fir-rigward ta’ skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet, gvernijiet ċentrali u banek ċentrali:
(a)
għal linji ta’ kreditu li huma kanċellabbli mingħajr kondizzjonijiet fi kwalunkwe ħin mill-istituzzjoni mingħajr notifika minn qabel, jew li effettivament jipprovdu għal kanċellazzjoni awtomatika minħabba deterjorament fl-affidabbiltà kreditizja tal-mutwatarju, għandu japplika fattur ta’ konverżjoni ta’ 0 %. Sabiex jiġi applikat fattur ta’ konverżjoni ta’ 0 %, l-istituzzjonijiet għandhom jimmonitorjaw b’mod attiv il-kondizzjoni finanzjarja tad-debitur, u s-sistemi ta’ kontroll intern tagħhom għandhom jippermettulhom sabiex minnufih jidentifikaw deterjorament fil-kwalità kreditizja tad-debitur. Linji ta’ kreditu mhux miġbud jistgħu jiġu kkunsidrati bħala kanċellabbli mingħajr kondizzjonijiet jekk it-termini jippermettu lill-istituzzjoni tikkanċellahom kompletament sa fejn huwa permess skont il-leġislazzjoni tal-protezzjoni tal-konsumatur u oħrajn relatati;
(b)
għal ittri ta’ kreditu għal żmien qasir li jirriżultaw mill-moviment ta’ prodotti, għandu japplika fattur ta’ konverżjoni ta’ 20 % kemm għall-istituzzjonijiet emittenti kif ukoll għal dawk li jikkonfermaw;
(c)
għal impenji ta’ xiri mhux miġbuda għal riċevibbli rotattivi mixtrija li jistgħu jiġu kkanċellati mingħajr kondizzjonijiet jew li effettivament jipprovdu għal kanċellazzjoni awtomatika fi kwalunkwe ħin mill-istituzzjoni mingħajr avviż minn qabel, għandu japplika fattur ta’ konverżjoni ta’ 0 %. Sabiex japplikaw fattur ta’ konverżjoni ta’ 0 %, l-istituzzjonijiet għandhom jimmonitorjaw b’mod attiv il-kondizzjoni finanzjarja tad-debitur u s-sistemi ta’ kontroll interni tagħhom għandhom jippermettulhom sabiex minnufih jidentifikaw deterjorament fil-kwalità kreditizja tad-debitur;
(d)
għal linji ta’ kreditu oħrajn, faċilitajiet ta’ ħruġ ta’ notifiki (NIFs), u faċilitajiet ta’ sottoskrizzjoni rotattivi (RUFs), għandu japplika fattur ta’ konverżjoni ta’ 75 %;
(e)
l-istituzzjonijiet li jissodisfaw ir-rekwiżiti għall-użu tal-istimi proprji tal-fatturi ta’ konverżjoni kif speċifikat fit-Taqsima 6 jistgħu jużaw l-istimi proprji tagħhom tal-fatturi ta’ konverżjoni fuq it-tipi ta’ prodotti differenti kif imsemmi fil-punti (a) sa (d), soġġetti għall-permess tal-awtoritatjiet kompetenti.
9. Fejn impenn jirreferi għall-estensjoni ta’ impenn ieħor, għandu jintuża l-iżgħar miż-żewġ fatturi ta’ konverżjoni assoċjat mal-impenn individwali.
10. Għall-elementi kolla li ma jidhrux għajr dawk imsemmija fil-paragrafi 1 sa 8, il-valur tal-iskopertura għandu jkun il-perċentwali tal-valur tagħom li ġej:
(a)
100 % jekk huwa element ta’ riskju sħiħ;
(b)
50 % jekk huwa element ta’ riskju medju;
(c)
20 % jekk huwa element ta’ riskju medju/baxx;
(d)
0 % jekk huwa element ta’ riskju baxx.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu l-elementi li ma jidhrux għandhom jiġu assenjati għal kategoriji tar-riskju kif indikat fl-Anness I.
Artikolu 167
Skoperturi ta’ ekwità
1. Il-valur tal-iskopertura tal-iskoperturi tal-ekwitajiet għandu jkun il-valur kontabilistiku li jifdal wara li jiġi applikat l-aġġustament tal-kreditu tar-riskju speċifiku.
2. Il-valur tal-iskopertura ta’ skoperturi tal-ekwitajiet li ma jidhrux għandu jkun il-valur nominali tagħha wara li jitnaqqas il-valur nominali tagħha bl-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu speċifiku għal din l-iskopertura.
Artikolu 168
Assi oħra li mhumiex obbligi ta’ kreditu
Il-valur tal-iskopertura ta’ assi oħra li mhumiex obbligi ta’ kreditu għandu jkun il-valur kontabilistiku li jifdal wara li jkun applikat l-aġġustament tar-riskju ta’ kreditu speċifiku.
Taqsima 6
Rekwiżiti għall-approċċ IRB
Subtaqsima 1
Sistemi ta’ klassifikazzjoni
Artikolu 169
Prinċipji ġenerali
1. Fejn l-istituzzjoni tuża sistemi multipli ta’ klassifikazzjoni, ir-raġuni tal-assenjazzjoni ta’ debitur jew transazzjoni f’sistema ta’ klassifikazzjoni għandha tiġi dokumentata u applikata b’mod li jirrefletti b’mod xieraq il-livell tar-riskju.
2. Il-kriterji u l-proċess tal-assenjazzjoni għandhom jiġu reveduti perjodikament sabiex jiġi ddeterminat jekk jibqgħux adatti għall-portafoll u l-kondizzjonijiet esterni attwali.
3. Fejn l-istituzzjoni tuża l-istimi diretti ta’ parametri tar-riskju għal debituri jew skoperturi individwali, dawn jistgħu jitqiesu bħala stimi assenjati lil livelli fuq skala ta’ klassifikazzjoni kontinwa.
Artikolu 170
Struttura tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni
1. L-istruttura tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni għall-iskoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali għandha tikkonforma mar-rekwiżiti li ġejjin:.
(a)
sistema ta’ klassifikazzjoni għandha tqis il-karatteristiċi tar-riskju tad-debitur u tat-transazzjoni;
(b)
sistema ta’ klassifikazzjoni għandu jkollha skala ta’ klassifikazzjoni tad-debitur li tirrefletti b’mod esklussiv il-kwantifikazzjoni tar-riskju ta’ inadempjenza ta’ debitur. L-iskala ta’ klassifikazzjoni tad-debitur għandu jkollha minimu ta’ 7 gradi għal debituri mhux inadempjenti u grad wieħed għal debituri inadempjenti;
(c)
istituzzjoni għandha tiddokumenta r-relazzjoni bejn il-gradi tad-debitur f’termini tal-livell ta’ riskju ta’ inadempjenza li kull grad jimplika u l-kriterji użati li jiddistingwu dak il-livell ta’ riskju ta’ inadempjenza;
(d)
istituzzjonijiet b’portafolli konċentrati fuq segment tas-suq u firxa partikolari ta’ riskju ta’ inadempjenza għandu jkollhom biżżejjed gradi ta’ debituri f’dik il-firxa sabiex jevitaw konċentrazzjonijiet bla ħtieġa ta’ debituri fi grad partikolari. Konċentrazzjonijiet sinifkanti fi grad wieħed għandhom jiġu appoġġjati minn provi empiriċi konvinċenti li l-grad tad-debituri jkopri faxxa tal-PD raġonevolment dejqa u li r-riskju ta’ inadempjenza ta’ kull debitur f’dak il-grad jaqa’ f’dik il-faxxa;
(e)
sabiex titħalla mill-awtorità kompetenti li tuża stimi proprji tal-LGDs għall-kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji, sistema ta’ klassifikazzjoni għandha tinkludi skala distinta ta’ klassifikazzjoni tal-faċilitajiet li tirrefletti b’mod esklussiv il-karatteristiċi ta’ transazzjoni relatati mal-LGD. Id-definizzjoni ta’ grad tal-faċilità għandha tinkludi kemm spjegazzjoni dwar kif l-iskoperturi huma assenjati għall-grad kif ukoll dwar il-kriterji użati sabiex jiddistingwu l-livell ta’ riskju fost il-gradi;
(f)
konċentrazzjonijiet sinifikanti fi grad ta’ faċilità wieħed għandhom ikunu appoġġjati minn provi empiriċi konvinċenti li l-grad tal-faċilità jkopri faxxa tal-LGD raġonevolment dejqa, rispettivament, u li r-riskju tal-iskoperturi kollha f’dak il-grad jaqa’ f’dik il-faxxa.
2. L-istituzzjonijiet li jużaw il-metodi stabbiliti f’153(5) għall-assenjazzjoni tal-piżijiet ta’ riskju għall-iskoperturi tal-għoti ta’ self speċjalizzat huma eżenti mir-rekwiżit li jkollhom skala ta’ klassifikazzjoni tad-debituri li tirrefletti b’mod esklussiv il-kwantifikazzjoni tar-riskju ta’ inadempjenza tad-debituri għal dawn l-iskoperturi. Dawn l-istituzzjonijiet għandu jkollhom tal-inqas 4 gradi għal debituri mhux inadempjenti u tal-inqas grad wieħed għal debituri inadempjenti għal dawn l-iskoperturi.
3. L-istruttura tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni għall-iskoperturi fil-livell tal-konsumatur għandha tikkonforma mar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
is-sistemi ta’ klassifikazzjoni għandhom jirreflettu kemm ir-riskju tad-debituri kif ukoll tat-transazzjoni, u għandhom ikopru l-karatteristiċi rilevanti kollha tad-debitur u tat-transazzjoni;
(b)
il-livell ta’ differenzazzjoni tar-riskji għandu jiżgura li l-għadd ta’ skoperturi fi grad jew aggregazzjoni partikolari ta’ skoperturi huwa suffiċjenti sabiex jippermetti kwantifikazzjoni u validazzjoni sinifikattivi tal-karatteristiċi tat-telf fil-livell tal-grad jew tal-aggregat. Id-distribuzzjoni tal-iskoperturi u debituri fil-gradi jew l-aggregazzjonijiet kollha għandha ssir b’tali mod li jiġu evitati konċentrazzjonijiet eċċessivi;
(c)
il-proċess ta’ assenjazzjoni ta’ skoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet għandu jipprevedi differenzazzjoni sinifikattiva tar-riskju, għal raggruppar ta’ skoperturi omoġeni biżżejjed, u għandu jippermetti li ssir stima preċiża u konsistenti tal-karatteristiċi tat-telf fil-livell tal-grad u tal-aggregat. Għal riċevibbli mixtrija r-raggruppar għandu jirrefletti l-prattiki ta’ sottoskrizzjoni tal-bejjiegħ u l-eteroġenità tal-klijenti tiegħu.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw il-fatturi ta’ riskju li ġejjin meta jassenjaw l-iskoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet:
(a)
il-karatteristiċi tar-riskju tad-debitur;
(b)
il-karatteristiċi tar-riskju tat-transazzjoni, inklużi t-tipi ta’ prodotti jew kollaterali jew it-tnejn li huma. L-istituzzjonijiet għandhom jindirizzaw b’mod espliċitu l-każijiet fejn diversi skoperturi jibbenefikaw mill-istess kollateral;
(c)
delinkwenza, għajr f’każijiet fejn istituzzjoni turi għas-sodisfazzjoni tal-awtorità kompetenti tagħha li d-delinkwenza mhijiex fattur materjali ta’ riskju għall-iskopertura.
Artikolu 171
Assenjazzjoni fi gradi jew aggregazzjonijiet
1. Istituzzjoni għandu jkollha definizzjonijiet, proċessi u kriterji speċifiċi għall-assenjazzjoni ta’ skoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet f’sistema ta’ klassifikazzjoni li jikkonformaw mar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
id-definizzjonijiet tal-grad jew tal-aggregazzjoni u l-kriterji għandhom ikunu dettaljati biżżejjed sabiex jippermettu lil dawk inkarigati mill-assenjazzjoni tal-klassifikazzjoni sabiex konsistentement jassenjaw debituri u faċilitajiet li huma ta’ riskju simili fl-istess grad jew aggregat. Din il-konsistenza għandha teżisti fil-linji tan-negozju, id-dipartimenti u l-postijiet ġeografiċi kollha;
(b)
id-dokumentazzjoni tal-proċess ta’ klassifikazzjoni għandu jippermetti lil partijiet terzi jifhmu l-assenjazzjonijiet tal-iskoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet, jirreplikaw l-assenjazzjonijiet fi gradi jew aggregati u sabiex jevalwaw l-idonjetà tal-assenjazzjonijiet fil-grad jew aggregat;
(c)
il-kriterji għandhom ikunu konsistenti wkoll mal-istandards interni tal-għoti ta’ self tal-istituzzjoni u l-politiki tagħha għall-ġestjoni ta’ debituri u faċilitajiet f’diffikultà.
2. Istituzzjoni għandha tqis l-informazzjoni kollha meta tassenja debituri u faċilitajiet fi gradi jew aggregazzjonijiet. L-informazzjoni għandha tkun attwali u għandha tippermetti lill-istituzzjoni tbassar il-prestazzjoni tal-iskopertura fil-ġejjieni. Inqas ma l-istituzzjoni jkollha informazzjoni, aktar għandha tkun konservattiva fl-assenjazzjonijiet tagħha tal-iskoperturi ta’ debituri jew faċilitajiet fi gradi jew aggregazzjonijiet. Jekk istituzzjoni tuża klassifikazzjoni esterna bħala fattur primarju li jiddetermina l-assenjazzjoni ta’ klassifikazzjoni interna, l-istituzzjoni għandha tiżgura li tikkunsidra informazzjoni rilevanti oħra.
Artikolu 172
Assenjazzjoni ta’ skoperturi
1. Għal skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali, u għall-iskoperturi għal ekwità fejn istituzzjoni tuża l-approċċ tal-PD/LGD stabbilit fl-Artikolu 155(3), l-assenjazzjoni ta’ skoperturi għandha ssir skont il-kriterji li ġejjin:
(a)
kull debitur għandu jiġi assenjat fi grad ta’ debitur bħala parti mill-proċess tal-approvazzjoni tal-kreditu;
(b)
għal dawk l-iskoperturi li għalihom istituzzjoni tkun irċeviet il-permess tal-awtorità kompetenti biex tużaw l-istimi proprji tal-LGDs u l-fatturi ta’ konverzjoni skont l-Artikolu 143, kull skopertura għandha tkun assenjata wkoll fi grad tal-faċilità bħala parti mill-proċess ta’ approvazzjoni tal-kreditu;
(c)
l-istituzzjonijiet li jużaw il-metodi stabbiliti fl-Artikolu 153(5) għall-assenjazzjoni tal-piżijiet ta’ riskju għall-iskoperturi tal-għoti ta’ self speċjalizzat għandhom jassenjaw kull waħda minn dawn l-iskoperturi fi grad skont l-Artikolu 170(2);
(d)
kull entità ġuridika separata li għaliha tkun esposta l-istituzzjoni għandha tkun klassifikata b’mod separat. L-istituzzjoni għandu jkollha linji politiċi adatti rigward it-trattament ta’ klijenti debituri individwali u gruppi ta’ klijenti konnessi;
(e)
skoperturi separati għall-istess debitur għandhom jiġu assenjati fl-istess grad ta’ debituri, irrispettivament minn kwalunkwe differenza fin-natura ta’ kull transazzjoni speċifika. Madanakollu, fejn skoperturi separati jitħallew jirriżultaw fi gradi multipli għall-istess debitur, għandu japplika dan li ġej:
(i)
riskju fi trasferiment bejn pajjiżi, meta dan ikun jiddependi minn jekk l-iskoperturi humiex denominati f’munita lokali jew barranija;
(ii)
it-trattament ta’ garanziji assoċjati għal skopertura jistgħu jkunu riflessi f’assenjazzjoni aġġustata għal grad ta’ debitur;
(iii)
il-protezzjoni tal-konsumatur, is-segretezza bankarja jew leġislazzjoni oħra tipprojbixxi l-iskambju tad-data dwar il-klijenti.
2. Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur, kull skopertura għandha tkun assenjata fi grad jew aggregazzjoni bħala parti mill-proċess tal-approvazzjoni tal-kreditu.
3. Għall-assenjazzjonijiet fi gradi jew aggregazzjonijiet l-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw is-sitwazzjonijiet li fihom il-ġudizzju uman jista’ jipprevala fuq l-inputs jew l-outputs tal-proċess tal-assenjazzjoni u l-persunal responsabbli mill-approvazzjoni ta’ dawn il-prevalazzjonijiet. L-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw dawn il-prevalazzjonijiet u jieħdu nota tal-persunal responsabbli. L-istituzzjonijiet għandhom janalizzaw il-prestazzjoni tal-iskoperturi li l-assenjazzjonijiet tagħhom ġew injorati. Din l-analiżi għandha tinkludi valutazzjoni tal-prestazzjoni ta’ skoperturi li l-klassifikazzjoni tagħhom ġiet modifikata minn persuna partikolari, li hija responsabbli għall-persunal kollu.
Artikolu 173
Integrità tal-proċess ta’ assenjazzjoni
1. Rigward l-iskoperturi għal impriżi, l-istituzzjonijiet u l-gvernijiet ċentrali u l-banek ċentrali, u għall-iskoperturi għal ekwità fejn istituzzjoni tuża l-approċċ tal-PD/LGD stabbilit fl-Artikolu 155(3), il-proċess ta’ assenjazzjoni għandu jissodisfa r-rekwiżiti li ġejjin dwar l-integrità:
(a)
Assenjazzjonijiet u analiżi perjodika tal-assenjazzjonijiet għandhom jitlestew jew jiġu approvati minn parti indipendenti li ma tibbenefikax b’mod dirett mid-deċiżjonijiet biex jingħata l-kreditu;
(b)
L-istituzzjonijiet għandhom jirrevedu l-assenjazzjonijiet tal-inqas darba fis-sena u jaġġustaw l-assenjazzjoni meta r-riżultat tar-reviżjoni ma jiġġustifikax ir-riport tal-assenjazzjoni attwali. Debituri b’riskju għoli u skoperturi bi problemi għandhom ikunu soġġetti għal analiżi aktar spissa. L-istituzzjonijiet għandhom iwettqu assenjazzjoni ġdida jekk issir disponibbli informazzjoni materjali dwar id-debitur jew l-iskopertura;
(c)
Istituzzjoni għandu jkollha proċess effettiv sabiex tikseb u taġġorna l-informazzjoni rilevanti dwar il-karatteristiċi ta’ debitur li jaffettwaw il-PDs, u dwar il-karatteristiċi tat-transazzjonijiet li jaffettwaw l-LGDs jew il-fatturi ta’ konverżjoni.
2. Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur, tal-inqas darba fis-sena l-istituzzjoni għandha tirrevedi l-assenjazzjonijiet tad-debitur u tal-faċilitajiet u taġġusta l-assenjazzjoni meta r-riżultat tar-reviżjoni ma jiġġustifikax li l-assenjazzjoni attwali tiġi riportata, jew tanalizza l-karatteristiċi tat-telf u l-istatus tad-delinkwenza ta’ kull aggregazzjoni ta’ riskji identifikata, skont liema applikabbli. Tal-inqas darba fis-sena, l-istituzzjoni għandha wkoll tanalizza permezz ta’ kampjun rappreżentattiv l-istatus tal-iskoperturi individwali f’kull aggregazzjoni bħala mezz sabiex tiżgura li l-iskoperturi jibqgħu jiġu assenjati fl-aggregazzjoni t-tajba, u taġġusta l-assenjazzjoni meta r-riżultat tar-reviżjoni ma jiġġustifikax ir-riport tal-assenjazzjoni attwali.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji għall-metodoloġiji tal-awtoritajiet kompetenti sabiex jivvalutaw l-integrità tal-proċess tal-assenjazzjoni u l-valutazzjoni regolari u indipendeti tar-riskji.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi tal-istandards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 174
L-użu ta’ mudelli
Jekk istituzzjoni tuża mudelli statistiċi u metodi mekkaniċi oħrajn sabiex tassenja skoperturi lil debituri jew faċilitajiet fi gradi jew aggregazzjonijiet, għandhom jiġu ssodisfatti r-rekwiżit li ġejjin:
(a)
il-mudell għandu jkollu kapaċità ta’ tbassir tajba u r-rekwiżiti ta’ kapital ma għandhomx jiġu distorti minħabba l-użu tiegħu. Il-varjabbli li jiddaħħlu għandhom jiffurmaw bażi raġonevoli u effettiva għat-tbassir li jirriżulta. Il-mudell ma għandux ikollu preġudizzji materjali;
(b)
l-istituzzjoni għandu jkollha implimentat proċess għal kontroll bir-reqqa tal-inputs fil-mudell, li jinkludi valutazzjoni tal-preċiżjoni, il-kompletezza u l-idonjetà tad-data;
(c)
id-data użata sabiex jinbena l-mudell għandha tkun rappreżentattiva tal-popolazzjoni tad-debituri jew l-iskoperturi attwali tal-istituzzjoni;
(d)
l-istituzzjoni għandu jkollha ċiklu regolari ta’ validazzjoni tal-mudelli li jinkludi l-monitoraġġ tal-prestazzjoni u l-istabbiltà tal-mudell; l-analiżi tal-ispeċifikazzjoni tal-mudell; u l-ittestjar tal-outputs tal-mudell mal-eżiti;
(e)
l-istituzzjoni għandha tikkumplimenta l-mudell statistiku permezz tal-ġudizzju uman u s-sorveljanza umana sabiex jiġu analizzati l-assenjazzjonijiet ibbażati fuq il-mudell u sabiex ikun żgurat li l-mudelli qed jintużaw b’mod xieraq. Il-proċeduri ta’ analiżi għandhom jimmiraw sabiex isibu u jillimitaw l-iżbalji assoċjati mal-punti debboli tal-mudell. Il-ġudizzji umani għandhom iqisu l-informazzjoni rilevanti kollha li mhijiex ikkunsidrata mill-mudell. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta dwar kif għandhom jiġu kkombinati l-ġudizzju uman u r-riżultati tal-mudell.
Artikolu 175
Dokumentazzjoni tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw d-diżinn u d-dettalji operattivi tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni tagħhom. Id-dokumentazzjoni għandha tipprovdi provi dwar il-konformità mar-rekwiżiti f’din it-Taqsima, u tindirizza suġġetti inklużi d-divrenzjar tal-portafolli, il-kriterji ta’ klassifikazzjoni, ir-responsabbiltajiet tal-partijiet li jikklassifikaw id-debituri u l-iskoperturi, il-frekwenzi tal-analiżi tal-assenjazzjonijiet, u s-sorveljanza tal-immaniġjar tal-proċess tal-klassifikazzjoni.
2. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta r-raġunament u l-analiżi li jsostnu l-għażla tagħha tal-kriterji ta’ klassifikazzjoni. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta l-bidliet ewlenin kollha fil-proċess tal-klassifikazzjoni tar-riskju, u tali dokumentazzjoni għandha ssostni l-identifikazzjoni tal-bidliet li saru fil-proċess tal-klassifikazzjoni tar-riskju li saru wara l-aħħar analiżi mill-awtoritajiet kompetenti. L-organizzazzjoni tal-assenjazzjoni tal-klassifikazzjoni inklużi l-proċess ta’ assenjazzjoni ta’ klassifikazzjoni u l-istruttura ta’ kontroll intern għandhom ikunu dokumentati wkoll.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw id-definizzjonijiet speċifiċi ta’ inadempjenza u telf użati internalment u jiżguraw il-konsistenza mad-definizzjonijiet stabbiliti f’dan ir-Regolament.
4. Fejn l-istituzzjoni tkun tuża mudelli statistiċi fil-proċess ta’ klassifikazzjoni, l-istituzzjoni għandha tiddokumenta l-metodoloġiji tagħhom. Dan il-materjal għandu:
(a)
jipprovdi spjega dettaljata tat-teorija, is-suppożizzjonijiet u l-bażi matematika u empirika tal-assenjazzjoni tal-istimi lill-gradi, id-debituri individwali, l-iskoperturi jew l-aggregazzjonijiet u s-sors(i) tad-data użati sabiex jiġi stmat il-mudell;
(b)
jistabbilixxi proċess statistiku rigoruż inklużi testijiet ta’ prestazzjoni extratemporali u extrakampjonarji (out-of-time and out-of-sample) għall-validazzjoni tal-mudell;
(c)
jindika kwalunkwe ċirkostanza li fiha l-mudell ma jaħdimx b’mod effettiv.
5. L-istituzzjoni għandha turi, għas-sodisfazzjoni tal-awtorità kompetenti, li r-rekwiżiti ta’ dan l-Artikolu jkunu ntlaħqu, meta l-istituzzjoni tkun kisbet sistema ta’ klassifikazzjoni jew mudell użat fi ħdan sistema ta’ klassifikazzjoni minn bejjiegħ terz u dak il-bejjiegħ jiċħad jew jillimita l-aċċess tal-istituzzjoni għall-informazzjoni rigward il-metodoloġija ta’ dik is-sistema jew il-mudell ta’ klassifikazzjoni, jew id-data sottostanti użata sabiex tiġi żviluppata dik il-metodoloġija jew il-mudell, fuq il-bażi li tali informazzjoni tkun issodisfatta.
Artikolu 176
Konservazzjoni tad-data
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiġbru u jaħżnu d-data dwar l-aspetti tal-klassifikazzjonijiet interni tagħhom kif meħtieġ skont il-Parti Tmienja.
2. Għall-iskoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali, u għall-iskoperturi għal ekwità fejn istituzzjoni tuża l-approċċ tal-PD/LGD stabbilit fl-Artikolu 155(3), l-istituzzjonijiet għandhom jiġbru u jaħżnu:
(a)
is-sensiliet storiċi kompleti tal-klassifikazzjonijiet dwar debituri u garanti rikonoxxuti;
(b)
id-dati li fihom ġew assenjati l-klassifikazzjonijiet;
(c)
id-data ewlenija u l-metodoloġija użata sabiex tingħata l-klassifikazzjoni;
(d)
il-persuna responsabbli mill-assenjazzjoni tal-klassifikazzjoni;
(e)
l-identità tad-debituri u l-iskoperturi li saru inadempjenti;
(f)
id-data u ċ-ċirkostanzi ta’ tali inadempjenzi;
(g)
data dwar il-PDs u r-rati ta’ inadempjenzi realizzati assoċjati mal-gradi ta’ klassifikazzjonijiet u migrazzjoni ta’ klassifikazzjonijiet.
3. L-istituzzjonijiet li ma jużawx l-istimi tal-LGDs u l-fatturi ta’ konverzjoni proprji għandhom jiġbru u jaħżnu d-data dwar il-paraguni tal-LGDs realizzati mal-valuri kif stabbilit fl-Artikolu 161(1) u fatturi ta’ konverżjoni realizzati mal-valuri kif stabbilit fl-Artikolu 166(8).
4. L-istituzzjonijiet li jużaw l-istimi tal-LGDs u l-fatturi ta’ konverzjoni proprji għandhom jiġbru u jaħżnu:
(a)
is-sensiliet storiċi kompleti tad-data dwar il-klassifikazzjonijiet tal-faċilitajiet u l-istimi tal-LGD u tal-fattur ta’ konverzjoni assoċjati ma’ kull skala ta’ klassifikazzjoni;
(b)
id-dati li fihom ġew assenjati l-klassifikazzjonijiet u meta saru l-istimi;
(c)
id-data ewlenija u l-metodoloġija użati sabiex tiġi ddeterminata l-klassifikazzjoni tal-faċilitajiet u l-istimi tal-LGD u tal-fattur ta’ konverżjoni;
(d)
il-persuna li assenjat il-klassifikazzjoni tal-faċilità u l-persuna li pprovdiet l-istimi tal-LGD u tal-fattur ta’ konverżjoni;
(e)
data dwar l-LGDs stmati u realizzati u l-fatturi ta’ konverzjoni assoċjati ma’ kull skopertura inadempjenti;
(f)
data dwar l-LGD tal-iskopertura qabel u wara l-evalwazzjoni tal-effetti ta’ garanzija/jew derivat ta’ kreditu, għal dawk l-istituzzjonijiet li jirreflettu l-effetti tal-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu tal-garanziji jew tad-derivati ta’ kreditu permezz tal-LGD;
(g)
data dwar il-komponenti tat-telf għal kull skopertura inadempjenti.
5. Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur, l-istituzzjonijiet għandhom jiġbru u jaħżnu:
(a)
data użata fil-proċess ta’ allokazzjoni tal-iskoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet;
(b)
data dwar il-PDs, l-LGDs u l-fatturi ta’ konverzjoni stmati assoċjati ma’ gradi jew aggregazzjonijiet ta’ skoperturi;
(c)
l-identità tad-debituri u l-iskoperturi li saru inadempjenti;
(d)
għal skoperturi inadempjenti, id-data dwar il-gradi jew l-aggregazzjonijiet li fihom kienet assenjata l-iskopertura fis-sena qabel l-inadempjenza u r-riżultati realizzati fuq l-LGD u l-fattur ta’ konverzjoni;
(e)
data fuq ir-rati ta’ telf għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur rotattivi li jikkwalifikaw.
Artikolu 177
Testijiet tal-istess użati fil-valutazzjoni tal-adegwatezza kapitali
1. L-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċessi ta’ ttestjar għal stress validi għall-użu fil-valutazzjoni tal-adegwatezza kapitali tagħha. L-ittestjar għal stress għandu jinvolvi l-identifikazzjoni ta’ avvenimenti possibbli jew bidliet futuri fil-kondizzjonijiet ekonomiċi li jista’ jkollhom effetti ħżiena fuq skoperturi għall-kreditu tal-istituzzjoni u l-valutazzjoni tal-kapaċità tal-istituzzjoni sabiex tiflaħ għal tali bidliet.
2. L-istituzzjoni għandha twettaq b’mod regolari test tal-istess tar-riskju ta’ kreditu sabiex tivvaluta l-effett ta’ ċerti kondizzjonijiet speċifiċi fuq ir-rekwiżiti ta’ kapital totali għar-riskju ta’ kreditu. It-test għandu jkun wieħed magħżul mill-istituzzjoni, soġġett għal analiżi superviżorja. It-test li jrid jintuża għandu jkun sinifikattiv u jikkunsidra l-effetti ta’ xenarji ta’ riċessjoni severa iżda plawżibbli. L-istituzzjoni għandha tivvaluta l-migrazzjoni fil-klassifikazzjonijiet tagħha f’xenjari tal-ittestjar għal stress. Il-portafolli taħt stress għandu jkun fihom il-maġġoranza kbira tal-iskoperturi totali ta’ istituzzjoni.
3. L-istituzzjonijiet li jużaw it-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3) għandhom iqisu l-impatt tad-deterjorament fil-kwalità ta’ kreditu tal-fornituri tal-protezzjoni bħala parti mill-qafas tagħhom ta’ ttestjar għal stress, b’mod partikolari l-impatt tal-fornituri tal-protezzjoni li jaqgħu barra l-kriterji tal-eliġibbiltà.
Sub-Section 2
Risk quantification
Artikolu 178
Inadempjenza ta’ debitur
1. Inadempjenza għandha tkun ikkunsidrata li seħħet fir-rigward ta’ debitur partikolari meta sseħħ waħda jew iż-żewg sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni tikkunsidra li d-debitur x’aktarx mhux se jħallas bis-sħiħ l-obbligazzjonijiet ta’ kreditu tiegħu lill-istituzzjoni, lill-impriża prinċipali jew lil xi waħda mis-sussidjarji tagħha, mingħajr rikors mill-istituzzjoni għal azzjonijiet bħal realizzazzjoni tal-garanziji;
(b)
id-debitur ikun qabeż id-data tal-maturità b’aktar minn 90 ġurnata fuq kwalunkwe obbligazzjoni ta’ kreditu materjali lill-istituzzjoni, lill-impriża prinċipali jew lil xi waħda mis-sussidjarji tagħha. L-Awtoritajiet Kompetenti jistgħu jissostitwixxu 90 jum b’180 jum għall-iskoperturi ggarantiti mill-proprjetà residenzjali jew kummerċjali tal-SMEs fil-klassi tal-iskoperturi fil-livell tal-konsumatur, kif ukoll għall-iskoperturi għal għal entitajiet tas-settur pubbliku. Il-180 jum m’għandhomx japplikaw għall-iskopijiet tal-Artikolu 127.
Fil-każ ta’ skoperturi fil-livell tal-konsumatur, l-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw id-definizzjoni ta’ inadempjenza imniżżla fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu fil-livell ta’ faċilita ta’ kreditu individwali, minflok fir-rigward tal-obbligazzjonijiet totali ta’ mutwatarju.
2. Dawn li ġejjin għandom japplikaw għall-finijiet tal-punt (b) tal-paragrafu 1:
(a)
għal self kurrenti, id-data meta tinqabeż il-maturità tibda meta d-debitur ikun kiser il-limitu notifikat, meta jkun ġie notifikat limitu iżgħar mill-obbligazzjonijiet pendenti attwali, jew meta jkun ġibed kreditu mingħajr l-awtorizzazzjoni u l-ammont sottostanti jkun materjali;
(b)
għall-finijiet tal-punt (a), limitu notifikat jinkludi kwalunkwe limitu ta’ kreditu determinat mill-istituzzjoni u li dwaru d-debitur ikun ġie infurmat mill-istituzzjoni;
(c)
il-ġranet li jkunu għaddew minn meta tinqabeż il-maturità għall-karti ta’ kreditu jibdew mid-data tal-maturità tal-pagament minimu.
(d)
ir-rilevanza tal-maturità skaduta ta’ obbligazzjoni ta’ kreditu għandha tkun ivvalutata fuq bażi ta’ limitu, li jkun definit mill-awtoritajiet kompetenti. Dan il-limitu għandu jirrefletti livell ta’ riskju li l-awtorità kompetenti tikkunsidrah bħala raġonevoli;
(e)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom linji politiċi dokumentati fir-rigward ta’ kif jgħoddu l-ġranet tal-iskadenza tal-maturità, b’mod partikolari fir-rigward ta’ rimaturazzjoni tal-faċilitajiet u l-għoti ta’ estensjonijiet, emendi jew diferimenti, rinnovamenti, u netting tal-kontijiet eżistenti. Dawn il-linji politiċi għandhom jiġu applikati b’mod konsistenti maż-żmien, u għandhom ikunu konformi mal-ġestjoni interna tar-riskju u l-proċessi ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet tal-istituzzjoni.
3. Għall-finijiet tal-punt (a) tal-paragrafu 1, l-elementi li għandhom jittieħdu bħala indikaturi ta’ improbabbiltà ta’ ħlas għandhom jinkludu dawn li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni tagħti lill-obbligazzjoni ta’ kreditu status ta’ mhux dovuta;
(b)
l-istituzzjoni tirrikonoxxi aġġustament ta’ kreditu speċifiku li jirriżulta minn tnaqqis sinifikanti pperċeput fil-kwalità ta’ kreditu wara li l-istituzzjoni tkun assumiet l-iskopertura;
(c)
l-istituzzjoni tbiegħ l-obbligazzjoni ta’ kreditu b’telf ekonomiku materjali relatat mal-kreditu;
(d)
l-istituzzjoni tagħti l-permess għal ristrutturar f’diffikultà tal-obbligazzjoni ta’ kreditu fejn dan x’aktarx ikun se jirriżulta f’obbligazzjoni finanzjarju mnaqqsa kkawżata minn maħfra materjali, jew posponiment, ta’ kapital, imgħax jew fejn rilevanti, tariffi. Dan jinkludi ristrutturar f’diffikultà tal-ekwità stess fil-każ tal-iskoperturi tal-ekwitajiet valutati skont l-Approċċ tal-PD/LGD;
(e)
l-istituzzjoni fetħet proċedura għall-falliment tad-debitur jew xi proċedura simili fir-rigward tal-obbligazzjoni ta’ kreditu ta’ debitur lill-istituzzjoni, l-impriża prinċipali jew xi waħda mis-sussidjarji tagħha;
(f)
id-debitur fittex jew tqiegħed f’falliment jew fi protezzjoni simili fejn dan jevita jew idewwem ir-ripagament ta’ obbligazzjoni ta’ kreditu lill-istituzzjoni, l-impriża prinċipali jew xi waħda mis-sussidjarji tagħha.
4. L-istituzzjonijiet li jużaw data esterna li hija stess mhijiex konsistenti mad-definizzjoni tal-inadempjenza stabbilita fil-paragrafu 1, għandhom jagħmlu l-aġġustamenti adatti sabiex jiksbu ekwivalenza wiesgħa mad-definizzjoni ta’ inadempjenza.
5. Jekk l-istituzzjoni tikkunsidra li skopertura li diġà saret inadempjenti hija b’tali mod li l-ebda skattatur tal-inadempjenza ma jibqa’ japplika, l-istituzzjoni għandha tikklassifika lid-debitur jew lill-faċilità bħallikieku kienu skopertura mhux inadempjenti. Fejn id-definizzjoni ta’ inadempjenza tiġi sussegwentement skattata, jiġi meqjus li seħħet inadempjenza oħra.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-kondizzjonijiet li awtorità kompetenti għandha timxi magħhom biex tistipula l-limitu msemmi fil-paragrafu 2(d).
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
7. L-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar l-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu. Dawn il-linji gwida għandhom jiġu adottati skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 179
Rekwiżiti kumplessivi għall-istima
1. Fil-kwantifikazzjoni tal-parametri tar-riskju li għandu jiġi assoċjat mal-gradi jew l-aggregazzjonijiet ta’ klassifikazzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
l-istimi proprji tal-parametri tar-riskju, tal-PD, tal-LGD, tal-fattur tal-konverżjoni u tal-EL tal-istituzzjoni għandhom jinkludu d-data, l-informazzjoni u l-metodi rilevanti kollha. L-istimi għandhom ikunu bbażati kemm fuq l-esperjenza storika kif ukoll fuq il-provi empiriċi, u mhux ibbażati biss fuq kunsiderazzjonijet ta’ ġudizzju. L-istimi għandhom ikunu plawżibbli u intwittivi u għandhom ikunu bbażati fuq fatturi materjali tal-parametri tar-riskju rispettivi. Inqas ma l-istituzzjoni jkollha data, aktar trid tkun konservattiva fl-istima tagħha;
(b)
istituzzjoni għandha tkun tista’ tipprovdi analiżi sistematika tal-esperjenza ta’ telf tagħha f’termini ta’ frekwenza ta’ inadempjenzi, l-LGD, il-fattur ta’ konverżjoni, jew it-telf fejn jintużaw l-istimi tal-EL, bil-fatturi li hija tqis bħala l-fatturi tal-parametri tar-riskji rispettivi. L-istimi tal-istituzzjoni għandhom jirrappreżentaw esperjenza twila;
(c)
għandha tiġi kkunsidrata kull bidla fil-prattika tal-għoti ta’ self jew fil-proċess biex jinġabru l-irkupri matul il-perijodi tal-osservazzjoni msemmija fl-Artikolu 180(1)(h) u (2)(e), l-Artikolu 181(1)(j) u (2), 182(2) u (3). L-istimi tal-istituzzjoni għandhom jirreflettu l-implikazzjonijiet tal-avvanzi tekniċi u data ġdida u informazzjoni oħra, hekk kif dawn isiru disponibbli. L-istituzzjonijiet għandhom jirrevedu l-istimi tagħhom meta jkun hemm informazzjoni ġdida iżda tal-inqas fuq bażi annwali;
(d)
il-popolazzjoni tal-iskoperturi rappreżentati fid-data użata għall-istima, l-istandards tal-għoti tas-self użati meta d-data kienet iġġenerata u karatteristiċi rilevanti oħrajn għandhom ikunu komparabbli ma’ dawk tal-iskoperturi u l-istandards tal-istituzzjoni. Il-kondizzjonijiet ekonomiċi jew tas-suq, sottostanti għad-data, għandhom ikunu rilevanti għall-kondizzjonijiet attwali u dawk prevedibbli. In-numru ta’ skoperturi fil-kampjun u l-perijodu tad-data użat għall-kwantifikazzjoni għandhom ikunu biżżejjed sabiex jipprovdu fiduċja lill-istituzzjoni fir-rigward tal-preċiżjoni u r-robustezza tal-istimi tagħha;
(e)
għal riċevibbli mixtrija, l-istimi għandhom jirreflettu l-informazzjoni rilevanti kollha disponibbli għall-istituzzjoni li tixtri rigward il-kwalità tar-riċevibbli sottostanti, inkluża d-data għal aggregzzjonijiet simili pprovduti mill-bejjiegħ, mill-istituzzjoni li tixtri, jew minn sorsi esterni. L-istituzzjoni li tixtri għandha tevalwa kwalunkwe data li tkun ibbażat fuqha u li tkun ipprovduta mill-bejjiegħ;
(f)
istituzzjoni għandha żżid mal-istimi tagħha marġni ta’ konservattiviżmu li huwa relatat mal-medda mistennija ta’ żbalji fl-istima. Fejn il-metodi u d-data huma kkunsidrati li jkunu inqas sodisfaċenti, il-medda mistennija ta’ żbalji tkun akbar, il-marġni ta’ konservattiviżmu għandu jkun akbar.
Fejn l-istituzzjonijiet jużaw stimi differenti għall-kalkolu tal-piżijiet ta’ riskju u għall-għanijiet interni, dan għandu jkun dokumentat u raġonevoli. Jekk l-istituzzjonijiet jistgħu juru lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom li għad-data miġbura qabel l-1 ta’ Jannar 2007 saru aġġustamenti adatti sabiex tinkiseb ekwivalenza wiesgħa mad-definizzjoni ta’ inadempjenza stabbilita fl-Artikolu 178 jew mat-telf, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu lill-istituzzjoni xi flessibbiltà fl-applikazzjoni tal-istandards meħtieġa għad-data.
2. Meta l-istituzzjoni tuża data aggregata ma’ istituzzjonijiet oħrajn, din għandha tissodisfa r-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
is-sistemi ta’ klassifikazzjoni u l-kriterji ta’ istituzzjonijiet oħra fl-aggregazzjoni huma simili għal tagħha;
(b)
l-aggregazzjoni hija rappreżentattiva tal-portafoll li għalih tintuża d-data aggregata;
(c)
id-data aggregata tintuża b’mod konsistenti tul iż-żmien mill-istituzzjoni għall-istimi tagħha;
(d)
l-istituzzjoni għandha tibqa’ responsabbli għall-integrità tas-sistemi tal-klassifikazzjoni tagħha;
(e)
l-istituzzjoni għandha żżomm fost il-kapaċitajiet tagħha fehim biżżejjed tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni tagħha, inkluża l-kapaċità li timmonitorja b’mod effettiv u tagħmel verifika tal-proċess ta’ klassifikazzjoni.
Artikolu 180
Rekwiżiti speċifiċi għall-istima tal-PD
1. Fil-kwantifikazzjoni tal-parametri tar-riskju li għandhom jiġu assoċjati mal-gradi jew l-aggregazzjonijiet tal-klassifikazzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin speċifiċi għall-istima tal-PD għal skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali u għall-iskoperturi għal ekwità fejn istituzzjoni tuża l-approċċ tal-PD/LGD stabbilit fl-Artikolu 155(3):
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jistmaw il-PDs skont il-grad tad-debitur minn medji fuq tul ta’ żmien ta’ rati ta’ inadempjenza ta’ sena. L-istimi tal-PD għal debituri li għandhom lieva finanzjarja qawwija jew għal debituri li l-assi tagħhom huma prinċipalment assi negozjati għandhom jirreflettu l-prestazzjoni tal-assi sottostanti abbażi ta’ perijodi ta’ volatilitajiet taħt stress;
(b)
għal riċevibbli korporattivi mixtrija, l-istituzzjonijiet jistgħu jistmaw l-EL skont il-grad tad-debitur minn medji fuq tul ta’ żmien ta’ rati ta’ inadempjenza ta’ sena;
(c)
jekk l-istituzzjoni tidderivi stimi medji fuq tul ta’ żmien tal-PDs u l-LGDs għal riċevibbli korporattivi mixtrija minn stima tal-EL, u stima adegwata tal-PD jew l-LGD, il-proċess ta’ stima tat-telf totali għandu jissodisfa l-istandards kumplessivi għall-istima tal-PD u tal-LGD stabbiliti f’din il-parti, u r-riżultat għandu jkun konsistenti mal-kunċett ta’ LGD kif stabbilit fl-Artikolu 181(1)(a);
(d)
l-istituzzjonijiet għandhom jużaw it-tekniki ta’ stima tal-PD dejjem flimkien ma’ analiżi ta’ sostenn. L-istituzzjonijiet għandhom jirrikonxxu l-importanza tal-konsiderazzjonijiet ta’ ġudizzju meta jgħaqqdu r-riżultati tat-tekniki u meta jagħmlu aġġustamenti għal-limitazzjonijiet tat-tekniki u l-informazzjoni;
(e)
sakemm l-istituzzjoni tuża data fuq esperjenza interna ta’ inadempjenza għall-istima tal-PDs, l-istimi għandhom jirreflettu l-istandards ta’ sottoskrizzjoni u ta’ kwalunkwe differenza fis-sistema ta’ klassifikazzjoni li ġġeneraw id-data u s-sistema ta’ klassifikazzjoni attwali. Fejn l-istandards ta’ sottoskrizzjoni jew is-sistemi ta’ klassifikazzjoni jkunu nbidlu, l-istituzzjoni għandha żżid marġni akbar ta’ konservattiviżmu fl-istima tagħha tal-PD;
(f)
sakemm l-istituzzjoni tassoċja l-gradi interni tagħha skont l-iskala użata minn ECAI jew organizzazzjonijiet simili u mbagħad tattribwixxi r-rata ta’ inadempjenza osservata għall-gradi tal-organizzazzjoni esterna għall-gradi tal-istituzzjoni, dawn l-assoċjazzjonijiet (mappings) għandhom ikun ibbażati fuq il-paragun tal-kriterji tal-klassifikazzjoni interni mal-kriterji użati mill-organizzazzjoni esterna u fuq il-paragun mal-klassifikazzjonijiet interni jew esterni ta’ kwalunkwe debitur komuni. Għandhom jiġu evitati l-preġudizzji jew l-inkonsistenzi fil-metodu tal-assoċjazzjoni jew fid-data sottostanti. Il-kriterji tal-organizzazzjoni esterna sottostanti għad-data użata għall-kwantifikazzjoni għandhom jiġu orjentati għar-riskju ta’ inadempjenza biss u mhux jirreflettu l-karatteristiċi tat-transazzjoni. L-analiżi mwettqa mill-istituzzjoni għandha tinkludi paragun tad-definizzjonijiet ta’ inadempjenzi użati, soġġett għar-rekwiżiti fl-Artikolu 178. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta l-kriterji abbażi tal-assoċjazzjonijiet;
(g)
sakemm dik l-istituzzjoni tuża l-mudelli statistiċi ta’ tbassir tal-inadempjenza, din titħalla tistma l-PDs bħala l-medja sempliċi tal-istimi tal-probabbiltà ta’ inadempjenza għal debituri individwali fi grad partikolari. L-użu li l-istituzzjoni tagħmel mill-mudelli ta’ probabbiltà ta’ inadempjenza għal dan il-għan għandu jissodisfa l-istandards speċifikati fl-Artikolu 174;
(h)
irrispettivament minn jekk l-istituzzjoni hiex tuża sorsi ta’ data esterni, interni jew aggregata jew inkella kombinazzjoni ta’ dawn it-tlieta, għall-istima tagħha tal-PD, it-tul tal-perijodu tal-osservazzjoni storika sottostanti użat għandu jkun tal-inqas ħames snin għal sors wieħed mill-anqas. Jekk il-perijodu ta’ osservazzjoni disponibbli jieħu perijodu itwal għal xi sors, u din id-data tkun rilevanti, għandu jintuża dan il-perijodu itwal. Dan il-punt japplika wkoll għall-Approċċ tal-PD/LGD għal ekwità. Soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, l-istituzzjonijiet li ma jkunux rċevew il-permess tal-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 143 sabiex jużaw l-istimi proprji tal-LGDs jew il-fatturi ta’ konverżjoni, jistgħu jużaw, meta jimplimentaw l-Approċċ IRB, id-data rilevanti li tkopri perijodu ta’ sentejn. Il-perijodu li jrid ikun kopert għandu jiżdied b’sena kull sena sakemm id-data rilevanti tkopri perijodu ta’ ħames snin.
2. Għall-iskoperturi fil-livell tal-konsumatur, għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jistmaw il-PDs skont il-grad tad-debitur jew tal-aggregazzjoni minn medji fuq tul ta’ żmien ta’ rati ta’ inadempjenza ta’ sena;
(b)
l-istimi tal-PDs jistgħu jinħarġu wkoll minn stima tat-total tat-telf u stimi adatti tal-LGDs;
(c)
l-istituzzjonijiet għandhom iqisu d-data interna għall-assenjazzjoni tal-iskoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet bħala s-sors primarju ta’ informazzjoni sabiex jistmaw il-karatteristiċi tat-telf. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw data esterna (inkluża data aggregata) jew mudelli statistiċi għall-kwantifikazzjoni jekk hemm iż-żewġ rabtiet mill-viċin li ġejjin:
(i)
bejn il-proċess tal-istituzzjoni ta’ assenjazzjoni ta’ skoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet u l-proċess użat mis-sors tad-data esterna; u
(ii)
bejn il-profil ta’ riskju intern tal-istituzzjoni u l-kompożizzjoni tad-data esterna;
(d)
jekk l-istituzzjoni tidderivi l-istimi medji għal zmien twil tal-PD u l-LGD għall-konsumaturi minn stima ta’ telf totali u stima adegwata tal-PD jew LGD, il-proċess ta’ stima tat-telf totali għandu jissodisfa l-istandards kumplessivi għall-istima tal-PD u l-LGD stabbiliti f’din il-parti, u r-riżultat għandu jkun konsistenti mal-kunċett tal-LGD kif stabbilit fil-punt (a) tal-Artikolu 181(1);
(e)
irrispettivament mill-fatt jekk l-istituzzjoni tkunx qed tuża sorsi ta’ data esterni, interni jew aggregati jew kombinazzjoni ta’ dawn it-tlieta, għall-istima tal-karatteristiċi tat-telf, it-tul tal-perijodu ta’ osservazzjoni storika sottostanti użat għandu jkun tal-inqas ħames snin għal mill-inqas sors wieħed. Jekk il-perijodu ta’ osservazzjoni disponibbli għal kwalunkwe sors huwa itwal, u din id-data tkun rilevanti, għandu jintuża dan il-perijodu itwal. L-istituzzjoni ma għandhiex bżonn tagħti l-istess importanza lil data storika jekk data aktar reċenti tagħti previżjoni aktar preċiża tar-rati ta’ telf. Soġġetti għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, meta jimplimentaw l-Approċċ IRB, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw id-data rilevanti li tkopri perijodu ta’ sentejn. Il-perijodu li jrid jiġi kopert għandu jiżdied b’sena kull sena sakemm id-data rilevanti tkopri perijodu ta’ ħames snin;
(f)
l-istituzzjonijiet għandhom jidentifikaw u janalizzaw il-bidliet mistennija tal-parametri tar-riskju matul il-ħajja ta’ skoperturi għall-kreditu (effetti ta’ maturazzjoni).
Għal riċevibbli mixtrija fil-livell tal-konsumatur, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw data ta’ referenza interna u esterna. L-istituzzjonijiet għandhom jużaw is-sorsi ta’ data rilevanti kollha bħala punti ta’ paragun.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-kondizzjonijiet li bihom l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu l-permessi msemmija fil-punt (h) tal-paragrafu 1 u l-punt (e) tal-paragrafu 2;
(b)
il-metodoloġiji li bihom l-awtoritajiet kompetenti għandhom jivvalutaw il-metodoloġija ta’ istituzzjoni għall-istima tal-PD skont l-Artikolu 143.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 181
Rekwiżiti speċifiċi għall-istimi proprji tal-LGD
1. Fil-kwantifikazzjoni tal-parametri tar-riskju li jridu jkunu assoċjati mal-gradi jew l-aggregazzjonijiet ta’ klassifikazzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin speċifiċi għal stimi proprji tal-LGD:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jistmaw l-LGDs skont il-grad jew l-aggregazzjoni tal-faċilità abbażi tal-medja ta’ LGDs realizzati skont il-grad jew l-aggregat tal-faċilità billi jużaw l-inadempjenzi osservati kollha fis-sorsi tad-data (medja ppeżata tal-inadempjenzi);
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jużaw l-istimi tal-LGD li huma adatti għal fażi ta’ tnaqqis fir-ritmu ekonomiku jekk dawn ikunu aktar konservattivi mill-medja fuq perijodu twil. Sakemm sistema ta’ klassifikazzjoni tkun mistennija li tipproduċi LGDs realizzati b’konsistenza skont il-grad jew l-aggregazzjoni tul iż-żmien, l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu aġġustamenti fl-istimi tagħhom tal-parametri tar-riskju skont il-grad jew l-aggregazzjoni sabiex jillimitaw l-impatt kapitali ta’ tnaqqis fir-ritmu ekonomiku;
(c)
l-istituzzjoni għandha tikkunsidra d-daqs ta’ kull dipendenza bejn ir-riskju tad-debitur ma’ dak tal-kollateral jew tal-fornitur tal-kollateral. Każijiet fejn ikun hemm grad sinifikanti ta’ dipendenza għandhom jiġu indirizzati b’mod konservattiv;
(d)
diskrepanzi fil-muniti bejn l-obbligazzjoni sottostanti u l-kollateral għandhom jiġu ttrattati b’mod konservattiv fil-valutazzjoni tal-istituzzjoni tal-LGD;
(e)
sa fejn l-istimi tal-LGD iqisu l-eżistenza tal-kollateral, dawn l-istimi ma għandhomx ikunu bbażati unikament fuq il-valur tas-suq stmat tal-kollateral. L-istimi tal-LGD għandhom jikkunsidraw l-effett tal-inabbiltà potenzjali tal-istituzzjonijiet sabiex minnufih jieħdu l-kontroll tal-kollateral tagħhom u jillikkwidawh;
(f)
sa fejn l-istimi tal-LGD jikkunsidraw l-eżistenza ta’ kollateral, l-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu rekwiżiti interni għall-ġestjoni tal-kollateral, iċ-ċertezza legali u l-ġestjoni tar-riskju li huma ġeneralment konsistenti ma’ dawk stabbiliti fil-Kapitolu 4, it-Taqsima 3;
(g)
sa fejn l-istituzzjoni tirrikonoxxi kollateral għad-determinazzjoni tal-valur tal-iskopertura għar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti skont il-Kapitolu 6, it-Taqsima 5 jew 6, kull ammont mistenni li jiġi rkuprat mill-kollateral ma għandux jitqies fl-istimi tal-LGD;
(h)
għall-każ speċifiku ta’ skoperturi diġà f’inadempjenza, l-istituzzjoni għandha tuża s-somma tal-aqwa stima tagħha ta’ telf mistenni għal kull skopertura fiċ-ċirkostanzi ekonomiċi attwali u l-istat tal-iskopertura u l-istima tagħha taż-żieda fir-rata tat-telf ikkawżata minn telf addizzjonali possibbli mhux mistenni matul il-perijodu ta’ rkupru, jiġifieri bejn id-data tal-inadempjenza u l-likwidazzjoni finali tal-iskopertura;
(i)
sa fejn it-tariffi minħabba dewmien mhux imħallsa ikunu ġew kapitalizzati fid-dikjarazzjoni tad-dħul ta’ istituzzjoni, dawn għandhom jiżdiedu fil-kejl tal-istituzzjoni ta’ skopertura u telf;
(j)
għal skoperturi għal impriżi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali, l-istimi tal-LGD għandhom ikunu bbażati fuq data fuq perijodu minimu ta’ ħames snin, u jiżdiedu b’sena kull sena wara l-implimentazzjoni sakemm jintlaħaq minimu ta’ seba’ snin, għal mill-inqas sors ta’ data wieħed. Jekk il-perijodu ta’ osservazzjoni disponibbli jieħu perijodu itwal għal xi sors, u din id-data tkun rilevanti, għandu jintuża dan il-perijodu itwal.
2. Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur, l-istituzzjonijiet jistgħu jagħmlu dan li ġej:
(a)
jidderivaw l-istimi tal-LGD minn telf realizzat u l-istimi adatti tal-PDs;
(b)
jirreflettu ġbid futur jew fil-fatturi ta’ konverżjoni tagħhom jew fl-istimi tagħhom tal-LGD;
(c)
Għal riċevibbli mixtrija fil-livell tal-konsumatur jużaw data ta’ referenza esterna u interna sabiex jistmaw l-LGDs.
Għal skoperturi fil-livell tal-konsumatur, l-istimi tal-LGD għandhom ikunu bbażati fuq data li tkopri minimu ta’ ħames snin. L-istituzzjoni ma għandhiex bżonn tagħti l-istess importanza lil data storika jekk data aktar reċenti tagħti previżjoni aktar preċiża tar-rati ta’ telf. Soġġetti għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, meta jimplimentaw l-Approċċ IRB, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw id-data rilevanti li tkopri perijodu ta’ sentejn. Il-perijodu li jrid ikun kopert għandu jiżdied b’sena kull sena sakemm id-data rilevanti tkopri perijodu ta’ ħames snin.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
in-natura, is-severità u t-tul ta’ tnaqqis fir-ritmu ekonomiku msemmi fil-paragrafu 1;
(b)
il-kondizzjonijiet li bihom l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu lill-istituzzjoni skont il-paragrafu 3 li tuża data rilevanti li tkopri perijodu ta’ sentejn fejn l-istituzzjoni timplimenta l-Approċċ IRB.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 182
Rekwiżiti speċifiċi għall-istimi proprji tal-LGD
1. Fil-kwantifikazzjoni tal-parametri tar-riskju li jridu jkunu assoċjati ma’ gradi jew aggregazzjonijiet ta’ klassifikazzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin speċifiċi għal stimi proprji tal-fattur ta’ konverżjoni:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jistmaw il-fatturi ta’ konverżjoni skont il-grad jew l-aggregazzjoni tal-faċilità abbażi tal-medja ta’ fatturi ta’ konverżjoni realizzati skont il-grad jew l-aggregazzjoni tal-faċilità billi jużaw il-medja ppeżata tal-inadempjenzi li tirriżulta mill-inadempjenzi osservati kollha fis-sorsi tad-data;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jużaw l-istimi tal-fattur ta’ konverżjoni li huma adatti fi żmien ta’ tnaqqis fir-ritmu ekonomiku jekk dawn ikunu aktar konservattivi mill-medja fuq perijodu fit-tul. Sa fejn sistema ta’ klassifikazzjoni tkun mistennija tipproduċi fatturi ta’ konverżjoni realizzati b’konsistenza skont il-grad jew l-aggregazzjoni tul iż-żmien, l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu aġġustamenti fl-istimi tagħhom tal-parametri tar-riskju skont il-grad jew l-aggregazzjoni sabiex jillimitaw l-impatt kapitali ta’ tnaqqis fir-ritmu ekonomiku;
(c)
l-istimi tal-istituzzjonijiet tal-fatturi ta’ konverżjoni għandhom jirreflettu l-possibbiltà ta’ ġbid addizzjonali mid-debitur sa u wara d-data li fiha tiskatta inadempjenza. L-istima tal-fattur ta’ konverżjoni għandha tinkludi marġni akbar ta’ konservattiviżmu fejn korrelazzjoni pożittiva aktar b’saħħitha tista’ tkun raġonevolment mistennija bejn il-frekwenza tal-inadempjenza u l-kobor tal-fattur ta’ konverżjoni;
(d)
sabiex jaslu għall-istimi tal-fatturi ta’ konverżjoni, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw il-linji politiċi u l-istrateġiji speċifiċi tagħhom fir-rigwrad tal-monitoraġġ tal-kontijiet u l-ipproċessar tal-pagamenti. L-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw ukoll il-kapaċità u r-rieda tagħhom li jipprevjenu ġbid ulterjuri f’ċirkostanzi ta’ kważi inadempjenza ta’ pagament, bħal vjolazzjonijiet ta’ pattijiet jew avvenimenti oħrajn ta’ inadempjenza teknika;
(e)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom sistemi adegwati u proċeduri fis-seħħ sabiex jimmonitorjaw l-ammonti tal-faċilità, l-obbligazzjonijiet pendenti attwali fil-linji impenjati u l-bidliet fl-obbligazzjonijiet pendenti skont id-debitur u skont il-grad. L-istituzzjoni għandha tkun tista’ timmonitorja l-bilanċi pendenti ta’ kuljum;
(f)
jekk l-istituzzjonijiet jużaw stimi differenti tal-fatturi ta’ konverżjoni għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-għanijiet interni dawn għandhom jiġu dokumentati u jkunu raġonevoli.
2. Għall-iskoperturi għal korporattivi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali, l-istimi tal-fatturi ta’ konverżjoni għandhom ikunu bbażati fuq data li tkopri perijodu minimu ta’ ħames snin, li tiżdied b’sena kull sena wara l-implimentazzjoni sakemm jintlaħaq il-minimu ta’ seba’ snin, għal sors wieħed ta’ data mill-anqas. Jekk il-perijodu ta’ osservazzjoni disponibbli jieħu perijodu itwal għal xi sors, u din id-data tkun rilevanti, għandu jintuża dan il-perijodu itwal.
3. Għall-iskoperturi fil-livell tal-konsumaturi, l-istituzzjonijiet jistgħu jirreflettu l-ġbid futur jew fil-fatturi ta’ konverżjoni tagħhom jew fl-istimi tagħhom tal-LGD.
Għal skoperturi fil-livell tal-konsumaturi, l-istimi tal-fatturi ta’ konverżjoni għandhom ikunu bbażati fuq data fuq perijodu minimu ta’ ħames snin. B’deroga mill-punt (a) tal-paragrafu 1, istituzzjoni ma għandhiex bżonn tagħti l-istess importanza lir-rekwiżiti tad-data storika jekk data aktar reċenti tipprevedi l-ġbid bi preċiżjoni akbar. Soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw, meta jimplimentaw l-Approċċ IRB, id-data rilevanti li tkopri perijodu ta’ sentejn. Il-perijodu li jrid ikun kopert għandu jiżdied b’sena kull sena sakemm id-data rilevanti tkopri perijodu ta’ ħames snin.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
in-natura, is-severità u t-tul ta’ tnaqqis fir-ritmu ekonomiku msemmi fil-paragrafu 1;
(b)
il-kondizzjonijiet skont liema l-awtorità kompetenti tista’ tippermetti lill-istituzzjoni tuża data rilevanti li tkopri perijodu ta’ sentejn meta l-istituzzjoni timplimenta l-Approċċ IRB għall-ewwel darba.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 183
Rekwiżiti għall-valutazzjoni tal-effett tal-garanziji u d-derivati tal-kreditu għall-iskoperturi għal korporattivi, istituzzjonijiet u gvernijiet ċentrali u banek ċentrali fejn jintużaw l-istimi proprji tal-LGD u l-iskoperturi fil-livell tal-konsumaturi
1. Għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin fir-rigward tal-garanti u l-garanziji eliġibbli:
(a)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom kriterji speċifikati b’mod ċar għat-tipi ta’ garanti li jirrikonoxxu għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju;
(b)
għall-garanti rikonoxxuti għandhom japplikaw l-istess regoli bħal għad-debituri kif stabbilit fl-Artikoli 171, 172 u 173;
(c)
il-garanzija għandha tkun evidenzjata bil-miktub, mhux kanċellabbli min-naħa tal-garanti, fis-seħħ sakemm l-obbligazzjoni tkun sodisfatta bis-sħiħ (sal-ammont u n-natura tal-garanzija) u legalment infurzabbli kontra l-garanti f’ġurisdizzjoni fejn il-garanti jkollu assi li fuqhom tista’ tiġi infurzata sentenza. Garanziji kundizzjonali li jippreskrivu kondizzjonijiet li skonthom il-garanti ma jistax ikun obbligat għall-adempjenza jistgħu jiġu rikonoxxuti soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti. Il-kriterji ta’ assenjazzjoni għandhom jindirizzaw b’mod adegwat kull tnaqqis potenzjali fl-effett ta’ mitigazzjoni tar-riskju.
2. L-istituzzjoni għandu jkollha kriterji speċifikati b’mod ċar għall-aġġustament tal-istimi ta’ gradi, aggregazzjonijiet jew LGD u, fil-każ ta’ riċevibbli mixtrija fil-livell tal-konsumaturi u eliġibbli, il-proċess ta’ allokazzjoni ta’ skoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet, sabiex jiġi rifless l-impatt tal-garanziji għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju. Dawn il-kriterji għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 171, 172 u 173.
Il-kriterji għandhom ikunu plawżibbli u intwittivi. Għandhom jindirizzaw il-kapaċità u r-rieda tal-garanti li josserva l-garanzija, iż-żmien probabbli ta’ kwalunkwe pagament mill-garanti, il-grad ta’ korrelazzjoni bejn il-kapaċità tal-garanti li josserva l-garanzija u l-kapaċità tad-debitur li jħallas lura, u l-punt sa fejn jibqa’ r-riskju reżidwu għad-debitur.
3. Ir-rekwiżiti għall-garanziji f’dan l-Artikolu għandhom japplikaw ukoll għad-derivati tal-kreditu b’isem wieħed. Fir-rigward ta’ diskrepanza bejn l-obbligazzjoni sottostanti u l-obbligazzjoni ta’ riferiment ta’ derivat tal-kreditu jew l-obbligazzjoni użata biex ikun determinat jekk seħħx avveniment ta’ kreditu, għandhom japplikaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 216(2). Għall-iskoperturi fil-livell tal-konsumaturi u riċevibbli mixtrija eliġibbli, dan il-paragrafu japplika għall-proċess ta’ allokazzjoni tal-iskoperturi fi gradi u aggregazzjonijiet.
Il-kriterji għandhom jindirizzaw l-istruttura ta’ ħlas tad-derivat tal-kreditu u jivvalutaw b’mod konservattiv l-impatt li din ikollha fuq il-livell u ż-żmien tal-irkupri. L-istituzzjoni għandha tikkunsidra safejn jibqgħu forom oħra ta’ riskji reżidwali.
4. Ir-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 1 sa 3 ma għandhomx japplikaw għal garanziji forniti minn istituzzjonijiet, gvernijiet ċentrali u banek ċentrali, u l-entitajiet korporattivi li jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 201(1)(g) jekk l-istituzzjoni tkun irċeviet permess sabiex tapplika l-Approċċ Standardizzat għall-iskoperturi għal tali entitajiet skont l-Artikoli 148 u 150. F’dan il-każ għandhom japplikaw ir-rekwiżiti tal-Kapitolu 4.
5. Għal garanziji fil-livell tal-konsumaturi, ir-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 1, 2 u 3 għandhom japplikaw ukoll għall-assenjazzjoni ta’ skoperturi fi gradi jew aggregazzjonijiet, u l-istima tal-PD.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-kondizzjonijiet skont liema l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu li jiġu rikonoxxuti garanziji kundizzjonali.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozz tal-istandards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 184
Rekwiżiti għal riċevibbli mixtrija
1. Fil-kwantifikazzjoni tal-parametri tar-riskju li jiġu assoċjati ma’ gradi jew aggregazzjonijiet ta’ klassifikazzjoni għal riċevibbli mixtrija, l-istituzzjonijiet għandhom jiżguraw li jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 6.
2. L-istruttura tal-faċilità għandha tiżgura li fiċ-ċirkostanzi prevedibbli kollha, l-istituzzjoni għandha s-sjieda u l-kontroll effettivi tar-rimessi kollha ta’ flus mir-riċevibbli. Meta d-debitur jagħmel pagamenti direttament lil bejjiegħ jew lil ġestur (servicer), l-istituzzjoni għandha tivverifika b’mod regolari li l-pagamenti jsiru kompletament u skont it-termini miftehma fil-kuntratt. L-istituzzjonijiet għandu jkollhom proċeduri sabiex jiżguraw li s-sjieda fuq ir-riċevibbli u l-irċevuti tal-flus hija protetta kontra moratorji fallimentari jew rikorsi legali li jistgħu idewmu materjalment il-kapaċità tal-mutwatarju li jillikwida jew jassenja r-riċevibbli jew iżomm il-kontroll fuq l-irċevuti tal-flus.
3. L-istituzzjoni għandha tissorvelja kemm il-kwalità tar-riċevibbli mixtrija kif ukoll il-kondizzjoni finanzjarja tal-bejjiegħ u l-ġestur. Dan li ġej għandu japplika:
(a)
l-istituzzjoni għandha tivvaluta l-korrelazzjoni bejn il-kwalità tar-riċevibbli mixtrija u l-kondizzjoni finanzjarja kemm tal-bejjiegħ kif ukoll tal-ġestur, u timplimenta politiki u proċeduri interni li jipprovdu salvagwardji adegwati sabiex jipproteġu kontra kull kontinġenza, inkluża l-assenjazzjoni ta’ klassifikazzjoni interna tar-riskju għal kull bejjiegħ u ġestur;
(b)
l-istituzzjoni għandu jkollha politiki u proċeduri ċari u effettivi għad-determinazzjoni tal-eliġibbiltà tal-bejjiegħ u tal-ġestur. L-istituzzjoni jew l-aġent tagħha għandhom iwettqu analiżi perjodiċi tal-bejjiegħa u l-ġesturi sabiex jivverifikaw il-preċiżjoni tar-rapporti mill-bejjiegħ jew mill-ġestur, jiskopru frodi jew punti debboli operattivi, u jivverifikaw il-kwalità tal-politiki ta’ kreditu tal-bejjiegħ u l-politiki u l-proċeduri tal-irkupru tal-ġestur. Ir-riżultati ta’ dawn l-analiżi għandhom jiġu dokumentati;
(c)
l-istituzzjoni għandha tivvaluta l-karatteristiċi tal-aggregazzjonijiet ta’ riċevibbli mixtrija, inkluż is-sovravvanzi; l-istorja tal-arretrati tal-bejjiegħ, dejn mitluf, u provviżjonijiet għad-dejn mitluf; termini tal-pagament, u l-kontrakontijiet potenzjali;
(d)
l-istituzzjoni għandu jkollha politiki u proċeduri effettivi għall-monitoraġġ ta’ konċentrazzjonijiet ta’ debitur wieħed fuq bażi aggregata kemm fi ħdan kif ukoll fost il-aggregazzjonijiet ta’ riċevibbli mixtrija;
(e)
l-istituzzjoni għandha tiżgura li tirċievi mingħand il-ġestur rapporti f’waqthom u biżżejjed dettaljati tal-iskadenzi u dilwizzjonijiet tar-riċevibbli sabiex tiżgura l-konformità mal-kriterji ta’ eliġibbiltà tal-istituzzjoni u l-politiki tal-avvanzi li jirregolaw ir-riċevibbli mixtrija, u jipprovdu mod effettiv li bih jissorveljaw u jikkonfermaw it-termini tal-bejgħ u d-dilwizzjoni tal-bejjiegħ.
4. L-istituzzjoni għandu jkollha sistemi u proċeduri biex jinkixfu deterjoramenti fil-kondizzjoni finanzjarja tal-bejjiegħ u l-kwalità tar-riċevibbli mixtrija fi stadju bikri, u biex jindirizzaw il-problemi emerġenti b’mod proattiv. B’mod partikolari, l-istituzzjoni għandu jkollha politiki, proċeduri u sistemi ta’ informazzjoni ċari u effettivi għall-monitoraġġ ta’ vjolazzjonijiet tal-ftehim kuntrattwali, u politiki u proċeduri ċari u effettivi għall-bidu ta’ azzjonijiet legali u għall-indirizzar ta’ riċevibbli mixtrija bi problemi.
5. L-istituzzjoni għandu jkollha politiki u proċeduri ċari u effettivi li jirregolaw il-kontroll tar-riċevibbli mixtrija, il-kreditu, u l-flus. B’mod partikolari, politiki interni miktuba għandhom jispeċifikaw l-elementi materjali kollha tal-programm ta’ xiri ta’ riċevibbli, inklużi r-rati tal-avvanzi, il-kollateral eliġibbli, id-dokumentazzjoni neċessarja, il-limiti ta’ konċentrazzjoni, u l-mod kif għandhom jiġu ttrattati l-irċevuti tal-flus. Dawn l-elementi għandhom iqisu b’mod adatt il-fatturi rilevanti u materjali kollha, inklużi l-kondizzjoni finanzjarja tal-bejjiegħ u tal-ġestur, il-konċentrazzjonijiet tar-riskju, u x-xejriet fil-kwalità tar-riċevibbli mixtrija u l-klijentela tal-bejjiegħ, u s-sistemi interni għandhom jiżguraw li l-fondi jiġu avvanzati biss kontra kollateral u dokumentazzjoni ta’ appoġġ speċifikati.
6. L-istituzzjoni għandu jkollha proċess intern effettiv għall-valutazzjoni tal-konformità mal-politiki u l-proċeduri interni kollha. Il-proċess għandu jinkludi verifiki regolari tal-fażijiet kritiċi kollha tal-programm ta’ xiri tar-riċevibbli ta’ istituzzjoni, verifika tas-separazzjoni tal-inkarigi, l-ewwel bejn il-valutazzjoni tal-bejjiegħ u tal-ġestur u l-valutazzjoni tad-debitur u t-tieni bejn il-valutazzjoni tal-bejjiegħ u tal-ġestur u l-verifika fuq il-post tal-bejjiegħ u tal-ġestur, u evalwazzjonijiet tal-operazzjonijiet tal-back office, b’enfasi partikolari fuq il-kwalifiki, l-esperjenza, il-livell tal-persunal, u s-sistemi ta’ awtomatizzati ta’ appoġġ.
Subtaqsima 3
Validazzjoni ta’ stimi interni
Artikolu 185
Validazzjoni ta’ stimi interni
L-istituzzjonijiet għandhom jivvalidaw l-istimi interni tagħhom soġġett għar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom fis-seħħ sistemi robusti biex jivvalidaw il-preċiżjoni u l-konsistenza tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni, il-proċessi, u l-istimi kollha tal-parametri tar-riskju rilevanti. Il-proċess ta’ validazzjoni interna għandu jippermetti lill-istituzzjoni tivvaluta l-prestazzjoni tas-sistemi interni ta’ klassifikazzjoni u ta’ stima tar-riskju b’mod konsistenti u sinifikattiv;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom iqabblu b’mod regolari r-rati ta’ inadempjenzi realizzati mal-PDs stmati għal kull grad u, fejn ir-rati ta’ inadempjenza realizzati jkunu barra l-medda mistennija għal dak il-grad, l-istituzzjonijiet għandhom b’mod speċifiku janalizzaw ir-raġunijiet għad-devjazzjoni. L-istituzzjonijiet li jużaw l-istimi proprji tal-LGDs u l-fatturi ta’ konverzjoni għandhom iwettqu wkoll analiżi analoga ta’ dawn l-istimi. Dawn il-paraguni għandhom jagħmlu użu mid-data storika li tkopri perijodu twil kemm jista’ jkun. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta l-metodi u d-data użati f’dawn il-paraguni. Din l-analiżi u d-dokumentazzjoni għandhom jiġu aġġornati mill-inqas fuq bażi annwali;
(c)
l-istituzzjonijiet għandhom jużaw għodod ta’ validazzjoni kwantitattiva oħrajn u paraguni ma’ sorsi esterni ta’ data rilevanti. L-analiżi għandha tkun ibbażata fuq data li tkun adattata għall-portafoll, aġġornata regolarment, u tkopri perijodu ta’ osservazzjoni rilevanti. Il-valutazzjonijiet interni tal-istituzzjonijiet tal-prestazzjoni tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni tagħhom għandhom ikunu bbażati fuq perijodu twil kemm jista’ jkun;
(d)
il-metodi u d-data użati għall-validazzjoni kwantitattiva għandhom ikunu konsistenti tul iż-żmien. Bidliet fil-metodi tal-istimi u l-validazzjoni u d-data (kemm is-sorsi tad-data fif ukoll il-perijodi koperti) għandhom jiġu ddokumentati;
(e)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom standards interni validi għal sitwazzjonijiet fejn derivazzjonijiet f’PDs, LGDs, fatturi ta’ konverżjoni u telf totali realizzati, fejn jintuża l-EL, minn aspettattivi, isiru sinifikattivi biżżejjed sabiex jixħtu dubju fuq il-validità tal- istimi. Dawn l-istandards għandhom jikkunsidraw iċ-ċikli ekonomiċi u l-varjabbiltà sistematika simili fl-esperjenzi ta’ inadempjenza. Fejn il-valuri realizzati jibqgħu ogħla mill-valuri mistennija, l-istituzzjonijiet għandhom jirrevedu l-istimi ’l fuq sabiex jirreflettu l-esperjenzi tagħhom ta’ inadempjenza u ta’ telf;
Subtaqsima 4
Rekwiżiti għall-iskoperturi tal-ekwitajiet taħt l-approċċ tal-mudelli interni
Artikolu 186
Rekwiżit tal-fondi proprji u l-kwantifikazzjoni tar-riskju
Għall-finijiet ta’ kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji, l-istituzzjonijiet għandhom jissodisfaw l-istandards li ġejjin:
(a)
l-istima ta’ telf potenzjali għandha tkun robusta għal-movimenti negattivi tas-suq rilevanti għall-profil tar-riskju fit-tul tal-holdings speċifiċi tal-istituzzjoni. Id-data użata sabiex tirrappreżenta d-distribuzzjonijiet tar-rendiment għandha tirrefletti l-kampjun bl-itwal perijodu li għalih hija disponibbli u sinifikattiva d-data fir-rappreżentazzjoni tal-profil tar-riskju tal-iskoperturi tal-ekwitajiet speċifiċi tal-istituzzjoni. Id-data użata għandha tkun biżżejjed sabiex tipprovdi stimi ta’ telf konservattivi, statistikament affidabbli u robusti li mhumiex ibbażati biss fuq konsiderazzjonijiet soġġettivi u ta’ ġudizzju. Ix-xokk użat għandu jipprovdi stima konservattiva tat-telf potenzjali fuq ċiklu tas-suq jew ekonomiku fit-tul. L-istituzzjoni għandha tgħaqqad l-analiżi empirika tad-data disponibbli ma’ aġġustamenti bbażati fuq varjetà ta’ fatturi sabiex tikseb mudelli ta’ outputs li jilħqu realiżmu u konservattiviżmu xieraq. Fil-bini ta’ mudelli tal-Valur fir-Riskju (VaR) li jistmaw it-telf potenzjali trimestrali, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw data trimestrali jew jikkonvertu data fuq perijodi orizzontali iqsar għal ekwivalenti trimestrali billi jużaw metodu analitikament xieraq appoġġat minn provi empiriċi u permezz ta’ proċess ta’ ħsieb u analiżi żviluppati u dokumentati kif xieraq. Approċċ bħal dan għandu jiġi applikat b’mod konservattiv u konsistenti tul iż-żmien. Fejn data limitata rilevanti biss tkun disponibbli, l-istituzzjoni għandha żżid marġni xierqa ta’ konservattiviżmu;
(b)
il-mudelli użati għandhom ikopru b’mod adegwat ir-riskji materjali kollha li jinsabu fir-rendiment mill-ekwitajiet inkluż kemm ir-riskju ġenerali tas-suq kif ukoll l-iskopertura għar-riskju speċifiku tal-portafoll tal-ekwitajiet tal-istituzzjoni. Il-mudelli interni għandhom jispjegaw b’mod adegwat il-varjazzjoni storika tal-prezz, ikopru kemm il-kobor kif ukoll il-bidliet fil-kompożizzjoni tal-konċentrazzjonijiet potenzjali, u jkunu robusti f’qagħdiet avversi tas-suq. Il-popolazzjoni tal-iskoperturi tar-riskju rappreżentata fid-data użata għall-istima għandha tkun tixbaħ sew jew mill-inqas tkun komparabbli ma’ dik tal-iskoperturi tal-ekwitajiet tal-istituzzjoni;
(c)
il-mudell intern għandu jkun adatt għall-profil tar-riskju u l-kumplessità tal-portafoll tal-ekwitajiet ta’ istituzzjoni. Fejn istituzzjoni jkollha holdings materjali b’valuri li huma ferm nonlineari fin-natura tagħhom, il-mudelli interni għandhom ikunu mfassla b’mod li jkopru kif xieraq ir-riskji assoċjati ma’ tali strumenti;
(d)
l-assoċjazzjoni ta’ pożizzjonijiet individwali ma’ approssimazzjonijiet, indiċi tas-suq, u fatturi tar-riskju għandha tkun plawżibbli, intuwittiva, u valida fil-prinċipju;
(e)
l-istituzzjonijiet għandhom juru l-adegwatezza tal-fatturi tar-riskju, inkluża l-kapaċità tagħhom li jkopru kemm ir-riskju ġenerali kif ukoll dak speċifiku permezz ta’ analiżi empirika;
(f)
l-istimi tal-volatilità tar-rendiment tal-iskoperturi tal-ekwitajiet għandhom jinkludu d- data, l-informazzjoni, u l-metodi rilevanti u disponibbli. Għandha tintuża data interna jew data minn sorsi esterni inkluża data aggregata li tkun ġiet analiżżata b’mod indipendenti;
(g)
għandu jiġi implimentat programm rigoruż u komprensiv ta’ simulazzjoni ta’ kriżi.
Artikolu 187
Proċess u kontrolli tal-ġestjoni tar-riskji
Fir-rigward tal-iżvilupp u l-użu ta’ mudelli interni għall-finijiet tar-rekwiżit ta’ fondi proprji, l-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu politiki, proċeduri, u kontrolli sabiex jiżguraw l-integrità tal-mudell u l-proċess tal-immudellar. Dawn il-politiki, il-proċeduri, u l-kontrolli għandhom jinkludu dan li ġej:
(a)
integrazzjoni sħiħa tal-mudell intern fis-sistemi ta’ informazzjoni ta’ ġestjoni kumplessivi tal-istituzzjoni u fil-ġestjoni tal-portafoll tal-ekwitajiet tal-portafoll tan-negozjar. Il-mudelli interni għandhom jiġu integrati kompletament fl-infrastruttura tal-ġestjoni tar-riskji tal-istituzzjoni jekk huma partikolarment użati fit-tkejjil u l-ivvalutar tal-prestazzjoni tal-portafoll tal-ekwitajiet inklużi l-prestazzjoni aġġustata għar-riskju, l-allokazzjoni tal-kapital ekonomiku għall-iskoperturi tal-ekwitajiet u l-evalwazzjoni tal-adegwatezza kapitali kumplessiva u l-proċess tal-ġestjoni tal-investimenti;
(b)
sistemi ta’ ġestjoni, proċeduri, u funzjonijiet ta’ kontroll stabbiliti sabiex tiġi żgurata analiżi perjodika u indipendenti tal-elementi kollha tal-proċess intern ta’ mudellar, inkluża l-approvazzjoni tar-reviżjoni tal-mudelli, l-eżami tal-inputs fil-mudell, u l-analiżi tar-riżultati tal-mudell, bħal verifika diretta tal-komputazzjonijiet tar-riskju. Din l-analiżi għandha tivvaluta l-preċiżjoni, il-kompletezza, u l-adegwatezza tal-inputs u r-riżultati tal-mudell u tiffoka kemm fuq l-iskoperta kif ukoll fuq il-limitazzjoni ta’ żbalji potenzjali assoċjati ma’ punti debboli magħrufa u l-identifikazzjoni ta’ punti debboli mhux magħrufa fil-mudell. Tali analiżi tista’ titwettaq minn unità interna indipendenti, jew minn terza parti esterna indipendenti;
(c)
sistemi u proċeduri adegwati għall-monitoraġġ tal-limiti tal-investiment u l-iskoperturi tar-riskju tal-iskoperturi tal-ekwitajiet;
(d)
l-unitajiet responsabbli mit-tfassil u l-applikazzjoni tal-mudelli għandhom ikollhom indipendenza funzjonali mill-unitajiet responsabbli mill-ġestjoni tal-investimenti individwali;
(e)
il-partijiet responsabbli minn kwalunkwe aspett tal-proċess tal-mudellar għandhom ikollhom kwalifiki adegwati. Il-maniġment għandu jalloka biżżejjed riżorsi b’ħiliet u kompetenzi għall-funzjoni tal-immudellar.
Artikolu 188
Validazzjoni u dokumentazzjoni
L-istituzzjonijiet għandu jkollhom sistemi robusti fis-seħħ sabiex jivvalidaw il-preċiżjoni u l-konsistenza tal-mudelli interni u l-proċessi ta’ immudellar tagħhom. L-elementi materjali kollha tal-mudelli interni u l-proċess u l-validazzjoni tal-immudellar għandhom jiġu dokumentati.
Il-validazzjoni u d-dokumentazzjoni tal-mudelli interni u l-proċessi tal-mudellar tal-istituzzjoni għandhom ikunu soġġetti għar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-proċess ta’ validazzjoni intern sabiex jivvalutaw il- prestazzjoni tal-mudelli u l-proċessi interni tagħhom b’mod konsistenti u sinifikattiv;
(b)
il-metodi u d-data użati għall-validazzjoni kwantitattiva għandhom ikunu konsistenti tul iż-żmien. Bidliet fil-metodi u d-data tal-istima u l-validazzjoni kemm fis-sorsi tad-data kif ukoll fil-perijodi koperti għandhom ikunu dokumentati;
(c)
l-istituzzjonijiet għandhom jipparagunaw b’mod regolari r-rendimenti reali mill-ekwitajiet ikkalkulati billi jużaw id-dħul u t-telf realizzati u mhux realizzati mal-istimi mudellati. Dawn il-paraguni għandhom jagħmlu użu mid-data storika li tkopri perijodu twil kemm jista’ jkun. L-istituzzjoni għandha tiddokumenta l-metodi u d-data użati f’dawn il-paraguni. Din l-analiżi u d-dokumentazzjoni għandhom jiġu aġġornati mill-inqas fuq bażi annwali;
(d)
l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu użu minn għodod oħrajn ta’ validazzjoni kwantitattiva u paraguni ma’ sorsi ta’ data esterni. L-analiżi għandha tkun ibbażata fuq data li tkun adattata għall-portafoll, aġġornata regolarment, u tkopri perijodu ta’ osservazzjoni rilevanti. Il-valutazzjonijiet interni tal-istituzzjonijiet tal-prestazzjoni tal-mudelli tagħhom għandhom ikunu bbażati fuq l-aktar perijodu twil possibbli;
(e)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom standards interni validi sabiex jindirizzaw sitwazzjonijiet fejn il-paraguni tar-rendiment reali mill-ekwitajiet mal-istimi tal-mudelli jixħet dubju dwar il-validità tal-stimi jew il-mudelli bħala tali. Dawn l-istandards għandhom jikkunsidraw iċ-ċikli ekonomiċi u l-varjabbiltà sistematika simili fir-rendiment mill-ekwitajiet. L-aġġustamenti kollha li jkunu saru fil-mudelli interni bħala konsegwenza tal-analiżi tal-mudelli għandhom jiġu ddokumentati u jkunu konsistenti mal-istandards ta’ analiżi tal-mudelli tal-istituzzjoni;
(f)
il-mudell intern u l-proċess ta’ mmudellar għandu jkun dokumentat, inklużi r-responsabbiltajiet tal-partijiet involuti fl-immudellar, u l-proċessi tal-approvazzjoni tal-mudell u tal-analiżi tal-mudell.
Subtaqsima 5
Governanza u sorveljanza interna
Artikolu 189
Governanza Korporattiva
1. L-aspetti materjali kollha tal-proċessi tal-klassifikazzjoni u tal-istimar għandhom jiġu approvati mill-korp ta’ ġestjoni tal-istituzzjoni jew kumitat maħtur minnu u mill-amministrazzjoni għolja. Dawn il-partijiet għandu jkollhom fehim ġenerali tas-sistemi tal-klassifikazzjoni tal-istituzzjoni u konoxxenza dettaljata tar-rapporti tal-maniġment assoċjat magħha.
2. L-amministrazzjoni għolja għandha tkun soġġetta għar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
għandhom jipprovdu notifika lill-korp ta’ ġestjoni jew lill-kumitat maħtur minnu dwar bidliet materjali jew eċċezzjonijiet mill-politiki stabbiliti li ser ikollhom effett materjali fuq l-operazzjonijiet tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni tal- istituzzjoni;
(b)
għandu jkollhom fehim tajjeb tal-impostazzjoni u l-operazzjonijiet tas-sistemi tal-klassifikazzjoni;
(c)
għandhom jiżguraw, fuq bażi kontinwa li s-sistemi tal-klassifikazzjoni qed joperaw sew.
L-amministrazzjoni għolja għandha tkun informata regolarment mill-unitajiet tal-kontroll tar-riskji tal-kreditu dwar il-prestazzjoni tal-proċess tal-klassifikazzjoni, l-oqsma li jeħtieġu titjib, u l-qagħda tal-isforzi sabiex jitjiebu n-nuqqasijiet identifikati qabel.
3. L-analiżi bbażata fuq il-klassifikazzjoni interna tal-profil tar-riskju tal-kreditu tal-istituzzjoni għandha tkun parti essenzjali mir-rappurtar tal-maniġment lil dawn il-partijiet. Ir-rappurtar għandu jinkludi mill-inqas profil tar-riskju skont il-grad, il-migrazzjoni fost il-gradi, l-istima tal-parametri rilevanti skont il-grad, u l-paragun ta’ rati ta’ inadempjenza realizzati, u l-punt sa fejn jintużaw l-istimi proprji ta’ LGDs realizzati u l-fatturi ta’ konverżjoni realizzati kontra aspettattivi u r-riżultati tas-simulazzjoni ta’ kriżi. Il-frekwenza tar-rappurtar għandha tiddependi fuq l-importanza u t-tip tal-informazzjoni u l-livell tar-riċevitur.
Artikolu 190
Kontroll tar-riskji tal-kreditu
1. L-unità ta’ kontroll tar-riskji tal-kreditu għandha tkun indipendenti mill-persunal u mill-funzjonijiet tal-ġestjoni li huma responsabbli għall-oriġini jew it-tiġdid ta’ skoperturi u tirraporta direttament għand l-amministrazzjoni għolja. L-unità għandha tkun responsabbli mit-tfassil jew l-għażla, l-implimentazzjoni, is-sorveljar u l-prestazzjoni tas-sistemi tal-klassifikazzjoni. Għandha tipproduċi u tanalizza rapporti b’mod regolari dwar l-outputs tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni.
2. L-oqsma ta’ responsabbiltà għall-unità jew l-unitajiet ta’ kontroll tar-riskji tal-kreditu għandhom jinkludu:
(a)
l-ittestjar u l-monitoraġġ tal-gradi u l-aggregazzjonijiet;
(b)
il-produzzjoni u l-analiżi ta’ rapporti ta’ sinteżi mis-sistemi tal-klassifikazzjoni tal-istituzzjoni;
(c)
gradi u l-aggregazzjonijiet huma applikati b’konsistenza fid-dipartimenti u ż- żoni ġeografiċi;
(d)
l-analiżi u d-dokumentazzjoni ta’ kwalunkwe bidla fil-proċess tal-klassifikazzjoni, inklużi r-raġunijiet għall-bidliet;
(e)
l-analiżi tal-kriterji tal-klassifikazzjoni sabiex jiġi evalwat jekk għadhomx jipprevedu r-riskji. Il-bidliet fil-proċess tal-klassifikazzjoni, fil-kriterji jew fil-parametri ta’ klassifikazzjoni individwali għandhom jiġu dokumentati u miżmuma;
(f)
parteċipazzjoni attiva fit-tfassil jew fl-għażla, fl-implimentazzjoni u l-validazzjoni tal-mudelli użati fil-proċess tal-klassifikazzjoni;
(g)
sorveljanza u superviżjoni tal-mudelli użati fil-proċess tal-klassifikazzjoni;
(h)
analiżi u alterazzjonijiet kontinwi fil-mudelli użati fil-proċess tal-klassifikazzjoni.
3. L-istituzzjonijiet li jużaw data aggregata skont l-Artikolu 179(2) jistgħu jesternalizzaw l-inkarigi li ġejjin:
(a)
il-produzzjoni ta’ informazzjoni rilevanti għall-ittestjar u l-monitoraġġ tal-gradi u l-aggregazzjonijiet;
(b)
il-produzzjoni ta’ rapporti ta’ sinteżi mis-sistemi ta’ klassifikazzjoni tal- istituzzjoni;
(c)
il-produzzjoni ta’ informazzjoni rilevanti għall-analiżi tal-kriterji ta’ klassifikazzjoni sabiex jiġi evalwat jekk għadhomx jipprevedu r-riskji;
(d)
id-dokumentazzjoni tal-bidliet fil-proċess tal-klassifikazzjoni, il-kriterji jew il- parametri ta’ klassifikazzjoni individwali;
(e)
il-produzzjoni ta’ informazzjoni rilevanti għall-analiżi u l-alterazzjonijiet kontinwi fil-mudelli użati fil-proċess ta’ klassifikazzjoni.
4. L-istituzzjonijiet li jagħmlu użu mill-paragrafu 3 għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti jkollhom aċċess għall-informazzjoni rilevanti kollha mill-parti terza li hija neċessarja għall-eżami tal-konformità mar-rekwiżiti u li l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jwettqu eżamijiet fuq il-post, sal-istess punt bħal fl-istituzzjoni.
Artikolu 191
Verifika Interna
Il-verifika interna jew unità komparabbli oħra ta’ verifika indipendenti għandha tanalizza mill-inqas darba fis-sena s-sistemi ta’ klassifikazzjoni tal-istituzzjoni u l-operazzjonijiet tagħha, inklużi l-operazzjonijiet tal-funzjoni ta’ kreditu u l-istimi tal-PDs, l-LGDs, l-ELs u l-fatturi ta’ konverzjoni. L-oqsma analizzati għandhom jinkludu l-konformità mar-rekwiżiti applikabbli kollha.
KAPITOLU 4
Mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu
Taqsima 1
Definizzjonijiet u rekwiżiti generali
Artikolu 192
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘istituzzjoni mutwanti’ tfisser l-istituzzjoni li għandha l-iskopertura kkonċernata;
(2)
‘transazzjoni ta’ għoti ta’ self garantit’ tfisser kwalunkwe transazzjoni li tirriżulta fi skopertura garantita minn kollateral li ma jinkludix dispożizzjoni li tagħti d-dritt lill- istituzzjoni li tirċievi marġni mill-inqas kuljum;
(3)
‘transazzjoni mmotivata mis-swieq kapitali’ tfisser kwalunkwe transazzjoni li tirriżulta fi skopertura garantita minn kollateral li tinkludi dispożizzjoni li tagħti d- dritt lill-istituzzjoni li tirċievi marġni mill-inqas kuljum;
(4)
‧CIU sottostanti‧ tfisser CIU fl- ishma jew fl-unitajiet li fihom investiet CIU oħra.
Artikolu 193
Prinċipji għar-rikonoxximent tal-effett tat-tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskji ta’ kreditu
1. L-ebda skopertura li fir-rigward tagħha istituzzjoni tikseb mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu ma għandha tipproduċi ammont ogħla ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju jew ammont ta’ telf mistenni minn skopertura altrimenti identika li fir-rigward tagħha l-istituzzjoni ma għandha l-ebda mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu.
2. Fejn l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju diġà jqis il-protezzjoni tal-kreditu skont il-Kapitolu 2 jew il-Kapitolu 3, skont liema jkun applikabbli, l-istituzzjonijiet ma għandhomx iqisu dik il-protezzjoni tal-kreditu fil-kalkoli skont dan il-Kapitolu.
3. Fejn d-dispożizzjonijiet fit-Taqsimiet 2 u 3 jkunu ssodisfatti, l-istituzzjonijiet jistgħu jemendaw il-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat u l-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB skont id-dispożizzjonijiet tat-Taqsimiet 4, 5 u 6.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw il-flus, it-titoli jew il-prodotti mixtrija, mislufa jew dawk irċevuti permezz ta’ transazzjoni ta’ riakkwist jew ta’ transazzjoni ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, bħala kollateral.
5. Fejn l-istituzzjoni li tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat ikollha aktar minn forma waħda ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu li tkopri skopertura waħda, għandha tagħmel dawn iż-żewġ affarijiet li ġejjin:
(a)
tagħmel suddiviżjoni tal-iskopertura f’partijiet koperti b’kull tip ta’ għodda ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu;
(b)
tikkalkula l-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal kull parti miksuba fil-punt (a) b’mod separat skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 2 u ta’ dan il-Kapitolu.
6. Fejn l-istituzzjoni li tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat tkopri skopertura waħda bi protezzjoni tal-kreditu pprovduta minn fornitur ta’ protezzjoni wieħed u dik il-protezzjoni għandha maturitajiet differenti, għandha tagħmel dawn iż-żewġ affarijiet li ġejjin:
(a)
tagħmel suddiviżjoni tal-iskopertura f’partijiet koperti b’kull għodda ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu;
(b)
tikkalkula l-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal kull parti miksuba fil-punt (a) b’mod separat skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 2 u ta’ dan il-Kapitolu.
Artikolu 194
Prinċipji li jirregolaw l-eliġibbiltà tat-tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu
1. It-teknika użata biex tipprovdi l-protezzjoni tal-kreditu flimkien mal-azzjonijiet u l- passi meħuda u l-proċeduri u l-politiki implimentati mill-istituzzjoni mutwanti għandha tkun b’tali mod li tirriżulta f’arranġamenti ta’ protezzjoni tal-kreditu li huma legalment effettivi u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha.
Fuq talba tal-awtorità kompetenti, l-istituzzjoni mutwanti għandha tipprovdi l-aktar verżjoni reċenti tal-opinjoni jew opinjonijiet legali indipendenti, bil-miktub u motivati li hija tkun użat biex tistabbilixxi jekk l-arranġament jew arranġamenti tagħha għall-protezzjoni tal-kreditu jissodisfawx il-kondizzjoni stipulata fl-ewwel subparagrafu.
2. L-istituzzjoni mutwanti għandha tieħu l-passi xierqa kollha sabiex tiżgura li l-arranġament tal-protezzjoni tal-kreditu jkun effettiv u sabiex tindirizza r-riskji relatati ma’ dak l-arranġament.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu fil-kalkolu tal-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu biss fejn l-assi użati għall-protezzjoni jissodisfaw iż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
huma jkunu inklużi fil-lista ta’ assi eliġibbli mniżżla fl-Artikoli 197 sa 200, kif applikabbli;
(b)
huma jkunu likwidi biżżejjed u l-valur tagħhom matul iż-żmien ikun stabbli biżżejjed biex tingħata ċ-ċertezza xierqa dwar il-protezzjoni tal-kreditu miksuba filwaqt li jitqiesu l-approċċ użat biex jiġu kkalkulati l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati għar-riskju u l-livell ta’ rikonoxximent permess.
4. L-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu fil-kalkolu tal-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu biss fejn l-istituzzjoni mutwanti għandha d-dritt li tillikwida jew iżżomm, fil-ħin, l-assi li minnhom tkun derivata l-protezzjoni f’każ ta’ inadempjenza, insolvenza jew falliment - jew avveniment ta’ kreditu ieħor stipulat fid-dokumentazzjoni tat-transazzjoni - tad-debitur u, fejn applikabbli, tad-depożitarju li għandu l-kollateral. Il-grad ta’ korrelazzjoni bejn il-valur tal-assi użati għall-protezzjoni u l-kwalità tal-kreditu tad-debitur ma għandux ikun għoli wisq.
5. Fil-każ ta’ protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata, fornitur tal-protezzjoni għandu jikkwalifika bħala fornitur tal-protezzjoni eliġibbli biss meta l-fornitur tal-protezzjoni huwa inkluż fil-lista ta’ fornituri tal-protezzjoni eliġibbli stipulata fl-Artikolu 201 jew 202, kif applikabbli.
6. Fil-każ ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, ftehim ta’ protezzjoni għandu jikkwalifika bħala ftehim ta’ protezzjoni eliġibbli biss meta jilħaq iż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
huwa inkluż fil-lista ta’ ftehimiet eliġibbli għall-protezzjoni stipulati fl-Artikoli 203 u 204(1);
(b)
huwa legalment effettiv u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti, sabiex jipprovdi ċ-ċertezza xierqa dwar il-protezzjoni tal-kreditu miksuba wara li jitqiesu l-approċċ użat għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir- riskju u tal-grad ta’ rikonoxximent permess;
(c)
il-fornitur tal-protezzjoni jissodisfa ż-żewġ kriterji stabbiliti fil-paragrafu 5.
7. Il-protezzjoni tal-kreditu għandha tikkonforma mar-rekwiżiti speċifikati fit-Taqsima 3, kif applikabbli.
8. Istituzzjoni għandha tkun tista’ turi lill-awtoritajiet kompetenti li għandha proċessi adegwati ta’ ġestjoni tar-riskji sabiex tikkontrolla dawn ir-riskji li tista’ tkun esposta għalihom bħala konsegwenza tat-twettiq ta’ prattiki ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu.
9. Minkejja l-fatt li l-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu ġiet ikkunsidrata għall-finijiet ta’ kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u, fejn applikabbli, l-ammonti ta’ telf mistennija, l-istituzzjonijiet għandhom ikomplu jwettqu valutazzjoni sħiħa tar-riskju tal-kreditu tal-iskopertura sottostanti u jkunu f’pożizzjoni sabiex juru lill-awtoritajiet kompetenti li jissodisfaw dan ir-rekwiżit. Fil-każ ta’ transazzjonijiet ta’ riakkwist u ta’ transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti l-iskopertura sottostanti għandha, għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu biss, titqies bħala l-ammont nett tal-iskopertura.
10. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika dak li jikkostitwixxi assi likwidi biżżejjed u meta l-valuri tal-assi jistgħu jitqiesu stabbli biżżejjed għall-iskop tal-paragrafu 3.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Settembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmijin fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Taqsima 2
Forom eliġibbli ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu
Subtaqsima 1
Protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu
Artikolu 195
Netting li jidher fil-karta tal-bilanċ
Istituzzjoni tista’ tuża n-netting fil-karta tal-bilanċ ta’ pretensjonijiet reċiproċi bejnha u l-kontroparti tagħha bħala forma eliġibbli ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu.
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 196, l-eliġibbiltà hija limitata għall-bilanċi reċiproċi ta’ flus bejn l-istituzzjoni u l-kontroparti. L-istituzzjonijiet jistgħu jemendaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u, kif ikun rilevanti, l-ammonti ta’ telf mistennija biss għal self u depożiti li jkunu rċevew huma stess u li huma soġġetti għall-ftehim ta’ netting fil-karta tal-bilanċ.
Artikolu 196
Ftehimiet ewlenin ta’ netting li jkopru transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijet ta’ għoti jew teħid ta’ self ta’ titoli jew prodotti jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali
L-istituzzjonijiet li jadottaw il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju stabbilit fl-Artikolu 223 jistgħu jikkunsidraw l-effetti tal-kuntratti bilaterali ta’ netting li jkopru transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali ma’ kontroparti. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 299, il-kollateral meħud u t-titoli jew il-prodotti li ttieħdu b’self f’tali ftehimiet jew transazzjonijiet għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti ta’ eliġibbiltà għall-kollateral stabbiliti fl-Artikoli 197 u 198.
Artikolu 197
Eliġibbiltà ta’ kollateral skont l-approċċi u l-metodi kollha
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw l-elementi li ġejjin bħala kollateral eliġibbli skont l-approċċi u l-metodi kollha:
(a)
flus depożitati ma’, jew strumenti assimilati ta’ flus miżmuma mill-istituzzjoni mutwanti;
(b)
titoli ta’ dejn maħruġa minn gvernijiet ċentrali jew banek ċentrali, liema titoli għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI jew aġenzija ta’ esportazzjoni ta’ kreditu rikonoxxuta bħala eliġibbli għall-finijiet tal-Kapitolu 2 li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 4 jew ogħla tal-kwalità tal- kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal gvernijiet ċentrali u banek ċentrali skont il-Kapitolu 2;
(c)
titoli ta’ dejn maħruġa minn istituzzjonijiet li għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal istituzzjonijiet skont il-Kapitolu 2;
(d)
titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet oħra li għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal korporattivi skont il-Kapitolu 2;
(e)
titoli ta’ dejn b’valutazzjoni tal-kreditu b’terminu qasir minn ECAI li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal- kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi b’terminu qasir skont il-Kapitolu 2;
(f)
ekwitajiet jew bonds konvertibbli li huma inklużi f’indiċi ewlieni;
(g)
deheb;
(h)
pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li ma jkunux pożizzjonijiet ta’ rititolizzazzjoni, li jkollhom valutazzjoni esterna tal-kreditu minn ECAI li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont ir- regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi ta’ titolizzazzjoni skont l-approċċ speċifikat fil-Kapitolu 5, it-Taqsima 3, is-Subtaqsima 3.
2. Għall-finijiet tal-punt (b) tal-paragrafu 1, ‘titoli ta’ dejn maħruġa minn gvernijiet ċentrali jew banek ċentrali’ għandhom jinkludu dawn kollha li ġejjin:
(a)
titoli ta’ dejn maħruġa minn gvernijiet reġjonali jew awtoritajiet lokali, li għalihom l-iskoperturi huma ttratati bħala skoperturi għall-gvern ċentrali li fil-ġurisdizzjoni tiegħu huma stabbiliti skont l-Artikolu 115(2);
(b)
titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet fis-settur pubbliku li huma ttrattati bħala skoperturi għall-gvernijiet ċentrali skont l-Artikolu 116(4);
(c)
titoli ta’ dejn maħruġa minn banek multilaterali tal-iżvilupp li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 117(2);
(d)
titoli ta’ dejn maħruġa minn organizzazzjonijiet internazzjonali li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 118.
3. Għall-finijiet tal-punt (c) tal-paragrafu 1, ‘titoli ta’ dejn maħruġa minn istituzzjonijiet’ għandhom jinkludu dawn kollha li ġejjin:
(a)
titoli ta’ dejn maħruġa minn gvernijiet reġjonali jew awtoritajiet lokali għajr dawk it-titoli ta’ dejn imsemmija f’punt (a) tal-paragrafu 2;
(b)
titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet fis-settur pubbliku, li għalihom l-iskoperturi huma ttrattati skont l-Artikolu 116(1) u (2);
(c)
titoli ta’ dejn maħruġa minn banek multilaterali tal-iżvilupp għajr dawk li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 117(2).
4. Istituzzjoni tista’ tuża titoli ta’ dejn maħruġa minn istituzzjonijiet oħrajn u li ma għandhomx valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI bħala kollateral eliġibbli fejn dawn it-titoli ta’ dejn jissodisfaw il-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
ikunu elenkati fi swieq rikonoxxuti;
(b)
jikkwalifikaw bħala dejn superjuri;
(c)
it-titoli kklassifikati kollha l-oħra maħruġin mill-istituzzjoni emittenti tal-istess prijorità għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI li ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal istituzzjonijiet jew skoperturi b’terminu qasir skont il-Kapitolu 2;
(d)
l-istituzzjoni mutwanti ma għandha l-ebda informazzjoni li tindika li l-ħruġ ikun jiġġustifika valutazzjoni tal-kreditu aktar baxxa minn dik indikata fil-punt (c);
(e)
il-likwidità tas-suq tal-istrument hija biżżejjed għal dawn il-finijiet.
5. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw unitajiet jew ishma f’CIUs bħala kollateral eliġibbli fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-prezz l-unitajiet jew l-ishma jkun kkwotat pubblikament kuljum;
(b)
is-CIUs ikunu limitati li jinvestu fi strumenti li huma eliġibbli għar-rikonoxximent skont il-paragrafi 1 u 2.
(c)
is-CIUs jissodisfaw il-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 132(3).
Fejn CIU tinvesti f’ishma jew unitajiet ta’ CIU oħra, il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a) sa (c) tal-ewwel subparagrafu għandhom japplikaw bl-istess mod għal kwalunkwe tali CIU sottostanti.
L-użu ta’ strumenti derivati minn CIU bħala hedge għal investimenti permessi ma għandux jipprevjeni unitajiet jew ishma f’dik l-impriża milli jkunu eliġibbli bħala kollateral.
6. Għall-finijiet tal-paragrafu 5, fejn CIU (‧is-CIU oriġinali‧) jew kwalunkwe waħda mis-CIUs sottostanti tagħha mhumiex limitati li jinvestu fi strumenti li huma eliġibbli skont il-paragrafi 1 u 4, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw unitajiet jew ishma f’dik is-CIU bħala kollateral għal ammont daqs il-valur tal-assi eliġibbli miżmuma minn dik is-CIU bis-suppożizzjoni li dik is-CIU jew kwalunkwe waħda mis-CIU sottostanti tagħha jkunu investew f’assi mhux eliġibbli sal-massimu permess skont il-mandati rispettivi tagħhom.
Meta kwalunkwe CIU sottostanti għandha hija stess CIUs sottostanti, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw unitajiet jew azzjonijiet fis-CIU oriġinali bħala kollateral eliġibbli sakemm dawn japplikaw il-metodoloġija stipulata fl-ewwel subparagrafu
Fejn assi mhux eliġibbli jista’ jkollhom valur negattiv minħabba obbligazzjonijiet jew obbligazzjonijiet kontinġenti li jirriżultaw mis-sjieda, l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu dawn iż-żewġ affarijiet li ġejjin:
(a)
jikkalkulaw il-valur totali tal-assi mhux eliġibbli;
(b)
fejn l-ammont miksub skont il-punt (a) ikun negattiv, inaqqsu l-valur assolut ta’ dak l-ammont mill-valur totali tal-assi eliġibbli.
7. Fir-rigward tal-punti (b) sa (e) tal-paragrafu 1, fejn titolu jkollu żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAIs, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-valutazzjoni l-inqas favorevoli. Fejn titolu jkollu aktar minn żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAIs, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw iż-żewġ valutazzjonijiet l-aktar favorevoli. Fejn iż-żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu l-aktar favorevoli jkunu differenti, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw l-inqas favorevoli fost dawn it-tnejn.
8. L-AETS għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi biex tispeċifika dan li ġej:
(a)
l-indiċijiet ewlenin imsemmija fil-punt (f) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, fil-punt (a) tal-Artikolu 198(1), fl-Artikolu 224(1) u (4), u fil-punt (e) tal-Artikolu 299(2);
(b)
il-boroż rikonoxxuti msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu, fil-punt (a) tal-Artikolu 198(1), fl-Artikolu 224(1) u (4), fil-punt (e) tal-Artikolu 299(2), fil-punt (k) tal-Artikolu 400(2), fil-punt (e) tal-Artikolu 416(3), fil-punt (c) tal-Artikolu 428(1), u fil-punt 12 tal-Anness III, f’konformità mal-kundizzjonijiet imniżżla fil-punt (72) tal-Artikolu 4(1).
L-AETS għandha tissottometti dawn l-istandards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
Artikolu 198
Eliġibbiltà addizzjonali ta’ kollateral skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju
1. Minbarra l-kollateral speċifikat fl-Artikolu 197, meta l-istituzzjoni tuża l-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju speċifikat fl-Artikolu 223, dik l-istituzzjoni tista’ tuża l-elementi li ġejjin bħala kollateral eliġibbli:
(a)
ekwitajiet jew bonds konvertibbli mhux inklużi f’indiċi ewlieni iżda negozjati f’borża rikonoxxuta;
(b)
unitajiet jew ishma f’CIUs fejn jiġu ssodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-prezz l-unitajiet jew l-ishma jkun kkwotat pubblikament kuljum;
(ii)
is-CIU hija limitata li tinvesti fi strumenti li huma eliġibbli għar-rikonoxximent skont l-Artikolu 197(1) u (4) u l- elementi msemmija fil-punt (a) ta’ dan is-subparagrafu.
Fil-każ fejn CIU tinvesti f’unitajiet jew ishma ta’ CIU oħra, il-kondizzjonijiet (a) u (b) ta’ dan il-paragrafu japplikaw bl-istess mod għal kull tali CIU sottostanti.
L-użu ta’ strumenti derivati minn CIU bħala kopertura għal investimenti permessi ma għandux jipprevjeni unitajiet jew ishma f’dik l-impriża milli jkunu eliġibbli bħala kollateral.
2. Fejn CIUjew kwalunkwe CIUsottostanti mhumiex limitati li jinvestu fi strumenti li huma eliġibbli għar-rikonoxximent skont l-Artikolu 197(1) u (4) u l-elementi msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw unitajiet jew ishma f’dik is-CIU bħala kollateral għal ammont daqs il-valur tal-assi eliġibbli miżmuma minn dik is-CIU bis-suppożizzjoni li dik is-CIU jew kwalunkwe waħda mis-CIUs sottostanti tagħha investew f’assi mhux eliġibbli sal-massimu permess skont il-mandati rispettivi tagħhom.
Fejn assi mhux eliġibbli jista’ jkollhom valur negattiv minħabba obbligazzjonijiet jew obbligazzjonijiet kontinġenti li jirriżultaw mis-sjieda, l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu dawn iż-żewġ affarijiet li ġejjin:
(a)
jikkalkulaw il-valur totali tal-assi mhux eliġibbli;
(b)
fejn l-ammont miksub skont il-punt (a) ikun negattiv, inaqqsu l-valur assolut ta’ dak l-ammont mill-valur totali tal-assi eliġibbli.
Artikolu 199
Eliġibbiltà addizzjonali għal kollateral skont l-Approċċ IRB
1. Minbarra l-kollateral imsemmi fl-Artikoli 197 u 198, l-istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB jistgħu jużaw ukoll il-forom ta’ kollateral li ġejjin:
(a)
kollateral ta’ proprjetà immobbli b’konfomità mal-paragrafi 2, 3 u 4;
(b)
riċevibbli b’konfomità mal-paragrafu 5;
(c)
kollateral fiżiku ieħor b’konfomità mal-paragrafi 6 u 8;
(d)
kiri b’konfomità mal-paragrafu 7.
2. Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor fl-Artikolu 124(2), bħala kollateral eliġibbli l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw proprjetà residenzjali li hija li jew ser tkun okkupata jew mikrija mis-sid, jew is-sid benefiċjarju fil-każ ta’ kumpanniji ta’ investiment personali, u proprjetà kummerċjali immobbli, inklużi uffiċċji u bini kummerċjali ieħor, fejn jiġu ssodisfatti ż-żewġ l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-valur tal-proprjetà ma jiddependix materjalment fuq il-kwalità tal-kreditu tad-debitur. L-istituzzjonijiet jistgħu jeskludu mid-determinazzjoni tagħhom tal-materjalità ta’ tali dipendenza dawk is-sitwazzjonijiet fejn fatturi purament makroekonomiċi jaffettwaw kemm il-valur tal-proprjetà kif ukoll il-prestazzjoni tal-mutwatarju;
(b)
ir-riskju tal-mutwatarju ma jiddependix materjalment fuq il-prestazzjoni tal-proprjetà jew tal-proġett sottostanti, iżda fuq il-kapaċità sottostanti tal-mutwatarju li jħallas lura d-dejn minn sorsi oħra, u bħala konsegwenza l-ħlas lura tal-faċilità ma jkunx jiddependi materjalment fuq l-fluss ta’ flus iġġenerat mill-proprjetà sottostanti li sservi bħala kollateral.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jidderogaw mill-punt (b) tal-paragrafu 2 għall-iskoperturi ggarantiti minn proprjetà residenzjali li tinsab fit-territorju ta’ Stat Membru, fejn l-awtorità kompetenti ta’ dak l-Istat Membru ppubblikat provi li juru li hemm preżenti suq tal-proprjetà residenzjali żviluppat sew u li ilu stabbilit f’dak it-territorju b’rati ta’ telf li ma jaqbżu l-ebda minn dawn il-limiti li ġejjin:
(a)
telf li ġej minn self kollateralizzat minn proprjetà residenzjali sa’ 80 % tal-valur tas-suq jew 80 % tal-valur tas-self ipotekarju, sakemm mhuwiex speċifikat mod ieħor fl-Artikolu 124(2), fl-ebda sena ma jaqbeż iż-0,3 % tas-self pendenti kollateralizzat minn proprjetà residenzjali;
(b)
telf kumplessiv li ġej min self kollateralizzat minn proprjetà residenzjali fl-ebda sena ma jaqbeż iż-0,5 % tas-self pendenti kollateralizzat minn proprjetà residenzjali.
Fejn ma tintlaħaqx xi waħda mill-kondizzjonijiet fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu f’sena partikolari, l-istituzzjonijiet ma għandhomx jużaw it-trattament stipulat f’dak is-subparagrafu sakemm iż-żewġ kondizzjonijiet ma jiġux sodisfatti f’sena sussegwenti.
4. L-istituzzjonijiet jistgħu jidderogaw mill-punt (b) tal-paragrafu 2 għall-proprjetà kummerċjali immobbli li tinsab fit-territorju ta’ Stat Membru, fejn l-awtorità kompetenti ta’ dak l-Istat Membru ppubblikat provi li juru li jeżisti suq tal-proprjetà residenzjali żviluppat sew u li ilu stabbilit f’dak it-territorju b’rati ta’ telf li ma jaqbżu ebda wieħed mil-limiti li ġejjin:
(a)
telf li ġej minn self kolleteralizzat minn proprjetà kummerċjali immobbli sa 50 % tal-valur tas-suq jew 60 % tal-valur tas-self tal-ipotekarju fl-ebda sena ma jaqbeż iż-0,3 % tas-self pendenti kolleteralizzat minn proprjetà kummerċjali immobbli;
(b)
telf kumplessiv li ġej min self kollateralizzat minn proprjetà kummerċjali immobbli fl-ebda sena ma jaqbeż iż-0,5 % tas-self pendenti kollateralizzat minn proprjetà kummerċjali immobbli.
Fejn ma tintlaħaqx xi waħda mill-kondizzjonijiet fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu f’sena partikolari, l-istituzzjonijiet ma għandhomx jużaw it-trattament stipulat f’dak is-subparagrafu sakemm iż-żewġ kondizzjonijiet ma jiġux sodisfatti f’sena sussegwenti.
5. Bħala kollateral eliġibbli, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw ammonti riċevibbli marbuta ma’ transazzjoni kummerċjali jew transazzjonijiet b’maturità oriġinali ta’ inqas minn jew daqs sena. Riċevibbli eliġibbli ma jinkludux dawk assoċjati ma’ titolizzazzjonijiet, subparteċipazzjonijiet jew derivati tal-kreditu jew ammonti dovuti mingħand partijiet affiljati.
6. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lil istituzzjoni li bħala kollateral eleġibbli tuża kollateral fiżiku ta’ tip li mhuwiex bħal dawk indikati fil-paragrafi 2, 3 u 4 fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
hemm swieq likwidi, evidenzjati minn transazzjonijiet frekwenti b’kont meħud tat-tip ta’ assi, għaċ-ċessjoni ta’ kollateral b’mod veloċi u ekonomikament effiċjenti. L-istituzzjonijiet għandhom iwettqu il-valutazzjoni ta’ din il-kondizzjoni b’mod perijodiku u meta l-informazzjoni tindika bidliet materjali fis-suq;
(b)
hemm prezzijiet tas-suq stabbiliti sew u disponibbli pubblikament għall-kollateral. L-istituzzjonijiet jistgħu jikkunsidraw prezzijiet tas-suq bħala stabbiliti sew fejn dawn jiġu minn sorsi affidabbli ta’ informazzjoni bħal indiċi pubbliċi u jkunu jirreflettu l-prezz tat-transazzjonijiet taħt kondizzjonijiet normali. L-istituzzjonijiet jistgħu jikkunsidraw il-prezzijiet tas-suq bħala pubblikament disponibbli, meta dawn il-prezzijiet jiġu divulgati, ikunu faċilment aċċessibbli, u jistgħu jinkisbu b’mod regolari u mingħajr piż amministrattiv jew finanzjarju żejjed;
(c)
l-istituzzjoni tanalizza l-prezzijiet tas-suq, iż-żmien u l-ispejjeż meħtieġa sabiex tirrealizza l-kollateral u r-rikavat realizzat mill-kollateral;
(d)
l-istituzzjoni turi li r-rikavat realizzat mill-kollateral mhuwiex inqas minn 70 % tal-valur tal-kollateral f’aktar minn 10 % tal-likwidazzjonijiet kollha għal tip partikolari ta’ kollateral. Fejn hemm volatilità materjali fil-prezzijiet tas-suq, l-istituzzjoniji turi għas-sodisfazzjon tal-awtoritajiet kompetenti li l-valutazzjoni tagħha tal-kollateral hija konservattiva biżżejjed.
L-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw il-fatt li ntlaħqu l-kondizzjonijiet speċifikati fil-punti (a) sa (d) tal-ewwel subparagrafu u dawk speċifikati fl-Artikolu 210.
7. Soġġett għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 230(2), fejn jintlaħqu r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 211, l-iskoperturi li jirriżultaw mit-transazzjonijiet fejn l-istituzzjoni tikri proprjetà lil parti terza jistgħu jiġu ttrattati bl-istess mod bħal self kolleteralizzat mit-tip ta’ proprjetà mikrija.
8. L-ABE għandha tiddivulga lista ta’ tipi ta’ kollateral fiżiku li għalih l-istituzzjonijiet jistgħu jassumu li jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet imsemmija fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 6.
Artikolu 200
Protezzjoni ffinanzjata oħra tal-kreditu
L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-protezzjoni ffinanzjata oħra tal-kreditu li ġejja bħala kollateral eliġibbli:
(a)
flus depożitati ma’, jew strumenti assimilati ta’ flus miżmuma minn, istituzzjoni terza f’arranġament nondepożitarju u mirhun lill-istituzzjoni mutwanti;
(b)
poloz tal-assigurazzjoni fuq il-ħajja mirhuna lill-istituzzjoni mutwanti;
(c)
strumenti maħruġa minn istituzzjonijiet terzi li ser jiġu riakkwistati minn dik l-istituzzjoni fuq talba.
Subtaqsima 2
Protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu
Artikolu 201
Eliġibbiltà ta’ fornituri tal-protezzjoni taħt l-approċċi kollha
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-partijiet li ġejjin bħala fornituri eliġibbli tal-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu:
(a)
gvernijiet ċentrali u banek ċentrali;
(b)
gvernijiet reġjonali jew awtoritajiet lokali;
(c)
banek multilaterali tal-iżvilupp;
(d)
skoperturi ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali li huma assenjati piż ta’riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 117;
(e)
entitajiet tas-settur pubbliku, meta l-krediti fir-rigward tagħhom jiġu trattati skont l-Artikolu 116;
(f)
istituzzjonijiet, u istituzzjonijiet finanzjarji li għalihom l-iskoperturi għall-istituzzjoni finanzjarja huma ttrattati bħala skoperturi għal istituzzjonijiet skont l-Artikolu 119(5);
(g)
entitajiet korporattivi oħrajn, inklużi entitajiet korporattivi prinċipali, sussidjarji u affiljati tal-istituzzjoni, fejn waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin tkun issodisfatta:
(i)
dawk l-entitajiet korporattivi l-oħra għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI;
(ii)
fil-każ ta’ istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB, dawn l-entitajiet korporattivi l-oħra ma għandhomx valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI rikonoxxuta u huma kklassifikati internament mill-istituzzjoni;
(h)
kontropartijiet ċentrali.
2. Fejn l-istituzzjonijiet jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB, sabiex ikun eliġibbli bħala fornitur ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, il-garanti għandu jkun ikklassifikat internament mill-istituzzjoni skont id-dispożizzjonijiet tat-Taqsima 6 tal-Kapitolu 3.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippubblikaw u jżommu l-lista ta’ dawk l-istituzzjonijiet finanzjarji li huma fornituri eliġibbli ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu taħt il-punt (f) tal-paragrafu 1, jew il-kriterji ta’ gwida biex jiġu identifikati tali fornituri eliġibbli oħrajn ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, flimkien ma’ deskrizzjoni tar-rekwiżiti prudenzjali applikabbli, u jaqsmu l-lista tagħhom mal-awtoritajiet kompetenti l-oħrajn skont l-Artikolu 117 tad-Direttiva 2013/36/UE.
Artikolu 202
Eliġibbiltà ta’ fornituri tal-protezzjoni skont l-Approċċ IRB li jikkwalifikaw għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3)
Istituzzjoni tista’ tuża istituzzjonijiet, kumpanniji tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni u aġenziji ta’ esportazzjoni tal-kreditu bħala fornituri eliġibbli ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu li jikkwalifikaw għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3) fejn jilħqu l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
għandhom kompetenza biżżejjed fil-forniment ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu;
(b)
huma rregolati b’mod li huwa ekwivalenti għar-regoli stabbiliti f’dan ir-Regolament, jew kellhom, fiż-żmien meta ġiet ipprovduta l-protezzjoni tal-kreditu, valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI rikonoxxuta li kienet ġiet iddeterminata mill-ABE li hija assoċjata mal-livell 3 tal-kwalità tal-kreditu, jew ogħla, skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal korporattivi stabbiliti fil-Kapitolu 2;
(c)
kellhom, fiż-żmien meta ġiet ipprovduta l-protezzjoni tal-kreditu, jew għal kwalunkwe perijodu minn wara dik id-data, klassifikazzjoni interna b’PD ekwivalenti għal jew inqas minn dik assoċjata mal-livell 2 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal korporattivi stabbiliti fil-Kapitolu 2;
(d)
għandhom klassifikazzjoni interna b’PD ekwivalenti għal jew inqas minn dik assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont ir-regoli għall-ippeżar ta’ riskju ta’ skoperturi għal korporattivi stabbiliti fil-Kapitolu 2.
Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, il-protezzjoni tal-kreditu pprovduta minn aġenziji ta’ esportazzjoni tal-kreditu ma għandhiex tibbenefika mill-ebda kontragaranzija espliċita tal-gvern ċentrali.
Artikolu 203
Eliġibbiltà ta’ garanziji bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu
L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw garanziji bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli.
Subtaqsima 3
Tipi ta’ derivati
Artikolu 204
Tipi ta’ derivati tal-kreditu eliġibbli
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw it-tipi ta’ derivati tal-kreditu li ġejjin, u l-istrumenti li jistgħu jiġu komposti minn tali derivati tal-kreditu jew li huma ekonomikamet effettivament simili, bħall-protezzjoni tal-kreditu eliġibbli:
(a)
swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu (credit default swaps);
(b)
swaps totali tar-redditu;
(c)
noti marbutin mal-kreditu (credit linked notes) sal-limitu tal-kopertura tagħhom bi flus.
Fejn l-istituzzjoni tixtri l-protezzjoni tal-kreditu permezz ta’ total return swap u tirreġistra l-pagamenti netti irċevuti mas-swap bħala dħul nett, iżda ma tirreġistrax id-deterjorament korrispondenti fil-valur tal-assi li huwa protett jew billi tnaqqas il-valur ġust jew permezz ta’ żieda fir-riżervi, dik il-protezzjoni tal-kreditu ma tikkwalifikax bħala protezzjoni tal-kreditu eliġibbli.
2. Fejn l-istituzzjoni twettaq hedge interna permezz ta’ derivat tal-kreditu, sabiex il-protezzjoni tal-kreditu tikkwalifika bħala protezzjoni tal-kreditu eliġibbli għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, ir-riskju tal-kreditu trasferit fil-portafoll tan-negozjar għandu jiġi ttrasferit lil parti terza jew partijiet terzi.
Fejn tkun twettqet hedge interna skont l-ewwel subparagrafu u r-rekwiżiti f’dan il-Kapitolu ikunu ntlaħqu, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-regoli stabbiliti fit-Taqsimiet 4 sa 6 għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija fejn dawn jixtru protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu.
Taqsima 3
Rekwiżiti
Subtaqsima 1
Protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu
Artikolu 205
Rekwiżiti għal ftehimiet ta’ netting fil-karta tal-bilanċ għajr ftehimiet ewlenin ta’ netting imsemmija fl-Artikolu 206
Il-ftehimiet tan-netting fil-karta tal-bilanċ għajr il-ftehimiet ewlenin ta’ netting imsemmija fl-Artikolu 206 għandhom jikkwalifikaw bħala forma eliġibbli ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
dawk il-ftehimiet huma legalment effettivi u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha, inkluż fl-każ ta’ insolvenza jew falliment ta’ kontroparti;
(b)
fi kwalunkwe mument, l-istituzzjonijiet jistgħu jiddeterminaw l-assi u l-passivi li huma soġġetti għal dawn il-ftehimiet;
(c)
l-istituzzjonijiet jissorveljaw u jikkontrollaw ir-riskji assoċjati mat-terminazzjoni tal-protezzjoni tal-kreditu fuq bażi kontinwa;
(d)
l-istituzzjonijiet jissorveljaw u jikkontrollaw l-iskoperturi rilevanti fuq bażi netta u jagħmlu dan fuq bażi kontinwa.
Artikolu 206
Rekwiżiti għall-ftehimiet ewlenin ta’ netting li jkopru transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali
Ftehimiet ewlenin ta’ netting li jkopru transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali għandhom jikkwalifikaw bħala forma eliġibbli ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu fejn il-kollateral ipprovdut skont dawn il-ftehimiet jissodosfa r-rekwiżiti kollha stabbiliti fl-Artikolu 207(2) sa (4) u fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
huma legalment effettivi u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha, inkluż fil-każ ta’ falliment jew insolvenza tal-kontroparti;
(b)
jagħtu d-dritt lil parti mhux inadempjenti li ttemm u tagħlaq fil-waqt it-transazzjonijiet kollha skont il-ftehim malli sseħħ inadempjenza, inkluż fil-każ ta’ falliment jew insolvenza tal-kontroparti;
(c)
jipprovdu għal netting ta’ qligħ u telf għal transazzjonijiet imwettqa skont ftehim sabiex ikun dovut ammont nett wieħed minn parti waħda lill-oħra.
Artikolu 207
Rekwiżiti għall-kollateral finanzjarju
1. Taħt l-approċċi u l-metodi kollha, kollateral finanzjarju u deheb għandhom jikkwalifikaw bħala kollateral eliġibbli fejn jiġu ssodisfatti r-rekwiżiti kollha stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 4.
2. Il-kwalità tal-kreditu tad-debitur u l-valur tal-kollateral ma għandux ikollu korrelazzjoni materjali pożittiva. Fejn il-valur tal-kollateral jitnaqqas b’mod sinifikanti, dan waħdu ma għandux jimplika deterjorament sinifikanti fil-kwalità kreditizja tad-debitur. Fejn il-kwalità kreditizja tad-debitur issir kritika, din waħedha ma għandhiex timplika deterjorament sinifikanti fil-valur tal-kollateral.
Titoli maħruġa mid-debitur, jew kwalunkwe entità fi grupp relatat, ma għandhomx jikkwalifikaw bħala kollateral eliġibbli. Minkejja dan, il-ħruġ mid-debitur ta’ bonds koperti tiegħu stess li jaqgħu taħt it-termini tal-Artikolu 129 jikkwalifikaw bħala kollateral eliġibbli meta jiġu depożitati bħala kollaterali għal transazzjoni ta’ riakkwist, jekk jikkonformaw mal-kondizzjoni stabbilita fl-ewwel subparagrafu.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jissodisfaw kwalunkwe rekwiżit kuntrattwali u statutorju fir-rigward ta’, u jieħdu l-passi neċessarji kollha sabiex jiżguraw, l-infurzabbiltà tal-arranġamenti tal-kollateral skont il-liġi applikabbli għall-interess tagħhom fil-kollateral.
L-istituzzjonijiet għandhom ikunu wettqu analiżi legali suffiċjenti li tikkonferma l-infurzabbiltà tal-arranġamenti tal-kollateral fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha. Għandhom jerġgħu jwettqu tali analiżi kif neċessarju sabiex tiġi żgurata l-infurzabbiltà kontinwata.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti operattivi li ġejjin kollha:
(a)
għandhom jiddokumentaw sew l-arranġamenti tal-kollateral u jkollhom stabbiliti proċeduri ċari u robusti għal-likwidazzjoni f’waqtha tal-kollateral;
(b)
għandhom jużaw proċeduri u proċessi robusti sabiex jikkontrollaw riskji li ġejjin mill-użu tal-kollateral, inklużi riskji ta’ protezzjoni tal-kreditu falluta jew imnaqqsa, ir-riskji ta’ valutazzjoni, riskji assoċjati mat- terminazzjoni tal-protezzjoni tal-kreditu, riskji ta’ konċentrazzjoni li ġejjin mill-użu ta’ kollateral u l-interazzjoni mal-profil tar-riskju kumplessiv tal- istituzzjoni;
(c)
għandu jkollhom politiki u prattiki dokumentati fis-seħħ li jikkonċernaw it-tipi u l-ammonti ta’ kollateral aċċettat;
(d)
għandhom jikkalkulaw il-valur tas-suq tal-kollateral, u jivvalutawh mill-ġdid kif adatt, mill-inqas darba kull sitt xhur u meta jkollhom raġuni għalfejn jaħsbu li seħħ tnaqqis sinifikanti fil-valur tas-suq tal-kollateral;
(e)
fejn il-kollateral ikun ta’ parti terza, għandhom jieħdu passi raġonevoli sabiex jiżguraw li l-parti terza tissepara l-kollateral mill-assi proprji tagħha;
(f)
għandhom jiżguraw li jiddedikaw riżorsi biżżejjed għall-funzjonament b’mod ordnat ta’ ftehimiet dwar il-marġni ma’ derivati OTC u l-kontropartijiet li jiffinanzjaw it-titoli, kif ikkalkulati mill-prontezza u l-preċiżjoni tas-sejħiet tagħhom li joħorġu għall-manutenzjoni tal-marġni u l-ħin ta’ rispons għas-sejħiet li jidħlu għall-manutenzjoni tal-marġni;
(g)
għandu jkollhom fis-seħħ politiki ta’ ġestjoni tal-kollateral biex jikkontrollaw, jissorveljaw u jirraportaw dan li ġej:
(i)
ir-riskji li għalihom il-ftehimiet dwar il-marġni jesponuhom;
(ii)
ir-riskju ta’ konċentrazzjoni għal tipi partikolari ta’ assi kollaterali;
(iii)
l-użu mill-ġdid ta’ kollateral inkluż in-nuqqas potenzjali ta’ likwidità li jirriżulta mill-użu mill-ġdid ta’ kollateral irċevut minn kontropartijiet;
(iv)
ir-rinunzja tad-drittijiet għal kollateral depożitat mal-kontropartijiet.
5. Minbarra li jiġu ssodisfatti r-rekwiżiti kollha stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 4, sabiex il-kollateral finanzjarju jikkwalifika bħala kollateral eliġibbli skont il-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju il-maturità reżidwa tal-protezzjoni għandha tkun mill-inqas twila daqs il-maturità reżidwa tal-iskopertura.
Artikolu 208
Rekwiżiti għal kollateral li huwa proprjetà immobbli
1. Il-proprjetà immobbli għandha tikkwalifika bħala kollateral eliġibbli biss meta jintlaħqu r-rekwiżiti kollha stbabiliti fil-paragrafi 2 sa 5.
2. Għandhom jintlaħqu r-rekwiżiti li ġejjin dwar iċ-ċertezza legali:
(a)
ipoteka jew imposta hija infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet kollha li huma rilevanti fi żmien il-konklużjoni tal-ftehim tal-kreditu u għandhom jiġu ppreżentati kif xieraq u fil-pront;
(b)
ġew issodisfatti r-rekwiżiti legali kollha għall-istabbiliment tar-rahan;
(c)
il-ftehim ta’ protezzjoni u l-proċess legali sottostanti jippermettu lill-istituzzjoni li tirrealizza l-valur tal-protezzjoni f’perijodu ta’ żmien raġonevoli.
3. Għandhom jintlaħqu r-rekwiżiti li ġejjin dwar il-monitoraġġ tal-valuri tal-proprjetà u l-valutazzjoni tal-proprjetà:
(a)
l-istituzzjonijiet jissorveljaw il-valur tal-proprjetà b’mod frekwenti u b’minimu ta’ darba fis-sena għal proprjetà kummerċjali immobbli u darba kull tliet snin għall-proprjetà residenzjali. L-istituzzjonijiet iwettqu sorvejlanza aktar frekwenti fejn is-suq huwa soġġett għal bidliet sinifikanti fil-kondizzjonijiet;
(b)
il-valutazzjoni tal-proprjetà tiġi riveduta meta l-informazzjoni disponibbli għall- istituzzjonijiet tindika li l-valur tal-proprjetà jista’ jkun li naqas materjalment fir-rigward tal-prezzijiet ġenerali tas-suq u dik ir-reviżjoni titwettaq minn stimatur li għandu l-kwalifiki, l-abbiltà u l-esperjenza meħtieġa sabiex iwettaq valutazzjoni u li huwa indipendenti mill-proċess tad-deċiżjoni dwar il-kreditu. Għal self li jaqbeż EUR 3 miljuni jew il-5 % tal-fondi proprji ta’ istituzzjoni, il-valutazzjoni tal-proprjetà għandha tiġi riveduta minn tali stimatur mill-inqas kull tliet snin.
L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw metodi statistiċi sabiex jissorveljaw il-valur tal-proprjetà u jidentifikaw proprjetà li teħtieġ rivalutazzjoni.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw biċ-ċar it-tipi ta’ proprjetà immobbli residenzjali u kummerċjali li jaċċettaw u l-politiki tal-għoti ta’ self tagħhom f’dan ir-rigward.
5. L-istituzzjonijet għandu jkollhom proċeduri stabbiliti sabiex jissorveljaw li l-proprjetà meħuda bħala protezzjoni tal-kreditu hija assigurata b’mod adegwat kontra r-riskju ta’ ħsara.
Artikolu 209
Rekwiżiti għar-reċivibbli
1. Ir-riċevibbli għandhom jikkwalifikaw bħala kollateral eliġibbli fejn jintlaħqu r-rekwiżiti kollha stabbiliti fil-paragrafi 2 u 3.
2. Għandhom jintlaħqu r-rekwiżiti li ġejjin dwar iċ-ċertezza legali:
(a)
il-mekkaniżmu legali li permezz tiegħu jiġi pprovdut il-kollateral lil istituzzjoni mutwanti għandu jkun robust u effettiv u jiżgura li dik l-istituzzjoni għandha drittijiet ċari fuq il-kollateral inkluż id-dritt għar-rikavati mill-bejgħ tal-kollateral;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jieħdu l-passi neċessarji kollha sabiex jissodisfaw ir- rekwiżiti lokali fir-rigward tal-infurzabbiltà tal-interess fuq it-titolu. L- istituzzjonijiet mutwanti għandu jkollhom pretensjoni tal-ewwel prijorità fuq il- kollateral għalkemm tali pretensjonijiet jistgħu jiqbgħu soġġetti għall- pretensjonijiet ta’ kredituri preferenzjali kif ikun speċifikat f’dispożizzjonijiet leġiżlattivi;
(c)
l-istituzzjonijiet għandhom ikunu wettqu analiżi legali suffiċjenti li tikkonferma l-infurzabbiltà tal-arranġamenti tal-kollateral fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha;
(d)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw kif xieraq l-arranġamenti tal-kollateral tagħhom u għandu jkollhom fis-seħħ proċeduri ċari u robusti għall-irkupru fil-pront tal-kollateral;
(e)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom proċeduri stabbiliti sabiex jiżguraw li jiġu osservati kwalunkwe kondizzjonijiet legali meħtieġa għad-dikjarazzjoni ta’ inadempjenza ta’ mutwatarju u għall-irkupru fil-pront ta’ kollateral;
(f)
fil-każ ta’ diffikultà finanzjarja jew inadempjenza ta’ mutwatarju, l-istituzzjonijiet għandu jkollhom awtorità legali sabiex ibigħu jew jassenjaw ir-riċevibbli lil partijiet oħra mingħajr il-kunens tad-debituri tar-riċevibbli.
3. Għandhom jintlaħqu r-rekwiżiti li ġejjin dwar il-ġestjoni tar-riskji:
(a)
istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċess validu għad-determinazzjoni ta’ riskju tal-kreditu assoċjat mar-riċevibbli. Tali proċess għandu jinkludi analiżi tan-negozju u l-industrija tal-mutwatarju u t-tipi ta’ klijenti li jinnegozja magħhom. Fejn l-istituzzjoni tiddependi fuq il-mutwatarji tagħha sabiex taċċerta r-riskju tal-kreditu tal-konsumaturi, l-istituzzjoni għandha tanalizza l-prattiki ta’ kreditu tal-mutwatarji sabiex tiżgura ruħha mill-validità u l-kredibbiltà tagħhom;
(b)
id-differenza bejn l-ammont tal-iskopertura u l-valur tar-riċevibbli għandu jirreflettu l-fatturi xierqa kollha, inklużi l-ispiża tal-irkupru, il-konċentrazzjoni fl-aggregazzjoni tar-riċevibbli mirhuna minn mutwatarju individwali, u r-riskju potenzjali ta’ konċentrazzjoni fi ħdan l-iskoperturi totali tal-istituzzjoni lil hinn minn dak ikkontrollat mill-metodoloġija ġenerali tal-istituzzjoni. L-istituzzjonijiet għandhom iżommu proċess kontinwu ta’ monitoraġġ adatt għar-riċevibbli. Għandhom janalizzaw ukoll, fuq bażi regolari, il-konformità mal-ftehimiet tal-għoti tal-self, ir-restrizzjonijiet ambjentali, u r-rekwiżiti legali oħrajn;
(c)
riċevibbli mirhuna minn mutwatarju għandhom ikunu diversifikati u mhux korrelatati iżżejjed ma’ dak il-mutwatarju. Fejn ikun hemm korrelazzjoni materjali pożittiva, l-istituzzjonijiet għandhom iqisu r-riskji li jmorru mal-iffissar tal-marġni għall-aggregazzjoni kollha tal-kollateral;
(d)
l-istituzzjonijiet ma għandhomx jużaw riċevibbli minn affiljati ta’ mutwatarju, inklużi sussidjarji u impjegati, bħala protezzjoni tal-kreditu eliġibbli;
(e)
l-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċess dokumentat għall-ġbir ta’ pagamenti ta’ riċevibbli f’sitwazzjonijiet ta’ diffikultà. L-istituzzjonijiet għandu jkollhom fis-seħħ il-faċilitajiet meħtieġa għall-irkupru anki meta normalment jiddependu fuq il-mutwatarji tagħhom għall-ġbir.
Artikolu 210
Rekwiżiti għal kollateral fiżiku ieħor
Kollateral fiżiku għajr kollateral li huwa proprjetà immobbli għandu jikkwalifika bħala kollateral eliġibbli skont l-Approċċ IRB fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-arraġnament tal-kollateral li taħtu jiġi pprovdut il-kollateral fiżiku lill-istituzzjoni għandu jkun legalment effettiv u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha u għandu jippermetti lill-istituzzjoni li tirrealizza l-valur tal-kollateral fi żmien raġonevoli;
(b)
bl-eċċezzjoni unika tal-pretensjonijiet tal-ewwel prijorità permissibbli msemmija fl-Artikolu 209(2)(b), l-ewwel rhuna, jew imposti fuq, kollateral biss għandhom jikkwalifikaw bħala kollateral eliġibbli u istituzzjoni għandu jkollha prijorità fuq il-mutwanti l-oħra kollha għar-rikavat realizzat mill-kollateral;
(c)
l-istituzzjonijiet għandhom jissorveljaw il-valur tal-kollateral fuq bażi frekwenti u mill-inqas darba fis-sena. L-istituzzjonijiet għandhom iwettqu monitoraġġ aktar frekwenti fejn is-suq ikun soġġett għal bidliet sinifikanti fil-kondizzjonijiet;
(d)
il-ftehim ta’ self għandu jinkludi deskrizzjonijiet dettaljati tal-kollateral kif ukoll speċifikazzjonijiet dettaljati tal-mod u l-frekwenza tar-rivalutazzjoni;
(e)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw b’mod ċar fil-politiki u l-proċeduri tal-kreditu interni tagħhom disponibbli għall-eżami tat-tipi ta’ kollateral fiżiku li jaċċettaw u l-politiki u l-prattiki li għandhom fis-seħħ fir-rigward tal-ammont xieraq ta’ kull tip ta’ kollateral relatat mal-ammont tal-iskopertura;
(f)
il-politiki ta’ kreditu tal-istituzzjonijiet fir-rigward tal-istruttura tat-transazzjoni għandhom jindirizzaw dawn li ġejjin:
(i)
ir-rekwiżiti ta’ kollateral xieraq relattiv għall-ammont tal-iskopertura;
(ii)
il-kapaċità ta’ likwidazzjoni fil-pront tal-kollateral;
(iii)
il-kapaċità li prezz jew valur tas-suq ikun stabbilit b’mod oġġettiv;
(iv)
il-frekwenza li biha l-valur jista’ jinkiseb fil-pront, inkluża evalwazzjoni jew valutazzjoni professjonali;
(v)
il-volatilità jew approssimazzjoni tal-volatilità tal-valur tal-kollateral.
(g)
meta jwettqu l-valutazzjoni inizjali u r-rivalutazzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom jieħdu kont sħiħ ta’ kull deterjorament jew obsolenza tal-kollateral, billi jagħtu attenzjoni partikolari lill-effetti tal-passaġġ taż-żmien fuq kollateral sensittiv għall-moda jew iż-żmien;
(h)
l-istituzzjonijiet għandu jkollhom id-dritt li fiżikament jispezzjonaw il-kollateral. Għandu jkollhom ukoll politiki u proċeduri fis-seħħ sabiex jindirizzaw l-eżerċizzju tad-dritt tagħhom għal spezzjoni fiżika;
(i)
il-kollateral użat bħala protezzjoni għandu jkun adegwament assigurat kontra r-riskju ta’ ħsara u l-istituzzjonijiet għandu jkollhom proċeduri fis-seħħ sabiex jissorveljaw dan.
Artikolu 211
Rekwiżiti għat-trattament ta’ skoperturi ta’ kiri bħala kollateralizzati
L-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw skoperturi li jirriżultaw minn transazzjonijiet ta’ kiri bħala kollateralizzati skont it-tip ta’ proprjetà mikrija, fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 208 jew 210, kif applikabbli, għat-tip ta’ proprjetà mikrija sabiex tikkwalifika bħala kollateral eliġibbli;
(b)
is-sid il-kera għandu fis-seħħ ġestjoni tar-riskji robust fir-rigward tal-użu magħmul mill-assi mikrija, il-lokalità tiegħu, l-età u t-tul ta’ żmien ippjanat tal-użu tiegħu, inkluż monitoraġġ xieraq tal-valur tal-garanzija;
(c)
is-sid il-kera huwa l-proprjetarju legali tal-assi u jista’ jeżerċita d-drittijiet tiegħu bħala sid fil-ħin;
(d)
fejn din għadha ma ġietx aċċertata fil-kalkolu tal-livell ta’ LGD, id-differenza bejn il-valur tal-ammont mhux ammortizzat u l-valur tas-suq tal-garanzija mhijiex daqshekk kbira li tenfasizza wisq il-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu attribwita lill-assi mikrijin.
Artikolu 212
Rekwiżiti għal protezzjoni ffinanzjata oħra tal-kreditu
1. Flus iddepożitati ma’, jew strumenti ta’ flus assimilati miżmuma minn, instituzzjoni terza, għandhom ikunu eliġibbli għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 232(1), meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-pretensjoni ta’ mutwatarju kontra l-istituzzjoni terza hija mirhuna bil-miftuħ jew assenjata lill-istituzzjoni mutwanti u t-tali rahan jew assenjazzjoni hija legalment effettiva u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha u hija mingħajr kondizzjonijiet u irrevokabbli;
(b)
l-istituzzjoni terza hija nnotifikata dwar ir-rahan jew l-assenjazzjoni;
(c)
bħala konsegwenza tan-notifika, l-istituzzjoni terza tista’ tagħmel pagamenti biss lill-istituzzjoni mutwanti jew lil partijiet oħra biss bil-kunsens minn qabel tal-istituzzjoni mutwanti.
2. Poloz tal-assigurazzjoni fuq il-ħajja mirhuna lill-istituzzjoni mutwanti għandhom jikkwalifikaw bħala kollateral eliġibbli fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-polza tal-assigurazzjoni fuq il-ħajja hi mirhuna jew assenjata bil-miftuħ lill-istituzzjoni mutwanti;
(b)
il-kumpannija li tagħti l-assigurazzjoni fuq il-ħajja tiġi notifikata dwar ir-rahan jew l-assenjazzjoni u, bħala riżultat tan-notifika, tista’ ma tħallasx l-ammonti pagabbli skont il-kuntratt mingħajr kunsens minn qabel tal-istituzzjoni mutwanti;
(c)
ċessjoni f’każ ta’ inadempjenza tal-mutwatarju;
(d)
l-istituzzjoni mutwanti hija infurmata b’kull nuqqas ta’ pagament skont il-polza mid-detentur tal-polza;
(e)
il-protezzjoni tal-kreditu hija pprovduta għall-maturità tas-self. Fejn dan mhuwiex possibbli minħabba li r-relazzjoni tal-assigurazzjoni tintemm qabel ma tiskadi r-relazzjoni tas-self, l-istituzzjoni għandha tiżgura li l-ammont idderivat mill-kuntratt tal-assigurazzjoni jservi lill-istituzzjoni bħala garanzija sa tmiem it-tul taż-żmien tal-ftehim tal-kreditu;
(f)
ir-rahan jew l-assenjazzjoni hija legalment effettiva u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet kollha li huma rilevanti fi żmien il-konklużjoni tal-ftehim tal-kreditu;
(g)
il-valur taċ-ċessjoni huwa dikjarat mill-kumpannija li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja u ma jistax jitnaqqas;
(h)
fuq talba, il-valur taċ-ċessjoni għandu jitħallas mill-kumpannija li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja fil-pront;
(i)
il-valur taċ-ċessjoni ma għandux jintalab migħajr il-kunsens minn qabel tal-istituzzjoni;
(j)
il-kumpannija li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja hija soġġetta għad-Direttiva 2009/138/KE jew hija soġġetta għas-superviżjoni minn awtorità kompetenti ta’ pajjiż terz li japplika arranġamenti superviżorji u regolatorji mill-inqas ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni.
Subtaqsima 2
Protezzjoni ta’ kreditu mhux iffinanzjata u noti marbuta mal-kreditu
Artikolu 213
Rekwiżiti komuni għall-garanziji u d-derivati tal-kreditu
1. Soġġett għall-Artikolu 214(1), il-protezzjoni tal-kreditu minn garanzija jew derivat tal-kreditu għandha tikkwalifika bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-protezzjoni tal-kreditu hija diretta;
(b)
hemm definizzjoni ċara u inkontrovertibbli ta’ sa fejn tasal il-protezzjoni tal- kreditu;
(c)
il-kuntratt tal-protezzjoni tal-kreditu ma fih l-ebda klawżola, li t-twettiq tagħha ma taqax taħt il-kontroll dirett tal-mutwanti, li:
(i)
tippermetti lill-fornitur tal-protezzjoni jikkanċella l-protezzjoni b’mod unilaterali;
(ii)
iżżid l-kost effettiv tal-protezzjoni bħala konsegwenza ta’ deterjorament fil-kwalità tal-kreditu tal-iskopertura protetta;
(iii)
tista’ tipprevjeni lill-fornitur tal-protezzjoni milli jkun obbligat jħallas fil-ħin f’każ li d-debitur oriġinali jonqos milli jħallas xi pagamenti dovuti, jew meta l-kuntratt tal-kiri jkun skada għall-finijiet ta’ rikonoxximent tal-valur reżidwu ggarantit skont l-Artikoli 134(7) u 166(4);
(iv)
tista’ tippermetti li l-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu tiġi mnaqqsa mill-fornitur tal-protezzjoni;
(d)
il-kuntratt tal-protezzjoni tal-kreditu huwa legalment effettiv u infurzabbli fil-ġurisdizzjonijiet kollha li huma rilevanti fi żmien il-konklużjoni tal-ftehim tal-kreditu.
2. Istituzzjoni għandha turi lill-awtoritajiet kompententi li għandha sistemi fis-seħħ biex tiġġestixxi l-konċentrazzjoni potenzjali tar-riskju li jirriżulta mill-użu ta’ garanziji u derivati tal-kreditu. Istituzzjoni għandha tkun tista’ turi għas-sodisfazzjon tal-awtoritajiet kompetenti kif l-istrateġija tagħha fir-rigward tal-użu tad-derivati tal-kreditu u l-garanziji jinteraġixxi mal-ġestjoni tagħha tal-profil tar-riskju kumplessiv.
3. Istituzzjoni għandha tissodisfa kull rekwiżit kuntrattwali u statutorju fir-rigward ta’, u tieħu l-passi kollha neċessarji sabiex tiżgura, l-infurzabbiltà tal-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu tagħha skont il-liġi applikabbli għall-interess tagħha fil-protezzjoni tal-kreditu.
Istituzzjoni għandha tkun wettqet analiżi legali suffiċjenti li tikkonferma l-infurzabbiltà tal-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha. Hija għandha tirrepeti tali analiżi kif neċessarju sabiex jiżguraw infurzabbiltà kontinwata.
Artikolu 214
Kontrogaranziji sovrani u ta’ entitajiet oħrajn tas-settur pubbliku
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw l-iskoperturi msemmijin fil-paragrafu 2 bħala protetti b’garanzija provduta mill-entitajiet elenkati f’dak il-paragrafu, jekk ikunu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-kontrogaranzija tkopri l-elementi kollha tar-riskju tal-kreditu tal-pretensjoni;
(b)
garanziji stabbiliti fl-Artikoli 213 u 215(1), għajr il-fatt li l- kontrogaranzija mhux neċessarjament tkun diretta;
(c)
kopertura tal-kontrogaranzija hija inqas mill-ekwivalenti effettiv għal dik ta’ garanzija diretta mill-entità inkwistjoni.
2. It-trattament stipulat fil-paragrafu 1 għandu japplika għal skoperturi protetti b’garanzija li hija kontrogarantita minn waħda minn dawn l-entitajiet li ġejjin:
(a)
gvern ċentrali jew bank ċentrali;
(b)
gvern reġjonali jew awtorità lokali;
(c)
entità tas-settur pubbliku, li l-pretensjonijiet fuqha huma ttrattati bħala pretensjonijiet fuq l-gvern ċentrali skont l-Artikolu 116(4);
(d)
bank ta’ żvilupp multilaterali jew organizzazzjoni internazzjonali, li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont jew permezz tal-Artikoli 117(2) u 118 rispettivament;
(e)
entità tas-settur pubbliku, li pretensjonijiet fuqha huma ttrattati skont l-Artikolu 116(1) u (2).
3. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw it-trattament stabbilit fil-paragrafu 1 ukoll għal skopertura li mhijiex kontrogarantita minn entità elenkata fil-paragrafu 2 fejn il-kontrogaranzija nfisha ta’ dik l-iskopertura hija direttament garantita minn waħda minn dawk l-entitajiet u jkunu ssodisfatti l-kondizzjonijiet elenkati fil-paragrafu 1.
Artikolu 215
Rekwiżiti addizzjonali għall-garanziji
1. Il-garanziji għandhom jikkwalifikaw bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha tal-Artikolu 213 u l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
mal-inadempjenza li tikkwalifika bħala tali jew nuqqas ta’ pagament minn kontroparti, l-istituzzjoni mutwanti għandha d-dritt li titlob lill-garanti, fil-ħin, għal kwalunkwe flejjes dovuti skont il-pretensjoni li fir-rigward tagħha hija pprovduta l-protezzjoni u l-pagament mill-garanti ma għandux ikun soġġett għall-kondizzjoni li l-istituzzjoni mutwanti jkollha l-ewwel tfittex lid-debitur; Fil-każ ta’ il-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu li tkopri self ipotekarju residenzjali, ir-rekwiżiti fl-Artikolu 213(1)(c)(iii) u fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-punt għandhom jiġu ssodisfatti biss fi żmien 24 xahar;
(b)
il-garanzija hija obbligazzjoni espliċitament dokumentata li jassumi l-garanti;
(c)
tiġi ssodisfatta waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-garanzija tkopri t-tipi kollha ta’ pagamenti li d-debitur huwa mistenni jagħmel fir-rigward tal-pretensjoni;
(ii)
fejn ċerti tipi ta’ pagamenti huma esklużi mill-garanzija, l-istituzzjoni mutwanti tkun aġġustat il-valur tal-garanzija b’mod li jirrefletti l- kopertura limitata.
2. Fil-każ ta’ garanziji pprovduti fil-kuntest ta’ skemi ta’ garanzija reċiproka jew ipprovduti minn jew kontrogarantiti mill-entitajiet elenkati fl-Artikolu 214(2), ir-rekwiżiti fil-punt (a) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandhom jiġu kkunsidrati bħala ssodisfatti fejn tintlaħaq waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni mutwanti għandha d-dritt li tikseb fil-ħin pagament provviżorju mingħand il-garanti li jissodisfa ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
jirrappreżenta stima robusta tal-ammont tat-telf, inkluż telf li jirriżulta min-nuqqas ta’ pagament tal-imgħax u tipi oħra ta’ pagament li l-mutwatarju huwa obbligat li jagħmel, li l-istituzzjoni mutwanti aktarx iġġarrab;
(ii)
huwa proporzjonat għall-kopertura tal-garanzija;
(b)
l-istituzzjoni mutwanti tista’ turi, għas-sodisfazzjon tal-awtoritajiet kompetenti li l-effetti tal-garanzija, li għandhom ikopru wkoll telf li jirriżulta min-nuqqas ta’ pagament tal-imgħax jew tipi oħra ta’ pagamenti li l-mutwatarju huwa obbligat li jagħmel, jiġġustifikaw tali trattament.
Artikolu 216
Rekwiżiti addizzjonali għad-derivati tal-kreditu
1. Derivat tal-kreditu għandu jikkwalifika bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha fl-Artikolu 213 u l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-avvenimenti tal-kreditu speċifikati fil-kuntratt tad-derivat tal-kreditu jinkludu:
(i)
in-nuqqas ta’ pagament tal-ammonti dovuti skont it-termini tal-obbligazzjoni sottostanti li huma fis-seħħ fi żmien it-tali nuqqas, b’perijodu ta’ konċessjoni li huwa ugwali għal jew iqsar mill-perijodu ta’ konċessjoni fl-obbligazzjoni sottostanti;
(ii)
il-falliment, l-insolvenza jew l-inkapaċità tad-debitur li jħallas id-djun tiegħu, jew in-nuqqas jew l-ammissjoni tiegħu bil-miktub tal-inkapaċità tiegħu b’mod ġenerali li jħallas id-djun tiegħu meta jsiru dovuti, u avvenimenti analogi;
(iii)
ir-ristrutturar tal-obbligazzjoni sottostanti li jinvolvi l-maħfra jew ir-rinviju tal-ammont kapitali, l-imgħax jew it-tariffi li jirriżultaw f’avveniment ta’ telf tal-kreditu;
(b)
fejn id-derivati tal-kreditu jippermettu saldu bi flus:
(i)
l-istituzzjonijiet ikollhom fis-seħħ proċess ta’ valutazzjoni robust sabiex jiġi stmat it-telf b’mod affidabbli;
(ii)
hemm perijodu speċifikat b’mod ċar biex jinkisbu valutazzjonijiet tal-obbligazzjoni sottostanti wara li jkun seħħ avveniment tal-kreditu;
(c)
fejn id-dritt u l-kapaċità tax-xerrej tal-protezzjoni li jittrasferixxi l-obbligazzjoni sottostanti lill-fornitur tal-protezzjoni jkunu meħtieġa għas-saldu, it-termini tal-obbligazzjoni sottostanti jispeċifikaw li kull kunsens meħtieġ għal tali trasferiment ma għandux jiġi miċħud mingħajr raġuni valida;
(d)
l-identità tal-partijiet responsabbli biex jiddeterminaw jekk seħħx avveniment ta’ kreditu hija definita b’mod ċar;
(e)
id-determinazzjoni tal-avveniment ta’ kreditu mhijiex ir-responsabbiltà unika tal-fornitur tal-protezzjoni;
(f)
ix-xerrej tal-protezzjoni għandu d-dritt jew il-kapaċità li jinforma lill-fornitur tal-protezzjoni li jkun seħħ avveniment ta’ kreditu.
Fejn l-avvenimenti ta’ kreditu ma jinkludux ristrutturar tal-obbligazzjoni sottostanti kif spjegat fil-punt (a)(iii), il-protezzjoni tal-kreditu tista’ xorta waħda tkun eliġibbli soġġett għal tnaqqis fil-valur kif speċifikat fl-Artikolu 233(2);
2. Diskrepanza bejn l-obbligazzjoni sottostanti u l-obbligazzjoni ta’ riferiment taħt id-derivat tal-kreditu jew bejn l-obbligazzjoni sottostanti u l-obbligazzjoni użata biex jiġi ddeterminat jekk seħħx avveniment ta’ kreditu hija permissibbli biss fejn jiġu ssodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-obbligazzjoni ta’ riferiment jew l-obbligazzjoni użata biex jiġi ddeterminat jekk seħħx avveniment ta’ kreditu, skont il-każ, hija klassifikata ‧pari passu‧ ma’ jew hija subordinata għall-obbligazzjoni sottostanti;
(b)
l-obbligazzjoni sottostanti u l-obbligazzjoni ta’ riferiment jew l-obbligazzjoni użata biex jiġi ddeterminat jekk seħħx avveniment ta’ kreditu, skont il-każ, ikollhom l-istess debitur u hemm fis-seħħ klawżoli transversali ta’ inadempjenza u aċċelerazzjoni legalment infurzabbli.
Artikolu 217
Rekwiżiti għall-ksib tat-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3)
1. Sabiex tkun eleġibbli għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3), il-protezzjoni tal-kreditu derivata minn garanzija jew derivat tal-kreditu għandu jissodisfa l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-obbligazzjoni sottostanti hija għal waħda mill-iskoperturi li ġejjin:
(i)
skopertura korporattiva kif imsemmi fl-Artikolu 147, għajr impriżi tal- assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni;
(ii)
skopertura għal gvern reġjonali, awtorità lokali jew entità tas-settur pubbliku li mhijiex trattata bħala skopertura għal gvern ċentrali jew bank ċentrali skont l-Artikolu 147;
(iii)
skopertura għal SME, klassifikata bħala skopertura fil-livell tal-konsumaturi skont l-Artikolu 147(5);
(b)
id-debituri sottostanti mhumiex membri tal-istess grupp bħall-fornituri tal- protezzjoni;
(c)
l-iskopertura hija ħħeġġjata minn wieħed mill-istrumenti li ġejjin:
(i)
derivati tal-kreditu mhux iffinanzjati b’isem wieħed jew garanziji b’isem wieħed;
(ii)
prodotti f’basket tat-tip "first-to-default";
(iii)
prodotti f’basket tat-tip "nth-to-default";
(d)
il-protezzjoni tal-kreditu tissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 213, 215 u 216, kif applikabbli;
(e)
il-piż tar-riskju li huwa assoċjat mal-iskopertura qabel l-applikazzjoni tat-trattament stipulat fl-Artikolu 153(3), mhux diġà kkunsidrat f’xi aspett tal-protezzjoni tal-kreditu;
(f)
istituzzjoni għandha d-dritt u l-aspettattiva li tirċievi pagament mill-fornitur tal-protezzjoni mingħajr ma jkollha tieħu azzjoni legali sabiex tfittex il-kontroparti għall-pagament. Sa fejn huwa possibbli, l-istituzzjoni għandha tieħu l-passi sabiex tissodisfa ruħha li l-fornitur tal-protezzjoni lest li jħallas fil-pront jekk iseħħ avveniment ta’ kreditu;
(g)
il-protezzjoni tal-kreditu mixtrija tassorbi t-telf tal-kreditu kollu fuq il-porzjon iħħeġġjat ta’ skopertura li tirriżulta minħabba l-fatt li jseħħu avvenimenti ta’ kreditu elenkati fil-kuntratt;
(h)
fejn l-istruttura tal-ħlas tal-protezzjoni tal-kreditu tipprovdi għal saldu fiżiku, hemm ċertezza legali fir-rigward tal-konsenja tas-self, tal-bond, jew tal-obbligazzjoni kontinġenti;
(i)
fejn istituzzjoni bi ħsiebha tikkonsenja obbligazzjoni għajr l-iskopertura sottostanti, għandha tiżgura li l-obbligazzjoni li għandha tiġi konsenjata hija likwida biżżejjed sabiex l-istituzzjoni tkun tista’ tixtriha għall-konsenja b’konformità mal-kuntratt;
(j)
it-termini u l-kondizzjonijiet tal-arranġamenti tal-protezzjoni tal-kreditu huma legalment ikkonfermati bil-miktub kemm mill-fornituri tal-protezzjoni kif ukoll mill-istituzzjoni;
(k)
l-istituzzjonijiet għandhom fis-seħħ proċess biex jidentifikaw korrelazzjoni eċċessiva bejn l-affidabbiltà kreditizja ta’ fornitur tal-protezzjoni u d-debitur tal-iskopertura sottostanti minħabba li l-prestazzjoni tagħhom tkun dipendenti fuq fatturi komuni lil hinn mill-fattur tar-riskju sistematiku;
(l)
fil-każ ta’ protezzjoni kontra r-riskju ta’ dilwizzjoni, il-bejjiegħ tar-riċevibbli mixtrija mhuwiex membru tal-istess grupp bħall-fornitur tal-protezzjoni.
2. Għall-finijiet tal-punt (c)(ii) tal-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw it-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3) għall-assi fil-basket bl-ammont l-aktar baxx ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju.
3. Għall-finijiet tal-punt (c)(iii) tal-paragrafu 1, il-protezzjoni miksuba hija eliġibbli biss għall-konsiderazzjoni taħt dan il-qafas fejn protezzjoni tal-inadempjenza nurmu (n-1) eliġibbli tkun inkisbet ukoll jew fejn (n-1) tal-assi fil-basket diġà sar jew saru inadempjenti. Fejn dan huwa l-każ, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw it-trattament stabbilit fl-Artikolu 153(3) għall-assi fil-basket bl-ammont l-aktar baxx ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju.
Taqsima 4
Kalkolu tal-effetti tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu
Subtaqsima 1
Protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu
Artikolu 218
Noti marbuta mal-kreditu
Investimenti f’noti marbuta mal-kreditu maħruġa mill-istituzzjoni mutwanti jistgħu jiġu ttrattati bħala kollateral fi flus għall-finijiet ta’ kalkolu tal-effett ta’ protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu skont din is-Subtaqsima, sakemm l-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu inkorporat fin-nota marbuta mal-kreditu jikkwalifika bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli. Għall-finijiet tad-determinazzjoni dwar jekk swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu inkorporati fin-nota marbuta mal-kreditu jikkwalifikawx bħala protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli, l-istituzzjoni tista’ tqis li l-kondizzjoni fil-punt (c) tal-Artikolu 194(6) tkun ġiet sodisfatta.
Artikolu 219
Netting li jidher fil-karta tal-bilanċ
Self lil u depożiti mal-istituzzjoni mutwanti soġġetti għal netting fil-karta tal-bilanċ għandhom jiġu ttrattati minn dik l-istituzzjoni bħala kollateral fi flus għall-finijiet tal-kalkolu tal-effett tal-protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu għal dak is-self u depożiti tal-istituzzjoni mutwanti soġġetti għal netting fil-karta tal-bilanċ li huma denominati fl-istess munita.
Artikolu 220
Użu tal-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji għall-Aġġustamenti għall-Volatilità għall-ftehimiet ewlenin ta’ netting
1. Meta l-istituzzjonijiet jikkalkulaw il-‘valur tal-iskopertura aġġustat għal kollox’ (E*) għall-iskoperturi soġġetti għal ftehim ewlieni ta’ netting eliġibbli li jkopri t-transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali, għandhom jikkalkulaw l-aġġustamenti għall-volatilità li għandhom bżonn japplikaw jew permezz tal-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità jew inkella permezz tal-Approċċ tal-Istimi Proprji għall-Aġġustamenti għall-Volatilità (‘Approċċ tal-Istimi Proprji’) kif stabbilit fl-Artikoli 223 sa 226 għall-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju.
L-użu tal-Approċċ tal-Istimi Proprji għandu jkun soġġett għall-istess kondizzjoniijet u rekwiżiti li japplikaw fil-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju.
2. Għall-finijiet tal-kalkolu ta’ E*, l-istituzzjonijiet għandhom:
(a)
jikkalkulaw il-pożizzjoni netta f’kull grupp ta’ titoli jew f’kull tip ta’ prodott billi jnaqqsu l-ammont fil-punt (ii) mill-ammont fil-punt (i):
(i)
il-valur totali ta’ grupp ta’ titoli jew ta’ prodotti tal-istess tip mikrija, mibjugħa jew ipprovduti skont il-ftehim ewlieni ta’ netting;
(ii)
il-valur totali ta’ grupp ta’ titoli jew ta’ prodotti tal-istess tip meħuda b’self, mixtrija jew irċevuti skont il-ftehim ewlieni ta’ netting;
(b)
jikkalkolaw il-pożizzjoni netta f’kull munita, għajr il-munita tas-saldu tal-ftehim ewlieni ta’ netting, billi jnaqqsu l-ammont fil-punt (ii) mill-ammont fil-punt (i):
(i)
s-somma tal-valur totali ta’ titoli denominati f’dik il-munita mikrijin, mibjugħa jew provduti skont il-ftehim ewlieni ta’ netting u l-ammont ta’ flus f’dik il-munita mislufa jew trasferiti skont dak il-ftehim;
(ii)
is-somma tal-valur totali ta’ titoli denominati f’dik il-munita meħuda b’self, mixtrija jew irċevuti skont il-ftehim ewlieni ta’ netting u l- ammont ta’ flus f’dik il-munita meħuda f’self jew irċevuti skont dak il- ftehim;
(c)
japplikaw l-aġġustament fil-volatilità xieraq għal grupp ta’ titoli partikolari jew pożizzjoni ta’ flus biex jassorbi l-valur tal-pożizzjoni pożittiva jew negattiva netta fit-titoli f’dak il-grupp;
(d)
japplikaw l-aġġustament għall-volatilità tar-riskju tal-kambju (fx) għall-pożizzjoni pożittiva jew negattiva netta f’kull munita għajr il-munita tas-saldu tal-ftehim ewlieni ta’ netting.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw E* skont il-formula li ġejja:
fejn:
Ei
=
il-valur tal-iskopertura għal kull skopertura separata i skont il-ftehim li tkun tapplika fin-nuqqas ta’ protezzjoni tal-kreditu, fejn l-istituzzjonijiet jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat jew fejn jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB;
Ci
=
il-valur tat-titoli f’kull grupp jew prodotti tal-istess tip meħuda b’self, mixtrija jew irċevuti jew il-flus meħuda b’self jew irċevuti fir-rigward ta’ kull skopertura i;
=
il-pożizzjoni netta (pożittiva jew negattiva) fi grupp partikolari ta’ titoli j;
=
il-pożizzjoni netta (pożittiva jew negattiva) f’munita partikolari k għajr il-munita tas-saldu tal-ftehim kif ikkalkulata fil-punt (b) tal-paragrafu 2;
=
l-aġġustament għall-volatilità li hu adatt għal grupp partikolari ta’ titoli j;
=
l-aġġustament għall-volatilità tal-kambju għall-munita k.
4. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija għal transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali koperti minn ftehimiet ewlenin ta’ netting, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw E* kif ikkalkulata skont il-paragrafu 3 bħala l-valur tal-iskopertura tal-iskopertura għall-kontroparti li tirriżulta mit-transazzjonijiet soġġetti għall-ftehim ewlieni ta’ netting għall-finijiet tal-Artikolu 113 skont l-Approċċ Standardizzat jew il-Kapitolu 3 skont l-Approċċ IRB.
5. Għall-finijiet tal-paragrafi 2 u 3, ‘grupp ta’ titoli’ tfisser titoli li jinħarġu mill-istess entità, jkollhom l-istess data ta’ ħruġ, l-istess maturità, huma soġġetti għall-istess termini u kondizzjonijiet, u huma soġġetti għall-istess perijodi ta’ likwidazzjoni kif indikat fl-Artikoli 224 u 225, kif applikabbli.
Artikolu 221
Użu tal-Approċċ tal-Mudelli Interni għal ftehimiet Ewlenin ta’ netting
1. Soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, l-istituzzjonijiet jistgħu, minflok l-użu tal-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji fil-kalkolu tal-valur tal-iskopertura aġġustat għal kollox (E*) li jirriżulta mill-applikazzjoni ta’ ftehim ewlieni ta’ netting eliġibbli li jkopri transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali għajr transazzjonijiet ta’ derivati, jużaw l-approċċ tal-mudelli interni li jqis l-effetti tal-korrelazzjoni bejn il-pożizzjonijiet ta’ titoli soġġetti għall-ftehim ewlieni ta’ netting kif ukoll il-likwidità tal-istrumenti konċernati.
2. Soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompententi, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw ukoll il-mudelli interni tagħhom għal transazzjonijiet ta’ self b’marġni, fejn it-transazzjonijiet huma koperti minn ftehim bilaterali ewlieni ta’ netting li jilħaq ir-rekwiżiti stabbiliti fil-Kapitolu 6, it-Taqsima 7.
3. Istituzzjoni tista’ tagħżel li tuża l-approċċ tal-mudelli interni indipendentement mill-għażla li tkun għamlet bejn l-Approċċ Standardizzat u l-Approċċ IRB għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju. Madanakollu, fejn istituzzjoni tixtieq tuża approċċ tal-mudelli interni, għandha tagħmel dan għall-kontropartijiet u t-titoli kollha, għajr il-portafolli immaterjali fejn tista’ tuża l-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji kif stabbilit fl-Artikolu 220.
L-istituzzjonijiet li rċevew permes għal mudell intern tal-ġestjoni tar-riskju skont it-Titolu IV, il-Kapitolu 5 jistgħu jużaw l-approċċ tal-mudelli interni. Fejn istituzzjoni ma rċevietx tali permess, xorta tista’ tapplika għal permess mingħand l-awtoritajiet kompetenti sabiex tuża approċċ tal-mudelli interni għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lil istituzzjoni li tuża approċċ tal-mudelli interni biss fejn huma sodisfatti li s-sistema tal-istituzzjoni għall-ġestjoni tar-riskji li jinħolqu mit-transazzjonijiet koperti mill-ftehim ewlieni ta’ netting hija valida fil-prinċipju u implimentata b’integrità u fejn jiġu ssodisfatti l-istandards kwalitattivi li ġejjin:
(a)
il-mudell intern għall-kalkolu tar-riskju użat għall-kalkolu tal-volatilità potenzjali tal-prezz għat-transazzjonijiet huwa integrat mill-viċin fil-proċess ta’ kuljum tal-ġestjoni tar-riskju tal-istituzzjoni u jservi bħala l-bażi tar-rappurtar ta’ skoperturi tar-riskju lill- maniġment superjuri tal-istituzzjoni;
(b)
l-istituzzjoni għandha unità għall-kontroll tar-riskji li tissodisfa r-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(i)
hija indipendenti mill-unitajiet ta’ negozjar kummerċjali u tirraporta direttament lill-maniġment superjuri;
(ii)
hija responsabbli mit-tfassil u l-implimentazzjoni tas-sistema tal- istituzzjoni għall-kejl tar-riskji;
(iii)
tipproduċi u tanalizza rapporti ta’ kuljum dwar l-output tal-mudell għall- kalkolu tar-riskji u dwar il-miżuri xierqa li għandhom jittieħdu f’termini ta’ limiti tal-pożizzjonijiet;
(c)
ir-rapporti ta’ kuljum maħruġa mill-unità għall-kontroll tar-riskji huma analizzati minn livell ta’ maniġment li għandu biżżejjed awtorità sabiex jinforza tnaqqis fil-pożizzjonijiet meħuda u fl-iskopertura kumplessiva tar-riskju;
(d)
l-istituzzjoni għandha biżżejjed persunal b’ħiliet fl-użu ta’ mudelli sofistikati fl-unità tal-kontroll tar-riskji;
(e)
l-istituzzjoni stabbilite proċeduri għall-monitoraġġ u l-iżgurar tal-konformità ma’ sett dokumentat ta’ politiki u kontrolli interni li jikkonċernaw il-funzjonament kumplessiv tas-sistema tal-kalkolu tar-riskji;
(f)
il-mudelli tal-istituzzjoni urew li huma validi għall-kejl tar-riskji bi preċiżjoni raġonevoli murija permezz ta’ ttestjar retrospettiv tal-output tagħha billi tintuża data għal mill-anqas sena sħiħa;
(g)
l-istituzzjoni twettaq b’mod frekwenti programm rigoruż ta’ ttestjar għal stress u r-riżultati ta’ dawn it-testijiet huma analizzati minn maniġment superjuri u riflessi fil-politiki u l-limiti li jistabbilixxi;
(h)
l-istituzzjoni twettaq, bħala parti mill-proċess ta’ verifika regolari interna tagħha, analiżi indipendenti tas-sistema tagħha għall-kalkolu tar-riskji. Din l-analiżi għandha tinkludi kemm l-attivitajiet tal-unitajiet tan-negozjar kummerċjali kif ukoll tal-unità indipendenti għall-kontroll tar-riskji;
(i)
mill-inqas darba fis-sena, l-istituzzjoni twettaq analiżi tas-sistema tagħha tal- ġestjoni tar-riskji;
(j)
il-mudell intern jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 292(8) u (9) u fl- Artikolu 294.
5. Il-mudell intern għall-kalkolu tar-riskju ta’ istituzzjoni għandu jkopri għadd suffiċjenti ta’ fatturi tar-riskju sabiex ikopri r-riskji materjali kollha għall-prezz.
Istituzzjoni tista’ tuża korrelazzjonijiet empiriċi fi ħdan il-kategoriji tar-riskji u fost il-kategoriji tar-riskji fejn is-sistema tagħha għall-kejl tal-korrelazzjonijiet hija valida u implimentata b’integrità.
6. L-istituzzjonijiet li jużaw l-approċċ tal-mudelli interni għandhom jikkalkulaw E* skont il-formula li ġejja:
fejn:
Ei
=
il-valur tal-iskopertura għal kull skopertura separata i fil-ftehim li tapplika fin-nuqqas ta’ protezzjoni tal-kreditu, fejn l-istituzzjonijiet jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat jew fejn jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB;
Ci
=
il-valur tat-titoli meħuda b’self, mixtrija jew irċevuti jew il-flus meħuda b’self jew irċevuti fir-rigward ta’ kull tali skopertura i.
Fil-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju permezz ta’ mudelli interni, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw l-output tal-mudell tal-ġurnata ta’ xogħol ta’ qabel.
7. Il-kalkolu tal-bidla potenzjali fil-valur imsemmi fil-paragrafu 6 għandu jkun soġġett għall-istandards kollha li ġejjin:
(a)
għandu jitwettaq mill-inqas kuljum;
(b)
għandu jkun ibbażat fuq id-99 perċentil, b’interval ta’ kunfidenza unilaterali;
(c)
għandu jkun ibbażat fuq perijodu ta’ likwidazzjoni ekwivalenti ta’ 5 ijiem, għajr fil-każ ta’ transazzjonijiet li mhumiex transazzjonijiet ta’ riakkwist ta’ titoli jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli fejn għandu jintuża perijodu ta’ liwidazzjoni ekwivalenti għal 10 ijiem;
(d)
għandu jkun ibbażat fuq perijodu storiku ta’ osservazzjoni effettiv ta’ mhux inqas min sena għajr fejn perijodu ta’ osservazzjoni iqsar huwa ġustifikat minn qabża 'l fuq sinifikanti fil-volatilità tal-prezz;
(e)
is-sett ta’ data użat fil-kalkolu għandu jiġi aġġornat kull tliet xhur.
Fejn l-istituzzjoni għandha transazzjoni ta’ riakkwist, transazzjoni ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti u self b’marġni jew transazzjoni simili jew sett ta’ netting li jissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 285(2), (3) u (4), il-perijodu minimu ta’ żamma għandu jinġieb konformi mal-perijodu b’riskju ta’ marġni li jkun japplika skont dawk il-paragrafi, flimkien mal-Artikolu 285(5).
8. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija għal transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali koperti minn ftehimiet ewlenin ta’ netting, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw E* kif ikkalkulata skont il-paragrafu 6 bħala l-valur tal-iskopertura tal-iskopertura għall-kontroparti li tirriżulta mit-transazzjonijiet soġġetti għall-ftehim ewlieni ta’ netting għall-finijiet tal-Artikolu 113 skont l-Approċċ Standardizzat jew il-Kapitolu 3 skont l-Approċċ IRB.
9. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex jiġi speċifikat dan li ġej:
(a)
dak li jikkostitwixxi portafoll immaterjali għall-fini tal-paragrafu 3;
(b)
il-kriterji biex jiġi ddeterminat jekk mudell intern huwiex tajjeb u huwiex jiġi implimentat b’integrità għall-fini tal-paragrafi 4 u 5 u ftehimiet ewlenin ta’ netting.
L-ABE għandha tressaq dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji quddiem il-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmijin fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 222
Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju biss fejn jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat. Istituzzjoni ma għandhiex tuża l-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju u l-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju flimkien, għajr għall-finijiet tal-Artikoli 148(1) u 150(1). L-istituzzjonijiet ma għandhomx jużaw din l-eċċezzjoni b’mod selettiv bil-għan li jinkisbu rekwiżiti mnaqqsa għall-fondi proprji jew bil-għan li jwettqu arbitraġġ regolatorju.
2. Taħt il-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju l-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw lill- kollateral finanzjarju eliġibbli valur ugwali għall-valur tas-suq tiegħu kif iddeterminat skont il-punt (d) tal-Artikolu 207(4).
3. L-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw lil dawk il-porzjonijiet tal-valur tal-iskoperturi li huma kollateralizzati mill-valur tas-suq tal-kollateral eliġibbli dak il-piż tar-riskju li kieku jassenjaw skont il-Kapitolu 2 fejn l-istituzzjoni mutwanti kellha skopertura diretta għall-istrument tal-kollateral. Għal dan il-għan, il-valur tal-iskopertura ta’ element li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ elenkat fl-Anness I għandu jkun daqs 100 % tal-valur ta’ dak l-element u mhux il-valur tal-iskopertura indikat fl-Artikolu 111(1).
Il-piż tar-riskju tal-porzjon kollateralizzata għandu jkun mill-inqas 20 % għajr kif speċifikat fil-paragrafi 4 sa 6. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw lill-bqija tal-valur tal-iskopertura l-piż tar-riskju li kieku kienu jassenjaw lil skopertura mhux garantita għall-kontroparti skont il-Kapitolu 2.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw piż tar-riskju ta’ 0 % lil dik il-porzjon kollateralizzata tal-iskopertura li tirriżulta minn transazzjoni ta’ riakkwist u transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli li jissodisfaw il-kriterji fl-Artikolu 227. Fejn il-kontroparti għat-transazzjoni mhijiex parteċipant ewlieni fis-suq, l-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw piż tar-riskju ta’ 10 %.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw piż tar-riskju ta’ 0 %, fir-rigward tal-kollateralizzazzjoni, lill-valur tal-iskoperturi determinat skont il-Kapitolu 6 għall-istrumenti derivati elenkati fl-Anness II u soġġetti għal ipprezzar skont il-valur fis-suq ta’ kuljum, kollateralizzati minn flus jew strumenti assimilati ta’ flus fejn mhemmx diskrepanza fil-muniti.
L-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw piż tar-riskju ta’ 10 %, sal-ammont tal-kollateralizzazzjoni, lill-valur tal-iskoperturi ta’ tali transazzjonijiet kollateralizzati minn titoli ta’ dejn maħruġa mill-gvernijiet ċentrali jew banek ċentrali li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont il-Kapitolu 2.
6. Għal transazzjonijiet għajr dawk imsemmija fil-paragrafi 4 u 5, l-istituzzjonijiet jistgħu jassenjaw piż tar-riskju ta’ 0 % fejn l-iskopertura u l-kollateral huma denominati fl-istess munita, u tiġi ssodisfatta waħda minn dawn il-kondizzjonijiet:
(a)
il-kollateral huwa flus f’depożitu jew strument assimilat ta’ flus;
(b)
il-kollateral huwa f’forma ta’ titoli ta’ dejn maħruġa minn gvernijiet ċentrali jew banek ċentrali eliġibbli għal piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 114, u l-valur tas-suq tiegħu ġie skontat b’20 %.
7. Għall-finijiet tal-paragrafi 5 u 6 it-titoli ta’ dejn maħruġa mill-gvernijiet ċentrali jew mill-banek ċentrali għandhom jinkludu:
(a)
titoli ta’ dejn maħruġa minn gvernijiet reġjonali jew awtoritajiet lokali li l-iskoperturi għalihom huma ttrattati bħala skoperturi lejn il-gvern ċentrali li fil-ġurisdizzjoni tiegħu huma stabbiliti skont l-Artikolu 115;
(b)
titoli ta’ dejn maħruġa minn banek ta’ żvilupp multilaterali li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont jew permezz tal-Artikolu 117(2);
(c)
titoli ta’ dejn maħruġa minn organizzazzjonijiet internazzjonali li huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Artikolu 118;
(d)
titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet tas-settur pubbliku li huma ttrattati bħala skoperturi għall-gvernijiet ċentrali skont l-Artikolu 116(4).
Artikolu 223
Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju
1. Sabiex titqies il-volatilità tal-prezz, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw aġġustamenti għall-volatilità għall-valur tas-suq tal-kollateral, kif stabbilit fl-Artikoli 224 sa 227, fil-valutazzjoni tal-kollateral finanzjarju għall-finijiet tal-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju.
Fejn kollateral huwa denominat f’munita li hija differenti mill-munita li fiha hija denominata l-iskopertura sottostanti, l-istituzzjonijiet għandhom iżidu aġġustament li jirrefletti l-volatilità tal-munita għall-aġġustament għall-volatilità li hu xieraq għall-kollateral kif stabbilit fl-Artikoli 224 sa 227.
Fil-każ ta’ transazzjonijiet ta’ derivati OTC koperti minn ftehimiet ta’ netting rikonoxxuti mill-awtoritajiet kompetenti taħt il-Kapitolu 6, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw aġġustament għall-volatilità li jirrifletti l-volatilità tal-munita meta jkun hemm diskrepanza bejn il-munita tal-kollateral u l-munita tas-saldu. Anki fejn diversi muniti jkunu involuti fit-transazzjonijiet koperti mill-ftehim ta’ netting, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw aġġustament wieħed għall-volatilità.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur tal-kollateral aġġustat għall-volatilità (CVA) li jridu jqisu kif ġej:
fejn:
C
=
il-valur tal-kollateral;
HC
=
l-aġġustament għall-volatilità xieraq għall-kollateral, kif ikkalkulat skont l-Artikoli 224 u 227;
Hfx
=
l-aġġustament għall-volatilità xieraq għad-diskrepanza fil-muniti, kif ikkalkulat skont l-Artikoli 224 u 227.
L-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-formula f’dan il-paragrafu meta jikkalkulaw il-valur aġġustat għall-volatilità tal-kollateral għat-transazzjonijiet kollha għajr għal dawk it-transazzjonijiet li huma soġġetti għall-ftehimiet ewlenin ta’ netting rikonoxxuti li għalihom japplikaw id-dispożizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 220 u 221.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur aġġustat għall-volatilità tal-iskopertura (EVA) li jridu jqisu kif ġej:
fejn:
E
=
il-valur tal-iskopertura kif ikun determinat skont il-Kapitolu 2 jew il-Kapitolu 3, kif applikabbli, fejn l-iskopertura ma kinitx kollateralizzata;
HE
=
l-aġġustament għall-volatilità xieraq għall-iskopertura, kif ikkalkulat skont l-Artikoli 224 u 227.
Fil-każ ta’ transazzjonijiet ta’ derivati OTC l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-EVA kif ġej:
.
4. Għall-finijiet tal-kalkolu ta’ E fil-paragrafu 3, għandu japplika dan li ġej:
(a)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat, il-valur tal-iskopertura ta’ element li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ elenkat fl-Anness I għandu jkun ta’ 100 % tal-valur ta’ dak l-element u mhux il-valur tal-iskopertura indikat fl-Artikolu 111(1);
(b)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ IRB, għandhom jikkalkulaw il-valur tal-iskopertura tal-elementi elenkati fl-Artikolu 166(8) sa (10) billi jużaw fattur ta’ konverżjoni ta’ 100 % u mhux il-fatturi ta’ konverżjoni jew il-perċentwali indikati f’dawk il-paragrafi.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur aġġustat għal kollox tal-iskopertura (E*), billi jqisu l-effetti kemm tal-volatilità kif ukoll tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kollateral kif ġej:
fejn:
EVA
=
il-valur aġġustat għall-volatilità tal-iskopertura kif ikkalkulat fil-paragrafu 3;
CVAM
=
CVA aġġustat ulterjorment għal kull diskrepanza fil-maturità skont id-dispożizzjonijiet tat-Taqsima 5;
6. L-istituzzjonijiet jistgħu jikkalkolaw l-aġġustamenti għall-volatilità jew permezz tal-użu l-Approċċ tal-Aġġustamenti fil-Volatilità Superviżorja msemmi fl-Artikolu 224 jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji msemmi fl-Artikolu 225.
Istituzzjoni tista’ tagħżel li tuża l-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji indipendentement mill-għażla li tkun għamlet bejn l-Approċċ Standardizzat u l-Approċċ IRB għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju.
Madanakollu, meta istituzzjoni tuża l-Approċċ tal-Istimi Proprji, għandha tagħmel dan għall-medda sħiħa ta’ tipi ta’ strumenti, għajr għall-portafolli immaterjali li għalihom tista’ tuża l-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità.
7. Meta l-kollateral ikun jikkonsisti f’għadd ta’ elementi eleġibbli, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-aġġustament għall-volatilità (H) kif ġej:
fejn:
ai
=
il-proporzjon tal-valur ta’ element eleġibbli i fil-valur totali tal-kollateral;
Hi
=
l-aġġustament għall-volatilità applikabbli għall-element eliġibbli i.
Artikolu 224
Aġġustament għall-volatilità superviżorja skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju
1. L-aġġustamenti għall-volatilità li għandhom jiġu applikati mill-istituzzjonijiet skont l-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità, jekk ikun hemm rivalutazzjoni ta’ kuljum, għandhom ikunu dawk stabbiliti fit-Tabelli 1 sa 4 ta’ dan il-paragrafu.
AĠĠUSTAMENTI GĦALL-VOLATILITÀ
Tabella 1
Livell tal-kwalità tal-kreditu li miegħu hija assoċjata l-valutazzjoni tal-kreditu tat-titolu ta’ dejn
Maturità Reżidwa
Aġġustamenti għall-volatilità għal titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet deskritti fl-Artikolu 197(1)(b)
Aġġustamenti għall-volatilità għal titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet deskritti fl-Artikolu 197(1) (c) u (d)
Aġġustamenti għall-volatilità għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni u l-issodisfar tal-kriterji fl-Artikolu 197(1)(h)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
1
1 sena
0,707
0,5
0,354
1,414
1
0,707
2,829
2
1,414
1 ≤ 5 sentejn
2,828
2
1,414
5,657
4
2,828
11,314
8
5,657
5 sena
5,657
4
2,828
11,314
8
5,657
22,628
16
11,313
2-3
1 sena
1,414
1
0,707
2,828
2
1,414
5,657
4
2,828
1 ≤ 5 sentejn
4,243
3
2,121
8,485
6
4,243
16,971
12
8,485
5 sena
8,485
6
4,243
16,971
12
8,485
33,942
24
16,970
4
1 sena
21,213
15
10,607
N/A
N/A
N/A
N/A
N/A
N/A
1 ≤ 5 sentejn
21,213
15
10,607
N/A
N/A
N/A
N/A
N/A
N/A
5 sena
21,213
15
10,607
N/A
N/A
N/A
N/A
N/A
N/A
Tabella 2
Livell tal-kwalità tal-kreditu li miegħu hija assoċjata l-valutazzjoni tal-kreditu ta’ titolu ta’ dejn b’terminu qasir
Aġġustamenti għall-volatilità għal titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet deskritti fl-Artikolu 197(1)(b) b’valutazzjonijiet tal-kreditu b’terminu qasir
Aġġustamenti għall-volatilità għal titoli ta’ dejn maħruġa minn entitajiet deskritti fl-Artikolu 197(1) (c) u (d) b’valutazzjonijiet tal-kreditu b’terminu qasir
Aġġustamenti għall-volatilità għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni u l-issodisfar tal-kriterji fl-Artikolu 197(1)(h)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
1
0,707
0,5
0,354
1,414
1
0,707
2,829
2
1,414
2-3
1,414
1
0,707
2,828
2
1,414
5,657
4
2,828
Tabella 3
Tipi oħra ta’ kollaterali jew skoperturi
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
Indiċi Ewlieni tal-Ekwitajiet, Indiċi Ewlieni tal-Bonds Konvertibbli
21,213
15
10,607
Ewkitajiet jew Bonds Konvertibbli oħrajn ikkwotati f’borża rikonoxxuta
35,355
25
17,678
Flus
0
0
0
Deheb
21,213
15
10,607
Tabella 4
Aġġustament għall-volatilità għal diskrepanza fil-muniti
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 20 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ijiem (%)
perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 5 ijiem (%)
11,314
8
5,657
2. Il-kalkolu ta’ aġġustamenti għall-volatilità skont il-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
għal transazzjonijiet ta’ għoti ta’ self il-perijodu ta’ likwidazzjoni għandu jkun ta’ 20 jum ta’ xogħol;
(b)
għal transazzjonijiet ta’ riakkwist, għajr fejn transazzjonijiet jinvolvu t-trasferimenti ta’ prodotti jew drittijiet iggarantiti relatati mat-titolu għal prodotti, u transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli, il-perijodu ta’ likwidazzjoni għandu jkun ta’ 5 ijiem ta’ xogħol;
(c)
għal transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali, il-perijodu ta’ likwidazzjoni għandu jkun ta’ 10 ijiem ta’ xogħol.
Fejn istituzzjoni jkollha transazzjoni jew sett ta’ netting li tissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 285(2) (3) u (4), il-perijodu minimu ta’ żamma għandu jinġieb konformi mal-perijodu b’riskju ta’ marġni li jkun japplika skont dawk il-paragrafi.
3. Fit-Tabelli 1 sa 4 tal-paragrafu 1 u fil-paragrafi 4 sa 6, il-livell tal-kwalità tal-kreditu li miegħu tkun assoċjata l-valutazzjoni tal-kreditu tat-titolu ta’ dejn huwa l-livell tal-kwalità tal-kreditu li bih il-valutazzjoni tal-kreditu hija determinata mill-ABE li tkun assoċjata skont il-Kapitolu 2.
Għall-fini tad-determinazzjoni tal-livell tal-kwalità tal-kreditu li miegħu hija assoċjata l-valutazzjoni tal-kreditu tat-titolu ta’ dejn imsemmi fl-ewwel subparagrafu, japplika wkoll l-Artikolu 197(7).
4. Għal titoli mhux eliġibbli jew għal prodotti mikrija jew mibjugħa fi transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti, l-aġġustament għall-volatilità huwa l-istess bħal dak għall-ekwitajiet ikkwotati f’indiċi mhux ewlieni f’borża rikonoxxuta.
5. Għal unitajiet eliġibbli f’CIUs l-aġġustament għall-volatilità huwa l-medja peżata tal-aġġustamenti għall-volatilità li jkunu japplikaw, b’kont meħud tal-perijodu ta’ likwidazzjoni tat-transazzjoni kif speċifikat fil-paragrafu 2, għall-assi li fihom ikun investa l-fond.
Fejn l-assi li fihom ikun investa l-fond mhumiex magħrufa mill-istituzzjoni, l-aġġustament għall-volatilità huwa l-ogħla aġġustament għall-volatilità li jkun japplika għal kwalunkwe mill-assi li l-fond għandu dritt jinvesti fihom.
6. Għal titoli ta’ dejn mhux ikklassifikati maħruġa mill-istituzzjonijiet u li jissodisfaw il-kriterji ta’ eliġibbiltà fl-Artikolu 197(4) l-aġġustamenti għall-volatilità huma l-istess bħal għat-titoli maħruġa minn istituzzjonijiet jew korporattivi b’valutazzjoni tal-kreditu esterna assoċjata mal-livelli 2 jew 3 tal-kwalità tal-kreditu.
Artikolu 225
Stimi proprji tal-aġġustamenti għall-volatilità skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju.
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw l-istimi proprji tal-volatilità għall-kalkolu tal-aġġustamenti għall-volatilità li jridu jiġu applikati lill-kollateral u lill-iskoperturi fejn dawk l-istituzzjonijiet jikkonformaw mar-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 2 u 3. L-istituzzjonijiet li jkunu kisbu permess sabiex jużaw l-istimi proprji tal-volatilità ma għandhomx jergħu lura għall-użu ta’ metodi oħrajn għajr sabiex juru kawża ġusta u soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti.
Għal titoli ta’ dejn li għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI ekwivalenti għal grad ta’ kwalità għolja (investment grade) jew aħjar, l-istituzzjonijiet jistgħu jikkalkulaw stima tal-volatilità għal kull kategorija ta’ titoli.
Għal titoli ta’ dejn li għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI ekwivalenti taħt il-grad ta’ kwalità għolja, u għal kollateral eliġibbli ieħor, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-aġġustamenti għall-volatilità għal kull element individwali.
L-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċ tal-Istimi Proprji għandhom jistmaw il-volatilità tad-diskrepanza tal-kollateral jew tal-kambju mingħajr ma jikkunsidraw l-ebda korrelazzjoni bejn l-iskopertura mhux iggarantita, il-kollateral jew ir-rati tal-kambju.
Fid-determinazzjoni tal-kategoriji rilevanti, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw it-tip ta’ emittent tat-titolu, il-valutazzjoni esterna tal-kreditu tat-titoli, il-maturità reżidwa tagħhom, u t-tul ta’ żmien modifikat tagħhom. L-istimi tal-volatilità għandhom ikunu rappreżentattivi tat-titoli inklużi fil-kategorija mill-istituzzjoni.
2. Il-kalkolu tal-aġġustamenti għall-volatilità għandhom ikunu soġġetti għall-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jibbażaw il-kalkolu fuq id-99 perċentil, b’interval ta’ kunfidenza unilaterali;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jibbażaw il-kalkolu fuq il-perijodi ta’ likwidazzjoni li ġejjin:
(i)
20 jum ta’ xogħol għal transazzjonijiet ta’ għoti ta’ self garantit;
(ii)
5 ijiem ta’ xogħol għal transazzjoni ta’ riakkwist, għajr sa fejn tali transazzjonijiet jinvolvu t-trasferiment ta’ prodotti jew drittijiet iggarantiti relatati mat-titolu għal transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli jew prodotti;
(iii)
10 ijiem ta’ xogħol għal transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali;
(c)
perijodu ta’ likwidazzjoni stabbilit fil-punt (b) għat-tip ta’ transazzjoni inkwistjoni, permezz tal-għerq kwadrat tal-formula taż-żmien:
fejn:
TM
=
il-perijodu ta’ likwidazzjoni rilevanti;
HM
=
l-aġġustament għall-volatilità bbażat fuq il-perijodu ta’ likwidazzjoni TM;
HN
=
l-aġġustament għall-volatilità bbażat fuq il-perijodu ta’ likwidazzjoni TN.
(d)
l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw l-illikwidità ta’ assi ta’ kwalità aktar baxxa. Huma għandhom jaġġustaw il-perijodu ta’ likwidazzjoni billi jżiduh f’każijiet fejn hemm dubju rigward il-likwdità tal-kollateral. Għandhom jidentifikaw ukoll fejn data storika tista’ tissovaluta l-volatilità potenzjali. Tali każijiet għandhom jiġu indirizzati permezz ta’ xenarju ta’ stress;
(e)
it-tul tal-perijodu ta’ osservazzjoni storika li l-istituzzjonijiet jużaw sabiex jikkalkulaw l-aġġustamenti għall-volatilità għandu jkun mill-inqas ta’ sena. Għal istituzzjonijiet li jużaw skema ta’ ppeżar jew metodi oħrajn għall-perijodu ta’ osservazzjoni storika, it-tul tal-perijodu ta’ osservazzjoni effettiv għandu jkun mill-inqas ta’ sena. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeħtieġu wkoll lill-istituzzjoni sabiex tikkalkula l-aġġustamenti għall-volatilità tagħha billi tuża perijodu ta’ osservazzjoni iqsar fejn, fil-fehma tal-awtorità kompetenti, dan ikun ġustifikat minħabba qabża ’l fuq sinifikanti fil-volatilità tal-prezz;
(f)
l-istituzzjonijiet għandhom jaġġornaw is-settijiet ta’ data tagħhom u jikkalkulaw l-aġġustamenti għall-volatilità mill-inqas darba kull tliet xhur. Għandhom ukoll jivvalutaw mill-ġdid is-settijiet ta’ data tagħhom kull meta l-prezzijiet tas-suq ikunu soġġetti għal bidliet materjali.
3. L-istima tal-aġġustamenti għall-volatilità għandhom jilħqu l-kriterji kwalitattivi kollha li ġejjin:
(a)
istituzzjoni għandha tuża l-istimi tal-volatilità fil-proċess ta’ kuljum tal-ġestjoni tar- riskji inklużi fir-relazzjoni mal-limiti interni ta’ skopertura tagħha;
(b)
fejn il-perijodu ta’ likwidazzjoni użat mill-istituzzjoni fil-proċess ta’ kuljum tal-immaniġġjar tar-riskji jkun itwal minn dak stabbilit f’din it-Taqsima għat-tip ta’ transazzjoni inkwistjoni, dik l-istituzzjoni għandha żżid l-aġġustamenti fil-volatilità tagħha f’konformità mal-għerq kwadrat tal-formula taż-żmien stipulata fil-punt (c) tal-paragrafu 2;
(c)
istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċeduri stabbiliti sabiex tissorvelja u tiżgura l-konformità ma’ sett dokumentat ta’ politiki u kontrolli għall-funzjonament tas-sistema tagħha għall-istima tal-aġġustamenti għall-volatilità u għall-integrazzjoni ta’ tali stimi fil-proċess tal-ġestjoni tar-riskji tagħha;
(d)
għandha titwettaq analiżi indipendenti tas-sistema tal-istituzzjoni għall-istima tal-aġġustamenti għall-volatilità b’mod regolari bħala parti mill-proċess ta’ verifika intera tal-istituzzjoni stess. Għandha titwettaq analiżi tas-sistema kumplessiva għall-istima tal-aġġustamenti għall-volatilità u għall-integrazzjoni ta’ dawn l-aġġustamenti fil-proċess tal-ġestjoni tar-riskji tal-istituzzjoni mill-inqas darba fis-sena. Is-suġġett ta’ dik l-analiżi għandu mill-inqas jinkludi dan li ġej:
(i)
l-integrazzjoni tal-aġġustamenti stmati fil-volatilità fil-ġestjoni ta’ kuljum tar-riskji;
(ii)
il-validazzjoni ta’ kwalunkwe bidla sinifikanti fil-proċess għall-istima tal-aġġustamenti għall-volatilità;
(iii)
il-verifika tal-konsistenza, il-prontezza u l-affidabbiltà tas-sorsi tad-data użati sabiex titħaddem is-sistema għall-istima tal-aġġustamenti għall-volatilità, inkluża l-indipendenza ta’ tali sorsi ta’ data;
(iv)
il-preċiżjoni u l-adegwatezza tas-suppożizzjonijiet tal-volatilità.
Artikolu 226
Żieda fl-aġġustament għall-volatilità tal-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju
L-aġġustamenti għall-volatilità stabbiliti fl-Artikolu 224 huma l-aġġustamenti għall-volatilità li l-istituzzjoni għandha tapplika fejn ikun hemm rivalutazzjoni ta’ kuljum. B’mod simili, fejn l-istituzzjoni tuża l-istimi proprji tagħha tal-aġġustamenti għall-volatilità skont l-Artikolu 225, għandha l-ewwel nett tikkalkulahom fuq il-bażi ta’ rivalutazzjoni ta’ kuljum. Fejn ir-rivalutazzjoni ma ssirx kuljum, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw aġġustamenti għall-volatilità akbar. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulawhom billi jżidu l-aġġustamenti għall-volatilità tar-rivalutazzjoni ta’ kuljum, billi jużaw il-formula tal-għerq kwadrat taż-żmien li ġejja:
fejn:
H
=
l-aġġustament għall-volatilità li jrid jiġi applikat;
HM
=
l-aġġustament għall-volatilità fejn hemm rivalutazzjoni ta’ kuljum;
NR
=
in-numru attwali ta’ jiem ta’ xogħol bejn ir-rivalutazzjonijiet;
TM
=
il-perijodu ta’ likwidazzjoni għat-tip ta’ transazzjoni inkwistjoni.
Artikolu 227
Kondizzjonijiet għall-applikazzjoni ta’ aġġustament għall-volatilità ta’ 0 % skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju
1. Fir-rigward tat-transazzjonijiet ta’ riakkwist u transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli, fejn l-istituzzjoni tuża l-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità tal-Artikolu 224 jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji tal-Artikolu 225 u fejn huma ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a) sa (h) tal-paragrafu 2, l-istituzzjonijiet jistgħu, minflok japplikaw l-aġġustamenti għall-volatilità kkalkulati skont l-Artikoli 224 sa 226, japplikaw aġġustament għall-volatilità ta’ 0 %. L-istituzzjonijiet li jużaw l-approċċ tal-mudelli interni stabbilit fl-Artikolu 221 ma għandhomx jużaw it-trattament stipulat f’dan l-Artikolu.
2. L-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw aġġustament għall-volatilità ta’ 0 % fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
kemm l-iskopertura kif ukoll il-kollateral huma flus jew titoli ta’ dejn maħruġa mill-gvernijiet ċentrali jew banek ċentrali skont is-sens tal-Artikolu 197(1)(b) u eliġibbli għal piż tar-riskju ta’ 0 % skont il-Kapitolu 2;
(b)
kemm l-iskopertura kif ukoll il-kollateral huma denominati fl-istess munita;
(c)
il-maturità tat-transazzjoni mhijiex ta’ aktar minn ġurnata jew inkella kemm l-iskopertura kif ukoll il-kollateral huma soġġetti għal ipprezzar skont il-valur fis-suq ta’ kuljum jew aġġustament tal-marġni ta’ kuljum;
(d)
iż-żmien bejn l-aħħar data tal-ipprezzar skont il-valur fis-suq qabel id-data fejn il-kontroparti tonqos milli tagħmel aġġustament tal-marġni u l-likwidazzjoni tal-kollateral mhijiex aktar minn erbat ijiem ta’ xogħol;
(e)
it-transazzjoni hija saldata f’sistema tas-saldu pprovata għal dak it-tip ta’ transazzjoni;
(f)
id-dokumentazzjoni li tkopri l-ftehim jew it-transazzjoni hija dokumentazzjoni tas-suq standard għal transazzjonijiet ta’ riakkwist jew transazzjonijiet ta’ għoti jew teħid b’self ta’ titoli fit-titoli konċernati;
(g)
it-transazzjoni hija rregolata minn dokumentazzjoni li tispeċifika li meta kontroparti tonqos milli tissodisfa obbligazzjoni li tikkonsenja flus jew titoli jew li tikkonsenja l-marġni jew b’xi mod issir inadempjenti, it-transazzjoni tista’ tintemm immedjatament;
(h)
il-kontroparti hija kkunsidrata bħala parteċipant ewlieni fis-suq mill-awtoritajiet kompetenti.
3. Il-parteċipanti ewlenin fis-suq imsemmija fil-punt (h) tal-paragrafu 2 għandhom jinkludu l-entitajiet li ġejjin:
(a)
l-entitajiet imsemmija fl-Artikolu 197(1)(b) li l-iskoperturi għalihom huma assenjati piż tar-riskju ta’ 0 % skont il-Kapitolu 2;
(b)
istituzzjonijiet;
(c)
impriżi finanzjarji oħrajn fit-tifsira tal-punti (25)(b) u (d) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE li l-iskoperturi għalihom huma assenjati b’piż tar-riskju ta’ 20 % skont l-Approċċ Standardizzat jew li, fil-każ tal-istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB, ma għandhomx valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI rikonoxxuta u huma kklassifikati internament mill-istituzzjoni;
(d)
CIUs regolati li huma soġġetti għal rekwiżiti ta’ kapital jew ta’ lieva finanzjarja;
(e)
fondi tal-pensjonijiet regolati;
(f)
organizzazzjonijiet ta’ kklerjar rikonoxxuti.
Artikolu 228
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju
1. Skont l-Approċċ Standardizzat, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw E* kif ikkalkulat skont l-Artikolu 223(5) bħala l-valur tal-iskopertura għall-finijiet tal-Artikolu 113. Fil-każ ta’ elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ elenkati fl-Anness I, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw E* bħala l-valur li għalih għandhom jiġu applikati l-perċentwali indikati fl-Artikolu 111(1) sabiex jintlaħaq il-valur tal-iskopertura.
2. Skont l-Approċċ IRB, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw l-LGD effettiva (LGD*) bħala l-LGD għall-finijiet tal-Kapitolu 3. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-LGD* kif ġej:
fejn:
LGD
=
l-LGD li tkun tapplika għall-iskopertura skont il-Kapitolu 3 fejn l-iskopertura ma kinitx kollateralizzata;
E
=
il-valur tal-iskopertura skont l-Artikolu 223(3);
E*
=
il-valur tal-iskopertura aġġustat għal kollox skont l-Artikolu 223(5).
Artikolu 229
Prinċipji ta’ valutazzjoni għal kollateral eliġibbli ieħor skont l-Approċċ IRB
1. Għal kollateral li huwa proprjetà immobbli, il-kollateral għandu jiġi vvalutat minn valutatur indipendenti daqs il-valur tas-suq jew inqas. Istituzzjoni għandha teħtieġ li l-valutatur indipendenti jiddokumenta l-valur tas-suq b’mod trasparenti u ċar.
F’dawk l-Istati Membri li stabbilixxew kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tal-valur ta’ self ipotekarju f’dispożizzjonijiet statutorji jew regolatorji il-proprjetà tista’, minflok, tiġi vvalutata minn valutatur indipendenti daqs il-valur tas-self ipotekarju jew inqas. L-istituzzjonijiet għandhom jitolbu li l-valutatur indipendenti ma jqisx l-elementi spekulattivi fil-valutazzjoni tal-valur tas-self ipotekarju u li jiddokumenta dak il-valur b’mod trasparenti u ċar.
Il-valur tal-kollateral għandu jkun il-valur tas-suq jew il-valur tas-self ipotekarju mnaqqas kif xieraq sabiex jirrefletti r-riżultati tal-monitoraġġ meħtieġ skont l-Artikolu 208(3) u sabiex jikkunsidra kwalunkwe pretensjoni preċedenti fuq il-proprjetà.
2. Għar-riċevibbli, il-valur tar-riċevibbli għandu jkun l-ammont riċevibbli.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw il-kollateral fiżiku għajr il-proprjetà immobbli daqs il-valur tas-suq tiegħu. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, il-valur tas-suq huwa l-prezz stmat tal-proprjetà kieku kellha tinbiegħ fi transazzjoni distakkata bejn xerrej u bejjiegħ fid-data tal-valutazzjoni.
Artikolu 230
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija għal kollateral eliġibbli ieħor skont l-Approċċ IRB
1. L-istituzzjonijiet għandhom jużaw LGD* ikkalkulata skont dan il-paragrafu u l-paragrafu 2 bħala l-LGD għall-finijiet tal-Kapitolu 3.
Fejn il-proporzjon tal-valur tal-kollateral (C) għall-valur tal-iskopertura (E) ikun inqas mil-livell minimu meħtieġ ta’ kollateralizzazzjoni tal-iskopertura (C*) kif stabbilit fit-Tabella 5, LGD* għandha tkun l-LGD stabbilita fil-Kapitolu 3 għall-iskoperturi mhux kollateralizzati għall-kontroparti. Għal dan il-għan, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur tal-iskopertura tal-elementi elenkati fl-Artikolu 166(8) sa (10) billi jużaw fattur ta’ konverżjoni jew perċentwal ta’ 100 % u mhux il-fatturi ta’ konverżjoni jew il-perċentwali indikati f’dawk il-paragrafi.
Fejn il-proporzjon tal-valur tal-kollateral għall-valur tal-iskopertura jaqbeż livell massimu ta’ C** ieħor, u ogħla, kif stabbilit fit-Tabella 5, LGD* għandu jkun dak preskritt fit-Tabella 5.
Fejn il-livell meħtieġ ta’ kollateralizzazzjoni C** ma jinkisibx fir-rigward tal-iskopertura kumplessiva, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw l-iskopertura bħala żewġ skoperturi- waħda li tikkorrispondi għal dik il-parti li fir-rigward tagħha nkiseb il-livell meħtieġ ta’ kollateralizzazzjoni C** u waħda li tikkorrispondi għall-bqija.
2. L-LGD* applikabbli u l-livelli meħtieġa ta’ kollateralizzazzjoni għall-partijiet iggarantiti tal-iskoperturi huma stabbiliti fit-Tabella 5 ta’ dan il-paragrafu.
Tabella 5
LGD minima għal partijiet iggarantiti tal-iskoperturi
LGD* għal skopertura prijoritarja
LGD* għal skoperturi subordinati
Livell minimu meħtieġ ta’ kollateralizzazzjoni tal-iskopertura (C*)
Livell minimu meħtieġ ta’ kollateralizzazzjoni tal-iskopertura (C**)
Riċevibbli
35 %
65 %
0 %
125 %
Propjretà residenzjali/proprjetà kummerċjali
35 %
65 %
30 %
140 %
Kollateral ieħor
40 %
70 %
30 %
140 %
3. Minflok it-trattament stipulat fil-paragrafi 1 u 2, u soġġett għall-Artikolu 124(2), l-istituzzjonijiet jistgħu jassenjaw piż tar-riskju ta’ 50 % lill-parti tal-iskopertura li hija, fil-limiti stabbiliti fl-Artikolu 125(2)(d) u l-Artikolu 126(2)(d) rispettivament, kollateralizzata fis-sħiħ minn proprjetà residenzjali jew proprjetà kummerċjali immobbli li tinsab fit-territorju ta’ Stat Membru meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha fl-Artikolu 199(4).
Artikolu 231
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija fil-każ ta’ aggregazzjonijiet imħallta ta’ kollateral
1. Istituzzjoni għandha tikkalkula l-valur ta’ LGD* li għandha tuża bħala l-LGD għall-finijiet tal-Kapitolu 3 skont il-paragrafi 2 u 3 fejn jiġu ssodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni tuża l-Approċċ IRB biex tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija;
(b)
skopertura hija kollateralizzata kemm b’kollateral finanzjarju kif ukoll b’kollateral eliġibbli ieħor.
2. L-istituzzjonijiet għandhom ikunu meħtieġa jaqsmu f’partijiet il-valur aġġustat għall-volatilità tal-iskopertura, miksub billi jiġi applikat l-aġġustament għall-volatilità kif stabbilit fl-Artikolu 223(5) għall-valur tal-iskopertura, sabiex tinkiseb parti koperta mill-kollateral finanzjarju eliġibbli, parti koperta mir-riċevibbli, parti koperta mill-kollateral li huwa proprjetà kummerċjali immobbli jew kollateral li huwa proprjetà residenzjali, parti koperta minn kollateral eliġibbli ieħor, u l-parti mhux garantita, kif applikabbli.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw LGD* għal kull parti tal-iskopertura miksuba fil-paragrafu 2 b’mod separat b’konformità mad-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ dan il-Kapitolu.
Artikolu 232
Protezzjoni ffinanzjata oħra tal-kreditu
1. Fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 212(1), depożiti ma’ istituzzjonijiet terzi jistgħu jiġu ttrattati bħala garanzija mill-istituzzjoni terza.
2. Fejn jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 212(2), l-istituzzjonijiet għandhom jissoġġettaw il-porzjon tal-iskopertura kollateralizzata mill-valur attwali taċ-ċessjoni tal-poloz tal-assigurazzjoni fuq il-ħajja mirhuna lill-istituzzjoni mutwanti għat-trattament li ġej:
(a)
fejn l-iskopertura hija soġġetta għall-Approċċ Standardizzat, għandha tkun ippeżata skont ir-riskju billi jintużaw il-piżijiet tar-riskju speċifikati fil-paragrafu 3;
(b)
fejn l-iskopertura hija soġġetta għall-Approċċ IRB iżda mhux soġġetta għall-istimi proprji tal-LGD tal-istituzzjoni, għandha tiġi assenjata LGD ta’ 40 %.
F’każ ta’ diskrepanza fil-muniti, l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu l-valur attwali taċ-ċessjoni skont l-Artikolu 233(3), u l-valur tal-protezzjoni tal-kreditu hu l-valur attwali taċ-ċessjoni tal-polza tal-assigurazzjoni fuq il-ħajja.
3. Għall-finijiet tal-punt (a) tal-paragrafu 2, l-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw il-piżijiet tar-riskju li ġejjin fuq il-bażi ta’ piż tar-riskju assenjat lil skopertura prijoritarja mhux garantita għall-impriża li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja:
(a)
piż tar-riskju ta’ 20 %, fejn l-iskopertura prijoritarja mhux garantita għall-impriża li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja tkun assenjata piż tar-riskju ta’ 20 %;
(b)
piż tar-riskju ta’ 35 %, fejn l-iskopertura prijoritarja mhux garantita għall-impriża li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja tkun assenjata piż tar-riskju ta’ 50 %;
(c)
piż tar-riskju ta’ 70 %, fejn l-iskopertura prijoritarja mhux garantita għall-impriża li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja tkun assenjata piż tar-riskju ta’ 100 %;
(d)
piż tar-riskju ta’ 150 %, fejn l-iskopertura prijoritarja mhux garantita għall-impriża li tipprovdi l-assigurazzjoni fuq il-ħajja tkun assenjata piż tar-riskju ta’ 150 %.
4. Istituzzjoni tista’ tittratta strumenti riakkwistati fuq talba li huma eliġibbli skont l-Artikolu 200(c) bħala garanzija mill-istituzzjoni emittenti. Il-valur tal-protezzjoni tal-kreditu eliġibbli għandu jkun li ġej:
(a)
fejn l-istrument ser jiġi riakkwistat bil-valur nominali tiegħu, il-valur tal-protezzjoni għandu jkun dak l-ammont;
(b)
fejn l-istrument ser jiġi riakkwistat bil-prezz tas-suq, il-valur tal-protezzjoni għandu jkun il-valur tal-istrument ivvalutat bl-istess mod bħat-titoli ta’ dejn speċifikati li jissodisfaw il-kondizzjonijiet fl-Artikolu 197(4).
Subtaqsima 2
Protezzjoni tal-kreditu mhux finanzjata
Artikolu 233
Valutazzjoni
1. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-effetti tal-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu skont din is-Subtaqsima, il-valur tal-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu (G) għandu jkun l-ammont li l-fornitur tal-protezzjoni jkun impenja ruħu li jħallas f’każ ta’ inadempjenza jew nuqqas ta’ pagament mill-mutwatarju jew f’każ ta’ avvenimenti speċifikati oħrajn tal-kreditu.
2. Fil-każ ta’ derivati tal-kreditu li bħala avveniment ta’ kreditu ma jinkludux ir-ristrutturar tal-obbligazzjoni sottostanti li jinvolvi maħfra jew rinviju tal-ammont kapitali, tal-imgħax jew tat-tariffi li jirriżultaw f’avveniment ta’ telf tal-kreditu, għandu japplika dan li ġej:
(a)
fejn l-ammont li l-fornitur tal-protezzjoni jkun impenja ruħu li jħallas ma jkunx ogħla mill-valur tal-iskopertura, l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu l-valur tal-protezzjoni tal-kreditu kkalkulat skont l-paragrafu 1 b’40 %;
(b)
fejn l-ammont li l-fornitur tal-protezzjoni jkun impenja ruħu li jħallas ikun ogħla mill-valur tal-iskopertura, il-valur tal-protezzjoni tal-kreditu ma għandux ikun ogħla minn 60 % tal-valur tal-iskopertura.
3. Fejn il-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu tkun denominata f’munita differenti minn dik li fiha tkun denominata l-iskopertura, l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu l-valur tal-protezzjoni tal-kreditu permezz tal-applikazzjoni ta’ aġġustament għall-volatilità kif ġej:
fejn:
G*
=
l-ammont tal-protezzjoni tal-kreditu aġġustat għar-riskju tal-kambju,
G
=
l-ammont nominali tal-protezzjoni tal-kreditu;
Hfx
=
l-aġġustament għall-volatilità għal kull diskrepanza fil-muniti bejn il-protezzjoni tal-kreditu u l-obbligazzjoni sottostanti determinat skont il-paragrafu 4.
Fejn ma hemm l-ebda diskrepanza fil-muniti Hfx tkun żero.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jibbażaw l-aġġustamenti għall-volatilità għal kwalunkwe diskrepanza fil-muniti fuq perijodu ta’ likwidazzjoni ta’ 10 ġranet ta’ xogħol, bis-suppożizzjoni li ssir rivalutazzjoni kuljum, u jistgħu jikkalkulawhom abbażi tal-Approċċ tal-Aġġustamenti Superviżorji għall-Volatilità jew l-Approċċ tal-Istimi Proprji kif stabbilit fl-Artikoli 224 u 225 rispettivament. L-istituzzjonijiet għandhom iżidu l-aġġustamenti għall-volatilità skont l-Artikolu 226.
Artikolu 234
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija f’każ ta’ protezzjoni parzjali u segmentazzjoni
Meta l-istituzzjoni tittrasferixxi parti mir-riskju ta’ self f’segment wieħed jew aktar, għandhom japplikaw ir-regoli stabbiliti fil-Kapitolu 5. L-istituzzjonijiet jistgħu jikkunsidraw limiti ta’ materjalità fuq pagamenti li taħthom ma jsirx ebda pagament f’każ ta’ telf bħala ekwivalenti għal pożizzjonijiet tal-ewwel telf miżmum u li jirriżultaw fi trasferiment tar-riskju f’segmenti.
Artikolu 235
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 113(3) l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkoloaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-formula li ġejja:
fejn:
E
=
il-valur tal-iskopertura skont l-Artikolu 111; għal dan il-għan, il-valur tal-iskopertura ta’ element li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ elenkat fl-Anness I għandu jkun ta’ 100 % tal-valur tiegħu u mhux il-valur tal-iskopertura indikat fl-Artikolu 111(1);
GA
=
l-ammont ta’ protezzjoni tar-riskju tal-kreditu kif ikkalkulat fl-Artikolu 233(3) (G*) aġġustat ulterjorment għal kwalunkwe diskrepanzi fil-maturità kif stabbilit fit-Taqsima 5;
r
=
il-piż tar-riskju tal-iskoperturi għad-debitur kif speċifikat fil-Kapitolu 2;
g
=
il-piż tar-riskju tal-iskoperturi għall-fornituri tal-protezzjoni kif speċifikat fil-Kapitolu 2.
2. Fejn l-ammont protett (GA) huwa inqas mill-iskopertura (E), l-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw il-formula speċifikata fil-paragrafu 1 biss fejn il-partijiet protetti u mhux protetti tal-iskopertura għandhom prijorità ugwali.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jestendu t-trattament stipulat fl-Artikolu 114(4) u (7) għal skoperturi jew partijiet ta’ skoperturi ggarantiti mill-gvern ċentrali jew il-bank ċentrali, fejn il-garanzija hija denominata fil-munita nazzjonali tal-mutwatarju u l-iskopertura hija ffinanzjata f’dik il-munita.
Artikolu 236
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont l-Approċċ IRB
1. Għall-porzjon kopert tal-valur tal-iskopertura (E), ibbażat fuq il-valur aġġustat tal-protezzjoni tal-kreditu GA, il-PD għall-finijiet tat-Taqsima 4 tal-Kapitolu 3 tista’ tkun il-PD tal-fornitur tal-protezzjoni, jew PD bejn dik tal-mutwatarju u dik tal-garanti fejn sostituzzjoni sħiħa mhijiex meqjusa ġġustifikata. Fil-każ ta’ skoperturi subordinati u protezzjoni mhux iffinanzjata u mhux subordinata, l-LGD li trid tiġi applikata mill-istituzzjonijiet għall-finijiet tat-Taqsima 4 tal-Kapitolu 3 tista’ tkun dik assoċjata mal-pretensjonijiet prijoritarji.
2. Għal kwalunkwe porzjon mhux kopert tal-valur tal-iskopertura (E) il-PD għandha tkun dik tal-mutwatarju u l-LGD għandha tkun dik tal-iskopertura sottostanti.
3. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, GA huwa l-valur ta’ G* kif ikkalkulat skont l-Artikolu 233(3) aġġustat ulterjorment għal kwalunkwe diskrepanza fil-maturità kif stabbilit fit-Taqsima 5. E huwa l-valur tal-iskopertura ddeterminat skont it-Taqsima 5 tal-Kapitolu 3. Għal dan il-għan, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur tal-iskopertura tal-elementi elenkati fl-Artikolu 166(8) sa (10) billi jużaw fattur ta’ konverżjoni jew perċentwal ta’ 100 % u mhux il-fatturi ta’ konverżjoni jew il-perċentwali indikati f’dawk il-paragrafi.
Section 5
Maturity mismatches
Artikolu 237
Diskrepanza fil-maturità
1. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, diskrepanza fil-maturità sseħħ meta l-maturità reżidwa tal-protezzjoni tal-kreditu tkun inqas minn dik tal-iskopertura protetta. Fejn il-protezzjoni jkollha maturità reżidwa ta’ inqas minn tliet xhur u l-maturità tal-protezzjoni tkun inqas mill-maturità tal-iskopertura sottostanti, dik il-protezzjoni ma tikkwalifikax bħala protezzjoni tal-kreditu eliġibbli.
2. Fejn ikun hemm diskrepanza fil-maturità, il-protezzjoni tal-kreditu ma għandhiex tikkwalifika bħala eliġibbli fejn tintlaħaq waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-maturità oriġinali tal-protezzjoni hija inqas minn sena;
(b)
l-iskopertura hija skopertura b’terminu qasir speċifikata mill-awtoritajiet kompetenti li hija soġġetta għal livell minimu ta’ ġurnata minflok ta’ sena fir-rigward tal-valur tal-maturità (M) skont l-Artikolu 162(3).
Artikolu 238
Maturità tal-protezzjoni tal-kreditu
1. Soġġett għal massimu ta’ħames snin, il-maturità effettiva tal-attività sottostanti għandha tkun l-itwal żmien li jifdal possibbli qabel ma d-debitur ikun skedat li jwettaq l-obbligazzjonijiet tiegħu. Soġġett għall-paragrafu 2, il-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu għandha tkun iż-żmien għall-eqreb data li fiha l-protezzjoni tista’ tintemm jew tiġi tterminata.
2. Fejn ikun hemm l-għażla li tiġi tterminata l-protezzjoni li hija fid-diskrezzjoni tal-bejjiegħ tal-protezzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom jieħdu l-maturità tal-protezzjoni bħala ż-żmien għall-eqreb data li fiha tista’ tiġi eżerċitata l-għażla. Fejn hemm għażla sabiex tiġi tterminata l-protezzjoni u tkun fid-diskrezzjoni tax-xerrej tal-protezzjoni u t-termini tal-arranġament li ħoloq il-protezzjoni jkun fihom inċentiv pożittiv għall-istituzzjoni biex ittermina t-transazzjoni qabel il-maturità kuntrattwali, l-istituzzjoni għandha tieħu l-maturità tal-protezzjoni bħala l-eqreb data li fiha tista’ tiġi eżerċitata l-għażla; altrimenti, l-istituzzjoni tista’ tikkunsidra li tali għażla ma taffettwax il-maturità tal-protezzjoni.
3. Fejn derivat tal-kreditu mhuwiex projbit milli jiġi tterminat qabel l-iskadenza ta’ xi perijodu ta’ konċessjoni meħtieġ sabiex isseħħ inadempjenza fuq l-obbligazzjoni sottostanti bħala konsegwenza ta’ nuqqas ta’ ħlas, l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu l-maturità tal-protezzjoni bit-tul taż-żmien tal-perijodu ta’ konċessjoni.
Artikolu 239
Valutazzjoni tal-protezzjoni
1. Għal transazzjonijiet soġġetti għall-protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu skont il-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju, fejn hemm diskrepanza bejn il-maturità tal-iskopertura u l-maturità tal-protezzjoni, il-kollateral ma jikkwalifikax bħala protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu eliġibbli.
2. Għal transazzjonijiet soġġetti għall-protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju, l-istituzzjonijiet għandhom jirreflettu l-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu u tal-iskopertura fil-valur aġġustat tal-kollateral skont il-formula li ġejja:
fejn:
CVA
=
il-valur aġġustat għall-volatilità tal-kollateral kif speċifikat fl-Artikolu 223(2) jew l-amount tal-iskopertura, liema minnhom ikun l-inqas;
t
=
huwa l-għadd ta’ snin li jifdal sad-data tal-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu kkalkulat skont l-Artikolu 238, jew il-valur ta’ T, liema minnhom ikun l-inqas;
T
=
l-għadd ta’ snin li jifdal sad-data tal-maturità tal-iskopertura ikkalkolat skont l-Artikolu 238, jew ħames snin, liema minnhom ikun l-inqas;
t*
=
0,25.
L-istituzzjonijiet għandhom jużaw CVAM bħala CVA aġġustat ulterjorment għal diskrepanza fil-maturità fil-formula għall-kalkolu tal-valur tal-iskopertura aġġustat għal kollox (E*) stabbilit fl-Artikolu 223(5).
3. Għal transazzjonijiet soġġetti għall-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, l-istituzzjonijiet għandhom jirreflettu l-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu u tal-iskopertura fil-valur aġġustat tal-protezzjoni tal-kreditu skont il-formula li ġejja:
fejn:
GA
=
G* aġġustat għal kwalunkwe diskrepanza fil-maturità;
G*
=
l-ammont tal-protezzjoni aġġustat għal kwalunkwe diskrepanza fil-muniti;
t
=
huwa l-għadd ta’ snin li jifdal sad-data tal-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu kkalkulat skont l-Artikolu 238, jew il-valur ta’ T, liema minnhom ikun l-inqas;
T
=
huwa l-għadd ta’ snin li jifdal sad-data tal-maturità tal-iskopertura kkalkulat skont l-Artikolu 238, jew ħames snin, liema minnhom ikun l-inqas;
t*
=
0,25.
L-istituzzjonijiet għandhom jużaw GA bħala l-valur tal-protezzjoni għall-finijiet tal-Artikoli 233 sa 236.
Taqsima 6
Tekniki ta’ CRM għal baskets
Artikolu 240
Derivati tal-kreditu tat-tip "first-to-default"
Fejn l-istituzzjoni tikseb protezzjoni tal-kreditu għal għadd ta’ skoperturi bil-kondizzjoni li l-ewwel inadempjenza fost l-iskoperturi għandha tikkawża pagament u li dan l-avveniment ta’ kreditu għandu jittermina l-kuntratt, l-istituzzjoni tista’ temenda l-kalkolu tal-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u, kif rilevanti, l-ammont ta’ telf mistenni tal-iskopertura li kieku, fl-assenza tal-protezzjoni tal-kreditu, tkun tipproduċi l-inqas ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju skont dan il-Kapitolu:
(a)
għal istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċ Standardizzat, l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju għandu jkun dak ikkalkulat skont l-Approċċ Standardizzat;
(b)
għal istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċ IRB, l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju għandu jkun is-somma tal-ammont tal-iskopertura ppeżata skont ir-riskju ikkalkulat skont l-Approċċ IRB u 12.5 darbiet l-ammont tat-telf mistenni.
It-trattament stipulat f’dan l-Artikolu japplika biss fejn il-valur tal-iskopertura jkun inqas minn jew daqs il-valur tal-protezzjoni tal-kreditu.
Artikolu 241
Derivati tal-kreditu tat-tip "nth-to-default"
Fejn l-inadempjenza numru “n” fost l-iskoperturi tikkawża pagament taħt il-protezzjoni tal-kreditu, l-istituzzjoni li tixtri l-protezzjoni tista’ biss tirrikonoxxi l-protezzjoni għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u, kif applikabbli, l-ammonti ta’ telf mistennija fejn il-protezzjoni tkun inkisbet ukoll għall-inadempjenzi numru 1 sa numru n-1 jew meta jkunu diġà seħħew inadempjenzi numru ‘n-1’. F’tali każijiet, l-istituzzjoni tista’ temenda l-kalkolu tal-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju u, kif applikabbli, l-ammont ta’ telf mistenni tal-iskopertura, li fin-nuqqas tal-protezzjoni tal-kreditu kieku kienu jipproduċu l-ammont tan-numru n l-aktar baxx tal-iskoperturi ppeżata skont ir-riskju skont dan il-Kapitolu. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-ammont tan-numru n l-aktar baxx kif speċifikat fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 240.
It-trattament stipulat f’dan l-Artikolu japplika biss fejn il-valur tal-iskopertura jkun inqas minn jew daqs il-valur tal-protezzjoni tal-kreditu.
L-iskoperturi kollha fil-basket għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 204(2) u l-Artikolu 216(1)(d).
KAPITOLU 5
Titolizzazzjoni
Taqsima 1
Definizzjonijiet
Artikolu 242
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘marġni pożittiv’ tfisser irkupru ta’ imposti finanzjarji jew dħul minn tariffi oħrajn irċevuti fir-rigward tal-iskoperturi titolizzati nett mill-ispejjeż u l-infiq;
(2)
‘opzjoni ta’ sejħa għal clean-up’ tfisser opzjoni kuntrattwali għall-oriġinatur sabiex jirriakkwista jew itemm il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni qabel ma l-iskoperturi sottostanti kollha jkunu tħallsu lura, fejn l-ammont ta’ skoperturi pendenti jaqa’ taħt livell speċifikat;
(3)
‘faċilità ta’ likwidità’ tfisser il-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li tirriżulta minn ftehim kuntrattwali sabiex jiġi pprovdut finanzjament biex jiżgura l-prontezza tal-flussi tal-flus lill-investituri;
(4)
‘KIRB’ tfisser 8 % tal-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju li jkunu kkalkulati skont il-Kapitolu 3 fir-rigward tal-iskoperturi titolizzati, kieku ma ġewx titolizzati, miżjuda bl-ammont tat-telf mistenni assoċjat ma’ dawk l-iskoperturi kkalkulati skont dak il-Kapitolu;
(5)
‘metodu abbażi tal-klassifikazzjonijiet’ tfisser il-metodu tal-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni skont l-Artikolu 261;
(6)
‘metodu tal-formula superviżorja’ tfisser il-metodu tal-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni skont l-Artikolu 262;
(7)
‘pożizzjoni mhux klassifikata’ tfisser pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li ma għandhiex valutazzjoni tal-kreditu eliġibbli minn ECAI kif imsemmi fit-Taqsima 4;
(8)
‘pożizzjoni klassifikata’ tfisser pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li għandha valutazzjoni tal-kreditu eliġibbli minn ECAI kif imsemmi fit-Taqsima 4;
(9)
‘programm ta’ karta kummerċjali garantita b’assi (ABCP - asset-backed commercial paper programme)’ tfisser programm ta’ titolizzazzjonijiet, li garanziji maħruġa minnu fil-biċċa l-kbira jieħdu l-forma ta’ karta kummerċjali b’maturità oriġinali ta’ sena jew inqas;
(10)
‘titolizzazzjoni tradizzjonali’ tfisser titolizzazzjoni li tinvolvi t-trasferiment ekonomiku tal-iskoperturi li jkunu titolizzati. Dan għandu jseħħ permezz tat-trasferiment tas-sjieda tal-iskoperturi titolizzati mill-istituzzjoni oriġinatriċi lil SSPE jew permezz ta’ subparteċipazzjoni minn SSPE. It-titoli maħruġa ma jirrappreżentawx obbligazzjonijiet ta’ pagament tal-istituzzjoni oriġinatriċi;
(11)
‘titolizzazzjoni sintetika’ tfisser titolizzazzjoni fejn it-trasferiment tar-riskju jinkiseb permezz tad-derivati tal-kreditu jew garanziji, u l-iskoperturi titolizzati jibqgħu skoperturi tal-istituzzjoni oriġinatriċi;
(12)
‘skopertura rotanti’ tfisser skopertura fejn il-bilanċi pendenti tal-konsumaturi jitħallew ivarjaw skont id-deċiżjonijiet tagħhom ta’ teħid ta’ self u ripagament, sa limitu miftiehem;
(13)
‘titolizzazzjoni rotanti’ tfisser titolizzazzjoni fejn l-istruttura nnifisha tat-titolizzazzjoni tkun rotanti billi l-iskoperturi jiżdiedu jew jitneħħew mill-aggregazzjoni ta’ skoperturi irrispettivament milli jekk l-iskoperturi humiex rotanti jew le;
(14)
‘klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata’ tfisser klawżola kuntrattwali f’titolizzazzjoni ta’ skoperturi rotanti jew titolizzazzjoni rotanti li teħtieġ, meta jseħħu avvenimenti definiti, li l-pożizzjonijiet tal-investituri jissarrfu qabel il-maturità miftiehma oriġinalment tat-titoli maħruġa;
(15)
‘segment tal-ewwel telf’ tfisser is-segment l-aktar subordinat f’titolizzazzjoni li jkun l-ewwel segment li jġorr it-telf imġarrab fuq l-iskoperturi titolizzati u li b’hekk jipprovdi protezzjoni għat-tieni telf u, fejn rilevanti, segmenti kklassifikati ogħla.
Taqsima 2
Rikonoxximent ta’ trasferiment sinifikanti tar-riskju
Artikolu 243
Titolizzazzjoni tradizzjonali
1. L-istituzzjoni oriġinatriċi ta’ titolizzazzjoni tradizzjonali tista’ teskludi skoperturi titolizzati mill-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u ammonti ta’ telf mistennija jekk tintlaħaq waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
riskju tal-kreditu sinifikanti assoċjat mal-iskoperturi titolizzati ikun ikkunsidrat li ġie trasferit lil partijiet terzi;
(b)
l-istituzzjoni oriġinatriċi tapplika piż tar-riskju ta’ 1 250 % għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni kollha li għandha f’din it-titolizzazzjoni jew tnaqqas dawn il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad skont l-Artikolu 36(1)(k).
2. Għandu jiġi kkunsidrat li riskju tal-kreditu sinifikanti ġie trasferit fil-każijiet li ġejjin:
(a)
l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji miżmuma mill-istituzzjoni oriġinatriċi f’din it-titolizzazzjoni ma jaqbżux il-50 % tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji kollha f’din it-titolizzazzjoni;
(b)
fejn mhemmx pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji f’titolizzazzjoni partikolari u l-oriġinatur jista’ juri li l-valur tal-iskopertura tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jkunu soġġetti għal tnaqqis mill- Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jew piż tar-riskju ta’ 1 250 % jaqbeż l-istima raġunata tat-telf mistenni fuq l-iskoperturi titolizzati b’marġni sostanzjali, l-istituzzjoni oriġinatriċi ma żżomx aktar minn 20 % tal-valur tal-iskoperturi tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jkunu soġġetti għal tnaqqis mill- Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jew piż tar-riskju ta’ 1 250 %;
Fejn it-tnaqqis possibbli fl-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, li l-istituzzjoni oriġinatriċi tikseb permezz ta’ din it-titolizzazzjoni ma jkunx ġustifikat minn trasferiment proporzjonat tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi, l-awtoritajiet kompetenti tista’ tiddeċiedi fuq bażi ta’ każ b’każ li ma għandux jiġi kkunsidrat li ġie ttrasferit riskju tal-kreditu sinifikanti lil partijiet terzi.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 2, pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji tfisser pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li japplika għalihom piż tar-riskju aktar baxx minn 1 250 % u li huma aktar subordinati mill-maġġoranza tal-pożizzjonijiet prijoritarji f’din it-titolizzazzjoni u l-aktar subordinati fost il-pożizzjonijiet kollha ta’ titolizzazzjoni f’din it-titolizzazzjoni li għaliha tkun assenjata waħda minn dawn li ġejjin skont din it-Taqsima 4:
(a)
fil-każ ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni soġġetta għat-Taqsima 3, is-Subtaqsima 3 livell 1 tal-kwalità tal-kreditu;
(b)
fil-każ ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni soġġetta għat-Taqsima 3, is-Subtaqsima 4 livell 1 jew 2 tal-kwalità tal-kreditu.
4. Minflok il-paragrafi 2 u 3, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess lill-istituzzjonijiet oriġinaturi sabiex jikkunsidraw li riskju tal-kreditu sinifikanti jkun ġie trasferit fejn l-istituzzjoni oriġinatriċi tista’ turi, f’kull każ ta’ titolizzazzjoni, li t-tnaqqis fir-rekwiżiti tal-fondi proprjifondi proprji li l-oriġinatriċi tikseb permezz tat-titolizzazzjoni huwa ġustifikat minn trasferiment proporzjonat tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi.
Għandu jingħata permess biss fejn l-istituzzjoni tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha fis-seħħ politiki u metodoloġiji sensittivi għar-riskji adegwati biex jivvalutaw it-trasferiment tar-riskju;
(b)
l-istituzzjoni rrikonoxxiet ukoll it-trasferiment tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi f’kull każ għall-finijiet tal-ġestjoni interna tar-riskji tal-istituzzjoni u l-allokazzjoni interna tal-kapital tagħha.
5. Minbarra r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 1 sa 4, kif applikabbli, għandhom jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
id-dokumentazzjoni tat-titolizzazzjoni tirrefletti s-sustanza ekonomika tat-transazzjoni;
(b)
l-iskoperturi titolizzati ma jkunux aċċessibbli għall-istituzzjoni oriġinatriċi u l-kredituri tagħha, inklużi fil-każijiet ta’ falliment u riċevitura. Dan għandu jkun appoġġat bl-opinjoni ta’ konsulent legali kkwalifikat;
(c)
it-titoli maħruġa ma jirrappreżentawx obbligazzjonijiet ta’ pagament tal-istituzzjoni oriġinatriċi;
(d)
l-istituzzjoni oriġinatriċi ma żżommx kontroll effettiv jew indirett fuq l-iskoperturi trasferiti. Oriġinatur għandu jitqies li żamm kontroll effettiv fuq l-iskoperturi trasferiti jekk għandu d-dritt li jakkwista mill-ġdid mingħand id-destinatarju tat-trasferiment l-iskoperturi li kienu trasferiti sabiex jirrealizza l-benefiċċji tagħhom jew jekk huwa obbligat jerġa’ tassumi r-riskju ttrasferit. Iż-żamma mill-istituzzjoni oriġinatriċi tad-drittijiet ta’ amministrazzjoni jew tal-obbligazzjonijiet fir-rigward tal-iskoperturi ma għandhiex tikkostitwixxi minnha nfisha kontroll indirett tal-iskoperturi;
(e)
id-dokumentazzjoni tat-titolizzazzjoni tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(i)
ma jkunx fiha klawżoli li ħlief fil-każ ta’ klawżoli ta’ ammortizzazzjoni antiċipata, jeħtieġu li pożizzjonijiet fit-titolizzazzjoni jittejbu mill-istituzzjoni oriġinatriċi inklużi iżda mhux limitati għall-modifikazzjoni tal-iskoperturi għall-kreditu sottostanti jew iż-żieda tar-rendiment pagabbli lill-investituri bħala konsegwenza ta’ deterjorament fil-kwalità tal-kreditu tal-iskoperturi titolizzati;
(ii)
ma jkunx fiha klawżoli li jżidu r-rendiment pagabbli lid-detenturi tal-pożizzjonijiet fit-titolizzazzjoni bħala konsegwenza ta’ deterjorament fil-kwalità tal-kreditu tal-aggregazzjoni sottostanti;
(iii)
tagħmilha ċara, fejn applikabbli, li kwalunkwe akkwist jew riakkwist ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni mill-oriġinatur jew l-isponsor li jmorru lil hinn mill-obbligi kuntrattwali tagħha huwa eċċezzjonali u jista’ jsir biss skont kondizzjonijiet normali tas-suq;
(f)
fejn hemm opzjoni ta’ sejħa għal clean-up, dik l-opzjoni għandha tissodisfa wkoll il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
hija eżerċitabbli fid-diskrezzjoni tal-istituzzjoni oriġinatriċi;
(ii)
tista’ tiġi eżerċitata biss meta jibqa’ mhux ammortizzat 10 % jew inqas tal-valur oriġinali tal-iskoperturi titolizzati;
(iii)
mhijiex strutturata b’mod li tevita l-allokazzjoni ta’ telf lil pożizzjonijiet ta’ rinforz tal-kreditu jew pożizzjonijiet oħra tal-investituri u li b’xi mod ieħor hija strutturata sabiex tipprovdi rinforz fil-kreditu.
6. L-awtoritajiet kompetenti għandhom iżommu lill-ABE infurmata dwar każijiet speċifiċi, imsemmija fil-paragrafu 2, fejn it-tnaqqis possibbli fl-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju mhuwiex ġustifikat permezz ta’ trasferiment proporzjonat tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi, u dwar l-użu li l-istituzzjonijiet jagħmlu tal-paragrafu 4. L-ABE għandha tissorvelja l-firxa ta’ prattiki f’dan il-qasam u għandha toħroġ linji gwida, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. L-ABE għandha teżamina l-implimentazzjoni mill-Istati Membri ta’ dawk il-linji gwida u tagħti parir lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2017 dwar jekk huwiex meħtieġ standard tekniku vinkolanti.
Artikolu 244
Titolizzazzjoni sintetika
1. Istituzzjoni oriġinatriċi ta’ titolizzazzjoni sintetika tista’ tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, u, kif rilevanti, l-ammonti ta’ telf mistennija, għall-iskoperturi titolizzati skont l-Artikolu 249, jekk waħda milli ġejjin tkun issodisfatta:
(a)
huwa kkunsidrat li ġie ttrasferit riskju tal-kreditu sinifikanti lil partijiet terzi permezz ta’ protezzjoni tal-kreditu iffinanzjata jew inkella mhux iffinanzjata;
(b)
l-istituzzjoni oriġinatriċi tapplika piż tar-riskju ta’ 1 250 % għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni kollha li għandha f’din it-titolizzazzjoni jew tnaqqas dawn il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 skont l-Artikolu 36(1)(k).
2. Għandu jiġi kkunsidrat li ġie ttrasferit riskju tal-kreditu sinifikanti jekk tintlaħaq waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji miżmuma mill-istituzzjoni oriġinatriċi f’din it-titolizzazzjoni ma jaqbżux il-50 % tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji kollha li jinsabu fit-titolizzazzjoni;
(b)
fejn mhemmx pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji f’titolizzazzjoni partikolari u l-oriġinatur jista’ juri li l-valur tal-iskopertura tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jkunu soġġetti għal tnaqqis mill-Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jew piż tar-riskju ta’ 1 250 % jaqbeż l-istima raġunata tat-telf mistenni fuq l-iskoperturi titolizzati b’marġni sostanzjali, l-istituzzjoni oriġinatriċi ma żżomx aktar minn 20 % tal-valur tal-iskoperturi tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jkunu soġġetti għal tnaqqis mill-Ekwità Komuni ta’ Grad 1 jew piż tar-riskju ta’ 1 250 %;
(c)
fejn it-tnaqqis possibbli fl-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, li l-istituzzjoni oriġinatriċi tikseb permezz ta’ din it-titolizzazzjoni ma jkunx ġustifikat minn trasferiment proporzjonat tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi, l-awtorità kompetenti tista’ tiddeċiedi fuq bażi ta’ każ b’każ li ma għandux jiġi kkunsidrat li ġie ttrasferit riskju tal-kreditu sinifikanti lil partijiet terzi.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 2, pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni intermedji tfisser pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li għalihom japplika piż tar-riskju inqas minn 1 250 % u li jkunu aktar subordinati mill-aktar pożizzjoni prijoritarja f’din it-titolizzazzjoni u l-aktar subordinati fost il-pożizzjonijiet kollha ta’ titolizzazzjoni f’din it-titolizzazzjoni li għaliha tkun assenjata waħda minn dawn ġejjin skont it-Taqsima 4:
(a)
fil-każ ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni soġġetta għat-Taqsima 3, is-Subtaqsima 3 livell 1 tal-kwalità tal-kreditu;
(b)
fil-każ ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni suġġetta għat-Taqsima 3, is-Subtaqsima 4 livell 1 jew 2 tal-kwalità tal-kreditu.
4. Minflok il-paragrafi 2 u 3, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess lill-istituzzjonijiet oriġinaturi sabiex jikkunsidraw li riskju tal-kreditu sinifikanti jkun ġie trasferit fejn l-istituzzjoni oriġinatriċi tista’ turi, f’kull każ ta’ titolizzazzjoni, li t-tnaqqis fir-rekwiżiti tal-fondi proprjifondi proprji li l-oriġinatriċi tikseb permezz tat-titolizzazzjoni huwa ġustifikat minn trasferiment proporzjonat tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi.
Għandu jingħata permess biss fejn l-istituzzjoni tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha fis-seħħ politiki u metodoloġiji sensittivi għar-riskji adegwati biex jivvalutaw it-trasferiment tar-riskju;
(b)
l-istituzzjoni rrikonoxxiet ukoll it-trasferiment tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi f’kull każ għall-finijiet tal-ġestjoni interna tar-riskji tal-istituzzjoni u l-allokazzjoni interna tal-kapital tagħha.
5. Barra r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 1 sa 4, kif applikabbli, it-trasferiment għandu jikkonforma mal-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
id-dokumentazzjoni tat-titolizzazzjoni tirrefletti s-sustanza ekonomika tat-transazzjoni;
(b)
il-protezzjoni tal-kreditu li biha huwa ttrasferit ir-riskju tal-kreditu jikkonforma mal-Artikolu 247(2);
(c)
l-istrumenti użati għat-trasferiment tar-riskju tal-kreditu ma fihomx termini jew kondizzjonijiet li:
(i)
jimponu limiti sinifikanti ta’ materjalità li taħthom il-protezzjoni tal-kreditu ma titqiesx li ġiet skattata jekk iseħħ avveniment ta’ kreditu;
(ii)
jippermettu t-terminazzjoni tal-protezzjoni minħabba deterjorament fil-kwalità tal-kreditu tal-iskoperturi sottostanti;
(iii)
għajr fil-każ ta’ klawżoli ta’ ammortizzazzjoni antiċipata, jeħtieġu li l-istituzzjoni oriġinatriċi ttejjeb il-pożizzjonijiet fit-titolizzazzjoni;
(iv)
iżidu l-ispejjeż tal-protezzjoni tal-kreditu tal-istituzzjoni jew ir-rendiment pagabbli lid-detenturi ta’ pożizzjonijiet fit-titolizzazzjoni bħala konsegwenza ta’ deterjorament fil-kwalità tal-kreditu tal-aggregazzjoni sottostanti;
(d)
tinkiseb opinjoni minn konsulent legali kkwalifikat li jikkonferma l-infurzabbiltà tal-protezzjoni tal-kreditu fil-ġurisdizzjonijiet rilevanti kollha;
(e)
id-dokumentazzjoni tat-titolizzazzjoni għandha tagħmilha ċara, fejn ikun applikabbli, li kull akkwist jew riakkwist ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni mill-oriġinatur jew mill-isponsor lil hinn mill-obbligi kuntrattwali tiegħu jista’ jsir biss skont kondizzjonijiet normali tas-suq;
(f)
fejn hemm opzjoni ta’ sejħa għal clean-up, dik l-opzjoni tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(i)
hija eżerċitabbli fid-diskrezzjoni tal-istituzzjoni oriġinatriċi;
(ii)
tista’ tiġi eżerċitata biss meta jibqa’ mhux ammortizzat 10 % jew inqas tal-valur oriġinali tal-iskoperturi titolizzati;
(iii)
mhijiex strutturata b’mod li tevita l-allokazzjoni ta’ telf lil pożizzjonijiet ta’ rinforz tal-kreditu jew pożizzjonijiet oħra tal-investituri u li b’xi mod ieħor hija strutturata sabiex tipprovdi rinforz fil-kreditu.
6. L-awtoritajiet kompetenti għandhom iżommu lill-ABE infurmata dwar każijiet speċifiċi, imsemmija fil-paragrafu 2, fejn it-tnaqqis possibbli fl-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju mhuwiex ġustifikat permezz ta’ trasferiment proporzjonat tar-riskju tal-kreditu lil partijiet terzi, u dwar l-użu li l-istituzzjonijiet jagħmlu tal-paragrafu 4. L-ABE għandha tissorvelja l-firxa ta’ prattiki f’dan il-qasam u għandha toħroġ linji gwida, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. L-ABE għandha teżamina l-implimentazzjoni mill-Istati Membri ta’ dawk il-linji gwida u tagħti parir lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2017 dwar jekk huwiex meħtieġ standard tekniku vinkolanti.
Taqsima 3
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
Subtaqsima 1
Prinċipji
Artikolu 245
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
1. Fejn istituzzjoni oriġinatriċi tkun ittrasferiet riskju tal-kreditu sinifikanti assoċjat ma’ skoperturi titolizzati skont it-Taqsima 2, dik l-istituzzjoni tista’:
(a)
fil-każ ta’ titolizzazzjoni tradizzjonali, teskludi mill-kalkoli tagħha tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, u, kif rilevanti, l-ammonti ta’ telf mistennija, l-iskoperturi li hija tkun ittitolizzat;
(b)
fil-każ ta’ titolizzazzjoni sintetika, tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, u, kif rilevanti, l-ammonti ta’ telf mistennija, fir-rigward tal-iskoperturi titolizzati skont l-Artikoli 249 u 250.
2. Fejn l-istituzzjoni oriġinatriċi tkun iddeċidiet li tapplika l-paragrafu 1, għandha tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju preskritti f’dan il-Kapitolu għall-pożizzjonijiet li jista’ jkollha fit-titolizzazzjoni.
Fejn l-istituzzjoni oriġinatriċi ma tkunx ittrasferietx riskju tal-kreditu sinifikanti jew tkun iddeċidiet li ma tapplikax il-paragrafu 1, ma għandhiex għalfejn tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-ebda pożizzjoni li jista’ jkollha fit-titolizzazzjoni inkwistjoni iżda għandha tkompli tinkludi l-iskoperturi titolizzati fil-kalkoli tagħha tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju daqs li kieku ma ġewx titolizzati.
3. Fejn hemm skopertura għal segmenti differenti f’titolizzazzjoni, l-iskopertura għal kull segment għandha tiġi kkunsidrata bħala pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni separata. Il-fornituri tal-protezzjoni tal-kreditu għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni għandhom jiġu kkunsidrati li għandhom pożizzjonijiet fit-titolizzazzjoni. Il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni għandhom jinkludu skoperturi għal titolizzazzjoni li ġejjin minn kuntratti derivati minn rati ta’ imgħax jew muniti.
4. Sakemm pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni ma tkunx imnaqqsa mill-elementi ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1 skont l-Artikolu 36(1)(k), l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju għandha tiġi inkluża fl-ammonti totali ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju tal-istituzzjoni għall-finijiet tal-Artikolu 92(3).
5. L-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandu jiġi kkalkulat billi jiġi applikat għall-valur tal-iskopertura tal-pożizzjoni, ikkalkulat kif stabbilit fl-Artikolu 246, il-piż tar-riskju totali rilevanti.
6. Il-piż tar-riskju totali għandu jiġi ddeterminat bħala s-somma tal-piż tar-riskju stabbilit f’dan il- Kapitolu u kwalunkwe piż tar-riskju addizzjonali skont l-Artikolu 407.
Artikolu 246
Valur tal-iskopertura
1. Il-valur tal-iskopertura għandu jiġi kkalkulat kif ġej:
(a)
fejn istituzzjoni tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju taħt is-Subtaqsima 3, il-valur tal-iskopertura ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li tidher fil-karta tal-bilanċ għandu jkun il-valur kontabbli tagħha li jifdal wara li jiġu applikati l-aġġustamenti speċifiċi għar-riskju tal-kreditu ttrattati skont l-Artikolu 110;
(b)
fejn istituzzjoni tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont is-Subtaqsima 4, il-valur tal-iskopertura ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li tidher fil-karta tal-bilanċ għandha tkun il-valur kontabbli kkalkulat mingħajr ma jitqies l-ebda aġġustament li sar għar-riskju tal-kreditu ttrattati skont l-Artikolu 110;
(c)
fejn istituzzjoni tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont is-Subtaqsima 3, il-valur tal-iskopertura ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li ma tidhirx fil-karta tal-bilanċ għandu jkun il-valur nominali tagħha, imnaqqas minn kwalunkwe aġġustament speċifiku tar-riskju tal-kreditu ta’ dik il-pożizzjoni titolizzata, immultiplikat b’fattur ta’ konverżjoni kif preskritt f’dan il-Kapitolu. Il-fattur ta’ konverżjoni għandu jkun ta’ 100 % sakemm mhux speċifikat mod ieħor;
(d)
fejn l-istituzzjoni tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont is-Subtaqsima 4, il-valur tal-iskopertura ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li ma tidhirx fil-karta tal-bilanċ għandu jkun il-valur nominali tagħha mmultiplikat b’fattur ta’ konverżjoni kif preskritt f’dan il-Kapitolu. Il-fattur ta’ konverżjoni għandu jkun ta’ 100 % sakemm mhux speċifikat mod ieħor;
(e)
Il-valur tal-iskopertura għar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti ta’ strument derivat elenkat fl-Anness II, għandu jkun determinat skont il-Kapitolu 6.
2. Fejn istituzzjoni jkollha żewġ pożizzjonijiet jew aktar sovrapposti f’titolizzazzjoni, hija għandha, sal-punt li jkun hemm sovrappożizzjoni bejniethom, tinkludi fil-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju biss il-pożizzjoni jew il-porzjon ta’ pożizzjoni li tipproduċi l-ogħla ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju. L-istituzzjoni tista’ tirrikonoxxi wkoll tali sovrappożizzjoni bejn rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku għal pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar u rekwiżiti ta’ fondi proprji għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fil-portafoll mhux tan-negozjar, sakemm l-istituzzjoni tista’ tikkalkula u tqabbel ir-rekwiżiti tal-fondi proprji għall-pożizzjonijiet rilevanti. Għall-fini ta’ dan il-paragrafu, sovrappożizzjoni sseħħ meta l-pożizzjonijiet, kompletament jew parzjalment, jirrappreżentaw skopertura għall-istess riskju b’mod li, sal-punt tas-sovrappożizzjoni, ikun hemm skopertura waħda.
3. Fejn l-Artikolu 268(c) japplika għal pożizzjonijiet fl-ABCP, l-istituzzjoni tista’ tuża l-piż tar-riskju assenjat għal faċilità ta’ likwidità sabiex tikkalkula l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju għall-ABCP sakemm 100 % tal-ABCP maħruġa mill-programm tkun koperta minn din jew minn faċilitajiet ta’ likwidità oħrajn u dawn il-faċilitajiet kollha ta’ likwidità ikunu kklassifikati pari passu mal-ABCP biex b’hekk jiffurmaw pożizzjonijiet ta’ sovrapożizzjoni.
L-istituzzjoni għandha tinnotifika lill-awtoritajiet kompetenti dwar użu li tagħmel minn dak it-trattament.
Artikolu 247
Rikonoxximent tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni
1. Istituzzjoni tista’ tirrikonoxxi protezzjoni ffinanzjata jew mhux iffinanzjata tal-kreditu miksuba fir-rigward ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni skont il-Kapitolu 4 u soġġett għar-rekwiżiti stabbiliti f’dan il-Kapitolu u fil-Kapitolu 4.
Protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu eliġibbli hija limitata għal kollateral finanzjarju li huwa eliġibbli għall-kalkolu ta’ ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju taħt il-Kapitolu 2 kif stabbilit taħt il-Kapitolu 4 u r-rikonoxximent huwa soġġett għall-konformità mar-rekwiżiti rilevanti kif stabbiliti taħt il-Kapitolu 4.
2. Protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu eliġibbli u l-fornituri ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu huma limitati għal dawk li huma eliġibbli skont il-Kapitolu 4 u r-rikonoxximent huwa soġġett għall-konformità mar-rekwiżiti rilevanti stabbiliti taħt il-Kapitolu 4.
3. B’deroga mill-paragrafu 2, il-fornituri eliġibbli ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu elenkati fil-punti (a) sa (h) tal-Artikolu 201(1) ħlief għal kontropartijiet ċentrali li jikkwalifikaw għandu jkollhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI rikonoxxuta li ġiet determinata li hija assoċjata mal-livell 3 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu skont l-Artikolu 136 u kellhom jiġu assoċjati mal-livell 2 jew ogħla tal-kwalità tal-kreditu meta ġiet rikonoxxuta għall-ewwel darba il-protezzjoni tal-kreditu. L-istituzzjonijiet li għandhom permess japplikaw l-Approċċ IRB għal skopertura diretta għall-fornitur tal-protezzjoni jistgħu jivvalutaw l-eliġibbiltà skont l-ewwel sentenza abbażi tal-ekwivalenza tal-PD għall-fornitur tal-protezzjoni lill-PD assoċjata mal-livelli tal-kwalità tal-kreditu msemmija fl-Artikolu 136.
4. B’ deroga mill-paragrafu 2, SSPEs huma fornituri tal-protezzjoni eliġibbli fejn huma sidien ta’ assi li jikkwalifikaw bħala kollateral finanzjarju eliġibbli u li għalihom mhemmx drittijiet jew drittijiet kontinġenti li huma superjuri jew li jikklassifikaw pari passu mad-drittijiet kontinġenti tal-istituzzjoni li tirċievi l-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu u jiġu ssodisfati r-rekwiżiti kollha għar-rikonoxximent tal-kollateral finanzjarju fil-Kapitolu 4.F’dawn il-każijiet, GA (l-ammont tal-protezzjoni aġġustat għal kwalunkwe diskrepanza fil-muniti u diskrepanza fil-maturità skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4) għandu jkun limitat għall-valur tas-suq aġġustat għall-volatilità ta’ dawk l-assi u g (il-piż tar-riskju ta’ skoperturi għall-fornitur tal-protezzjoni kif speċifikat skont l-Approċċ Standardizzat) għandu jkun determinat bħala l-piż tar-riskju medju ppeżat li jkun japplika għal dawk l-assi bħala kollateral finanzjarju skont l-Approċċ Standardizzat.
Artikolu 248
Appoġġ impliċitu
1. Istituzzjoni sponsor, jew istituzzjoni oriġinatriċi li fir-rigward tat-titolizzazzjoni għamlet użu mill-Artikolu 245(1) u (2) għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju jew biegħet strumenti mill-portafoll tan-negozjar tagħha b’mod li ma għadhiex aktar meħtieġa jkollha fondi proprji għar-riskji ta’ dawk l-istrumenti ma għandhiex, bil-għan li tnaqqas it-telf potenzjali jew reali għall-investituri, tipprovdi appoġġ lit-titolizzazzjoni lil hinn mill-obbligi kuntrattwali tagħha. Transazzjoni ma għandhiex tiġi kkunsidrata li tipprovdi appoġġ jekk hija eżegwita f’kondizzjonijiet normali tas-suq u jekk jittieħed kont tagħha fil-valutazzjoni tat-trasferiment ta’ riskju sinifikanti. Kull tali transazzjoni għandha, irrispettivament minn jekk tagħtix appoġġ, tiġi notifikata lill-awtoritajiet kompetenti u soġġetta għall-analiżi tal-kreditu u l-proċess ta’ approvazzjoni tal-istituzzjoni. L-istituzzjoni għandha, meta tivvaluta jekk it-transazzjoni hijiex strutturata sabiex tipprovdi appoġġ, tikkonsidra b’mod adegwat mill-inqas dan kollu li ġej:
(a)
il-prezz tar-riakkwist;
(b)
il-pożizzjoni tal-kapital u tal-likwidità tal-istituzzjoni qabel u wara r-riakkwist;
(c)
il-prestazzjoni tal-iskoperturi titolizzati;
(d)
il-prestazzjoni tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni;
(e)
l-impatt tal-appoġġ fuq it-telf li l-oriġinatur mistenni li jġarrab relattivament għall-investituri.
2. L-ABE għandha, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida dwar x’jikkostitwixxi f’kondizzjonijiet normali tas-suq u dwar meta transazzjoni ma tkunx strutturata b’mod li tipprovdi appoġġ.
3. Jekk istituzzjoni oriġinatriċi jew istituzzjoni sponsor tonqos milli tikkonforma mal-paragrafu 1 fir-rigward ta’ titolizzazzjoni, bħala minimu din l-istituzzjoni għandu jkollha fondi proprji kontra l-iskoperturi titolizzati kollha daqs li kieku ma ġewx titolizzati.
Subtaqsima 2
Kalkolu tal-istituzzjonijiet oriġinaturi tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju titolizzati f’ titolizzazzjoni sintetika
Artikolu 249
Trattament ġenerali
Fil-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-iskoperturi titolizzati, fejn jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet fl-Artikolu 244, l-istituzzjoni oriġinatriċi ta’ titolizzazzjoni sintetika għandha, soġġett għall-Artikolu 250, tuża l-metodoloġiji ta’ kalkolu rilevanti stabbiliti f’din it-Taqsima u mhux dawk stabbiliti fil-Kapitolu 2. Għal istituzzjonijiet li jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u l-ammonti ta’ telf mistennija skont il-Kapitolu 3, l-ammont ta’ telf mistenni fir-rigward ta’ tali skoperturi għandu ikunu żero.
Ir-rekwiżiti stabbiliti fl-ewwel subparagrafu japplikaw għall-aggregazzjoni sħiħa ta’ skoperturi inklużi fit-titolizzazzjoni. Soġġett għall-Artikolu 250, l-istituzzjoni oriġinatriċi għandha tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju fir-rigward tas-segmenti kollha fit-titolizzazzjoni skont id-dispożizzjonijiet ta’ din it-Taqsima inklużi dawk li għalihom l-istituzzjoni tirrikonoxxi mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu skont l-Artikolu 247, f’liema każ il-piż tar-riskju li għandu jiġi applika għal dik il-pożizzjoni jista’ jiġi emendat skont il-Kapitolu 4, soġġett għar-rekwiżiti stabbiliti f’dan il-Kapitolu.
Artikolu 250
Trattament ta’ diskrepanzi fil-maturitajiet f’titolizzazzjonjiet sintetiċi
Għall-finijiet ta’ kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Artikolu 249, kwalunkwe diskrepanza fil-maturità bejn il-protezzjoni tal-kreditu li tikkostitwixxi segment u li permezz tagħha jinkiseb it-trasferiment tar-riskju u l-iskoperturi titolizzati għandhom jiġu kkunsidrati kif ġej:
(a)
il-maturità tal-iskoperturi titolizzati għandha titqies li tkun l-itwal maturità fost kwalunkwe waħda minn dawk l-iskoperturi soġġetta għal massimu ta’ ħames snin. Il-maturità tal-protezzjoni tal-kreditu għandha tiġi determinata skont il-Kapitolu 4;
(b)
istituzzjoni oriġinatriċi għandha tinjora kull diskrepanza fil-maturità fil-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal segmenti li jirriżultaw skont din it-Taqsima b’piż tar-riskju ta’ 1 250 %. Għas-segmenti l-oħra kollha, għandu jiġi applikat it-trattament tad-diskrepanza fil-maturità stabbilit fil-Kapitolu 4 skont il-formula li ġejja:
fejn:
RW*
=
l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-finijiet tal-Artikolu 92(3)(a);
RWAss
=
l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal skoperturi jekk ma kienux ġew titolizzati, ikkalkulati fuq bażi prorata;
RWSP
=
ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju kkalkulati skont l-Artikolu 249 jekk ma kienx hemm diskrepanza fil-maturità;
T
=
hija l-maturità ta’ l-iskoperturi sottostanti espressa fi snin;
t
=
maturità tal-protezzjoni tal-kreditu espressa fi snin;
t*
=
0,25
Subtaqsima 3
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-approċċ standardizzat
Artikolu 251
Piżijiet tar-riskju
Soġġetta għall-Artikolu 252, l-istituzzjoni għandha tikkalkula l-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni jew rititolizzazzjoni klassifikata billi tapplika l-piż tar-riskju rilevanti għall-valur tal-iskopertura.
Il-piż tar-riskju rilevanti għandu jkun il-piż tar-riskju kif stabbilit fit-Tabella 1, li miegħu hija assoċjata l-valutazzjoni tal-kreditu tal-pożizzjoni skont it-Taqsima 4.
Tabella 1
Livell tal-Kwalità tal-Kreditu
1
2
3
4 (għal valutazzjonijiet tal-kreditu biss li mhumiex valutazzjonijet ta’ kreditu b’terminu qasir)
il-livelli kollha l-oħra tal-kwalità tal-kreditu
Pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni
20 %
50 %
100 %
350 %
1 250 %
Pożizzjonijiet ta’ rititolizzazzjoni
40 %
100 %
225 %
650 %
1 250 %
Soġġett għall-Artikoli 252 sa 255, l-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ pożizzjoni titolizzata mhux klassifikata għandu jiġi kkalkulat billi jiġi applikat piż tar-riskju ta’ 1 250 %.
Artikolu 252
Istituzzjonijiet oriġinaturi u dawk sponsor
Għall-istituzzjoni oriġinatriċi jew l-istituzzjoni sponsor, l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju kkalkulati fir-rigward tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni tagħha f’kull titolizzazzjoni jistgħu jiġu limitati għall-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju li li kieku attwalment jiġu kkalkulati għall-iskoperturi titolizzati kieku ma kinux titolizzati soġġett għall-applikazzjoni preżunta ta’ piż tar-riskju ta’ 150 % għal dawn li ġejjin:
(a)
l-elementi kollha attwalment inadempjenti;
(b)
l-elementi kollha assoċjati ma’ riskju partikolarment għoli skont l-Artikolu 128 fost l- iskoperturi titolizzati.
Artikolu 253
Trattament ta’ pożizzjonijiet mhux ikklassifikati
1. Għall-fini tal-kalkolu tal-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ pożizzjoni titolizzata mhux ikklassifikata istituzzjoni tista’ tapplika l-piż tar-riskju medju ppeżat lijkun applikat għall-iskoperturi titolizzati fil-Kapitolu 2 mill-istituzzjoni li għandha l-iskoperturi, immultiplikat bil-proporzjon tal-konċentrazzjoni msemmi fil-paragrafu 2. Għal dan il-għan, l-istituzzjoni għandha tkun taf il-kompożizzjoni tal-aggregazzjoni tal-iskoperturi titolizzati li huma f’kull ħin titolizzati.
2. Il-proporzjon tal-konċentrazzjoni għandu jkun daqs is-somma tal-ammonti nominali tas-segmenti kollha diviża bis-somma tal-ammonti nominali tas-segmenti subordinati għal jew pari passu mas-segment li fih tinżamm il-pożizzjoni inkluż dak is-segment stess. Il-piż tar-riskju li jirriżulta ma għandux ikun ogħla minn 1 250 % jew inqas minn kwalunkwe piż tar-riskju applikabbli għal segment klassifikat aktar prijoritarju. Fejn l-istituzzjoni ma tistax tiddetermina l-piżijiet tar-riskju li jkunu applikati għall-iskoperturi titolizzati fil-Kapitolu 2, għandha tapplika piż tar-riskju ta’ 1 250 % għall-pożizzjoni.
Artikolu 254
Trattament tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fis-segment tat-tieni telf jew aħjar fi programm ABCP
Soġġett għad-disponibbiltà ta’ trattament aktar favorevoli għal faċilitajiet ta’ likwidità mhux klassifikati skont l-Artikolu 255 istituzzjoni tista’ tapplika għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jilħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin piż tar-riskju li huwa l-ikbar minn 100 % jew l-ogħla mill-piżijiet tar-riskju li jkunu applikati għal kull waħda mill-iskoperturi titolizzati skont Kapitolu 2 minn istituzzjoni li għandha l-iskoperturi:
(a)
il-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandha tkun f’segment li huwa ekonomikament f’pożizzjoni ta’ segment tat-tieni telf jew aħjar fit-titolizzazzjoni u s-segment tal-ewwel telf għandu jipprovdi rinforz sinifikanti tal-kreditu għat-tieni segment ta’ telf;
(b)
il-kwalità tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandha tkun ekwivalenti għal-livell 3 tal-kwalità tal-kreditu skont l-Approċċ standardizzat jew aħjar;
(c)
il-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandha tinżamm minn l-istituzzjoni li ma għandhiex pożizzjoni fis-segment tal-ewwel telf.
Artikolu 255
Trattament ta’ faċilitajiet ta’ likwidità mhux klassifikati
1. L-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw fattur ta’ konverżjoni ta’ 50 % għall-ammont nominali ta’ faċilità ta’ likwidità mhux klassifikata sabiex tiddetermina l-valur tal-iskopertura tagħha meta jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
id-dokumentazzjoni tal-faċilità ta’ likwidità għandha tidentifika biċ-ċar u tillimita ċ-ċirkostanzi skont liema l-faċilità tista’ tinġibed;
(b)
ma għandux ikun possibbli li l-faċilità tinġibed biex tipprovdi appoġġ ta’ kreditu billi tkopri t-telf diġà mġarrab fi żmien il-ġbid u b’mod partikolari sabiex ma tipprovdix likwidità fir-rigward ta’ skoperturi inadempjenti fi żmien il-ġbid jew sabiex jinkisbu assi b’valur ogħla minn dak ġust;
(c)
il-faċilità ma għandhiex tintuża sabiex tipprovdi finanzjament permanenti jew regolarli għat-titolizzazzjoni;
(d)
ir-ripagament tal-ġbid mill-faċilità ma għandux ikun subordinat għall-pretensjonijiet tal-investituri għajr għal pretensjonijiet li jirriżultaw mill-kuntratti derivati minn rati ta’ imgħax jew muniti, mit-tariffi jew pagamenti simili oħrajn, u lanqas ma jkun soġġett għal rinunzja jew diferiment;
(e)
ma għandux ikun possibbli li l-faċilità tinġibed wara li r-rinforz tal-kreditu applikabbi kollu li tkun tista’ tibbenefika minnu l-faċilità ta’ likwidità jiġi eżewrit;
(f)
il-faċilità għandha tinkludi dispożizzjoni li tirriżulta fi tnaqqis awtomatiku fl-ammont li jista’ jinġibed bl-ammont ta’ skoperturi li huma f’inadempjenza, fejn ‘inadempjenza’ għandha t-tifsira mogħti lilha fil-Kapitolu 3, jew fejn l-aggregazzjoni ta’ skoperturi titolizzati tikkonsisti fi strumenti klassifikati, li tittermina l-faċilità jekk il-kwalità medja tal-aggregazzjoni taqa’ taħt il-grad ta’ kwalità għolja.
Il-piż tar-riskju li għandu jkun applikat għandu jkun l-ogħla piż tar-riskju li jkun applikat lil kwalunkwe waħda mill-iskoperturi titolizzati skont il-Kapitolu 2 minn istituzzjoni li għandha l-iskoperturi.
2. Sabiex jiġi determinat il-valur tal-iskopertura ta’ faċilitajiet ta’ avvanz ta’ flus, jista’ jiġi applikat fattur ta’ konverżjoni ta’ 0 % għall-ammont nominali ta’ faċilità ta’ likwidità li hija kanċellabbli mingħajr kondizzjonijiet jekk il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 1 jiġu ssodisfati u r-ripagament tal-ġbid mill-faċilità għandu prijorità fuq kull pretensjoni oħra fuq il-flussi tal-flus li ġejjin mill-iskoperturi titolizzati.
Artikolu 256
Rekwiżiti addizzjonali tal-fondi proprji għal titolizzazzjonijiet ta’ skoperturi rotanti bi klawżoli ta’ ammortizzazzjoni antiċipata
1. Fejn hemm titolizzazzjoni ta’ skoperturi rotanti soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata, l-istituzzjoni oriġinatriċi għandha tikkalkula ammont ta’ skoperturi addizzjonali ppeżati skont ir-riskju fir-rigward ta’ dawk ir-riskji fejn jistgħu jiżdiedu l-livelli ta’ riskju tal-kreditu li hija esposta għalihom wara li tiġi attivata l-klawżola tal-ammortizzazzjoni antiċipata, skont dan l-Artikolu.
2. L-istituzzjoni għandha tikkalkula ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju fir-rigward tas-somma tal-valuri tal-iskopertura tal-interess tal-oriġinatur u tal-interess tal-investitur.
Għal strutturi ta’ titolizzazzjoni fejn l-iskoperturi titolizzati jikkonsistu fi skoperturi rotanti u mhux rotanti, istituzzjoni oriġinatriċi għandha tapplika t-trattament stabbilit fil-paragrafi 3 sa 6 għal dak il-porzjon tal-aggregazzjoni sottostanti li fiha skoperturi rotanti.
Il-valur tal-iskopertura tal-interess tal-oriġinatur għandu jkun il-valur tal-iskopertura ta’ dik il-parti nozzjonali ta’ aggregazzjoni ta’ ammonti miġbuda li tkun mibjugħa f’titolizzazzjoni, li l-proporzjon tagħha għall-ammont totali tal-aggregazzjoni mibjugħa fl-istruttura tiddetermina l-proporzjon tal-flussi ta’ flus iġġenerati mill-irkupru tal-ammont kapitali u tal-imgħax u ammonti assoċjati oħrajn li mhumiex disponibbli sabiex isiru pagamenti lil dawk li għandhom pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fit-titolizzazzjoni. L-interess tal-oriġinatur ma għandux ikun subordinat għall-interess tal-investituri. Il-valur tal-iskopertura tal-interess tal-investituri għandu jkun il-valur tal-iskopertura tal-parti nozzjonali li jifdal mill-aggregazzjoni ta’ ammonti miġbuda.
L-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju fir-rigward tal-valur tal-iskopertura tal-interess tal-oriġinatur għandu jiġi kkalkulat bħal dak għal skopertura pro rata lill-iskoperturi titolizzati daqs li kieku ma ġewx titolizzati.
3. Oriġinaturi tat-tipi ta’ titolizzazzjoni li ġejjin huma eżenti mill-kalkolu ta’ ammont addizzjonali ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju fil-paragrafu 1:
(a)
titolizzazzjonijiet ta’ skoperturi rotanti fejn l-investituri jibqgħu esposti kompletament għal kull ġbid futur mill-mutwatarji b’mod li r-riskju fuq il-faċilijitajiet sottostanti ma jmurx lura lejn l-istituzzjoni oriġinatriċi anki wara li jkun seħħ avveniment ta’ ammortizzazzjoni antiċipata;
(b)
titolizzazzjonijiet fejn kwalunkwe klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata tiġi skattata biss minn avvenimenti mhux relatati mal-prestazzjoni tal-assi titolizzati jew l-istituzzjoni oriġinatriċi, bħal bidliet materjali fil-liġijiet jew regolamenti tat-taxxa.
4. Għall-istituzzjoni oriġinatriċi soġġetta għall-kalkolu ta’ ammont addizzjonali ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju skont il-paragrafu 1 l-ammonti totali ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju fir-rigward tal-pożizzjonijiet tagħha fl-imgħax tal-investituri u l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju kkalkulati skont il-paragrafu 1 ma għandhomx ikun aktar mill-ikbar ta’:
(a)
l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju kkalkulati fir-rigward tal-pożizzjonijiet tagħha fl-interess tal-investituri;
(b)
l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju li jiġu kkalkulati fir-rigward tal-iskoperturi titolizzati minn istituzzjoni li għandha l-iskoperturi daqs li kieku ma ġewx titolizzati f’ammont ugwali għall-interess tal-investituri.
Tnaqqis ta’ qligħ nett, jekk ikun hemm, li jirriżulta mill-kapitalizzazzjoni ta’ dħul futur meħtieġ skont l-Artikolu 32(1), għandu jiġi ttrattat barra mill-ammont massimu indikat fis-subparagrafu preċedenti.
5. L-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju li għandu jiġi kkalkulat skont il-paragrafu 1 għandu jiġi ddeterminat billi l-valur tal-iskopertura tal-interess tal-investituri jiġi mmultiplikat bil-prodott tal-fattur ta’ konverżjoni xieraq kif indikat fil-paragrafi 6 sa 9 u bil-piż tar-riskju medju ppeżat li jkun japplika għall-iskoperturi titolizzati kieku l-iskoperturi ma kinux ġew titolizzati.
Klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata għandha tiġi kkunsidrata bħala kkontrollata fejn jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni oriġinatriċi għandha fis-seħħ pjan xieraq ta’ fondi proprji/likwidità sabiex tiżgura li għandha biżżejjed fondi proprji u likwidità disponibbli fil-każ ta’ ammortizzazzjoni antiċipata;
(b)
matul it-transazzjoni hemm qsim pro rata bejn l-interess tal-oriġinatur u l-interess tal-investitur tal-pagamenti ta’ imgħax u ammont kapitali, spejjeż, telf u l-irkupri bbażati fuq il-bilanċ tar-riċevibbli pendenti f’punti ta’ referenza wieħed jew aktar matul kull xahar;
(c)
il-perijodu ta’ ammortizzazzjoni huwa kkunsidrat suffiċjenti għal 90 % tad-dejn totali (interess tal-oriġinatur u tal-investitur) pendenti fil-bidu tal-perijodu ta’ ammortizzazzjoni antiċipata li jkun ġie mħallas lura jew rikonoxxut bħala inadempjenti;
(d)
il-ħeffa tal-ripagament mhijiex aktar rapida minn dik li tinkiseb minn ammortizzazzjoni lineari fil-perijodu stabbilit fil-punt (c).
6. Fil-każ ta’ titolizzazzjonijiet soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata tal-iskoperturi fil-livell tal-konsumaturi li huma mingħajr rabta u li jistgħu jiġu kkanċellati mingħajr ebda kondizzjoni mingħajr avviż, fejn l-ammortizzazzjoni antiċipata tkun ikkawżata meta l-livell tal-marġni pożittiv jaqa’ għal livell speċifiku, l-istituzzjonijiet għandhom iqabblu il-medja ta’ tliet xhur tal-marġni pożittiv mal-livelli tal-marġni pożittiv li fihom dan il-marġni jeħtieġ li jiġi mblukkat.
Fejn it-titolizzazzjoni ma teħtieġx l-imblukkar tal-marġni pożittiv, il-punt ta’ waqfien tiegġu jitqies bħala 4,5 punti perċentwali akbar mil-livell tal-marġni pożittiv li jikkawża ammortizzazzjoni antiċipata.
Il-fattur ta’ konverżjoni li jiġi applikat għandu jiġi determinat mil-livell tal-marġni pożittiv medju attwali fuq tliet xhur skont it-Tabella 2.
Tabella 2
Titolizzazzjonijiet soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata kontrollata
Titolizzazzjonijiet soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata mhux kontrollata
Marġni pożittiv medju fuq tliet xhur
Fattur ta’ konverżjoni
Fattur ta’ konverżjoni
Fuq il-livell A
0 %
0 %
Level A
1 %
5 %
Livell B
2 %
15 %
Livell C
10 %
50 %
Livell D
20 %
100 %
Livell E
40 %
100 %
Fejn:
(a)
‘Livell A’ jirreferi għal livelli ta’ marġni pożittiv inqas minn 133,33 % tal-livell ta’ mblukkar tal-marġni pożittiv iżda mhux inqas minn 100 % ta’ dak il-livell ta’ mblukkar;
(b)
‘Livell B’ jirreferi għal livelli ta’ marġni pożittiv inqas minn 100 % tal-livell ta’ mblukkar tal-marġni pożittiv iżda mhux inqas minn 75 % ta’ dak il-livell ta’ mblukkar;
(c)
‘Livell C’ jirreferi għal livelli ta’ marġni pożittiv inqas minn 75 % tal-livell ta’ mblukkar tal-marġni pożittiv iżda mhux inqas minn 50 % ta’ dak il-livell ta’ mblukkar;
(d)
‘Livell D’ jirreferi għal livelli ta’ firxa żejda inqas minn 50 % tal-livell ta’ mblukkar tal-marġni pożittiv iżda mhux inqas minn 25 % ta’ dak il-livell ta’ mblukkar;
(e)
‘Livell E’ jirreferi għal livelli ta’ marġni pożittiv inqas minn 25 % tal-livell ta’ mblukkar tal-marġni pożittiv.
7. Fil-każ ta’ titolizzazzjonijiet soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata tal-iskoperturi fil-livell tal-konsumaturi li huma mingħajr rabta u li jistgħu jiġu kkanċellati mingħajr ebda kondizzjoni mingħajr avviż minn qabel, fejn l-ammortizzazzjoni antiċipata tkun ikkawżata minn valur kwantitattiv fir-rigward ta’ xi ħaġa li mhijiex il-marġni pożittiv medju ta’ tliet xhur, soġġett għal permess mill-awtoritajiet kompetenti, l-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw trattament li jixbaħ mill-qrib dak preskritt fil-paragrafu 6 għad-determinazzjoni tal-fattur ta’ konverżjoni indikat. L-awtorità kompetenti għandha tagħti permess, jekk jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
dak it-trattament huwa aktar xieraq għax l-istituzzjoni tista’ tistabbilixxi miżura kwantitattiva ekwivalenti, fir-rigward tal-valur kwantitattiv li jikkawża ammortizzazzjoni antiċipata, għal-livell ta’ mblukkar ta’ marġni pożittiv;
(b)
dak it-trattament iwassal għal miżura tar-riskju li r-riskju tal-kreditu li għalih hija esposta l-istituzzjoni jista’ jiżdied wara li tiġi attivata l-klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata li hija prudenti daqs dik ikkalkulata skont il-paragrafu 6.
8. It-titolizzazzjonijiet l-oħra kollha soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata kontrollata tal-iskoperturi rotanti għandhom ikunu soġġetti għal fattur ta’ konverżjoni ta’ 90 %.
9. It-titolizzazzjonijiet l-oħra kollha soġġetti għal klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata mhux kontrollata tal-iskoperturi rotanti għandhom ikunu soġġetti għal fattur ta’ konverżjoni ta’ 100 %.
Artikolu 257
Mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni soġġetti għall-Approċċ Standardizzat
Fejn il-protezzjoni tal-kreditu tinkiseb fuq pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni, il-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju jista’ jiġi emendat skont il-Kapitolu 4.
Artikolu 258
Tnaqqis fl-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
Fejn pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni tkun assenjata piż tar-riskju ta’ 1 250 %, l-istituzzjonijiet jistgħu, b’konformità mal-Artikolu 36(1)(k), minflok jinkludu l-pożizzjoni fil-kalkolu tagħhom tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, inaqqsu l-valur tal-iskopertura tal-pożizzjoni mill-kapital ta’ Ekwità Komuni ta’ Grad 1. Għal dan il-għan, il-kalkolu tal-valur tal-iskopertura jista’ jirrefletti l-protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu eliġibbli b’mod konsistenti mal-Artikolu 257.
Fejn istituzzjoni oriġinatriċi tagħmel użu minn din l-alternattiva, tista’ tnaqqas 12.5 darbiet l-ammont imnaqqas skont l-Artikolu 36(1)(k) mill-ammont speċifikat fl-Artikolu 252 bħala l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju li attwalment ikunu kkalkulati għall-iskoperturi titolizzati li kieku ma ġewx titolizzati.
Subtaqsima 4
Kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-approċċ IRB
Artikolu 259
Ġerarkija tal-metodi
1. L-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-metodi skont il-ġerarkija li ġejja:
(a)
għal pożizzjoni klassifikata jew pożizzjoni li fir-rigward tagħha tista’ tintuża klassifikazzjoni inferita, għandu jintuża l-Metodu Abbażi tal-Klassifikazzjonijiet stabbilit fl-Artikolu 261 sabiex jiġi kkalkulat l-ammont ta’ skopertura ppeżata skont ir-riskju;
(b)
għal pożizzjoni mhux klassifikata l-istituzzjoni tista’ tuża l-Metodu tal-Formula Superviżorja stabbilit fl-Artikolu 262 fejn tkun tista’ tipproduċi stimi tal-PD, u fejn applikabbli l-valur tal-iskoperturi u l-LGD bħala inputs fil-Metodu tal-Formula Superviżorja skont ir-rekwiżiti għall-istima ta’ dawk il-parametri skont l-approċċ Ibbażat fuq il-Klassifikar Intern skont it-Taqsima 3. Istituzzjoni għajr l-istituzzjoni oriġinatriċi tista’ tuża biss il-Metodu tal-Formula Superviżorja soġġett għal permess minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti, li għandu jingħata biss fejn l-istituzzjoni tissodisfa l-kondizzjoni prevista fl-ewwel sentenza ta’ dan il-punt;
(c)
minflok il-punt (b) u għal biss pożizzjonijiet mhux klassifikati fil-programm ABCP, l-istituzzjoni tista’ tuża l-Approċċ tal-Valutazzjoni Interna kif stabbilit fil-paragrafu 4 jekk l-awtoritajiet kompetenti ppermettewlha tagħmel dan;
(d)
fil-każijiet kollha l-oħra, għandu jiġi assenjat piż tar-riskju ta’ 1 250 % lill-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li mhumiex ikklassifikati;
(e)
minkejja l-punt (d), u soġġett għal permess minn qabel mill-awtoritajiet kompetenti, istituzzjoni tista’ tikkalkula l-piż tar-riskju għal pożizzjoni mhux klassifikata fi programm ABCP skont l-Artikolu 253 jew 254, jekk il-pożizzjoni mhux klassifikata ma tkunx f’karta kummerċjali u taqa’ fl-ambitu tal-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna li għalih qed jintalab permess. Il-valuri aggregati ta’ skopertura ttrattati b’din l-eċċezzjoni ma għandhomx ikunu materjali u fi kwalunkwe każ inqas minn 10 % tal-valuri aggregati ta’ skopertura ttrattati mill-istituzzjoni taħt l-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna. L-istituzzjoni għandha tieqaf tagħmel użu minn dan meta l-permess għall-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna rilevanti jkun ġie miċħud.
2. Għall-finijiet tal-użu tal-klassifikazzjonijiet inferiti, istituzzjoni għandha tattribwixxi lil pożizzjoni mhux klassifikata valutazzjoni tal-kreditu inferita ekwivalenti għall-valutazzjoni tal-kreditu ta’ pożizzjoni ta’ referenza klassifikata li hija l-aktar pożizzjoni prijoritarja li fl-aspetti kollha hija subordinata għall-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni mhux klassifikata inkwistjoni u li tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-pożizzjonijiet ta’ referenza għandhom ikunu subordinati fl-aspetti kollha għall-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni mhux klassifikata;
(b)
il-maturità tal-pożizzjoni ta’ referenza għandha tkun ugwali jew itwal minn dik tal-pożizzjoni mhux klassifikata inkwistjoni;
(c)
fuq bażi kontinwa, kwalunkwe klassifikazzjoni inferita għandha tiġi aġġornata sabiex tirrefletti kull bidla fil-valutazzjoni tal-kreditu tal-pożizzjonijiet ta’ referenza.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess lill-istituzzjonijet sabiex jużaw l-‘Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna’ kif stabbilit fil-paragrafu 4 fejn jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
pożizzjonijiet fil-karta kummerċjali maħruġa mill-programm ABCP għandhom ikunu pożizzjonijiet klassifikati;
(b)
il-valutazzjoni interna tal-kwalità tal-kreditu tal-pożizzjoni għandha tirrefletti l-metodoloġija tal-valutazzjoni disponibbli pubblikament ta’ ECAI waħda jew aktar, għall-klassifikazzjoni ta’ titoli garantiti minn skoperturi tat-tip ta’ dawk titolizzati;
(c)
l-ECAIs, li l-metodoloġija tagħhom għandha tkun riflessa kif meħtieġ mill-punt (b), għandhom jinkludi dawk l-ECAIs li pprovdew klassifikazzjoni esterna għall-karta kummerċjali maħruġa mill-prgramm ABCP. Elementi kwantitattivi, bħal fatturi ta’ stress, użati fil-valutazzjoni tal-pożizzjoni għal kwalità tal-kreditu partikolari għandhom ikunu konservattivi mill-inqas daqs dawk użati fil-metodoloġija ta’ valutazzjoni rilevanti tal-ECAIs inkwistjoni;
(d)
fl-iżvilupp tal-metodoloġija tal-valutazzjoni interna tagħha l-istituzzjoni għandha tikkunsidra l-metodoloġiji rilevanti ta’ klassifikazzjoni pubblikati tal- ECAIs li jikklassifikaw il-karta kummerċjali tal-programm ABCP. Din il-kunsiderazzjoni għandha tiġi dokumentata mill-istituzzjoni u aġġornata regolarment, kif spjegat fil-punt (g);
(e)
il-metodoloġija tal-valutazzjoni interna tal-istituzzjoni għandha tinkludi gradi ta’ klassifikazzjoni. Dawn il-gradi ta’ klassifikazzjoni u l-valutazzjoni tal-kreditu tal- ECAIs għandhom jikkorrispondu. Din il-korrispondenza għandha tiġi dokumentata b’mod espliċitu;
(f)
il-metodoloġija tal-valutazzjoni interna għandha tintuża fil-proċessi interni tal-istituzzjoni għal ġestjoni tar-riskji, inklużi l-proċessi tat-teħid ta’ deċiżjonijiet, tal-ġestjoni tal-informazzjoni u tal-allokazzjoni interna tal-kapital;
(g)
awdituri interni jew esterni, ECAI, jew il-funzjoni interna tal-istituzzjoni tal-analiżi tal-kreditu jew tal-ġestjoni tar-riskji għandhom iwettqu analiżi regolari tal-proċess intern ta’ valutazzjoni u tal-kwalità tal-valutazzjoni interna tal-kwalità tal-kreditu tal-iskoperturi tal-istituzzjoni għal programm ABCP. Jekk il-verifika interna tal-istituzzjoni, l-analiżi tal-kreditu, jew il-funzjonijiet tal-ġestjoni tar-riskji jwettqu l-analiżi, dawn il-funzjonijiet għandhom ikunu indipendenti mis-settur tan-negozju tal-programm ABCP, kif ukoll mir-relazzjoni mal-klijenti;
(h)
l-istituzzjoni għandha ssegwi l-andament tal-klassifikazzjonijiet interni tagħha matul iż-żmien sabiex tivvaluta l-prestazzjoni tal-metodoloġija ta’ valutazzjoni interna tagħha u għandha taġġusta, kif meħtieġ, dik il-metodloġija meta l-andament tal-iskoperturi jiddifferixxi sistematikament minn dak indikat mill-klassifikazzjonijiet interni;
(i)
il-programm ABCP għandu jinkorpora standards ta’ sottoskrizzjoni fil-forma ta’ linji gwida għall-kreditu u l-investiment. Meta jiddeċiedi fuq akkwist ta’ assi, l-amministratur tal-programm ABCP għandu jikkonsidra t-tip ta’ assi li jkunu ser jinxtraw, it-tip u l-valur monetarju tal-iskoperturi li jirriżultaw mil-provvediment ta’ faċilitajiet ta’ likwidità u rinforzi tal-kreditu, id-distribuzzjoni tat-telf, u s-separazzjoni legali u ekonomika tal-assi trasferiti mill-entità li tbigħ l-assi. Għandha ssir analiżi ta’ kreditu tal-profil tar-riskju tal-bejjiegħ tal-assi, li għandha tinkludi analiżi ta’ l-andament finanzjarju imgħoddi u mistenni, il-pożizzjoni attwali fis-suq, il-kompetittività mistennija fil-futur, il-grad ta’ lieva finanzjarja, il-fluss tal-flus, il-kopertura tal-interessi u l-klassifikazzjoni tad-dejn. Barra minn hekk, għandha titwettaq analiżi tal-istandards ta’ sottoskrizzjoni tal-bejjiegħ, il-kapaċitajiet tiegħu ta’ amministrazzjoni, u l-proċeduri għall-irkupru tal-krediti;
(j)
l-istandards ta’ sottoskrizzjoni tal-programm ABCP għandhom jistabbilixxu kriterji ta’ eliġibbiltà minimi li, b’mod partikolari:
(i)
jeskludu x-xiri ta’ assi li jkunu skadew żmien ilu jew li jkunu inadempjenti;
(ii)
jillimitaw konċentrazzjoni żejda għal debitur individwali jew żona ġeografika;
(iii)
jillimitaw in-natura tal-assi li jistgħu jinxtraw;
(k)
il-programm ABCP għandu jkollu politiki u proċessi ta’ irkupru li jqisu l-kapaċità operattiva u l-kwalità tal-kreditu tal-ġestur. Il-programm ABCP għandu jtaffi r-riskju relatat mal-prestazzjoni tal-bejjiegħ u l-ġestur permezz ta’ diversi metodi, bħal skattaturi bbażati fuq il-kwalità attwali tal-kreditu li tipprekludi t-taħlit ta’ fondi;
(l)
l-istima aggregata ta’ telf fuq aggregazzjoni ta’ assi li l-programm ABCP qed jikkonsidra jixtri għandha tqis is-sorsi kollha ta’ riskju potenzjali, bħar-riskju tal-kreditu u tad-dilwizzjoni. Jekk id-daqs tar-rinforz tal-kreditu pprovdut mill-bejjiegħ huwa bbażat biss fuq telf relatat mal-kreditu, għandha tiġi stabbilita riżerva separata għar-riskju ta’ dilwizzjoni, jekk ir-riskju ta’ dilwizzjoni huwa materjali għal dik l-aggregazzjoni partikolari ta’ skoperturi. Barra minn hekk, għall-kalkolu tal-livell ta’ rinforz meħtieġ, il-programm għandu janalizza diversi snin ta’ informazzjoni storika, inkluża informazzjoni dwar telf, rati ta’ insolvenza, livell ta’ dilwizzjoni u rata tar-rotazzjoni tal-krediti;
(m)
il-programm ABCP għandu jinkorpora karatteristiċi strutturali, bħal skattaturi ta’ stralċ, fix-xiri ta’ skoperturi sabiex itaffu d-deterjorament potenzjali tal-kreditu tal-portafoll sottostanti.
4. Skont l-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna, il-pożizzjoni mhux klassifikata għandha tiġi assenjata mill-istituzzjoni lil wieħed mill-gradi ta’ klassifikazzjoni stabbiliti fil-punt (e) tal-paragrafu 3. Il-pożizzjoni għandha tiġi attribwita klassifikazzjoni derivata identika għall-valutazzjonijiet tal-kreditu kkorrispondenti għal dak il-grad ta’ klassifikazzjoni kif stabbilit fil-punt (e) tal-paragrafu 3. Fejn, fil-bidu tat-titolizzazzjoni, din il-klassifikazzjoni derivata hija fil-livell tal-grad ta’ kwalità għolja jew aħjar, għandha titqies identika għal valutazzjoni tal-kreditu eliġibbli minn ECAI għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju.
5. L-istituzzjonijiet li jkunu kisbu permess sabiex jużaw l-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna ma għandhomx jergħu lura għall-użu ta’ metodi oħra sakemm ma jiġux issodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni wriet għas-sodisfazzjoni tal-awtorità kompetenti li l-istituzzjoni għandha raġuni tajba għalfejn tagħmel dan;
(b)
l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti.
Artikolu 260
Ammonti massimi ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
Istituzzjoni oriġinatriċi, istituzzjoni sponsor, jew istituzzjonijiet oħrajn li jistgħu jikkalkulaw KIRB, jistgħu jillimitaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju kkalkulati fir-rigward tal-pożizzjonijiet tagħha f’titolizzazzjoni għal dak li kieku jipproduċi rekwiżit ta’ fondi proprji skont l-Artikolu 92(3) ugwali għas-somma ta’ 8 % tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju li jkunu prodotti kieku l-assi titolizzati ma ġewx titolizzati u minflok kienu jkunu fil-karta tal-bilanċ tal-istituzzjoni miżjuda bl-ammonti ta’ telf mistenni ta’ dawk l-iskoperturi.
Artikolu 261
Metodu abbażi tal-klassifikazzjonijiet
1. Skont il-Metodu Abbażi tal-Klassifikazzjonijiet, l-istituzzjoni għandha tikkalkula l-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ titolizzazzjoni jew rititolizzazzjoni klassifikata billi tapplika l-piż tar-riskju rilevanti għall-valur tal-iskopertura u timmoltiplika r-riżultat b’ 1,06.
Il-piż tar-riskju rilevanti għandu jkun il-piż tar-riskju kif stabbilit fit-Tabella 4, li miegħu hija assoċjata l-valutazzjoni tal-kreditu tal-pożizzjoni skont it-Taqsima 4.
Tabella 4
Livell tal-Kwalità tal-Kreditu
Pożizzjonijiet ta’ Titolizzazzjoni
Pożizzjonijiet ta’ Rititolizzazzjoni
valutazzjonijiet tal-kreditu għajr dawk b’terminu qasir
valutazzjonijiet tal-kreditu b’terminu qasir
A
B
C
D
E
1
1
7 %
12 %
20 %
20 %
30 %
2
8 %
15 %
25 %
25 %
40 %
3
10 %
18 %
35 %
35 %
50 %
4
2
12 %
20 %
40 %
65 %
5
20 %
35 %
60 %
100 %
6
35 %
50 %
100 %
150 %
7
3
60 %
75 %
150 %
225 %
8
100 %
200 %
350 %
9
250 %
300 %
500 %
10
425 %
500 %
650 %
11
650 %
750 %
850 %
l-oħrajn kollha u dawk mhux klassifikati
1 250 %
Il-piżijiet fil-kolonna C tat-Tabella 4 għandhom jiġu applikati fejn il-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni mhijiex pożizzjoni ta’ rititolizzazzjoni u fejn l-għadd effettiv ta’ skoperturi titolizzati huwa inqas minn sitta.
Għall-bqija tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li mhumiex pożizzjonijiet ta’ rititolizzazzjoni, għandhom jiġu applikati l-piżijiet fil-kolonna B sakemm il-pożizzjoni mhijiex l-aktar segment prijoritarju f’titolizzazzjoni, f’liema każ għandhom jiġu applikati l-piżijiet fil-kolonna A.
Għall-pożizzjonijiet ta’ rititolizzazzjoni għandhom jiġu applikati l-piżijiet fil-kolonna E sakemm il-pożizzjoni ta’ rititolizzazzjoni mhijiex is-segment l-aktar prijoritarju tar-rititolizzazzjoni u l-ebda skopertura sottostanti ma tkun hija stess skopertura ta’ rititolizzazzjoni, f’liema każ għandha tapplika l-kolonna D.
Sabiex jiġi determinat jekk segment huwiex l-aktar prijoritarju, mhuwiex meħtieġ li jitqiesu l-ammonti dovuti taħt kuntratti derivati minn rati ta’ imgħax jew muniti, tariffi dovuti, jew pagamenti simili oħrajn.
Fil-kalkolu tal-għadd effettiv ta’ skoperturi, skoperturi multipli titolizzati għal debitur wieħed għandhom jiġu ttrattati bħala skopertura waħda. L-għadd effettiv ta’ skoperturi huwa kkalkulat bħala:
fejn EADi tirrappreżenta s-somma tal-valur tal-iskoperturi tal-iskoperturi kollha għad-debitur numru i. Jekk is-sehem tal-portafoll assoċjat mal-akbar skopertura, C1, huwa disponibbli, l-istituzzjoni tista’ tikkalkula N bħala 1/C1.
2. Il-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu fuq pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni tista’ tiġi rikonoxxuta skont l-Artikolu 264(1) u (4), soġġett għall-kondizzjonijiet fl-Artikolu 247.
Artikolu 262
Metodu tal-Formula Superviżorja
1. Skont il-Metodu tal-Formula Superviżorja, il-piż tar-riskju għall-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandu jiġi kkalkulat kif ġej soġġett għal livell minimu ta’ 20 % għal pożizzjonijiet ta’ rititolizzazzjoni u 7 % għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni kollha l-oħra:
fejn:
S[x] =
x,
when x ≤ K IRBR
,
when x K IRBR
където:
τ= 1 000;
ω= 20;
Beta [x; a, b]= id-distribuzzjoni beta kumulattiva b’parametri a u b evalwati b’x;
T= il-ħxuna tas-segment li fih tinsab il-pożizzjoni, ikkalkulata bħala l-proporzjon ta’ (a) l-ammont nominali tas-segment għal (b) is-somma tal-ammonti nominali tal-iskoperturi li ġew titolizzati. Għal strumenti derivati elenkati fl-Anness II, għandha tintuża s-somma tal-prezz attwali għas-sostituzzjoni u l-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali kkalkulata skont il-Kapitolu 6 minflok l-ammont nominali;
KIRBR = il-proporzjon ta’ (a) KIRB għal (b) is-somma tal-valur tal-iskoperturi tal-iskoperturi li ġew titolizzati, u huwa espress f’forma deċimali;
L= il-livell ta’ rinforz tal-kreditu, ikkalkulat bħala l-proporzjon tal-ammont nominali tas-segmenti kollha subordinati għal segment li fih tinsab il-pożizzjoni għas-somma tal-ammonti nominali tal-iskoperturi li ġew titolizzati. Dħul futur kapitalizzat ma għandux ikun inkluż fl-L ikkalkulat. L-ammonti dovuti mill-kontropartijiet għal strumenti derivati elenkati fl-Anness II li jirrappreżentaw segmenti aktar subordinati mis-segment inkwistjoni jistgħu jiġu kkalkulati skont il-prezz attwali għas-sostituzzjoni tagħhom, mingħajr l-iskoperturi għall-kreditu futuri potenzjali, fil-kalkolu tal-livell ta’ rinforz;
N= l-għadd effettiv ta’ skoperturi ikkalkulati skont l-Artikolu 261. Fil-każ ta’ rititolizzazzjonijiet, l-istituzzjoni għandha tikkunsidra l-għadd ta’ skoperturi ta’ titolizzazzjoni fl-aggregazzjoni u mhux l-għadd ta’ skoperturi sottostanti fl-aggregazzjonijiet oriġinali li minnhom joħorġu l-iskoperturi ta’ titolizzazzjoni sottostanti;
ELGD= telf medju fil-każ ta’ inadempjenza ppeżat skont l-iskopertura, ikkalkulat kif ġej:
fejn:
LGDi = l-LGD medju assoċjat mal-iskoperturi kollha għad-debitur numru i, fejn LGD huwa determinat skont il-Kapitolu 3. Fil-każ ta’ rititolizzazzjoni, għandu jiġi applikat LGD ta’ 100 % għall-pożizzjonijiet titolizzati. Fejn ir-riskji ta’ inadempjenza u ta’ dilwizzjoni għal riċevibbli mixtrija huma ttrattati b’mod aggregat fi ħdan titolizzazzjoni, l-input tal-LGDi għandu jiġi kkunsidrat bħala medja ppeżata tal-LGD għar-riskju tal-kreditu u l-LGD ta’ 75 % għar-riskju ta’ dilwizzjoni. Il-piżijiet għandhom ikunu t-tariffi awtonomi tal-fondi proprji għar-riskji tal-kreditu u tad-dilwizzjoni rispettivament.
2. Fejn l-ammont nominali tal-ikbar skopertura titolizzata, C1, mhuwiex aktar minn 3 % tas-somma tal-ammont nominali tal-iskoperturi titolizzati, allura, għall-finijiet tal-Metodu tal-Formula Superviżorja, l-istituzzjoni tista’ tiffisssa LGD= 50 % fil-każ ta’ titolizzazzjonijiet li mhumiex titolizzazzjonijiet mill-ġdid, u N daqs waħda milli ġejjin:
fejn:
Cm
=
il-proporzjon tas-somma tal-ammonti nominali tal-ikbar skoperturi ‘m’ għas-somma tal-ammonti nominali tal-iskoperturi titolizzati. Il-livell ta’ ‘m’ jista’ jiġi ffissat mill-istituzzjoni.
Għal titolizzazzjonijiet fejn materjalment l-iskoperturi titolizzati kollha huma skoperturi fil-livell tal-konsumaturi, l-istituzzjonijiet jistgħu, soġġett għal permess mill-awtorità kompetenti, jużaw l-Metodu tal-Formula Superviżorja bis-simplifikazzjonijiet h=0 u v=0, jekk l-għadd effettiv ta’ skoperturi mhuwiex baxx u l-iskoperturi ma għandhomx konċentrazzjoni għolja.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom iżommu lill-ABE infurmata dwar l-użu li l-istituzzjonijiet jagħmlu mill-paragrafu 2. L-ABE għandha tissorvelja l-firxa ta’ prattiki f’dan il-qasam u għandha toħroġ linji gwida, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. Tista’ tiġi rikonoxxuta mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu fuq pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni skont l-Artikolu 264(2) sa (4), soġġett għall-kondizzjonijiet fl-Artikolu 247.
Artikolu 263
Faċilitajiet ta’ Likwidità
1. Għall-finijiet tad-determinazzjoni tal-valur tal-iskopertura ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni mhux klassifikata fil-forma ta’ faċilitajiet ta’ avvanz ta’ flus, jista’ jiġi applikat fattur ta’ konverżjoni ta’ 0 % għall-ammont nominali ta’ faċilità ta’ likwidità li tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 255(2).
2. Fejn ma jkunx possibbli għall-istituzzjoni sabiex tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-iskoperturi titolizzati bħallikieku ma ġewx titolizzati, l-istituzzjoni tista’, fuq bażi eċċezzjonali u soġġett għall-permess tal-awtoritajiet kompetenti, tapplika temporanjament il-metodu stabbilit fil-paragrafu 3 għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni mhux klassifikata fil-forma ta’ faċilità ta’ likwidità li tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 255(1). L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti dwar l-użu li jagħmlu tal-ewwel sentenza, flimkien mar-raġunijiet għall-użu u l-perijodu previst għall-użu.
B’mod ġenerali, il-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għandu jitqies bħala mhux possibbli jekk l-istituzzjoni ma tiddisponix minn klassifikazzjoni inferita, l-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna u l-Approċċ ta’ Formula Superviżorja.
3. L-ogħla piż tar-riskju li jkun japplika taħt il-Kapitolu 2 għal kwalunkwe waħda mill-iskoperturi titolizzati, li kieku ma ġewx titolizzati, jista’ jiġi applikat għall-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni rappreżentata minn faċilità ta’ likwidità li tissodisfa l-kondizzjonijiet fl-Artikolu 255(1). Sabiex jiġi determinat il-valur tal-iskopertura tal-pożizzjoni għandu jiġi applikat fattur ta’ konverżjoni ta’ 100 %.
Artikolu 264
Mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni soġġetti għall-Approċċ IRB
1. Fejn l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju huma kkalkulati skont il-Metodu Abbażi tal-Klassifikazzjonijiet, il-valur tal-iskopertura jew il-piż tar-riskju għall-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li fir-rigward tagħha nkisbet il-protezzjoni tal-kreditu jista’ jiġi emendat skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4 kif japplikaw għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju fil-Kapitolu 2.
2. Fil-każ ta’ protezzjoni tal-kreditu sħiħa, fejn l-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju huma kkalkulati permezz tal-Metodu tal-Formula Superviżorja, għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha tiddetermina l-‘piż tar-riskju effettiv’ tal-pożizzjoni. Għandha tagħmel dan billi taqsam l-ammont tal-iskopertura ppeżata skont ir-riskju tal-pożizzjoni bil-valur tal-iskopertura tal-pożizzjoni u timmoltiplika r-riżultat b’100;
(b)
fil-każ ta’ protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu, l-ammont tal-skopertura ppeżata skont ir-riskju tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandu jiġi kkalkulat billi jiġi multiplikat l-ammont tal-iskopertura ffinanzjata aġġustat skont il-protezzjoni tal-pożizzjoni (E*), kif ikkalkulat skont il-Kapitolu 4 għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu 2 b’E kkunsidrata bħala l-ammont tal-pożizzjoni tat-titolizzazzjoni, bil-piż tar-riskju effettiv;
(c)
fil-każ ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, l-ammont tal-skopertura ppeżata skont ir-riskju tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni għandu jiġi kkalkulat billi jiġi multiplikat l-ammont ta’ protezzjoni aġġustat għal kwalunkwe diskrepanza fil-muniti u diskrepanza fil-maturità (GA) skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4 bil-piż tar-riskju tal-fornitur tal-protezzjoni; u billi dan jiżdied mal-ammont li jirriżulta meta jiġi multiplikat l-ammont tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni bil-GA imnaqqas bil-piż tar-riskju effettiv.
3. Fil-każ ta’ protezzjoni parzjali, fejn l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju huma kkalkulati permezz tal-Metodu tal-Formula Superviżorja, għandhom japplikaw ir-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
jekk il-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu tkopri l-ewwel telf jew telfiet fuq bażi proporzjonali tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni, l-istituzzjoni tista’ tapplika l-paragrafu 2;
(b)
f’każijiet oħrajn, l-istituzzjoni għandha tittratta l-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni bħala żewġ pożizzjonijiet jew aktar u l-porzjon mhux koperta għandha tiġi kkunsidata bħala l-pożizzjoni bl-inqas kwalità tal-kreditu. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammont tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju għal din il-pożizzjoni, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fl-Artikolu 262 soġġett għall-aġġustament ta’ T għal e* fil-każ ta’ protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu; u għal T-g fil-każ ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, fejn e* tiddenota l-proporzjon ta’ E* għall-ammont nozzjonali totali tal-aggregazzjoni sottostanti, fejn E* huwa l-ammont aġġustat tal-skopertura tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni kkalkulata skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4 kif japplikaw għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu 2 b’E kkunsidrata bħala l-ammont tal-pożizzjoni tat-titolizzazzjoni; u g hija l-proporzjon tal-ammont nominali tal-protezzjoni tal-kreditu, aġġustat għal kull diskrepanza fil-munita jew fil-maturità skont id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 4, għas-somma tal-ammonti ta’ skoperturi tal-iskoperturi titolizzati. Fil-każ tal-protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu għandu jiġi applikat il-piż tar-riskju tal-fornitur tal-protezzjoni għal dak il-porzjon tal-pożizzjoni li ma taqax fil-medda tal-valur aġġustat ta’ T.
4. Fejn, fil-każ ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu, l-awtoritajiet kompetenti ikunu taw permess lill-istituzzjoni sabiex tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal skoperturi diretti komparabbli għall-fornitur tal-protezzjoni skont il-Kapitolu 3, il-piż tar-riskju g tal-iskoperturi għall-fornituri tal-protezzjoni skont l-Artikolu 235 għandu jiġi determinat kif speċifikat fil-Kapitolu 3.
Artikolu 265
Rekwiżiti addizzjonali tal-fondi proprji għal titolizzazzjonijiet ta’ skoperturi rotanti bi klawżoli ta’ ammortizzazzjoni antiċipata
1. Minbarra l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju kkalkulati fir-rigward tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni tagħha, l-istituzzjoni oriġinatriċi għandha tikkalkula ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju f’konformità mal-metodoloġija stabbilita fl-Artikolu 256 meta tbigħ skoperturi rotanti f’titolizzazzjoni li fiha klawżola ta’ ammortizzazzjoni antiċipata
2. B’deroga mill-Artikolu 256, il-valur tal-iskopertura tal-interess tal-oriġinaturi għandu jkun is-somma tal-elementi li ġejjin:
(a)
il-valur tal-iskopertura ta’ dik il-parti nozzjonali ta’ aggregazzjoni ta’ ammonti miġbuda mibjugħa f’titolizzazzjoni, li l-proporzjon tagħha għall-ammont totali tal-aggregazzjonijiet mibjugħa fl-istruttura tiddetermina l-proporzjon tal-flussi tal-flus iġġenerati mill-ġbir tal-ammonti kapitali u tal-imgħax u ammonti assoċjati oħrajn li mhumiex disponibbli sabiex isiru pagamenti lil dawk li għandhom pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fit-titolizzazzjoni;
(b)
il-valur tal-iskopertura ta’ dik il-parti tal-aggregazzjoni ta’ ammonti mhux miġbuda tal-linji ta’ kreditu, li l-ammonti miġbuda tagħhom inbiegħu fit-titolizzazzjoni, li l-proporzjon tagħhom għall-ammont totali ta’ dawn l-ammonti mhux miġbuda hija l-istess bħall-proporzjon tal-valur tal-iskopertura deskrit fil-punt (a) għall-valur tal-iskopertura tal-aggregazzjoni ta’ ammonti miġbuda mibjugħa fit-titolizzazzjoni.
L-interess tal-oriġinatur ma għandux ikun subordinat għall-interess tal-investituri.
Il-valur tal-iskopertura tal-interess tal-Investituri għandu jkun il-valur tal-iskopertura tal-parti nozzjonali tal-aggregazzjoni ta’ ammonti miġbuda li ma jaqgħux fil-punt (a) miżjuda bil-valur tal-iskopertura ta’ dik il-parti tal-aggregazzjoni ta’ ammonti mhux miġbuda tal-linji ta’ kreditu, li l-ammonti miġbuda tagħhom inbiegħu fit-titolizzazzjoni, li ma jaqgħux fil-punt (b).
3. L-ammont tal-iskopertura ppeżata skont ir-riskju fir-rigward tal-valur tal-iskopertura tal-interess tal-oriġinatur skont il-punt (a) tal-paragrafu 2 għandu jiġi kkalkulat bħal dak ta’ skopertura pro rata għall-iskoperturi tal-ammonti miġbuda titolizzati daqs li kieku ma ġewx titolizzati u skopertura pro rata għall-ammonti mhux miġbuda tal-linji ta’ kreditu, li l-ammonti miġbuda tagħhom inbiegħu fit-titolizzazzjoni.
Artikolu 266
Tnaqqis fl-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju
1. L-ammont tal-iskopertura ppeżata skont ir-riskju ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li hija assenjata piż tar-riskju 1 250 % jista’ jitnaqqas bi 12,5 darbiet l-ammont ta’ kwalunkwe aġġustamenti speċifiċi fir-riskju tal-kreditu ttrattati skont l-Artikolu 110 magħmula mill-istituzzjoni fir-rigward tal-iskoperturi titolizzati. Sa fejn aġġustamenti speċifiċi tal-kreditu jitqiesu għal dan il-għan ma għandhomx jitqiesu għall-għan tal-kalkolu stabbilit fl-Artikolu 159.
2. L-ammont ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni jista’ jitnaqqas bi 12,5 darbiet l-ammont ta’ kwalunkwe aġġustament speċifiku fir-riskju tal-kreditu ttrattat skont l-Artikolu 110 magħmul mill-istituzzjoni fir-rigward tal-pożizzjoni.
3. Kif previst fl-Artikolu 36(1)(k) fir-rigward ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni li għaliha japplika piż tar-riskju ta’ 1 250 %, l-istituzzjonijiet jistgħu, minflok jinkludu l-pożizzjoni fil-kalkolu tagħhom tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, inaqqsu l-valur tal-iskopertura tal-pożizzjoni mill-fondi proprji, soġġett għal dan li ġej:
(a)
il-valur tal-iskopertura tal-pożizzjoni jista’ jittieħed mill-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju b’kont meħud ta’ kwalunkwe tnaqqis li jsir skont il-paragrafi 1 u 2;
(b)
il-kalkolu tal-valur tal-iskopertura jista’ jirrefletti l-protezzjoni ffinanzjata eliġibbli b’mod konsistenti mal-metodoloġija stipulata fl-Artikoli 247 u 264;
(c)
fejn jintuża l-Metodu tal-Formula Superviżorja sabiex jiġu kkalkulati l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u L KIRBR u [L+T] KIRBR il-pożizzjoni tista’ tiġi ttrattata bħala żewġ pożizzjonijiet b’L daqs KIRBR għall-aktar pożizzjoni prijoritarja.
4. Fejn istituzzjoni tuża l-alternattiva tal-paragrafu 3 tista’ tnaqqas 12,5 darbiet l-amount imnaqqas skont dak il-paragrafu mill-ammont speċifikat fl-Artikolu 260 bħala l-ammont li għalih jista’ jiġi limitat l-ammont tal-skopertura ppeżata skont ir-riskju fir-rigward tal-pożizzjonijiet tagħha f’titolizzazzjoni.
Taqsima 4
Valutazzjonijiet esterni tal-kreditu
Artikolu 267
Użu ta’ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAIs
L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw valutazzjonijiet tal-kreditu sabiex jiddeterminaw il-piż tar-riskju ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni biss meta l-valutazzjoni tal-kreditu tkun inħarġet jew tkun ġiet approvata minn ECAI skont ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009.
Artikolu 268
Rekwiżiti li għandhom jintlaħqu mill-valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ ECAIs
Għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont it-Taqsima 3, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw valutazzjoni tal-kreditu ta’ ECAI fil-każ biss jekk jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ma għandu jkun hemm l-ebda diskrepanza bejn it-tipi ta’ pagamenti riflessi fil-valutazzjoni tal-kreditu u t-tipi ta’ pagamenti li għalihom l-istituzzjoni hija intitolata skont il-kuntratt li joħloq il-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni inkwistjoni;
(b)
l-analiżi tat-telf u l-flussi tal-flus kif ukoll is-sensittività tal-klassifikazzjonijiet għal bidliet fis-suppożizzjonijiet ta’ klassifikazzjoni sottostanti, inkluża l-prestazzjoni tal-assi tal-aggregazzjoni, għandhom jiġu ppubblikati mill-ECAI kif ukoll il-valutazzjonijiet tal-kreditu, il-proċeduri, il-metodoloġiji, is-suppożizzjonijiet u l-elementi ewlenin li huma l-bażi tal-valutazzjonijiet skont ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009. Informazzjoni li titqiegħed għad-dispożizzjoni ta’ għadd limitat ta’ entitajiet biss ma għandhiex tiġi kkunsidrata li ġiet ippubblikata. Il-valutazzjonijiet tal-kreditu għandhom jiġu inklużi fil-matriċi ta’ transizzjoni tal-ECAI;
(c)
il-valutazzjoni tal-kreditu ma għandhiex tkun ibbażata jew parzjalment ibbażata fuq appoġġ mhux iffinanzjat provdut mill-istituzzjoni nnifisha. F’każ bħal dan, l-istituzzjoni għandha tikkunsidra l-pożizzjoni rilevanti għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal din il-pożizzjoni skont it-Taqsima 3 daqs li kieku ma kinitx klassifikata.
L-ECAI għandha timpenja ruħha li tippubblika spjegazzjonijiet dwar kif il-prestazzjoni tal-assi tal-aggregazzjoni taffettwa din il-valutazzjoni tal-kreditu.
Artikolu 269
Użu ta’ valutazzjonijiet tal-kreditu
1. Istituzzjoni tista’ tinnomina ECAI jew aktar li l-valutazzjonijiet tal-kreditu tagħhom għandhom jintużaw għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi tagħha ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu (‘ECAI nominata’).
2. Istituzzjoni għandha tuża valutazzjonijiet tal-kreditu b’mod konsistenti u mhux b’mod selettiv fir-rigward tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni tagħha, skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni ma tistax tuża l-valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ ECAI għall-pożizzjonijiet tagħha f’uħud mis-segmenti u l-valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ ECAI oħra għall-pożizzjonijiet tagħha f’segmenti oħra fi ħdan l-istess titolizzazzjoni li tista’ tkun jew ma tkunx ikklassifikata mill-ewwel ECAI;
(b)
fejn pożizzjoni għandha żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAIs nominati, l-istituzzjoni għandha tuża dik il-valutazzjoni tal-kreditu li hija l-inqas favorevoli;
(c)
fejn pożizzjoni għandha aktar minn żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu minn ECAIs nominati, għandhom jintużaw l-aktar żewġ valutazzjonijiet tal-kreditu favorevoli. Jekk l-aktar żewġ valutazzjonijiet favorevoli huma differenti, għandha tintuża l-inqas favorevoli fosthom.
(d)
istituzzjoni ma għandhiex tissolleċita b’mod attiv it-tneħħija ta’ klassifikazzjonijiet inqas favorevoli.
3. Fejn il-protezzjoni tal-kreditu eliġibbli taħt il-Kapitolu 4 tkun provduta direttament għall-SSPE, u dik il-protezzjoni tkun riflessa fil-valutazzjoni tal-kreditu ta’ pożizzjoni minn ECAI nominata, jista’ jintuża l-piż tar-riskju assoċjat ma’ dik il-valutazzjoni tal-kreditu. Fejn il-protezzjoni ma tkunx eliġibbli taħt il-Kapitolu 4, il-valutazzjoni tal-kreditu ma għandhiex tiġi rikonoxxuta. Fejn il-protezzjoni tal-kreditu mhijiex provduta lil-SSPE iżda direttament għal pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni, il-valutazzjoni tal-kreditu ma għandhiex tiġi rikonoxxuta.
Artikolu 270
Assoċjazzjoni (Mapping)
L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi li jiddeterminaw, għall-ECAIs kollha, liema mil-livelli tal-kwalità tal-kreditu stabbiliti f’dan il-Kapitolu huma assoċjati mal-valutazzjonijiet tal-kreditu rilevanti ta’ ECAI. Dawn id-determinazzjonijiet għandhom ikunu oġġettivi u konsistenti, u mwettqa skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
L-ABE għandha tiddistingwi bejn il-gradi relattivi tar-riskju espressi minn kull valutazzjoni;
(b)
L-ABE għandha tikkunsidra fatturi kwantitattivi, bħal inadempjenza u/jew rati ta’ telf u l-prestazzjoni storika tal-valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ kull ECAI fost klassijiet ta’ assi differenti;
(c)
L-ABE għandha tikkonsidra fatturi kwaltitattivi bħall-medda ta’ transazzjonijiet ivvalutati mill-ECAI, il-metodoloġija tagħha u s-sinifikat tal-valutazzjonijiet tal-kreditu tagħha, b’mod partikolari jekk humiex ibbażata fuq it-telf mistenni jew it-telf tal-ewwel Euro, u għall-ħlas fil-ħin tal-imgħax jew għall-ħlas finali tal-imgħax;
(d)
L-ABE għandha tipprova tiżgura li l-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li għalihom huwa applikat l-istess piż tar-riskju fuq il-bażi tal-valutazzjonijiet tal-kreditu ta’ ECAIs ikunu soġġetti għal gradi ekwivalenti ta’ riskju tal-kreditu. L-ABE għandha tikkunsidra li temenda d-determinazzjoni tagħha dwar il-livell tal-kwalità tal-kreditu li miegħu valutazzjoni partikolari tal-kreditu għandha tiġi assoċjata, kif xieraq.
L-ABE għandha tissottometti dan l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Lulju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
KAPITOLU 6
Riskju tal-kreditu tal-kontroparti
Taqsima 1
Definizzjonijiet
Artikolu 271
Determinazzjoni tal-valur tal-iskopertura
1. Istituzzjoni għandha tiddetermina l-valur tal-iskopertura tal-istrumenti derivati elenkati fl-Anness II skont dan il-Kapitolu.
2. Istituzzjoni tista’ tiddetermina l-valur tal-iskopertura ta' transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti, transazzjonijiet b’saldu fit-tul u transazzjonijiet ta’ self b'marġni skont dan il-Kapitolu minflok ma tuża l-Kapitolu 4.
Artikolu 272
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu u tat-Titolu VI ta’ din il-Parti, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
Termini ġenerali
(1)
‘riskju tal-kreditu tal-kontroparti’ jew ‘CCR’ tfisser ir-riskju li l-kontraparti fi transazzjoni tista’ ssir inadempjenti qabel is-saldu finali tal-flussi tal-flus tat-transazzjoni;
Tipi ta’ transazzjoni
(2)
‘transazzjonijiet b’saldu fit-tul’ tfisser transazzjonijiet fejn kontraparti timpenja ruħha li tikkonsenja titolu, prodott jew ammont ta’ kambju għal flus, strumenti finanzjarji oħra, jew prodotti, jew viċe versa, f’data ta’ saldu jew konsenja speċifikata fil-kuntratt li hija aktar tard mill-istandard tas-suq għal din it-tip partikolari ta’ transazzjoni jew ħamest ijiem ta' xogħol wara d-data li fiha l-istituzzjoni tidħol fit-transazzjoni, liema minnhom tkun l-ewwel;
(3)
‘transazzjonijiet ta’ self b'marġni’ tfisser transazzjonijiet li fihom istituzzjoni testendi kreditu b’konnessjoni mal-akkwist, il-bejgħ, iż-żamma jew in-negozjar tat-titoli. It-transazzjonijiet ta’ self b'marġni ma jinkludux self ieħor li huwa ggarantit minn kollateral f’forma ta’ titoli;
Sett ta’ netting, settijiet ta’ hedging, u termini relatati
(4)
‘sett ta’ netting’ tfisser grupp ta’ transazzjonijiet bejn istituzzjoni u kontroparti waħda li hija soġġetta għal arranġament ta’ netting bilaterali legalment infurzabbli li huwa rikonoxxut skont it-Taqsima 7 u l-Kapitolu 4.
Kull transazzjoni li mhijiex soġġetta għal arranġament bilaterali ta’ netting legalement infurzabbli li huwa rikonoxxut fit-Taqsima 7 għandha tiġi ttrattata bħala sett ta’ netting fiha nnifisha għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu.
Skont il-Metodu tal-Mudell Intern stabbilit fit-Taqsima 6, kull sett ta' netting ma' kontroparti waħda jista' jiġi ttrattat bħala sett wieħed ta’ netting jekk il-valuri simulati negattivi tas-suq tas-settijiet ta’ netting individwali huma stabbiliti bħala 0 fl-istima tal-iskopertura mistennija (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ ‘EE’);
(5)
‘pożizzjoni ta’ riskju’ tfisser numru ta’ riskju li huwa assenjat lil transazzjoni skont il-Metodu Standardizzat stabbilit fit-Taqsima 5 skont algoritmika predeterminata;
(6)
‘sett ta’ hedging’ tfisser grupp ta’ pożizzjonijiet tar-riskju li jirriżultaw minn transazzjonijiet f'sett wieħed ta’ netting, fejn jintuża biss il-bilanċ ta’ dawk il-pożizzjonijiet tar-riskju sabiex jiġi determinat il-valur tal-iskopertura skont il-Metodu Standardizzat stabbilit fit-Taqsima 5;
(7)
‘ftehim dwar il-marġni’ tfisser ftehim jew klawżoli ta’ ftehim li taħtu kontroparti għandha tforni kollateral lit-tieni kontroparti meta skopertura ta’ dik it-tieni kontroparti għall-ewwel kontroparti taqbeż livell speċifikat;
(8)
‘livell limitu ta' marġni’ tfisser l-akbar ammont ta’ skopertura li jibqa' pendenti qabel ma parti waħda jkollha d-dritt issejjaħ għal kollateral;
(9)
‘perijodu b'riskju ta' marġni’ tfisser il-perijodu mill-iskambju l-aktar reċenti ta' kollateral li jkopri sett ta’ netting ta’ transazzjonijiet ma' kontroparti inadempjenti sakemm it-transazzjonijiet jingħalqu u r-riskju tas-suq li jirriżulta jerġa’ jiġi ħħeġġjat;
(10)
‘maturtà effettiva skont il-Metodu tal-Mudell Intern għal sett ta’ netting b’maturità akbar minn sena’ tfisser il-proporzjon tas-somma tal-iskopertura mistennija tul il-ħajja tat-transazzjonijiet fis-sett ta’ netting skontati għar-rata ta’ mingħajr riskju tar-rendiment, diviża bis-somma tal-iskopertura mistennija fuq sena f’sett ta’ netting skontat għar-rata ta’ mingħajr riskju.
Il-maturità effettiva tista’ tiġi aġġustata sabiex tirrefletti r-riskju ta' tiġdid (rollover) billi tiġi sostitwita l-iskopertura mistennija bi skopertura mistennija effettiva għall-previżjonijiet fuq perijodi iqsar minn sena;
(11)
‘netting bejn prodotti differenti (cross-product netting)’ tfisser l-inklużjoni ta’ transazzjonijiet ta’ kategoriji differenti ta’ prodotti fl-istess sett ta’ netting skont ir-regoli tan-Netting Bejn Prodotti stabbiliti f’dan il-Kapitolu;
(12)
‘Valur Attwali tas-Suq’ (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ ‘CMV’) għall-finijiet tat-Taqsima 5 jirreferi għall-valur tas-suq nett tal-portafoll ta’ transazzjonijiet f'sett ta’ netting, fejn kemm il-valuri tas-suq pożittivi kif ukoll dawk negattivi jintużaw fil-kalkolu tas-CMV;
Distribuzzjonijiet
(13)
‘distribuzzjoni tal-valuri tas-suq’ tfisser il-previżjoni tad-distribuzzjoni tal-probabbiltà tal-valuri netti tas-suq tat-transazzjonijiet f'sett ta’ netting għal data fil-futur (il-perijodu tal-previżjoni), fuq il-bażi tal-valur tas-suq realizzat ta’ dawn it-transazzjonijiet fid-data tal-previżjoni;
(14)
‘distribuzzjoni tal-iskoperturi’ tfisser il-previżjoni tad-distribuzzjoni tal-probabbiltà tal-valuri tas-suq li tiġi ġenerata billi jiġu stabbiliti previżjonijiet ta' valuri netti tas-suq negattivi għal żero;
(15)
‘distribuzzjoni newtrali għar-riskji’ tfisser distribuzzjoni tal-valuri tas-suq jew skoperturi f’perijodu futur fejn id-distribuzzjoni hija kkalkulata bl-użu ta’ valuri impliċiti tas-suq bħal volatilitajiet impliċiti;
(16)
‘distribuzzjoni effettiva’ tfisser distribuzzjoni tal-valuri tas-suq jew skoperturi f’perijodu futur fejn id-distribuzzjoni hija kkalkulata permezz ta’ valuri storiċi jew realizzati bħal volatilitajiet ikkalkulati bl-użu tal-varjazzjonijiet fil-passat fil-prezzijiet jew fir-rati;
Miżuri ta' skopertura u aġġustamenti
(17)
‘skopertura attwali’ tfisser l-akbar minn żero u l-valur tas-suq ta’ transazzjoni jew portafoll ta’ transazzjonijiet f'sett ta’ netting ma’ kontroparti li kieku tintilef mal-inadempjenza tal-kontroparti, fl-ipoteżi li ma jkun hemm l-ebda rkpuru tal-valur ta’ dawk it-transazzjonijiet fl-insolvenza jew fil-likwidazzjoni;
(18)
‘l-ogħla skopertura‧ tfisser perċentil għoli tad-distribuzzjoni tal-iskoperturi f’data partikolari futura qabel id-data tal-maturità tat-transazzjoni bl-itwal maturità fis-sett ta’ netting;
(19)
‘skopertura mistennija’ (minn hawnn ’il quddiem imsejħa ‘EE’) tfisser il-medja tad-distribuzzjoni tal-iskoperturi f’data partikolari futura qabel il-maturazzjoni tat-transazzjoni bl-itwal maturità fis-sett ta’ netting;
(20)
‘skopertura effettiva mistennija f’data speċifika’ (minn hawn ’il quddiem imsejħa ‘EE Effettiva’) tfisser l-iskopertura massima mistennija li sseħħ f'dik id-data jew fi kwalunkwe data preċedenti. Alternattivament, tista' tkun definita għal data speċifika bħala l-akbar fost l-iskopertura mistennija f’dik id-data jew l-iskopertura effettiva mistennija fi kwalunkwe data preċedenti;
(21)
‘skopertura pożittiva mistennija’ (minn hawn ’il quddiem imsejħa ‘EPE’) tfisser il-medja ppeżata tul iż-żmien ta' skoperturi mistennija, fejn il-piżijiet ikunu l-proporzjon tal-perijodu kollu li skopertura mistennija individwali tirrappreżenta.
Meta jikkalkulaw ir-rekwiżit ta’ fondi proprji, l-istituzzjonijiet għandhom jieħdu l-medja fuq l-ewwel sena jew, jekk il-kuntratti kollha fis-sett ta’ netting jimmaturaw f’inqas minn sena, matul il-perijodu sa meta l-kuntratt bl-itwal maturità fis-sett ta’ netting ikun immatura;
(22)
‘skopertura pożittiva effettiva mistennija’ (minn hawn ’il quddiem imsejħa ‘EPE effettiva’) tfisser il-medja ppeżata tal-iskopertura effettiva mistennija matul l-ewwel sena ta’ sett ta’ netting jew, jekk il-kuntratti kollha fis-sett ta’ netting jimmaturaw f’inqas minn sena, matul il-perijodu tal-kuntratt bl-itwal maturità fis-sett ta’ netting, fejn il-piżijiet huma l-proporzjon tal-perijodu sħiħ li skopertura mistennija individwali tirrappreżenta;
Riskji relatati mas-CCR
(23)
‘riskju ta' tiġdid’ tfisser l-ammont li bih l-EPE tiġi sottostimata meta transazzjonijiet futuri ma’ kontroparti jkunu mistennija li jitwettqu fuq bażi kontinwa.
L-iskopertura addizzjonali ġġenerata minn dawn it-transazzjonijiet futuri mhijiex inkluża fil-kalkolu tal-EPE;
(24)
kontroparti’ għall-finijiet tat-Taqsima 7 tfisser kwalunkwe persuna ġuridika jew fiżika li tidħol fi ftehim ta’ netting, u li għandha l-kapaċità kuntrattwali sabiex tagħmel dan;
(25)
‘ftehim kuntrattwali ta’ netting bejn prodotti’ tfisser ftehim kuntrattwali bilaterali bejn istituzzjoni u kontroparti li joħloq obbligu legali wieħed (ibbażat fuq netting ta’ transazzjonijiet koperti) li jkopri kull ftehim ewlieni bilaterali u transazzjonijiet li jappartjenu għal kategoriji differenti ta’ prodotti li huma inklużi fil-ftehim;
Għall-finijiet ta’ din id-definizzjoni, ‘kategoriji differenti ta’ prodotti’ tfisser:
(a)
transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti;
(b)
transazzjonijiet ta’ self b'marġni;
(c)
il-kuntratti elenkati fl-Anness II;
(26)
‘komponent ta’ pagament’ tfisser il-pagament miftiehem fi transazzjoni derivata ta’ OTC bi profil tar-riskju linearli li jistipula l-iskambju ta’ strument finanzjarju għal pagament.
Fil-każ ta’ transazzjonijiet li jistipulaw l-iskambju ta’ pagament kontra pagament, dawk iż-żewġ komponenti ta’ pagament għandhom jikkonsistu f’pagamenti gross miftiehema kountrattwalment, inkluż l-ammont nozzjonali tat-transazzjoni.
Taqsima 2
Metodi għall-kalkolu tal-valur tal-iskopertura
Artikolu 273
Metodi għall-kalkolu tal-valur tal-iskopertura
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura tal-kuntratti elenkati fl-Anness II abbażi ta' wieħed mill-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 6 skont dan l-Artikolu.
Istituzzjoni li mhijiex eliġibbli għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 94 ma għandhiex tuża l-metodu stabbilit fit-Taqsima 4. Sabiex tiddetermina l-valur tal-iskopertura għall-kuntratti elenkati fil-punt 3 tal-Anness II, istituzzjoni ma għandhiex tuża l-metodu stabbilit fit-Taqsima 4. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw f’kombinazzjoni l-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 6 fuq bażi permanenti fi grupp. Istituzzjoni waħda ma għandhiex tuża f’kombinazzjoni l-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 6 fuq bażi permanenti iżda għandha tkun tista' tuża f'kombinazzjoni l-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 u 5 meta wieħed mill-metodi jintuża għall-każijiet stabbiliti fl-Artikolu 282(6).
2. Meta jkollha permess mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 283(1) u (2), istituzzjoni tista’ tiddetermina l-valur tal-iskopertura għall-elementi li ġejjin permezz tal-Metodu tal-Mudell Intern stabbilit fit-Taqsima 6:
(a)
il-kuntratti elenkati fl-Anness II;
(b)
transazzjonijiet ta’ riakkwist;
(c)
transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti;
(d)
transazzjonijiet ta’ self b'marġni;
(e)
transazzjonijiet ta' saldu fit-tul.
3. Fejn l-istituzzjoni tixtri protezzjoni permezz ta’ derivat tal-kreditu kontra skopertura tal-portafoll mhux tan-negozjar jew kontra skopertura għar-riskju ta’ kontraparti, tista’ tikkalkula r-rekwiżit tal-fondi proprji tagħha għall-iskopertura ħħeġġjata skont wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
l-Artikoli 233 sa 236;
(b)
skont l-Artikolu 153(3), jew l-Artikolu 183, fejn il-permess ikun ingħata skont l-Artikolu 143.
Il-valur tal-iskopertura għas-CCR għal dawk id-derivati tal-kreditugħandu jkun żero, sakemm l-istituzzjoni ma tapplikax l-approċċ (ii) fil-punt (h) tal-Artikolu 299(2).
4. Minkejja l-paragrafu 3, istituzzjoni tista’ tagħżel li għall-finijiet ta’ kalkolu tar-rekwiżi tal-fondi proprji għar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti tinkludi b’mod konsistenti d-derivati tal-kreditu kollha mhux inklużi fil-portafoll tan-negozjar u mixtrija bħala protezzjoni kontra skopertura fil-portafoll mhux tan-negozjar jew kontra skopertura għar-riskju tal-kreditu ta' kontraparti fejn il-protezzjoni tal-kreditu hija rikonoxxuta skont dan ir-Regolament.
5. Fejn swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu mibjugħa mill-istituzzjoni huma ttrattati minn istituzzjoni bħala l-protezzjoni tal-kreditu provduta minn dik l-istituzzjoni u huma soġġetti għal rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kreditu tas-sottostanti għall-ammont nozzjonali sħiħ, il-valur tal-iskopertura tagħhom għall-finijiet tas-CCR fil-portafoll mhux tan-negozjar għandu jkun żero.
6. Skont il-metodi kollha stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 6, il-valur tal-iskopertura għal kontroparti partikolari għandu jkun daqs is-somma tal-valuri tal-iskoperturi ikkalkulata għal kull sett ta’ netting ma’ dik il-kontraparti.
Għal kontroparti partikolari, il-valur tal-iskopertura għal sett ta’ netting partikolari ta’ strumenti derivati OTC elenkati fl-Anness II ikkalkulat skont dan il-Kapitolu għandu jkun l-akbar minn żero u d-differenza bejn is-somma tal-valuri tal-iskoperturi fis-settijiet kollha ta’ netting mal-kontroparti u s-somma tas-CVA għal dik il-kontoparti rikonoxxuti mill-istituzzjoni bħala tnaqqis fil-valur imġarrab. L-aġġustamenti fil-valutazzjoni tal-kreditu għandhom jiġu kkalkulati mingħajr ma jittieħed ebda kont ta' aġġustamenti korrispondenti fil-valur tad-debitu attribwit għar-riskju tal-kreditu proprju tad-ditta li tkun diġà ġiet eskluża mill-fondi tagħha stess skont l-Artikolu 33(1)(c).
7. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura għall-iskoperturi li ġejjin mit-transazzjonijiet ta’saldu fit-tul permezz ta’ kwalunkwe wieħed mill-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 6, irrispettivament minn liema metodu tkun għażlet l-istituzzjoni għat-trattament ta' derivati OTC u transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti, u transazzjonijiet ta’ self b'marġni. Fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għal transazzjonijiet ta' saldu fit-tul, istituzzjoni li tuża l-approċċ stabbilit fil-Kapitolu 3 tista’ tassenja l-piżijiet tar-riskju skont l-approċċ stabbilit fil-Kapitolu 2 fuq bażi permanenti u irrispettivament mill-materjalità ta’ tali pożizzjonijiet.
8. Għall-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 u 4, l-istituzzjoni għandha tadotta metodoloġija konsistenti għad-determinazzjoni tal-ammont nozzjonali għal tipi ta' prodott differenti, u għandha tiżgura li l-ammont nozzjonali li għandu jittieħed f’kunsiderazzjoni jipprovdi miżura xierqa tar-riskju inerenti fil-kuntratt. Fejn il-kuntratt jipprovdi għal multiplikazzjoni tal-flussi ta’ flus, l-ammont nozzjonali għandu jkun aġġustat minn istituzzjoni sabiex jikkunsidra l-effetti tal-multiplikazzjoni fuq l-istruttura tar-riskju ta’ dak il-kuntratt.
Għall-metodi mniżżla fit-Taqsimiet 3 sa 6, l-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw transazzjonijiet fejn riskju speċifiku ta' korrelazzjoni negattiva (wrong-way risk) ġie identifikat bħala adatt skont l-Artikolu 291(2), (4), (5) u (6).
Taqsima 3
Metodu ta’ ppeżar skont il-valur fis-suq
Artikolu 274
Metodu ta’ ppeżar skont il-valur fis-suq
1. Sabiex jiddeterminaw il-prezz attwali għas-sostituzzjoni tal-kuntratti kollha b’valuri pożittivi, l-istituzzjonijiet għandhom jehmżu l-valuri attwali tas-suq mal-kuntratti.
2. Sabiex jiddeterminaw l-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali, l-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw l-ammonti nozzjonali jew il-valuri sottostanti, kif applikabbli, bil-perċentwali fit-Tabella 1 u skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
kuntratti li ma jaqgħux taħt waħda mill-ħames kategoriji indikati fit-Tabella 1 għandhom jiġu ttrattati bħala kuntratti rigward prodotti li mhumiex metalli prezzjużi;
(b)
għal kuntratti bi skambji multipli ta’ ammont kapitali, il-perċentwali għandhom jiġu multiplikati bin-numru tal-pagamenti li jifdal li għad iridu jsiru skont il-kuntratt;
(c)
għal kuntratti li huma strutturati sabiex skopertura pendenti tingħalaq wara dati ta’ pagament speċifikati u fejn it-termini jiġu ffissati mill-ġdid sabiex il-valur tas-suq tal-kuntratt ikun żero f’dawk id-dati speċifikati, il-maturità residwa għandha tkun daqs iż-żmien sad-data tal-iffissar mill-ġdid li jmiss. Fil-każ ta’ kuntratti dwar rati tal-imgħax li jissodisfaw dawk il-kriterji u li għandhom maturità residwa ta’ aktar minn sena, il-perċentwali ma għandux ikun inqas minn 0,5 %.
Tabella 1
Maturità reżidwa
Kuntratti dwar rati tal-imgħax
Kuntratti dwar rati tal-kambju u deheb
Kuntratti dwar l-ekwitajiet
Kuntratti dwar metalli prezzjużi għajr deheb
Kuntratti dwar prodotti għajr metalli prezzjużi
Sena jew inqas
0 %
1 %
6 %
7 %
10 %
Aktar minn sena, iżda mhux aktar minn ħames snin
0,5 %
5 %
8 %
7 %
12 %
Aktar minn ħames snin
1,5 %
7,5 %
10 %
8 %
15 %
3. ħall-kuntratti dwar prodotti għajr id-deheb, li huma msemmija fil-punt 3 tal-Anness II, l-istituzzjoni tista’, minflok tapplika l-perċentwali fit-Tabella 1, tapplika l-perċentwali fit-Tabella 2 jekk dik l-istituzzjoni ssegwi l-approċċ estiż abbażi tal-iskala tal-maturità stabbilit fl-Artikolu 361 għal dawk il-kuntratti.
Tabella 2
Maturità reżidwa
Metalli prezzjużi
(minbarra d-deheb)
Metalli bażi
Prodotti Agrikoli
(softs)
Oħrajn, inklużi l-prodotti enerġetiċi
Sena jew inqas
2 %
2,5 %
3 %
4 %
Aktar minn sena, iżda mhux aktar minn ħames snin
5 %
4 %
5 %
6 %
Aktar minn ħames snin
7,5 %
8 %
9 %
10 %
4. s-somma tal-prezz attwali għas-sostituzzjoni u l-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali hija l-valur tal-iskopertura.
Taqsima 4
Metodu tal-iskopertura oriġinali
Artikolu 275
Metodu tal-Iskopertura Oriġinali
1. Il-valur tal-iskopertura huwa l-ammont nozzjonali ta’ kull strument multiplikat bil-perċentwali stabbiliti fit-Tabella 3.
Tabella 3
Maturità oriġinali
Kuntratti dwar rati tal-imgħax
Kuntratti dwar rati tal-kambju u deheb
Sena jew inqas
0,5 %
2 %
Aktar minn sena, mhux iktar minn sentejn
1 %
5 %
Inkrement għal kull sena addizzjonali
1 %
3 %
2. Għall-kalkolu tal-valur tal-iskopertura tal-kuntratti dwar rati tal-imgħax, l-istituzzjoni tista’ tagħżel li tuża jew il-maturità oriġinali jew inkella dik reżidwa.
Taqsima 5
Metodu standardizzat
Artikolu 276
Metodu Standardizzat
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-Metodu Standardizzat (minn hawn’il quddiem imsejjaħ ‘SM’) biss għall-kalkolu tal-valur tal-iskopertura għal derivati OTC u transazzjonijiet b’saldu fit-tul.
2. Meta japplikaw l-SM, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur tal-iskopertura b’mod separat għal kull sett ta’ netting, nett tal-kollateral, kif ġej:
fejn:
CMV
=
l-valur attwali tas-suq tal-portafoll tat-transazzjonijiet fis-sett ta’ netting ma’ kontroparti gross mill-kollateral, fejn:
fejn:
CMVi
=
l-valur attwali tas-suq tat-transazzjoni i;
CMC
=
l-valur attwali tas-suq tal-kollateral assenjat għas-sett ta’ netting, fejn:
fejn
CMCl
=
l-valur attwali tas-suq tal-kollateral l;
I
=
indiċi li jindika t-transazzjoni;
l
=
indiċi li jindika l-kollateral;
j
=
indiċi li jindika l-kategorija tas-sett ta’ hedging;
Is-settijiet ta’ hedging għal dan il-għan jikkorrispondu għal fatturi tar-riskju li fil-konfront tagħhom tista' ssir tpaċija ma' pożizzjonijiet ta’ riskju tas-sinjal oppost sabiex irendu pożizzjoni ta’ riskju netta li fuqha l-miżura tal-iskopertura hi mbagħad ibbażata.
RPTij
=
pożizzjoni ta’ riskju mill-kollateral l fir-rigward tas-sett ta’ hedging j;
RPClj
=
pożizzjoni ta’ riskju mill-kollateral l fir-rigward tas-sett ta’ hedging j;
CCRMj
=
Multiplikatur tas-CCR stabbilit fit-Tabella 5 fir-rigward tas-sett ta’ hedging j;
β
=
1,4.
3. Għall-finijiet tal-kalkolu skont il-paragrafu 2:
(a)
kollateral eliġibbli rċevut minn kontraparti għandu jkollu sinjal pożittiv u kollateral depożitat ma' kontroparti għandu jkollu sinjal negattiv;
(b)
għall-SM għandu jintuża biss il-kollateral li huwa eliġibbli skont l-Artikolu 197, l-Artikolu 198 u l-Artikolu 299(2)(d);
(c)
istituzzjoni tista’ tinjora r-riskju tar-rata tal-imgħax mill-komponenti ta’ pagament li għandhom maturità residwa ta’ inqas minn sena;
(d)
istituzzjoni tista’ tittratta transazzjonijiet li jikkonsistu f’żewġ komponenti ta’ pagament li huma denominati fl-istess munita bħala transazzjoni aggregata waħda. It-trattament għall-komponenti ta’ pagament japplika għat-transazzjoni aggregata.
Artikolu 277
Transazzjonijiet bi profil tar-riskju lineari
1. L-istituzzjonijiet għandhom jabbinaw transazzjonijiet bi profil tar-riskju lineari ma' pożizzjonijiet ta’ riskju skont id-dispożizzjonijiet li ġejjin:
(a)
transazzjonijiet bi profil tar-riskju lineari li għandhom ekwitajiet (inklużi indiċi ta’ ekwità), deheb, metalli prezzjużi oħra jew prodotti oħra bħala s-sottostanti għandhom jiġu abbinati ma' pożizzjoni tar-riskju fl-ekwità rispettiva (jew indiċi tal-ekwità) jew prodott u ma' pożizzjoni tar-riskju tar-rata tal-imgħax għall-komponent tal-pagament;
(b)
transazzjonijiet bi profil tar-riskju lineari bi strument tad-dejn bħall-istrument sottostanti għandhom jiġu abbinati ma' pożizzjoni tar-riskju tar-rata tal-imgħax għall-istrument tad-dejn u ma' pożizzjoni oħra tar-riskju tar-rata tal-imgħax għall-komponent tal-pagament;
(c)
transazzjonijiet bi profil tar-riskju lineari li jipprevedu l-iskambju tal-pagament kontra pagament ieħor, inklużi forwards tal-kambju, għandhom jiġu abbinati ma' pożizzjoni tar-riskju tar-rata tal-imgħax għal kull wieħed mill-komponenti ta’ pagament.
Fejn, skont transazzjoni msemmija fil-punt (a), (b) jew (c), komponent ta’ pagament jew l-istrument tad-dejn sottostanti jkun denominat f’munita barranija, dak il-komponent ta’ pagament jew l-istrument sottostanti għandu jiġi abbinat ukoll ma’ pożizzjoni tar-riskju f’dik il-munita.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, id-daqs ta’ pożizzjoni tar-riskju minn transazzjoni bi profil tar-riskju lineari għandu jkun il-valur nozzjonali effettiv (prezz tas-suq multiplikat bil-kwantità) tal-istrumenti finanzjarji sottostanti jew prodotti konvertiti għall-munita domestika tal-istituzzjoni permezz tal-multiplikazzjoni bir-rata tal-kambju rilevanti, għajr għal strumenti tad-dejn.
3. Għal strumenti tad-dejn u għal komponenti ta’ pagament, id-daqs tal-pożizzjoni ta’ riskju għandu jkun il-valur nozzjonali effettiv tal-pagamenti grossi pendenti (inkluż l-ammont nozzjonali) konvertit fil-munita tal-Istat Membru tad-domiċilju, multiplikat bit-tul taż-żmien modifikat tal-istrument tad-dejn jew tal-komponent ta’ pagament, skont xi jkun il-każ.
4. Id-daqs ta’ pożizzjoni tar-riskju minn swap ta’ inadempjenza tal-kreditu għandu jkun il-valur nozzjonali tal-istrument ta’ referenza ta’ dejn multiplikat bil-maturità residwa tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu.
Artikolu 278
Transazzjonijiet bi profil tar-riskju mhux lineari
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw id-daqs tal-pożizzjonijiet tar-riskju għal transazzjonijiet bi profil tar-riskju mhux lineari skont il-paragrafi li ġejjin.
2. Id-daqs ta’ pożizzjoni tar-riskju minn derivat OTC bi profil tar-riskju mhux lineari, inklużi l-opzjonijiet u l-iswaptions, li s-sottostanti tagħhom mhuwiex strument tad-dejn jew komponent ta’ pagament, għandu jkun daqs il-valur nozzjonali effettiv ekwivalenti għad-delta tal-istrument finanzjarju li huwa l-bażi tat-transazzjoni skont l-Artikolu 280(1).
3. Id-daqs ta’ pożizzjoni tar-riskju min derivat OTC bi profil tar-riskju mhux lineari, inklużi l-opzjonijiet u l-iswaptions, li s-sottostanti tagħhom hija strument tad-dejn jew komponent ta’ pagament, għandu jkun daqs il-valur nozzjonali effettiv ekwivalenti għad-delta tal-istrument finanzjarju jew il-komponent ta’ pagament multiplikat bit-tul taż-żmien modifikat tal-istrument tad-dejn jew tal-komponent ta’ pagament, skont xi jkun il-każ.
Artikolu 279
Trattament tal-Kollateral
Għad-determinazzjoni tal-pożizzjonijiet tar-riskju, l-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw il-kollateral kif ġej:
(a)
kollateral irċevut minn kontroparti għandu jiġi ttrattat bħala pretensjoni fuq il-kontroparti taħt kuntratt derivat (pożizzjoni twila) li hija dovuta fil-ġurnata li fiha ssir id-determinazzjoni;
(b)
kollateral li ddepożitat mal-kontroparti għandu jiġi ttrattat bħala obbligazzjoni lejn il-kontroparti (pożizzjoni qasira) li huwa dovut fil-ġurnata li fiha ssir id-determinazzjoni.
Artikolu 280
Kalkolu tal-pożizzjonijiet tar-riskju
1. Istituzzjoni għandha tiddetermina d-daqs u s-sinjal ta’ pożizzjoni tar-riskju kif ġej:
(a)
għall-istrumenti kollha għajr strumenti tad-dejn:
(i)
bħala l-valur nozzjonali effettiv fil-każ ta’ transazzjoni bi profil tar-riskju lineari;
(ii)
bħala l-valur nozzjonali ekwivalenti għad-delta,
, fil-każ ta’ transazzjoni bi profil tar-riskju mhux lineari,fejn:
Pref
=
il-prezz tal-istrument sottostanti, espress fil-munita ta’ referenza;
V
=
il-valur tal-istrument finanzjarju (fil-każ ta’ opzjoni, il-valur huwa l-prezz tal-opzjoni);
P
=
il-prezz tal-istrument sottostanti, espress fl-istess munita bħal V;
(b)
għal strumenti tad-dejn u l-komponenti ta’ pagament tat-transazzjonijiet kollha:
(i)
bħala l-valur nozzjonali effettiv multiplikat bit-tul taż-żmien modifikat fil-każ ta’ transazzjoni bi profil tar-riskju lineari;
(ii)
bħala fil-valur nozzjonali ekwivalenti għad-delta multiplikat bit-tul taż-żmien modifikat,
, fil-każ ta’ transazzjoni bi profil tar-riskju mhux lineari,fejn:
V
=
il-valur tal-istrument finanzjarju (fil-każ ta’ opzjoni dan huwa l-prezz tal-opzjoni);
r
=
il-livell tar-rata tal-imgħax.
Jekk V huwa denominat f'munita għajr il-munita ta’ referenza, id-derivat għandu jiġi konvertit fil-munita ta’ referenza permezz ta’ multiplikazzjoni bir-rata tal-kambju rilevanti.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jirraggruppaw il-pożizzjonijiet ta’ riskju f’settijiet ta’ hedging. L-ammont tal-valur assolut tas-somma tal-pożizzjonijiet tar-riskju li jirriżulta għandu jiġi kkalkulat għal kull sett ta’ hedging. Il-pożizzjoni ta’ riskju netta għandha tkun ir-riżultat ta’ dik il-kalkolu u għandha tiġi kkalkulata għall-finijiet tal-Artikolu 276(2) kif ġej:
Artikolu 281
Pożizzjonijiet tar-riskju tar-rata tal-imgħax
1. Sabiex jikkalkulaw il-pożizzjoni tar-riskju tar-rata tal-imgħax, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet li ġejjin.
2. Għall-pożizzjonijiet tar-riskju tar-rata tal-imgħax minn dawn li ġejjin:
(a)
depożiti ta’ flus irċevuti mill-kontroparti bħala kollateral;
(b)
komponenti ta’ pagament;
(c)
strumenti tad-dejn sottostanti,
li għalihom tapplika f’kull każ allokazzjoni ta' kapital ta’ 1,60 % jew inqas skont it-Tabella 1 tal-Artikolu 336, l-istituzzjonijiet għandhom jassenjaw dawk il-pożizzjonijiet f’waħda mis-sitt settijiet ta’ hedging għal kull sett ta’ muniti stabbiliti fit-Tabella 4.
Tabella 4
Rati tal-imgħax referenzjati mill-gvern
Rati tal-imgħax mhux referenzjati mill-gvern
Maturità
1 sena
1 ≤ 5 sentejn
5 sena
1 sena
1 ≤ 5 sentejn
5 sena
3. Għal pożizzjonijiet tar-riskju tar-rata tal-imgħax minn strumenti tad-dejn sottostanti jew komponenti ta’ pagament li r-rata tal-imgħax tagħhom hija marbuta ma’ rata tal-imgħax ta’ referenza li tirrappreżenta livell ġenerali tal-imgħax tas-suq, il-maturità residwa għandha tkun it-tul taż-żmien li fadal sal-aġġustament mill-ġdid li jmiss tar-rata tal-imgħax. Fil-każijiet kollha l-oħra, għandha tkun iż-żmien residwu tal-istrument tad-dejn sottostanti jew, fil-każ ta’ komponent ta’ pagament, iż-żmien residwu tat-transazzjoni.
Artikolu 282
Settijiet ta’ hedging
1. L-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu settijiet ta’ hedging skont il-paragrafi 2 sa 5.
2. Għandu jkun hemm sett ta’ hedging wieħed għal kull emittent ta’ strument tad-dejn ta’ referenza li jkun il-bażi ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu.
Swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu f'basket tat-tip "n-th to default" għandhom jiġu ttrattati kif ġej:
(a)
id-daqs ta’ pożizzjoni tar-riskju fi strument tad-dejn ta’ referenza f'basket sottostanti swap ta' inadempjenza tal-kreditu tat-tip "n-th to default" għandu jkun il-valur nozzjonali effettiv tal-istrument tad-dejn ta’ referenza, multiplikat bit-tul taż-żmien modifikat tad-derivat tat-tip "n-th to default" fir-rigward ta’ bidla fil-firxa tal-kreditu tal-istrument tad-dejn ta’ referenza;
(b)
għandu jkun hemm sett ta’ hedging wieħed għal kull strument ta’ dejn ta’ referenza f'basket sottostanti swap ta’ inadempjenza tal-kreditu partikolari tat-tip "n-th to default". Pożizzjonijiet tar-riskju minn swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu tat-tip "n-th to default" differenti ma għandhomx jiġu inklużi fl-istess sett ta’ hedging;
(c)
il-multiplikatur tas-CCR applikabbli għal kull sett ta’ kopertura maħluq għal wieħed mill-istrumenti tad-dejn ta’ referenza ta’ derivat tat-tip "n-th to default" għandu jkun kif ġej:
(i)
0,3 % għall-istrumenti tad-dejn ta' referenza li għandhom valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI rikonoxxuta ekwivalenti għal kwalità tal-kreditu livell 1 sa 3;
(ii)
0,6 % għal strumenti tad-dejn oħrajn.
3. Għal pożizzjonijiet tar-riskju tar-rata tal-imgħax minn:
(a)
depożiti ta’ flus li huma depożitati ma’ kontroparti bħala kollateral meta dik il-kontroparti ma għandhiex pendenti obbligazzjonijiet ta’ dejn b’riskju speċifiku baxx;
(b)
strumenti ta’ dejn sottostanti, li għalihom tapplika allokazzjoni ta' kapital ta’ aktar minn 1,60 %, skont it-Tabella 1 tal-Artikolu 336;
Għandu jkun hemm sett ta’ hedging wieħed għal kull emittent.
Meta komponent ta’ pagament jirreplika tali strument tad-dejn, għandu jkun hemm ukoll sett ta’ hedging wieħed għal kull emittent tal-istrument tad-dejn ta’ referenza.
Istituzzjoni tista’ tassenja pożizzjonijiet ta’ riskju li jirriżultaw minn strumenti tad-dejn ta’ emittent partikolari, jew minn strumenti tad-dejn ta’ referenza tal-istess emittent li huma replikati minn komponenti ta’ pagament, jew li huma l-bażi ta’ swap ta’ inadempjenza tal-kreditu, għall-istess sett ta’ hedging.
4. Strumenti finanzjarji sottostanti għajr l-istrumenti tad-dejn għandhom jiġu assenjati għall-istess settijiet ta’ hedging biss jekk huma strumenti identiċi jew simili. Fil-każijiet kollha l-oħra, għandhom jiġu assenjati għal settijiet ta’ hedging separati.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw jekk l-istrumenti sottostanti humiex simili skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
għall-ekwitajiet, is-sottostanti hija simili jekk tinħareġ mill-istess emittent. Indiċi tal-ekwità għandu jiġi ttrattat bħala emittent differenti;
(b)
għall-metalli prezzjużi, is-sottostanti hija simili jekk hija l-istess metall. Indiċi tal-metalli prezzjużi għandu jiġi ttrattat bħala metall prezzjuż separat;
(c)
għall-enerġija elettrika, is-sottostanti hija simili jekk id-drittijiet u l-obbligazzjonijiet tal-konsenja jirreferu għall-istess perijodu ta’ ħin bl-ikbar domanda jew b'domanda normali fi żmien 24 siegħa;
(d)
għal prodotti, is-sottostanti hija simili jekk hija l-istess prodott. Indiċi tal-prodotti għandu jiġi ttrattat bħala prodott separat.
5. Il-multiplikaturi tas-CCR (minn hawn ’il quddiem imsejħin ‘CCRM’) għall-kategoriji ta’ settijiet ta’ hedging differenti huma stabbiliti fit-tabella li ġejja:
Tabella 5
Kategoriji ta’ settijiet ta’ hedging
CCRM
1.
Rati tal-imgħax
0,2 %
2.
Rati tal-imgħax għall-pożizzjonijiet tar-riskju minn strument tad-dejn ta’ referenza li hu sottostanti għal swap ta’ inadempjenza tal-kreditu u li għalih tapplika allokazzjoni ta' kapital ta’ 1,60 %, jew inqas, skont it-Tabella 1 tal-Kapitolu 2 tat-Titolu IV.
0,3 %
3.
Rati tal-imgħax għall-pożizzjonijiet tar-riskju minn strument tad-dejn jew strument tad-dejn ta’ referenza li għalih tapplika allokazzjoni ta' kapital ta’ aktar minn 1,60 % skont it-Tabella 1 tal-Kapitolu 2 tat-Titolu IV.
0,6 %
4.
Rati tal-Kambju
2,5 %
5.
Enerġija Elettrika
4 %
6.
Deheb
5 %
7.
Ekwità
7 %
8.
Metalli Prezzjużi (għajr id-deheb)
8,5 %
9.
Prodotti Oħra (għajr metalli prezzjużi u l-enerġija elettrika)
10 %
10.
Strumenti sottostanti ta' derivati OTC li ma huma fl-ebda mill-kategoriji ta’ hawn fuq
10 %
Strumenti sottostanti tad-derivati OTC, kif imsemmijin fil-punt 10 tat-Tabella 5, għandhom jiġu assenjati għal settijiet separati individwali ta’ hedging għal kull kategorija ta’ strumenti sottostanti.
6. Għal transazzjonijiet bi profil ta’ riskju mhux lineari jew għal komponenti ta’ pagament u transazzjonijiet bi strumenti tad-dejn bħala s-sottostanti li għalihom l-istituzzjoni ma tistax tiddetermina d-delta jew it-tul ta' żmien modifikat, skont il-każ, b’mudell ta’ strument li l-awtorità kompetenti tkun approvat għall-finijiet tad-determinazzjoni tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tas-suq, l-awtorità kompetenti għandha jew tiddetermina d-daqs tal-pożizzjonijiet tar-riskju u s-CCRMjs applikabbli b’mod konservattiv, jew teħtieġ lill-istituzzjoni sabiex tuża l-metodu stabbilit fit-Taqsima 3. In-netting ma għandux ikun rikonoxxut (jiġifieri, il-valur tal-iskopertura għandu jiġi determinat daqs li kieku kien hemm sett ta’ netting li fih transazzjoni individwali biss).
7. Istituzzjoni għandu jkollha proċeduri interni sabiex tivverifika li, qabel ma tinkludi transazzjoni fis-sett ta’ hedging, it-transazzjoni tkun koperta minn kuntratt ta’ netting infurzabbli legalment li jissodisfa r-rekwiżiti stipulati fit-Taqsima 7.
8. Istituzzjoni li tagħmel użu mill-kollateral sabiex ittaffi s-CCR tagħha għandu jkollha proċeduri interni sabiex tivverifika li, qabel ma tirrikonoxxi l-effett tal-kollateral fuq il-kalkoli tagħha, il-kollateral jilħaq l-istandards ta’ ċertezza legali stabbiliti fil-Kapitolu 4.
Taqsima 6
Metodu tal-mudell intern
Artikolu 283
Permess biex jintuża l-Metodu tal-Mudell Intern
1. Sakemm l-awtoritajiet kompetenti huma sodisfatti li istituzzjoni laħqet ir-rekwiżit fil-paragrafu 2, għandhom jippermettu lil dik l-istituzzjoni tuża il-Metodu tal-Mudell Intern (IMM) sabiex tikkalkula l-valur tal-iskopertura għal kull waħda minn dawn it-transazzjonijiet:
(a)
transazzjonijiet fl-Artikolu 273(2)(a);
(b)
transazzjonijiet fl-Artikolu 273(2)(b), (c) u (d);
(c)
transazzjonijiet fl-Artikolu 273(2)(a) sa (d),
Fejn istituzzjoni għandha l-permess tuża l-IMM sabiex tikkalkula l-valur tal-iskopertura għal kwalunkwe transazzjoni msemmija fil-punti (a) sa (c) tal-ewwel subparagrafu, tista’ wkoll tuża l-IMM għat-transazzjonijiet fl-Artikolu 273(2)(e).
Minkejja t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 273(1), istituzzjoni tista’ tagħżel li ma tapplikax dan il-metodu għal skoperturi li huma immaterjali fid-daqs u r-riskju. F’tali każ, l-istituzzjoni għandha tapplika wieħed mill-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 5 għal dawn l-iskoperturi meta r-rekwiżiti rilevanti għal kull approċċ ikunu sodisfatti.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw l-IMM għall-kalkoli imsemmija fil-paragrafu 1 biss jekk l-istituzzjoni tkun uriet li tikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti f’din it-Taqsima, u l-awtoritajiet kompetenti jkunu vverifikaw li s-sistemi għall-ġestjoni tas-CCR tal-istituzzjoni huma validi u implimentati b’mod korrett.
3. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu lill-istituzzjonijiet biex għal perijodu limitat jimplimentaw l-IMM b’mod sekwenzjali fost tipi differenti ta’ transazzjonijiet. Matul dan il-perijodu ta’ implimentazzjoni sekwenzjali, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3 jew fit-Taqsima 5 għat-tip ta’ transazzjoni li għaliha ma jużawx l-IMM.
4. Għat-transazzjonijiet tad-derivati OTC kollha u għat-transazzjonijiet b’saldu fit-tul li għalihom istituzzjoni ma rċevietx permess skont il-paragrafu 1 sabiex tuża l-IMM, l-istituzzjoni għandha tuża l-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3 jew fit-Taqsima 5.
Dawn il-metodi jistgħu jintużaw flimkien fuq bażi permanenti fi ħdan grupp. F'istituzzjoni dawn il-metodi jistgħu jintużaw flimkien biss meta wieħed mill-metodi jintuża għall-każijiet stabbiliti fl-Artikolu 282(6)
5. Istituzzjoni li skont il-paragrafu 1 għandha l-permess tuża l-IMM ma għandhiex terġa' lura għall-użu tal-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3 jew fit-Taqsima 5 sakemm ma tingħatax permess mill-awtorità kompetenti sabiex tagħmel dan. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu tali permess jekk l-istituzzjoni turi kawża ġusta.
6. Jekk istituzzjoni ma tibqax tikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti f’din it-Taqsima, għandha tinnotifika lill-awtorità kompetenti u tagħmel waħda milli ġej:
(a)
tippreżenta lill-awtorità kompetenti pjan li jerġa’ jwassal għall-konformità bla dewmien;
(b)
turi għas-sodisfazzjoni tal-awtorità kompetenti li l-effett tan-nuqqas ta’ konformità huwa immaterjali.
Artikolu 284
Valur tal-Iskopertura
1. Fejn istituzzjoni jkollha l-permess, skont l-Artikolu 283(1), tuża l-IMM sabiex tikkalkula l-valur tal-iskopertura ta’ wħud jew tat-transazzjonijiet kollha msemmija f’dak il-paragrafu, għandha tikkalkula il-valur tal-iskopertura ta’ dawk it-transazzjonijiet fil-livell tas-sett ta’ netting.
Il-mudell użat mill-istituzzjoni għal dak il-għan għandu:
(a)
jispeċifika d-distribuzzjoni tal-previżjonijiet għal varjazzjonijiet fil-valur tas-suq tas-sett ta’ netting attribwibbli għal bidliet konġunti fil-varjabbli rilevanti tas-suq, bħal rati tal-imgħax, rati tal-kambju;
(b)
jikkalkula l-valur tal-iskopertura għas-sett ta’ netting f’kull waħda mid-dati futuri fuq il-bażi tal-varjazzjonijiet konġunti fil-varjabbli tas-suq.
2. Sabiex il-mudell ikopri l-effetti tal-marġinazzjoni, il-mudell tal-valur tal-kollateral għandu jissodisfa r-rekwiżiti kwantitattivi, kwalitattivi u tad-data għall-mudell IMM skont din it-Taqsima u l-istituzzjoni tista’ tinkludi biss kollateral finanzjarju eleġibbli, kif imsemmi fl-Artikoli 197 u 198 u l-punti (c) u (d) tal-Artikolu 299(2) fid-distribizzjonijiet ta’ previżjonijiet tagħha għal bidliet fil-valur tas-suq tas-sett ta’ netting.
3. Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti fir-rigward tal-iskoperturi għas-CCR li għalihom l-istituzzjoni tapplika l-IMM, għandu jkun l-ogħla minn dawn li ġejjin:
(a)
ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għal dawk l-iskoperturi ikkalkulati fuq il-bażi ta’ EPE Effettiva bl-użu tad-data attwali tas-suq;
(b)
ir-rekwiżit tal-fondi proprji għal dawk l-iskoperturi ikkalkulati fuq il-bażi tal-EPE Effettiva bl-użu ta’ kalibrazzjoni waħda konsistenti tal-kondizzjonijiet ta' kriżi għall-iskoperturi kollha tas-CCR li għalihom japplika l-IMM.
4. Għajr għall-kontropartijiet identifikati li għandhom Riskju Speċifiku ta' Korrelazzjoni Negattiva (Specific Wrong-Way Risk) li jaqa’ fl-ambitu tal-Artikolu 291(4) u (5), l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-valur tal-iskopertura bħala l-multiplikazzjoni tal-alpha (α) bl-EPE Effettiva, kif ġej:
fejn:
α
=
1.4, sakemm l-awtoritajiet kompetenti ma jeħtiġux α ogħla jew jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw l-istimi tagħhom stess skont il-paragrafu 9;
L-EPE Effettiva għandha tiġi kkalkulata billi tiġi stmata l-iskopertura mistennija (EEt) bħala l-iskopertura medja fid-data furura t, fejn il-medja tittieħed fost valuri futuri possibbli tal-fatturi tar-riskju tas-suq rilevanti.
Il-mudell għandu jistma l-EE f’serje ta’ dati futuri t1, t2, t3, eċċ.
5. L-EE effettiva għandha tiġi kkalkulata b’mod rikursiv bħala:
fejn:
id-data attwali hija denotata bħala t0;
L-EEt0 effettiva hija daqs l-iskopertura attwali.
6. L-EPE effettiva hija l-EE effettiva medja matul l-ewwel sena tal-iskopertura futura. Jekk il-kuntratti kollha fis-sett ta’ netting jimmaturaw f'inqas minn sena, l-EPE għandha tkun il-medja tal-EE sakemm jimmaturaw il-kuntratti kollha fis-sett ta’ netting. L-EPE effettiva għandha tiġi kkalkulata bħala l-medja ppeżata tal-EE effettiva:
fejn il-piżjiet jippermettu għall-każ meta l-iskopertura futura tkun ikkalkulata f'dati li ma jaqgħux f'intervalli regolari ta’ żmien.
7. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-EE jew il-miżuri tal-iskopertura massima fuq il-bażi ta’ distribuzzjoni tal-iskoperturi li tkopri n-nuqqas ta’ normalità possibbli tad-distribuzzjoni tal-iskoperturi.
8. Istituzzjoni tista’ tuża miżura tad-distribuzzjoni kkalkulata permezz tal-mudell li huwa aktar konservattiv minn α multiplikata b’EPE effettiva kif ikkalkulata skont l-ekwazzjoni fil-paragrafu 4 għal kull kontroparti.
9. Minkejja l-paragrafu 4, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw l-istimi tagħhom stess għal alpha, fejn:
(a)
alpha tkun daqs il-proporzjon tal-kapital intern minn simulazzjoni sħiħa tal-iskopertura għas-CCR fost il-kontropartijiet (numeratur) u l-kapital intern ibbażat fuq l-EPE (denominatur);
(b)
fid-denominatur, l-EPE għandha tintuża daqs li kieku kienet ammont pendenti fiss.
Meta stmata skont dan il-paragrafu, alpha ma għandhiex tkun inqas minn 1.2.
10. Għall-finijiet ta’ stima tal-alpha skont il-paragrafu 9, istituzzjoni għandha tiżgura li n-numeratur u d-denominatur huma kkalkulati b’mod konsistenti mal-metodoloġija tal-immudellar, l-ispeċifikazzjonijiet tal-parametri u l-kompożizzjoni tal-portafoll. L-approċċ użat għall-istima tal-α għandu jkun ibbażat fuq l-approċċ tal-kapital intern tal-istituzzjoni, jkun dokumentat sew u jkun soġġett għal validazzjoni indipendenti. Barra minn hekk, istituzzjoni għandha tanalizza l-istimi tagħha ta' alpha mill-inqas fuq bażi trimestrali, u aktar spiss meta l-kompożizzjoni tal-portafoll tvarja maż-żmien. Istituzzjoni għandha tivvaluta wkoll ir-riskju tal-mudell.
11. Istituzzjoni għandha turi għas-sodisfazzjon tal-awtoritajiet kompetenti li l-istimi interni tagħha ta' alpha jkopru fin-numeratur fis-sorsi materjali tad-dipendenza tad-distribuzzjoni tal-valuri tas-suq tat-transazzjonijiet jew tal-portafolli tat-transazzjonijiet fost il-kontropartijiet. L-istimi interni ta' alpha għandhom iqisu l-granularità tal-portafolli.
12. Meta jissorveljaw l-użu tal-istimi tal-paragrafu 9, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkunsidraw il-varjazzjoni sinifikanti fl-istimi tal-alpha li toħroġ mill-potenzjal ta’ speċifikazzjoni ħażina fil-mudelli użati għan-numeratur, partikolarment meta jkun hemm konvessità.
13. Fejn xieraq, il-volatilitajiet u l-korrelazzjonijiet tal-fatturi tar-riskju tas-suq użati fl-immudellar konġunt tar-riskju tas-suq u tal-kreditu għandhom ikunu subrdinati għall-fattur tar-riskju tal-kreditu sabiex jirreflettu ż-żidied potenzjali fil-volatilità jew fil-korrelazzjoni f'perijodu ta' tnaqqis tar-ritmu ekonomiku.
Artikolu 285
Valur tal-iskopertura għas-settijiet tan-netting soġġetti għal ftehim dwar il-marġni
1. Jekk is-sett ta’ netting huwa soġġett għal ftehim dwar il-marġni u valutazzjoni ta’ kuljum skont il-valur fis-suq, l-istituzzjoni tista’ tuża waħda mill-miżuri tal-EPE li ġejjin:
(a)
l-EPE effettiva, mingħajr ma tqis l-ebda kollateral miżmum jew depożitat bħala marġni miżjuda bi kwalunkwe kollateral li kien depożitat għand il-kontroparti indipendentement mill-proċess ta' valutazzjoni u marġinazzjoni ta’ kuljum jew l-iskopertura attwali;
(b)
żieda li tirrefletti ż-żieda potenzjali fl-iskopertura fil-perijodu b'riskju ta' marġni, flimkien mal-ikbar fost:
(i)
l-iskopertura attwali inkluż il-kollateral kollu miżmum jew depożitat attwalment, għajr kollateral eżerċitat jew ikkontestat;
(ii)
l-ikbar skopertura netta, inkluż kollateral taħt il-ftehim dwar il-marġni, li ma jattivax sejħa għal kollateral. Dan l-ammont għandu jirrefletti l-limiti applikabbli kollha, l-ammonti minimi ta’ trasferiment, l-ammonti indipendenti u l-marġni inizjali taħt il-ftehim dwar il-marġni;
(c)
jekk il-mudell ikopri l-effetti tal-marġinazzjoni meta tiġi stmata l-EE, l-istituzzjoni tista’, soġġett għall-permess tal-awtorità kompetenti, tuża l-miżura tal-EE tal-mudell direttament fl-ekwazzjoni fl-Artikolu 284(5). L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu tali permess biss jekk jivverifikaw li l-mudell ikopri b’mod xieraq l-effetti tal-marġinazzjoni meta tiġi stmata l-EE.
Għall-finijiet tal-punt (b), l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw iż-żieda bħala l-varjazzjoni pożittiva mistennija tal-valur ipprezzat skont il-valur fis-suq tat-transazzjonijiet matul il-perijodu b'riskju ta' marġni. Varjazzjonijiet fil-valur tal-kollateral għandhom jiġu riflessi bl-użu tal-aġġustamenti superviżorji għall-volatilità skont it-Taqsima 3 tal-Kapitolu 4 jew l-istimi proprji tal-aġġustamenti għall-volatilità tal-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju, iżda l-ebda pagament ta’ kollateral ma għandu jiġi preżunt matul il-perijodu b'riskju ta' marġni. Il-perijodu b'riskju ta' marġni huwa soġġett għall-perijodi minimi stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 5.
2. Għal transazzjonijiet soġġetti għal aġġustament ta’ kuljum tal-marġni u tal-valutazzjoni skont il-valur fis-suq, il-perijodu b'riskju ta' marġni użat għall-iskop tal-immuddellar tal-valur tal-iskopertura bi ftehimiet dwar il-marġni ma għandux ikun inqas minn:
(a)
5 ġranet ta’ xogħol għas-settijiet ta’ netting li jikkonsistu biss fi transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti u transazzjonijiet ta’ għoti ta' self b'marġni;
(b)
10 ġranet ta’ xogħol għas-settijiet ta’ netting l-oħra kollha.
3. Il-punti (a) u (b) tal-paragrafu 2 għandhom ikunu soġġetti għall-eċċezzjonijiet li ġejjin:
(a)
għas-settijiet ta’ netting kollha fejn l-għadd ta' transazzjonijiet jaqbeż il-5 000 fi kwalunkwe punt matul trimestru, il-perijodu b'riskju ta' marġni għat-trimestru ta’ wara ma għandux ikun inqas minn 20 ġurnata ta’ xogħol. Din l-eċċezzjoni ma għandhiex tapplika għall-iskoperturi kummerċjali tal-istituzzjonijiet;
(b)
għal settijiet ta' netting li fihom transazzjoni waħda jew aktar li jinvolvu jew kollateral illikwidu, jew derivat OTC li ma jistax jiġi sostitwit faċilment, il-perijodu b'riskju ta' marġni ma għandux ikun inqas minn 20 ġurnata ta’ xogħol.
Istituzzjoni għandha tiddetermina jekk kollateral huwiex illikwidu jew jekk id-derivati OTC jistgħux jiġu sostitwiti faċilment fil-kuntest ta’ kondizzjonijiet tas-suq taħt kriżi, karatterizzati mill-assenza tas-swieq kontinwament attivi fejn kontroparti, fi żmien jumejn jew inqas, tikseb diversi kwoti tal-prezz li ma jċaqalqux is-suq jew jirrappreżentaw prezz li jirrefletti skont tas-suq (fil-każ ta’ kollateral) jew primjum (fil-każ ta’ derivat OTC).
Istituzzjoni għandha tikkunsidra jekk it-transazzjonijiet jew it-titoli li żżomm bħala kollateral humiex konċentrati f’kontroparti partikolari u f'każ li dik il-kontroparti toħroġ mis-suq b’mod preċipituż, jekk l-istituzzjoni tkunx tista’ tissotitwixxi dawk it-transazzjonijiet jew titoli.
4. Jekk istituzzjoni kienet involuta f’aktar minn żewġ kontestazzjonijiet ta’ sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni dwar sett ta’ netting partikolari matul iż-żewġ trimestri immedjatament preċedenti li damu aktar mill-perijodu b'riskju ta' marġni skont il-paragrafi 2 u 3, l-istituzzjoni għandha tuża perijodu b'riskju ta' marġni li huwa mill-inqas id-doppju tal-perijodu speċifikat fil-paragrafi 2 u 3 għal dak is-sett ta’ netting għaż-żewġ trimestri sussegwenti.
5. Għall-aġġustament tal-marġni b’perijodiċità ta’ N ġranet, il-perijodu b'riskju ta' marġni għandu jkun mill-inqas daqs il-perijodu speċifikat fil-paragrafi 2 u 3, F, miżjud b’N ġranet imnaqqas b’ġurnata waħda. Jiġifieri:
6. Jekk il-mudell intern jinkludi l-effett tal-marġinazzjoni f’varjazzjonijiet fil-valur tas-suq tas-sett ta’ netting, l-istituzzjoni għandha timmudella l-kollateral, għajr il-flus fl-istess munita bħall-iskopertura stess, b’mod konġunt mal-iskopertura fil-kalkoli tagħha tal-valur tal-iskopertura għad-derivati OTC u t-transazzjonijiet ta' finanzjament ta' titoli.
7. Jekk istituzzjoni ma tistax timmudella l-kollateral b’mod konġunt mal-iskopertura, ma għandhiex tirrikonoxxi l-effett tal-kollateral fil-kalkoli tal-valur tal-iskopertura tagħha għad-derivati OTC u t-transazzjonijiet ta' finanzjament ta' titoli, għajr il-flus fl-istess munita bħall-iskopertura stess, sakemm ma tużax jew l-aġġustamenti għall-volatilità li jilħqu l-istandards tal-metodu komprensiv tal-kollateral finanzjarju bl-istimi proprji għall-aġġustamenti fil-volatilità jew l-aġġustamenti superviżorji għall-volatilità standard skont il-Kapitolu 4.
8. Istituzzjoni li tuża l-IMM għandha tinjora fil-mudelli tagħha l-effett ta’ tnaqqis tal-valur tal-iskopertura dovut għal kwalunkwe klawżola fi ftehim ta’ kollateral li jeħtieġ li jingħata kollateral meta l-kwalità tal-kreditu ta’ kontroparti tiddeterjora.
Artikolu 286
Ġestjoni tas-CCR - Politiki, proċessi u sistemi
1. Istituzzjoni għandha tistabbilixxi u żżomm qafas għall-ġestjoni tas-CCR, li jikkonsisti fi:
(a)
politiki, proċessi u sistemi sabiex jiżguraw l-identifikazzjoni, il-kalkolu, l-ġestjoni, l-approvazzjoni u r-rappurtar intern tas-CCR;
(b)
proċeduri għall-iżgurar tal-konformità ma’ dawk il-politiki, il-proċessi u s-sistemi.
Dawk il-politiki, il-proċessi u s-sistemi għandhom ikunu validi fil-prinċipju, implimentati b’integrità u dokumentati. Id-dokumentazzjoni għandha tinkludi spjegazzjoni tat-tekniki empiriċi użati għall-kalkolu tas-CCR.
2. Il-qafas tal-ġestjoni tas-CCR meħtieġ mill-paragrafu 1 għandu jqis ir-riskji tas-suq, tal-likwidità, legali u operattivi li huma assoċjati mas-CCR. B’mod partikolari, il-qafas għandu jiżgura li l-istituzzjoni tikkonforma mal-prinċipji li ġejjin:
(a)
ma twettaqx negozju ma’ kontroparti mingħajr ma tanalizza l-affidabbiltà kreditizja tagħha;
(b)
tieħu kont xieraq tar-riskju tal-kreditu tas-saldu u ta’ qabel is-saldu;
(c)
tiġġestixxi tali riskji bl-iżjed mod komprensiv prattikabbli fuq livell tal-kontroparti billi taggrega l-iskoperturi għas-CCR ma’ skoperturi għall-kreditu oħrajn u fuq livell tad-ditta kollha.
3. Istituzzjoni li tuża l-IMM għandha tiżgura li l-qafas tal-ġestjoni tas-CCR tagħha iqis għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti ir-riskji tal-likwidità ta’ dawn kollha li ġejjin:
(a)
sejħiet potenzjali li jidħlu għall-manutenzjoni tal-marġni fil-kuntest ta’ skambji tal-marġni ta’ varjazzjoni jew tipi ta’ marġni oħrajn, bħall-marġni inizjali jew indipendenti, f’xokkijiet tas-suq avversi;
(b)
sejħiet potenzjali li jidħlu għar-ritorn ta' kollateral eċċessiv depożitat minn kontropartijiet;
(c)
sejħiet li jirriżultaw minn tnaqqis potenzjali tal-valutazzjoni tal-kwalità tal-kreditu estern tagħha stess.
Istituzzjoni għandha tiżgura li n-natura u l-perijodu tal-użu mill-ġdid tal-kollateral huma konsistenti mal-ħtiġijiet ta’ likwidità tagħha u ma jheddux il-kapaċità tagħha li tiddepożita jew tirritorna l-kollateral fil-ħin.
4. Il-korp ta' ġestjoni tal-istituzzjoni u l-amministrazzjoni għolja għandhom ikunu involuti b’mod attiv fil-ġestjoni tas-CCR u jiżguraw li riżorsi adegwati huma allokati għal dan il-għan. L-amministrazzjoni għolja għandha tkun konxja tal-limitazzjonijiet u s-suppożizzjonijiet tal-mudell użat u l-impatt li dawk il-limitazzjonijiet u s-suppożizzjonijiet jista’ jkollhom fuq l-affidabbiltà tal-output permezz ta’ proċess formali. L-amministrazzjoni għolja għandha tkun konxja wkoll tal-inċertezzi tal-ambjent tas-suq u l-kwistjonijiet operattivi u dwar kif dawk huma riflessi fil-mudell.
5. Ir-rapporti ta’ kuljum imħejjija dwar skopertura tal-istituzzjoni għas-CCR skont l-Artikolu 287(2)(b) għandhom jiġu analizzati minn livell ta’ maniġment b'anzjanità u awtorità suffiċjenti sabiex jinfurza kemm tnaqqqis ta' pożizzjonijiet meħuda mill-maniġers tal-kreditu jew operaturi individwali kif ukoll tnaqqis fl-iskopertura kumplessiva tas-CCR tal-istituzzjoni.
6. Qafas ta’ ġestjoni tas-CCR tal-istituzzjoni stabbilit skont il-paragrafu 1 għandu jintuża flimkien mal-limiti tal-kreditu u tan-negozjar interni. Limiti tal-kreditu u tan-negozjar għandhon ikunu relatati mal-mudell tal-kalkolu tar-riskji tal-istituzzjoni b’mod li huwa konsistenti maż-żmien u mifhum sew mill-maniġers tal-kreditu, mill-operaturi u mill-amministrazzjoni għolja. Istituzzjoni għandu jkollha proċess formali sabiex tirraporta ksur fil-limiti tar-riskju lil-livell xieraq tal-maniġment.
7. Il-kalkolu tas-CCR mill-istituzzjoni għandu jinkludi l-kalkolu ta’ kuljum u l-użu ta’ dakinhar stess tal-linji tal-kreditu. L-istituzzjoni għandha tikkalkula l-iskopertura attwali grossa u netta mill-kollateral. Fil-livell tal-portafoll u tal-kontraparti, l-istituzzjoni għandha tikkalkula u tissorvelja l-iskopertura massima jew l-iskopertura futura potenzjali fl-intervall ta’ kunfidenza magħżul mill-istituzzjoni. L-istituzzjoni għandha tikkunsidra pożizzjonijiet kbar jew konċentrati, inkluż skont il-gruppi ta’ kontropartijiet relatati, skont l-industrija u skont is-suq.
8. Istituzzjoni għandha tistabbilixxi u żżomm programm ta’ rutina u rigoruż ta’ ttestjar għal stress. Ir-riżultati ta' dak l-ittestjar għal stress għandhom jiġu analizzati b’mod regolari u mill-inqas b’mod trimestrali mill-maniġment superjuri u għandhom jiġu riflessi fil-politiki u l-limiti tas-CCR stabbiliti mill-korp ta' ġestjoni jew mill-amministrazzjoni għolja. Fejn l-ittestjar għal stress jesponi vulnerabbiltà partikolari f’sett partikolari ta’ ċirkostanzi, l-istituzzjoni għandha tieħu passi immedjati sabiex tiġġestixxi dawk ir-riskji.
Artikolu 287
Strutturi organizzattivi għall-ġestjoni tas-CCR
1. Istituzzjoni li tuża IMM għandha tistabbilixxi u żżomm:
(a)
unità ta' kontroll tar-riskji li tikkonforma mal-paragrafu 2;
(b)
unità għall-ġestjoni tal-kollateral li tikkonforma mal-paragrafu 3.
2. L-unità ta’ kontroll tar-riskji għandha tkun responsabbli għat-tfassil u l-implimentazzjoni tal-ġestjoni tas-CCR tagħha, inkluż il-validazzjoni inizjali u kostanti tal-mudell, u għandha twettaq il-funzjonijiet li ġejjin u tissodisfa r-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
għandha tkun responsabbli mit-tfassil u l-implimentazzjoni tas-sistema tal-ġestjoni tas-CCR tal-istituzzjoni;
(b)
għandha tipproduċi rapporti ta’ kuljum dwar, kif ukoll tanalizza, l-output tal-mudell tal-kalkolu tar-riskji tal-istituzzjoni. Dik l-analiżi għandha tinkludi evalwazzjoni tar-relazzjoni bejn il-miżuri tal-valuri tal-iskoperturi għas-CCR u l-limiti ta’ negozjar;
(c)
għandha tikkontrolla l-integrità tad-data li tiddaħħal u tipproduċi u tanalizza rapporti dwar l-output tal-mudell tal-kalkolu tar-riskji tal-istituzzjoni, inkluża evalwazzjoni tar-relazzjoni bejn il-miżuri tal-iskopertura għar-riskju u l-limiti tal-kreditu u tan-negozjar;
(d)
għandha tkun indipendenti mill-unitajiet responsabbli biex joħolqu, iġeddu jew jinnegozjaw skoperturi u ħielsa minn influenza mhux dovuta;
(e)
għandu jkollha biżżejjed persunal;
(f)
għandha tirraporta direttament lill-amministrazzjoni għolja tal-istituzzjoni;
(g)
il-ħidma tagħha għandha tkun integrata mill-viċin fil-proċess ta’ kuljum tal-ġestjoni tar-riskji tal-kreditu tal-istituzzjoni;
(h)
l-output tagħha għandu jkun parti integrali mill-proċess ta’ ppjanar, ta’ monitoraġġ u ta’ kontroll tal-profil tal-kreditu u tar-riskju kumplessiv tal-istituzzjoni.
3. L-unità tal-ġestjoni tal-kollateral għandu jkollha dawn l-inkarigi u funzjonijiet li ġejjin:
(a)
tikkalkula u tagħmel sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni, tiġġestixxi kontestazzjonijiet dwar is-sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni u tirraporta l-livelli tal-ammonti indipendenti, l-marġni inizjali u l-marġni ta’ varjazzjoni bi preċiżjoni ta’ kuljum;
(b)
tikkontrolla l-integrità tad-data użata sabiex tagħmel sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni, u tiżgura li hija konsistenti u li tkun rikonċiljata b’mod regolari mas-sorsi tad-data rilevanti kollha fi ħdan l-istituzzjoni;
(c)
tissorvelja sa fejn kollateral jintuża mill-ġdid u kwalunkwe emenda tad-drittijiet tal-istituzzjoni għal, jew f'konnessjoni mal-kollateral li tiddepożita;
(d)
tirrapporta lil-livell xieraq tal-maniġment dwar it-tipi ta’ assi kollaterali li jintużaw mill-ġdid, u t-termini ta’ tali użu mill-ġdid inkluż l-istrument, il-kwalità tal-kreditu u l-maturità;
(e)
tissorvelja l-konċentrazzjoni f'tipi individwali ta’ assi kollaterali aċċettati mill-istituzzjoni;
(f)
tirrapporta l-informazzjoni dwar il-ġestjoni tal-kollateral fuq bażi regolari, iżda mill-inqas minn kull tliet xhur, lill-amministrazzjoni għolja, inkluż informazzjoni dwar it-tip ta’ kollateral irċevut u depożitat, id-daqs, iż-żmien u l-kawża għall-kontestazzjonijiet tas-sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni. Dak ir-rappurtar intern għandu wkoll jirrifletti x-xejriet f'dawn il-figuri.
4. L-amministrazzjoni għolja għandha talloka biżżejjed riżorsi lill-unità tal-ġestjoni tal-kollateral meħtieġa taħt il-paragrafu 1(b) sabiex tiżgura li s-sistemi tagħha jiksbu l-livell xieraq ta’ prestazzjoni operattiva, kif ikkalkulat mill-prontezza u l-preċiżjoni tas-sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni mill-istituzzjoni u l-prontezza tar-reazzjoni tal-istituzzjoni għas-sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni mill-kontropartijiet tagħha. L-amministrazzjoni għolja għandha tiżgura li l-unità jkollha numru adegwat ta’ persunal sabiex jiġu pproċessati s-sejħiet u l-kontestazzjonijiet fil-ħin anki matul kriżi qawwija tas-suq, u sabiex l-istituzzjoni tkun tista’ tillimita l-għadd tagħha ta’ kontestazzjonijiet kbar ikkawżati mill-volumi tan-negozju.
Artikolu 288
Analiżi tas-sistema tal-ġestjoni tas-CCR
Istituzzjoni għandha twettaq analiżi indipendenti tas-sistema tal-ġestjoni tas-CCR tagħha b’mod regolari permezz tal-proċess intern ta’ verfika tagħha. Dik l-analiżi għandha tinkludi kemm l-attivitajiet tal-unitajiet ta’ kontroll u tal-ġestjoni tal-kollateral meħtieġa mill-Artikolu 287 u bħala minimu għandha tindirizza b’mod speċifiku:
(a)
l-adegwadezza tad-dokumentazzjoni tas-sistema tal-ġestjoni tas-CCR u l-proċess meħtieġ mill-Artikolu 286;
(b)
l-organizzazzjoni tal-unità ta’ kontroll tas-CCR meħtieġa mill-Artikolu 287(1)(a);
(c)
l-organizzazzjoni tal-unità tal-ġestjoni tal-kollateral meħtieġa mill-Artikolu 287(1)(b);
(d)
l-integrazzjoni tal-miżuri tas-CCR fil-ġestjoni ta' kuljum tar-riskji;
(e)
il-proċess ta’ approvazzjoni għall-mudelli ta’ pprezzar tar-riskju u s-sistemi ta’ valutazzjoni użati mill-persunal fil-front office u fil-back office;
(f)
il-validazzjoni ta’ kwalunkwe bidla sinifikanti fil-proċess tal-kalkolu tas-CCR;
(g)
l-ambitu tas-CCR kopert mill-mudell tal-kalkolu tar-riskji;
(h)
l-integrità tas-sistema ta’ informazzjoni ta' ġestjoni;
(i)
il-preċiżjoni u l-kompletezza tad-data tas-CCR;
(j)
l-użu korrett tat-termini legali fil-ftehimiet tal-kollateral u tan-netting fil-kalkoli tal-valur tal-iskopertura;
(k)
il-verifika tal-konsistenza, il-prontezza u l-affidabbiltà tas-sorsi tad-data użati sabiex jiġu operati l-mudelli, inkluż l-indipendenza ta’ tali sorsi tad-data;
(l)
il-preċiżjoni u l-idonjetà tas-suppożizzjonijiet tal-volatilità u tal-korrelazzjoni;
(m)
il-preċiżjoni tal-valutazzjoni u tal-kalkoli tat-transformazzjoni tar-riskji;
(n)
il-verifika tal-preċiżjoni tal-mudell permezz ta’ ttestjar retrospettiv frekwenti kif stabbilit fil-punti (b) sa (e) tal-Artikolu 293(1);
(o)
il-konformità tal-unità ta’ kontroll tas-CCR u l-unità tal-ġestjoni tal-kollateral mar-rekwiżiti regolatorji rilevanti.
Artikolu 289
Test tal-użu
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiżguraw li d-distribuzzjoni tal-iskoperturi ġġenerati mill-mudell użat għall-kalkolu tal-EPE effettiva tkun integrata mill-viċin fil-proċess tal-ġestjoni ta’ kuljum tas-CCR tal-istituzzjoni, u li l-output tal-mudell jitqies fil-proċess ta’ approvazzjoni tal-kreditu, fil-ġestjoni tas-CCR, fl-allokazzjoni interna tal-kapital u fil-governanza korporattiva.
2. L-istituzzjoni għandha turi għas-sodisfazzjon tal-awtoritajiet kompetenti li hi kienet qed tuża l-mudell sabiex tikkalkula d-distribuzzjoni tal-iskoperturi li fuqha huwa bbażat il-kalkolu tal-EPE li jilħaq, b’mod ġenerali, ir-rekwiżiti stabbiliti f’din it-Taqsima għal mill-inqas sena qabel il-permess għall-użu tal-IMM mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 283.
3. Il-mudell użat għall-ġenerazzjoni ta’ distribuzzjoni tal-iskoperturi għas-CCR għandu jkun parti mill-qafas ta’ ġestjoni tas-CCR meħtieġ mill-Artikolu 286. Dan il-qafas għandu jinkludi l-kalkolu tal-użu tal-linji ta’ kreditu, billi jiġu aggregati l-iskoperturi għas-CCR ma’ skoperturi għall-kreditu oħrajn u l-allokazzjoni interna tal-kapital.
4. Minbarra l-EPE, istituzzjoni għandha tikkalkula u tiġġestixxi l-iskoperturi attwali. Fejn xieraq, l-istituzzjoni għandha tikkalkula l-iskopertura attwali grossa u netta mill-kollateral. It-test tal-użu huwa sodisfatt jekk istituzzjoni tuża miżuri oħra tas-CCR, bħall- iskopertura massima, ibbażat fuq id-distribuzzjoni tal-iskoperturi iġġenerati mill-istess mudell għall-kalkolu tal-EPE.
5. L-istituzzjoni għandu jkollha l-kapaċità teknoloġika sabiex tistma l-EE ta’ kuljum jekk neċessarju, sakemm ma turix għas-sodisfazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti tagħha li l-iskoperturi tagħha għas-CCR jeħtieġu kalkolu inqas frekwenti. L-istituzzjoni għandha tistma l-EE tul perijodu ta’ żmien ta’ orrizonti previżjonali li jirrifletti b’mod adegwat l-istruttura ta’ żmien tal-likwidità futura u l-maturità tal-kuntratti u b’tali mod li jkun konsistenti mal-importanza u l-kompożizzjoni ta’ l-iskoperturi.
6. Skopertura għandha tiġi kkalkulata, issorveljata u kkontrollata tul il-perijodu ta’ żmien tal-kuntratti kollha fis-sett ta’ netting u mhux biss għall-orizzont ta’ sena. L-istituzzjoni għandu jkollha proċeduri implimentati sabiex jidentifikaw u jikkontrollaw ir-riskji għall-kontropartijiet fejn l-iskopertura tiżdied għal iktar mill-orrizont ta’ sena. Iż-żieda prevista fl-iskopertura għandha tkun input fil-mudell intern tal-kapital tal-istituzzjoni.
Artikolu 290
Ittestjar għal stress
1. Istituzzjoni għandu jkollha programm komprensiv ta’ ttestjar għal stress għas-CCR, inkluż għall-użu fil-valutazzjoni tar-rekwiżit tal-fondi proprji għas-CCR, li jikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 10.
2. Għandha tidentifika avvenimenti jew bidliet futuri possibbli fil-kondizzjonijiet eknomiċi li jista’ jkollhom effetti mhux mixtieqa fuq skoperturi għall-kreditu tal-istituzzjoni u għandha tivvaluta l-kapaċità tal-istituzzjoni li tilqa' għal dawn il-bidliet.
3. Il-miżuri ta' kriżi fil-programm għandhom jitqabblu mal-limiti tar-riskju u kkunsidrati mill-istituzzjoni bħala parti mill-proċess stabbilit fl-Artikolu 81 tad-Direttiva 2013/36/UE.
4. Il-programm għandu jkopri t-transazzjonijiet u l-iskoperturi aggregati b’mod komprensiv fost il-forom kollha tar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti fuq il-livell ta’ kontropartijiet speċifiċi f’perijodu ta’ żmien biżżejjed li fih tista’ titwettaq ittestjar għal stress b'mod regolari.
5. Għal mill-inqas darba fix-xahar, għandha tipprovdi għal ittestjar għal stress fuq l-iskopertura tal-fatturi prinċipali tar-riskju tas-suq bħar-rati tal-imgħax, il-kambju, l-ekwitajiet, il-firxa tal-kreditu, u l-prezzijiet tal-prodotti għall-kontropartijiet kollha tal-istituzzjoni, sabiex tidentifika, u meta neċessarju, tippermetti lill-istituzzjoni sabiex tnaqqas konċentrazzjonijiet kbar wisq f'riskji direzzjonali speċifiċi. L-ittestjar għal stress fuq l-iskoperturi -inkluż riskji b'fattur uniku, b'ħafna fatturi u dawk materjali mhux direzzjonali - u s-simulazzjoni ta' kriżi konġunt tal-iskopertura u l-affidabbiltà kreditizja għandhom jitwettqu fuq il-livell tal-kontroparti speċifiku, tal-grupp ta' kontropartijiet u dak tas-CCR aggregat tal-istituzzjoni kollha.
6. Mill-inqas kull tliet xhur, għandha tapplika xenarji għall-ittestjar għal stress b'ħafna fatturi u tivvaluta r-riskji materjali mhux direzzjonali inklużi l-iskopertura għall-kurva tar-rendiment u r-riskji ta' bażi. L-ittestjar għal stress b’fatturi multipli għandhu, bħala minimu, jindirizza x-xenarji li ġejjin li fihom iseħħ dan li ġej:
(a)
ġraw avvenimenti ekonomiċi jew tas-suq gravi;
(b)
il-likwidità ġenerali fis-suq naqset b’mod sinifikanti;
(c)
intermedjarja finanzjarja kbira qed tillikwida l-pożizzjonijiet.
7. Il-gravità tax-xokkijiet tal-fatturi tar-riskju sottostanti għandhom ikunu konsistenti mal-għan tal-ittestjar għal stress. Meta tiġi evalwata s-solvenza taħt kondizzjonijiet ta' kriżi, ix-xokkijiet tal-fatturi tar-riskju sottostanti għandhom ikunu gravi biżżejjed sabiex ikopru kondizzjonijiet estremi tas-suq li diġà seħħu u kondizzjonijiet ta' kriżi tas-suq estremi iżda plawżibbli. L-ittestjar għal stress għandu jevalwa l-impatt ta’ tali xokkijiet fuq il-fondi proprji, ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji u l-qligħ. Għall-fini tal-monitoraġġ tal-portafoll, il-hedging u l-ġestjoni tal-konċentrazzjonijiet ta’ kuljum, il-programm ta’ ttestjar għandu jikkunsidra wkoll xenarji ta’ inqas gravità bi probabbiltà ogħla.
8. Fejn ikun xieraq, il-programm għandu jipprevedi wkoll ittestjar għal stress bl-invers sabiex jiġu identifikati xenarji estremi, iżda plawżibbli, li jistgħu jirriżultaw f’eżiti negattivi sinifikanti. L-ittestjar għal stress bl-invers għandu jqis l-impatt tan-nuqqas materjali ta’ linearità fil-portafoll.
9. Ir-riżultati tal-ittestjar għal stress taħt il-programm għandhom jiġu rapportati regolarment, mill-inqas fuq bażi trimestrali, lill-amministrazzjoni għolja. Ir-rapporti u l-analiżi tar-riżultati għandhom ikopri l-akbar impatti fil-livell tal-kontroparti ġewwa l-portafoll, il-konċentrazzjonijiet materjali fis-segmenti tal-portafoll (fl-istess industrija jew reġjun), u t-tendenzi rilevanti speċifiċi għall-portafoll u l-kontroparti.
10. L-amministrazzjoni għolja għandu jkollha rwol ewlieni fl-integrazzjoni tal-ittestjar għal stress fil-qafas tal-ġestjoni tar-riskji u l-kultura tar-riskju tal-istituzzjoni u tiżgura li r-riżultati huma sinifikattivi u użati fil-ġestjoni tas-CCR. Ir-riżultati tal-ittestjar għal stress għall-iskoperturi sinifikanti għandhom ikunu analizzati fl-isfond tal-linji gwida li jindikaw l-attitudni tal-istituzzjoni lejn ir-riskji, u jiġu rreferuti lill-amministrazzjoni għolja għad-diskussjoni u għall-azzjoni meta jiġu indentifikati riskji eċċessivi jew konċentrati.
Artikolu 291
Riskju ta' Korrelazzjoni Negattiva (Wrong-Way)
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu:
(a)
‘Riskju Ġenerali Wrong-Way‧ jirriżulta meta l-probabbiltà ta’ inadempjenza mill-kontropartijiet tkun korrelatata b’mod pożittiv mal-fatturi ġenerali tar-riskju tas-suq;
(b)
‘Riskju Speċifiku Wrong-Way‧ jirriżulta meta skopertura futura għal kontroparti speċifika tkun korrelatata b’mod pożittiv mal-probabblità ta' inadempjenza tal-kontroparti minħabba n-natura tat-transazzjonijiet mal-kontroparti. Istituzzjoni għandha tkun ikkunsidrata li hija esposta għal Riskju Speċifiku Wrong-Way jekk l-iskopertura futura għal kontroparti speċifika mistennija li tkun għolja meta l-probabbiltà ta' inadempjenza tal-kontroparti tkun ukoll għolja.
2. Istituzzjoni għandha tqis b’mod xieraq l-iskoperturi li jwasslu għal riskju Ġenerali u Speċifiku Wrong-Way sinifikanti.
3. Sabiex jiġi identifikat ir-riskju Ġenerali Wrong-Way, istituzzjoni għandha tfassal ittestjar għal stress u analiżi tax-xenarji għall-fatturi tar-riskju minn kondizzjonijiet ta' stress li huma relatati b’mod negattiv mal-affidabbiltà kreditizja tal-kontroparti. Tali ttestjar għandu jindirizza l-possibbiltà ta’ xokkijiet gravi li jseħħu meta jkunu jinbidlu r-relazzjonijiet bejn il-fatturi tar-riskju. L-istituzzjoni għandha jissorvelja r-Riskju Ġenerali Wrong-Way skont il-prodott, ir-reġjun, l-industrija, jew skont kategoriji oħrajn li huma rilevanti għan-negozju.
4. Istituzzjoni għandu jkollha proċeduri sabiex jidentifikaw, jissorveljaw u jikkontrollaw każijiet ta’ Riskju Speċifiku Wrong-Way għal kull entità ġuridika, mill-bidu ta’ transazzjoni u li jkomplu matul iż-żmien tat-transazzjoni.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għas-CCR fir-rigward ta’ transazzjonijiet fejn ġie identifikat Riskju Speċifiku Wrong-Way u fejn teżisti konnessjoni legali bejn il-kontroparti u l-emittent tas-sottostanti tad-derivat OTC jew is-sottostanti tat-transazzjonijiet kif imsemmi fil-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 273(2), skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
l-istrumenti fejn jeżisti r-Riskju Speċifiku Wrong-Way ma għandhomx jiġu inklużi fl-istess sett ta’ netting bħal transazzjonijiet oħrajn mal-kontroparti, u kull wieħed għandu jiġi ttrattat bħala sett ta’ netting separat;
(b)
f’kull tali sett ta’ netting separat, għal swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu b’isem wieħed il-valur tal-iskopertura jkun daqs it-telf sħiħ fil-valur mistenni tal-valur ġust residwu tal-istrumenti sottostanti abbażi tas-suppożizzjoni li l-emittent sottostanti jkun f’likwidazzjoni;
(c)
l-LGD għall-istituzzjoni li tuża l-approċċ stabbilit fil-Kapitolu 3 għandu jkun ta’ 100 % għal tali transazzjonijiet ta’ swap;
(d)
għal istituzzjoni li tuża l-approċċ stabbilit fil-Kapitolu 2, il-piż tar-riskju applikabbli għandu jkun dak ta’ transazzjoni mhux iggarantita;
(e)
għat-transazzjonijiet l-oħra kollha li jirreferu għal isem wieħed f’kull tali sett ta’ netting separat, il-kalkolu tal-valur tal-iskopertura għandu jkun konsistenti mas-suppożizzjoni ta’ inadempjenza immedjata (jump-to-default) ta' dawk l-obbligazzjonijiet sottostanti meta l-emittent ikun legalment marbut mal-kontroparti. Għal transazzjonijiet li jirreferu għal basket ta' ismijiet jew indiċi, l-inadempjenza immedjata tal-obbligazzjonijiet sottostanti rispettivi meta l-emittent ikun legalment marbut mal-kontroparti għandha tiġi applikata, jekk materjali;
(f)
sa fejn din tuża kalkoli tar-riskju tas-suq eżistenti għar-rekwiżiti tal-fondi proprji għall-inadempjenza inkrementali u r-riskju ta’ migrazzjoni kif stabbilit fit-Titolu IV, il-Kapitolu 5, it-Taqsima 4 li diġà fihom suppożizzjoni tal-LGD, l-LGD fil-formula użata għandha tkun ta’ 100 %.
6. L-istituzzjonijiet għandhom jipprovdu lill-amministrazzjoni għolja u lill-kumitat adatt tal-korp ta' ġestjoni b’rapporti regolari kemm dwar ir-Riskju Speċifiku Wrong-Way kif ukoll dwar ir-Riskju Ġenerali Wrong-Way u dwar il-passi li qed jittieħdu sabiex jiġu ġestiti dawn ir-riskji.
Artikolu 292
Integrità tal-proċess ta’ mmudellar
1. Istituzzjoni għandha tiżgura l-integrità tal-proċess ta’ mmudellar kif stabbilit fl-Artikolu 284 billi mill-inqas tadotta l-miżuri li ġejjin:
(a)
il-mudell għandu jirrefletti t-termini u l-ispeċifikazzjonijiet tat-transazzjoni b’mod pront komplet, u konservattiv;
(b)
dawn it-termini għandhom jinkludu mill-inqas l-ammonti nozzjonali tal-kuntratt, il-maturità, l-assi ta’ referenza, l-arranġamenti tal-marġinazzjoni u l-arranġamenti tan-netting;
(c)
dawk it-termini u l-ispeċifikazzjonijiet għandhom jinżammu f’bażi ta’ data li hija soġġetta għal verifika formali u perijodika;
(d)
proċess għar-rikonoxximent tal-arranġamenti tan-netting li jeħtieġ persunal legali li jivverifika li n-netting f’dawk l-arranġamenti huwa legalment infurzabbli;
(e)
il-verifika meħtieġa mill-punt (d) għandha tiddaħħal fil-bażi ta’ data msemmija fil-punt (c) minn unità indipendenti;
(f)
it-trasmissjoni tad-data dwar it-termini u l-ispeċifikazzjonijiet tat-transazzjoni fil-mudell EPE għandha tkun soġġetta għal verifika interna;
(g)
għandu jkun hemm proċessi għar-rikonċiljazzjoni formali bejn il-mudell u s-sitemi tas-sorsi tad-data sabiex jiġi verifikat b’mod kontinwu li t-termini u l-ispeċifikazzjonijiet tat-transazzjoni qed ikunu riflessi fl-EPE b’mod korrett jew mill-inqas b’mod konservattiv.
2. Għandha tintuża data tas-suq attwali għad-determinazzjoni l-iskoperturi attwali. Istituzzjoni tista’ tikkalibra l-mudell EPE tagħha permezz ta’ data tas-suq storika jew data tas-suq impliċita sabiex tistabbilixxi parametri tal-proċessi stokastiċi sottostanti, bħad-drift, il-volatilità u l-korrelazzjoni. Jekk istituzzjoni tuża data storika, mill-inqas għandha tuża tliet snin ta’ tali data. Id-data għandha tiġi aġġornata mill-inqas fuq bażi trimestrali, u aktar sikwit jekk dan ikun neċessarju sabiex jiġu riflessi l-kondizzjonijiet tas-suq.
Għall-kalkolu tal-EPE Effettiva permezz tal-kalibrazzjoni tal-kondizzjonijiet ta' kriżi, istituzzjoni għandha tikkalibra l-EPE Effettiva permezz ta’ tliet snin ta’ data li tinkludi perijodu ta’ kriżi għad-differenzjali tal-inadempjenzi tal-kreditu tal-kontropartijiet tagħha jew permezz ta' data tas-suq impliċita minn tali perijodu ta’ kriżi.
Ir-rekwiżiti fil-paragrafi 3, 4 u 5 għandhom jiġu applikati mill-istituzzjoni għal dan il-għan.
3. Istituzzjoni għandha turi, għas-sodisfazzjoni tal-awtorità kompetenti, mill-inqas kull tliet xhur, li l-perijodu ta’ kriżi użat għall-kalkolu skont dan il-paragrafu jikkoinċidi ma’ perijodu ta’ żieda tad-differenzali ta' swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu jew differenzjali oħra tal-kreditu (bħal għoti ta' self jew bond korporattiva) għal selezzjoni rappreżentattiva tal-kontropartijiet tagħha ma' firxiet tal-kreditu negozjati. F’sitwazzjonijiet fejn l-istituzzjoni ma jkollhiex data adegwata dwar il-firxa tal-kreditu għal kontroparti, għandha tabbina dik il-kontroparti ma' data dwar differenzjal tal-kreditu speċifiku bbażata fuq ir-reġjun, il-klassifikazzjoni interna u t-tip ta’ negozju.
4. Il-mudell EPE għall-kontropartijiet kollha għandu juża d-data, jew storika jew impliċita, li tinkludi d-data mill-perijodu taħt kondizzjonijiet ta' kriżi għall-kreditu u għandha tuża tali data b’mod konsistenti mal-metodu użat għall-kalibrazzjoni tal-mudell EPE għad-data attwali.
5. Sabiex tevalwa l-effettività tal-kalibrazzjoni tal-kondizzjonijiet ta' kriżi tagħha għall-EEPE, l-istituzzjoni għandha toħloq diversi portafolli ta' referenza li huma vulnerabbli għall-fatturi tar-riskju ewlenin li għalihom tkun esposta l-istituzzjoni. L-iskopertura għal dawn il-portafolli ta' referenza għandha tiġi kkalkulata billi tintuża (a) metodoloġija tal-kondizzjonijiet ta' kriżi, ibbażata fuq valuri tas-suq attwali u parametri tal-mudell kalibrati għall-kondizzjonijiet tas-suq taħt kriżi, u (b) l-iskopertura ġġenerata matul il-perijodu ta’ kriżi, iżda bl-applikazzjoni tal-metodu stabbilit f’din it-Taqsima (il-valur tas-suq fi tmiem il-perijodu ta’ kriżi, il-volatilitajiet, u l-korrelazzjonijiet mill-perijodu ta’ kriżi ta’ 3 snin).
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu lil istituzzjoni sabiex taġġusta l-kalibrazzjoni tal-kondizzjonijiet ta' kriżi jekk l-iskoperturi ta’ dawk il-portafolli ta' referenza jiddevjaw b’mod sostanzjali minn xulxin.
6. Istituzzjoni għandha tissuġġetta l-mudell għal proċess ta’ validazzjoni li huwa artikolat b’mod ċar fil-politiki u l-proċeduri tal-istituzzjoni. Dan il-proċess ta’ validazzjoni għandu:
(a)
jispeċifika t-tip ta’ ttestjar meħtieġ sabiex tiġi żgurata l-integrità tal-mudell u jiġu identifikati l-kondizzjonijiet li skonthom is-suppożizzjonijiet li huma l-bażi tal-mudell ma jkunux adatti u għaldaqstant, jistgħu jirriżultaw f’sottovalutazzjoni tal-EPE;
(b)
jinkludi analiżi tal-kompletezza tal-mudell.
7. Istituzzjoni għandha tissorvelja r-riskji rilevanti u jkollha proċessi implimentati sabiex taġġusta l-istimi tagħha tal-EEPE meta dawn ir-riskji jsiru sinifikanti. Għall-konformità ma’ dan il-paragrafu, l-istituzzjoni għandha:
(a)
tidentifika u tiġġestixxi l-iskoperturi tagħha għar-Riskju Speċifiku Wrong-Way li jirriżultaw kif speċifikat fl-Artikolu 291(1)(b) u l-iskoperturi għar-Riskju Ġenerali Wrong-Way li jirriżultaw kif speċifikat fl-Artikolu 291(1)(a);
(b)
għal skoperturi bi profil tar-riskju li jiżdied wara sena, tqabbel fuq bażi regolari l-istima tal-miżura rilevanti tal-iskopertura fuq sena mal-istess miżura tal-iskopertura matul il-ħajja tal-iskopertura;
(c)
għal skoperturi b’maturità residwa taħt sena, tqabbel fuq bażi regolari il-prezz għas-sostituzzjoni (skopertura attwali) u l-profil tal-iskopertura realizzata, u taħżen data li tkun tippermetti tali tqabbil.
8. Istituzzjoni għandu jkollha proċeduri interni sabiex tivverifika li, qabel ma tinkludi transazzjoni f’sett ta’ netting, it-transazzjoni tkun koperta minn kuntratt ta’ netting infurzabbli legalment li jissodisfa r-rekwiżiti speċifikati fit-Taqsima 7.
9. Istituzzjoni li tuża kollateral sabiex ittaffi s-CCR tagħha għandu jkollha proċeduri interni sabiex tivverifika li, qabel ma tirrikonoxxi l-effett ta’ kollateral fil-kalkoli tagħha, il-kollateral jilħaq l-istandards ta' ċertezza legali speċifikati fil-Kapitolu 4.
10. L-ABE għandha tissorvelja l-medda ta’ prattiki f’dan il-qasam u għandha, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida dwar l-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 293
Rekwiżiti għas-sistema tal-ġestjoni tar-riskji
1. Istituzzjoni għandha tikkonforma mar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
għandha tissodisfa r-rekwiżiti kwalitattivi stabbiliti fil-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 5;
(b)
għandha twettaq programm regolari ta’ ttestjar retrospettiv, li jqabbel il-miżuri tar-riskju ġenerati mill-mudell ma' miżuri tar-riskju realizzati, u l-varjazzjonijiet ipotetiċi bbażati fuq pożizzjonijiet statiċi ma’ miżuri realizzati;
(c)
għandha twettaq validazzjoni inizjali u analiżi perijodika kostanti tal-mudell tagħha tal-iskopertura għas-CCR u tal-miżuri tar-riskju ġġenerati minnu. Il-validazzjoni u l-analiżi għandhom ikunu indipendenti mill-iżvilupp tal-mudell;
(d)
il-korp ta' ġestjoni u l-amministrazzjoni għolja għandhom ikunu involuti fil-proċess tal-kontroll tar-riskji u għandhom jiżguraw li jiġu allokati riżorsi adegwati għall-kontroll tar-riskji tal-kreditu u tar-riskji tal-kreditu tal-kontroparti. F'dan ir-rigward, ir-rapporti ta’ kuljum imħejjija mill-unità ta’ kontroll tar-riskji indipendenti stabbilita skont l-Artikolu 287(1)(a) għandhom jiġu analizzati minn livell ta' maniġment b'anzjanità u awtorità suffiċjenti sabiex jinforza kemm it-tnaqqis ta' pożizzjonijiet meħuda minn operaturi individwali kif ukoll tnaqqis fl-iskopertura għar-riskju kumplessiva tal-istituzzjoni;
(e)
il-mudell intern tal-kalkolu tar-riskji tal-iskopertura għandu jkun integrat fil-proċess ta’ ġestjoni ta’ kuljum tar-riskji tal-istituzzjoni;
(f)
is-sistema ta’ kalkolu tar-riskji għandha tintuża flimkien ma’ limiti interni tan-negozjar u l-iskoperturi. F’dan ir-rigward, il-limiti tal-iskoperturi għandhom ikunu relatati mal-mudell tal-kalkolu tar-riskji tal-istituzzjoni b’mod li huwa konsistenti tul iż-żmien u li huwa mifhum sewwa mill-operaturi, mill-funzjoni ta’ kreditu u mill-amministrazzjoni għolja;
(g)
istituzzjoni għandha tiżgura li s-sistema tal-ġestjoni tar-riskji tagħha hija dokumentata sew. B’mod partikolari, għandha żżomm sett dokumentat ta’ politiki, kontrolli u proċeduri interni rigward l-funzjonament tas-sistema tal-kalkolu tar-riskji, u l-arranġamenti sabiex jiġi żgurat li jkun hemm konformità ma’ dawn il-politiki;
(h)
analiżi indipendenti tas-sitema tal-kalkolu tar-riskji għandha titwettaq b’mod regolari fil-proċess tal-verifka interna tal-istituzzjoni stess. Din l-analiżi għandha tinkludi kemm l-attivitajiet tal-unitajiet tan-negozju kif ukoll tal-unità indipendenti tal-kontroll tar-riskji. Analiżi tal-proċess kumplessiv tal-ġestjoni tar-riskji għandha titwettaq f'intervalli regolari (u mhux inqas minn darba fis-sena) u għandha tindirizza b’mod speċifiku, bħala minimu, l-elementi kollha msemmija fl-Artikolu 288;
(i)
il-validazzjoni kostanti tal-mudelli tar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti, inkluż l-ittestjar retrospettiv, għandha tiġi analizzata b’mod perijodiku minn livell ta’ maniġment b’awtorità biżżejjed sabiex jiddeċiedi dwar l-azzjoni li ser tittieħed sabiex jiġu indirizzati l-punti debboli fil-mudelli.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom iqisu sa fejn l-istituzzjoni tissodisfa r-rekwiżiti tal-paragrafu 1 meta jiffissaw l-livell ta' alpha, kif stabbilit fl-Artikolu 284(4). Huma biss l-istituzzjonijiet li jikkonformaw b’mod sħiħ ma’ dawk ir-rekwiżiti li għandhom ikunu eliġibbli għall-applikazzjoni tal-fattur ta’ multiplikazzjoni minimu.
3. Istituzzjoni għandha tiddokumenta l-proċess għall-validazzjoni inizjali u kostanti tal-mudell tagħha tal-iskopertura għas-CCR u l-kalkolu tal-miżuri tar-riskju ġġenerat mill-mudelli f’livell ta’ dettall li jkun jippermetti lil parti terza sabiex toħloq mill-ġdid, rispettivament, l-analiżi u l-miżuri tar-riskju. Dik id-dokumentazzjoni għandha tistabbilixxi l-frekwenza li biha titwettaq l-analiżi retrospettiva tal-ittestjar u kwalunkwe validazzjoni kostanti oħra, kif titwettaq il-validazzjoni fir-rigward tal-flussi tad-data u l-portafolli u l-analiżi li jintużaw.
4. Istituzzjoni għandha tiddefinixxi kriterji li bihom tivvaluta l-mudelli tagħha tal-iskopertura għas-CCR u l-mudelli li jiddaħħlu fil-kalkolu tal-iskopertura u żżomm politika bil-miktub li tispjega l-proċess li bih tkun identifikata u rimedjata prestazzjoni mhux aċċettabbli.
5. Istituzzjoni għandha tiddefinixxi kif il-portafolli rappreżentattivi tal-kontroparti jinbnew għall-finijiet tal-validazzjoni ta’ mudell tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju tiegħu.
6. Il-validazzjoni tal-mudelli tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju tagħhom li jipproduċu previżjoni ta' distribuzzjonijiet għandha tikkonsidra aktar minn statistika waħda tal-previżjoni tad-distribuzzjoni.
Artikolu 294
Rekwiżiti ta’ validazzjoni
1. Bħala parti mill-validazzjoni inizjali u kostanti tal-mudell tagħha tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju tagħha, istituzzjoni għandha tiżgura li jintlaħqu r-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha twettaq ittestjar retrospettiv bl-użu ta’ data storika dwar il-movimenti fil-fatturi tar-riskju tas-suq qabel il-permess mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 283(1). Dak l-ittestjar retrospettiv għandu jikkonsidra numru ta’ perijodi ta’ previżjoni distinti għal mill-inqas sena, fuq medda ta’ dati inizjali diversi u li jkopru medda wiesgħa ta’ kondizzjonijiet tas-suq;
(b)
l-istituzzjoni li tuża l-approċċ stabbilit fl-Artikolu 285(1)(b) għandha tivvalida l-mudell tagħha b’mod regolari sabiex tittestja jekk l-iskoperturi attwali realizzati humiex konsistenti mal-previżjoni fil-perijodi marġnali kollha matul sena. Jekk uħud mit-transazzjonijiet fis-sett ta’ netting jkollhom maturità ta’ inqas minn sena, u s-sett ta’ netting ikollu sensittivitajiet ogħla għall-fatturi tar-riskju mingħajr dawn it-transazzjonijiet, dawn għandhom jitqiesu fil-validazzjoni;
(c)
għandha tittestja retrospettivament il-prestazzjoni tal-mudell tagħha tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju rilevanti tal-mudell kif ukoll il-previżjonijiet tal-fatturi tar-riskju tas-suq. Għal transazzjonijiet kollateralizzati, il-perijodi tal-previżjoni kkunsidrati għandhom jinkludu dawk li jirreflettu l-perijodi tipiċi b'riskju ta' marġni applikat f’negozjar kollateralizzat jew b'marġni;
(d)
jekk il-validazzjoni tal-mudell tindika li l-EPE effettiva hija sottovalutata, l-istituzzjoni għandha tieħu l-passi neċessarji sabiex tindirizza l-impreċiżjoni tal-mudell;
(e)
għandha tittestja l-mudelli tal-ippreżar użati sabiex tiġi kkalkulata l-iskopertura għas-CCR għal xenarju partikolari ta’ xokkijiet futuri għall-fatturi tar-riskju tas-suq bħala parti mill-proċess tal-validazzjoni inizjali u kostanti tal-mudell. Mudelli ta’ pprezzar għall-opzjonijiet għandhom jikkunsidraw in-nuqqas ta’ linearità tal-valur tal-opzjoni fir-rigward tal-fatturi tar-riskju tas-suq;
(f)
il-mudell tal-iskopertura għas-CCR għandu jkopri l-informazzjoni speċifika għat-transazzjoni meħtieġa sabiex jiġu aggregati iskoperturi fil-livell tas-sett ta’ netting. Istituzzjoni għandha tivverifika li t-transazzjonijiet huma assenjati għas-sett ta’ netting adatt fi ħdan il-mudell;
(g)
il-mudell tal-iskopertura għas-CCR għandu jinkludi l-informazzjoni speċifika għat-transazzjoni sabiex ikopri l-effetti tal-marġinazzjoni. Għandu jqis kemm l-ammont attwali tal-marġni u l-marġni li jkun irid jgħaddi minn kontroparti għall-oħra fil-futur. Tali mudell għandu jikkunsidra n-natura tal-ftehimiet dwar il-marġni li huma unilaterali jew bilaterali, il-frekwenza tas-sejħiet għall-manutenzjoni tal-marġni, il-perijodu b'riskju ta' marġni, il-limitu minimu tal-iskopertura mhux marġinata li l-istituzzjoni lesta taċċetta, u l-ammont ta’ trasferiment minimu. Tali mudell għandu jew jistima l-varjazzjoni fl-ipprezzar skont il-valur fis-suq tal-kollateral depożitat jew japplika r-regoli stabbiliti fil-Kapitolu 4;
(h)
il-proċess ta’ validazzjoni tal-mudell għandu jinkludi ttestjar retrospettiv statiku u storiku dwar il-portafolli tal-kontroparti rappreżentattiva. L-istituzzjoni għandha twettaq tali ttestjar retrospettiv fuq numru ta’ portafolli ta’ kontropartijiet rappreżentattivi li huma attwali jew ipotetiċi f'perijodi regolari. Dawn il-portafolli rappreżentattivi għandhom jintgħażlu fuq il-bażi tas-sensittività tagħhom għall-fatturi tar-riskju materjali u kombinazzjonijiet ta' fatturi tar-riskju li għalihom hija esposta l-istituzzjoni;
(i)
istituzzjoni għandha twettaq ittestjar retrospettiv li huwa mfassal biex jittestja s-suppożizzjonijiet ewlenin tal-mudell tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju rilevanti, inkluża r-relazzjoni mudellata bejn xejriet tal-istess fattur tar-riskju, u r-relazzjonijiet mudellati bejn il-fatturi tar-riskju;
(j)
il-prestazzjoni tal-mudelli tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju tagħha għandhom ikunu soġġetti għal prattika adatta ta’ ttestjar retrospettiv. Il-programm tal-ittestjar retrospettiv għandu jkun kapaċi jidentifika prestazzjoni ħażina fil-miżuri tar-riskju ta’ mudell EPE;
(k)
istituzzjoni għandha tivvalida l-mudelli tagħha tal-iskopertura għas-CCR u l-miżuri tar-riskju kollha għall-perijodi li jikkorrispondu mal-maturità tat-transazzjonijiet li l-iskopertura għalihom hija kkalkulata permezz tal-IMM skont l-Artikolu 283;
(l)
istituzzjoni għandha tittestja b’mod regolari l-mudelli tal-ipprezzar użati għall-kalkolu tal-iskopertura għall-kontroparti kontra punti ta' referiment indipendenti adatt bħala parti mill-proċess kostanti tal-validazzjoni tal-mudell;
(m)
il-validazzjoni kostanti tal-mudell tal-iskopertura għas-CCR tal-istituzzjoni u l-miżuri tar-riskju rilevanti għandhom jinkludu valutazzjoni tal-adegwadezza tal-prestazzjoni reċenti;
(n)
il-frekwenza li biha jiġu aġġornati l-parametri tal-mudell tal-iskopertura għas-CCR għandha tiġi vvalutata minn istituzzjoni bħala parti mill-proċess ta' validazzjoni inizjali u kostanti;
(o)
il-validazzjoni inizjali u kostanti tal-mudelli tal-iskopertura għas-CCR għandha tivvaluta jekk il-kalkoli tal-iskopertura għall-livell ta' kontroparti u tas-sett ta’ netting humiex xierqa jew le.
2. Miżura li hija aktar konservattiva mill-metrika użata għall-kalkolu tal-valur regolatorju tal-iskopertura għal kull kontroparti tista’ tintuża minflok l-alpha multiplikata bl-EPE Effettiva bil-permess minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti. Il-grad tal-konservattiviżmu relattiv jiġi vvalutat mill-awtoritajiet kompetenti mal-approvazzjoni inizjali u matul l-analiżijiet superviżorji regolari tal-mudelli EPE. Istituzzjoni għandha tivvalida l-konservattiviżmu b’mod regolari. Il-valutazzjoni kostanti tal-prestazzjoni tal-mudell għandha tkopri l-kontropartijiet kollha li għalihom jintużaw il-mudelli.
3. Jekk ittestjar retrospettiv jindika li mudell mhuwiex preċiż biżżejjed, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrevokaw il-permess tagħhom għall-mudell, jew jimponu miżuri xierqa sabiex jiżguraw li l-mudell jiġi mtejjeb minnufih.
Taqsima 7
Netting kuntrattwali
Artikolu 295
Rikonoxximent ta' netting kuntrattwali bħala tnaqqis tar-riskju
L-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw bħala tnaqqis mir-riskju skont l-Artikolu 298 biss it-tipi ta’ ftehimiet kuntrattwali ta’ netting li ġejjin fejn il-ftehim ta’ netting ġie rikonoxxut mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 296 u fejn l-istituzzjoni tissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 297:
(a)
kuntratti bilaterali ta' novazzjoni bejn istituzzjoni u l-kontroparti tagħha skont liema pretensjonijiet reċiproċi u obbligazzjonijiet huma awtomatikament amalgamati b’tali mod li n-novazzjoni tistabbilixxi ammont nett uniku wieħed kull darba li tapplika sabiex jinħoloq kuntratt wieħed ġdid li jieħu post il-kuntratti preċedenti kollha u l-obbligazzjonijiet kollha bejn il-partijiet skont dawk il-kuntratti u li jkun vinkolanti fuq il-partijiet;
(b)
ftehimiet bilaterali oħrajn bejn istituzzjoni u l-kontroparti tagħha;
(c)
il-ftehimiet kuntrattwali ta’ netting bejn prodotti differenti għal istituzzjonijiet li rċevew l-approvazzjoni biex jużaw il-metodu stabbilit fit-Taqsima 6 għal transazzjonijiet li jaqgħu fl-ambitu ta’ dak il-metodu. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrappurtaw lill-ABE lista tal-ftehimiet kuntrattwali approvati ta' netting bejn prodotti differenti.
In-netting bejn transazzjonijiet li saru minn entitajiet ġuridiċi differenti ta’ grupp ma għandhomx jiġu rikonoxxuti għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji.
Artikolu 296
Rikonoxximent ta' ftehimiet kuntrattwali ta’ netting
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrikonoxxu ftehim kuntrattwali ta’ netting biss fejn jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 2 u, fejn rilevanti, 3.
2. Il-kondizzjonijiet li ġejjin għandhom jintlaħqu mill-ftehimiet kuntrattwali ta’ netting kollha użati minn istituzzjoni għall-finijiet ta’ determinazzjoni tal-valur tal-iskopertura f’din il-Parti:
(a)
l-istituzzjoni laħqet ftehim kuntrattwali ta’ netting mal-kontroparti tagħha li joħloq obbligu legali wieħed, li jkopri t-transazzjonijiet inklużi kollha, b’tali mod li, f’każ li sseħħ inadempjenza mill-kontroparti hi tkun intitolata tirċievi jew tkun obbligata tħallas biss is-somma netta tal-valuri pożittivi u negattivi pprezzati skont il-valur tas-suq tat-transazzjonijiet individwali inklużi;
(b)
l-istituzzjoni qiegħdet għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet kompetenti opinjonijiet legali bil-miktub u raġunati skont liema, f’każ ta’ kontestazzjoni legali tal-ftehim ta’ netting, il-pretensjonijiet u l-obbligazzjonijiet tal-istituzzjoni ma jkunux jaqbżu dawk imsemmija fil-punt (a). L-opinjoni legali għandha tirreferi għal-liġi applikabbli:
(i)
il-ġurisdizzjoni li fiha tkun inkorporata l-kontroparti;
(ii)
jekk tkun involuta fergħa ta’ impriża, li tinsab f’pajjiż li mhuwiex dak li fih l-impriża hija inkorporata, il-ġurisdizzjoni li fiha tinsab il-fergħa;
(iii)
il-ġurisdizzjoni li l-liġi tagħha tikkontrolla t-transazzjonijiet individwali inklużi fil-ftehim ta’ netting;
(iv)
il-ġurisdizzjoni li l-liġi tagħha tikkontrolla kwalunkwe kuntratt jew ftehim neċessarju sabiex jiġi affettwat in-netting kuntrattwali;
(c)
ir-riskju tal-kreditu għal kull kontroparti huwa aggregat b'mod li jwassal għal skopertura legali waħda għat-transazzjonijiet kollha ma’ kull kontroparti. Din l-aggregazzjoni għandha tiġi fatturata għall-finijiet tal-limitu tal-kreditu u għall-finijiet tal-kapital intern;
(d)
il-kuntratt ma għandu jkun fih l-ebda klawżola li, f’każ ta’ inadempjenza ta’ kontroparti, tippermetti lil kontroparti mhux inadempjenti li tagħmel biss pagamenti limitati, jew l-ebda pagament, lill-partimonju tal-parti inadempjenti, anki jekk il-parti inadempjenti tkun kreditur nett (jiġifieri l-klawżola walk away).
Jekk xi waħda mill-awtoritajiet kompetenti ma tkunx sodisfatta li n-netting kuntrattwali huwa legalment validu u infurzabbli skont il-liġi ta’ kull waħda mill-ġurisdizzjonijiet imsemmija fil-punt (b), il-ftehim kuntrattwali ta’ netting ma għandux jiġi rikonoxxut bħala wieħed li jnaqqas ir-riskju għall-ebda mill-kontropartijiet. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinfurmaw lil xulxin kif meħtieġ.
3. L-opinjonijiet legali msemmija fil-punt (b) jistgħu jitfasslu b’referenza għat-tipi ta’ netting kuntrattwali. Il-kondizzjonijet addizzjonali li ġejjin għandhom jiġu sodisfatti mill-ftehimiet kuntrattwali ta’ netting bejn prodotti differenti:
(a)
is-somma netta msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 2 hija s-somma netta tal-valuri pożittivi u negattivi tal-għeluq ta’ kull ftehim ewlieni individwali bilaterali inkluż u tal-valur pożittiv u negattiv ipprezzat skont il-valur fis-suq tat-transazzjonijiet individwali (l-‘Ammont Nett bejn Prodotti Differenti’);
(b)
l-opinjonijiet legali msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 2 għandhom jindirizzaw il-validità u l-infurzabbiltà tal-ftehim kuntrattwali sħiħ ta’ netting bejn prodotti differenti skont it-termini tiegħu u l-impatt tal-arranġament tan-netting fuq il-klawsoli materjali ta’ kull ftehim ewlieni individwali bilaterali inkluż.
Artikolu 297
Obbligazzjonijiet tal-istituzzjonijiet
1. Istituzzjoni għandha tistabbilixxi u żżomm proċeduri sabiex tiżgura li l-validità legali u l-infurzabbiltà tan-netting kuntrattwali tagħha jkunu analizzati fid-dawl tal-bidliet fil-liġi tal-ġurisdizzjonijiet rilevanti msemmija fl-Artikolu 296(2)(b).
2. L-istituzzjoni għandha żżomm id-dokumentazzjoni meħtieġa kollha relatata man-netting kuntrattwali tagħha fil-faxxikli tagħha.
3. L-istituzzjoni għandha tikkunsidra l-effetti tan-netting fil-kalkolu tagħha ta’ kull skopertura għar-riskju tal-kreditu aggregat ta’ kull kontroparti u l-istituzzjoni għandha tiġġestixxi s-CCR tagħha fuq il-bażi ta’ dawk l-effetti ta’ dak il-kalkolu.
4. Fil-każ tal-ftehimiet kuntrattwali ta’ netting bejn prodotti differenti msemmija fl-Artikolu 295, l-istituzzjoni għandha żżomm il-proċeduri skont l-Artikolu 296(2)(c) sabiex tivverifika li kull transazzjoni li għandha tiġi inkluża f’sett ta’ netting tkun koperta minn opinjoni legali msemmija fl-Artikolu 296(2)(b).
Waqt li tieħu kont tl-ftehim ta’ netting kuntrattwali bejn prodotti differenti, l-istituzzjoni għandha tibqa’ tikkonforma mar-rekwiżiti għar-rikonoxximent tan-netting bilaterali u r-rekwiżiti tal-Kapitolu 4 għar-rikonoxximent tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu, kif applikabbli, fir-rigward ta’ kull ftehim ewlieni individwali bilaterali inkluż u kull transazzjoni inkluża.
Artikolu 298
Effetti tar-rikonoxximent tan-netting bħala tnaqqis tar-riskju
1. It-trattament li ġej japplika għall-ftehimiet kuntrattwali ta’ netting:
(a)
in-netting għall-finijiet tat-Taqsimiet 5 u 6 għandu jiġi rikonoxxut kif stabbilit f’dawk it-Taqsimiet;
(b)
fil-każ ta’ kuntratti ta’ novazzjoni, jistgħu jiġu ppeżati l-ammonti singoli netti stabbiliti minn tali kuntratti, minflok l-ammonti grossi.
Fl-applikazzjoni tat-Taqsima 3, l-istituzzjonijiet jistgħu jikkunsidraw il-kuntratt ta' novazzjoni meta jidderminaw:
(i)
il-prezz attwali għas-sostituzzjoni msemmi fl-Artikolu 274(1);
(ii)
l-ammonti kapitali nozzjonali jew il-valuri sottostanti msemmija fl-Artikolu 274(2).
Fl-applikazzjoni tat-Taqsima 4, meta jiddeterminaw l-ammont nozzjonali msemmi fl-Artikolu 275(1) l-istituzzjonijiet jistgħu jikkunsidraw il-kuntratt ta' novazzjoni għall-finijiet tal-kalkolu tal-ammont kapitali nozzjonali. F’tali każijiet, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-perċentwali tat-Tabella 3.
c)
Fil-każ ta’ ftehimiet ta’ netting oħrajn, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw it-Taqsima 3 kif ġej:
(i)
il-prezz attwali għas-sostituzzjoni imsemmi fl-Artikolu 274(1) għall-kuntratti inklużi fi ftehim ta’ netting għandu jinkiseb billi jiġi kkunsidrat il-prezz nett ipotetiku ta’ rimpjazzament reali li jirriżulta mill-ftehim; fil-każ fejn in-netting iwassal għal obbligazzjoni netta għall-istituzzjoni li tikkalkula l-prezz nett għas-sostituzzjoni, il-prezz attwali ta’ rimpjazzament huwa kkalkulat bħala ‘0’;
(ii)
iċ-ċifra għall-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali msemmija fl-Artikolu 274(2) għall-kuntratti kollha inklużi fi ftehim ta’ netting għandha titnaqqas skont il-formula li ġejja:
fejn:
PCEred
=
iċ-ċifra mnaqqsa għall-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali għall-kuntratti kollha ma’ kontroparti partikolari inklużi fi ftehim bilaterali ta’ netting legalment validu;
PCEgross
=
is-somma taċ-ċifri għall-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali għall-kuntratti kollha ma’ kontroparti partikolari li huwa inklużi fi ftehim bilaterali ta’ netting legalment validu u huma kkalkulati billi jiġu multiplikati l-ammonti kapitali nozzjonali tagħhom bil-perċentwali stabbiliti fit-Tabella 1;
NGR
=
il-proporzjon tal-valur nett għall-valur gross ikkalkulata bħala l-kwozjent tal-prezz nett għas-sostituzzjoni tal-kuntratti kollha inklużi fi ftehim bilaterali ta’ netting legalment validu ma’ kontroparti partikolari (numeratur) u il-prezz gross ta’ rimpjazzament tal-kuntratti kollha inklużi fi ftehim bilaterali ta’ netting legalment validu ma’ dik il-kontroparti (denominatur).
2. Meta jwettqu l-kalkolu tal-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali skont il-formula stipulata fil-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw kuntratti li jaqblu b’mod perfett inklużi fil-ftehim ta’ netting daqs li kieku kienu kuntratt wieħed b'kapital nozzjonali ekwivalenti għad-dħul nett.
Fl-applikazzjoni tal-Artikolu 275(1) l-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw kuntratti li jaqblu b'mod perfett inklużi fil-ftehim tan-netting daqs li kieku kienu kuntratt wieħed b'kapital nozzjonali ekwivalenti għad-dħul nett, u l-ammonti kapitali nozzjonali għandhom jiġu multiplikati bil-perċentwali li jinsabu fit-Tabella 3.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu, kuntratti li jaqblu b’mod perfett huma kuntratti forward tal-kambju jew kuntratti simili li fihom kapital nozzjonali huwa ekwivalenti għall-flussi ta’ flus jekk il-flussi ta’ flus ikunu dovuti fl-istess data tal-valur u huma kollha fl-istess munita.
3. Għall-kuntratti kollha l-oħra inklużi fi ftehim ta’ netting, il-perċentwali applikabbli jistgħu jitnaqqsu kif indikat fit-Tabella 6:
Tabella 6
Maturità oriġinali
Kuntratti dwar rati tal-imgħax
Kuntratti tal-kambju
Sena jew inqas
0,35 %
1,50 %
Aktar minn sena iżda mhux aktar minn sentejn
0,75 %
3,75 %
Inkrement għal kull sena addizzjonali
0,75 %
2,25 %
4. Fil-każ ta’ kuntratti dwar rati tal-imgħax, l-istituzzjonijiet jistgħu, soġġett għall-kunsens tal-awtoritajiet kompetenti tagħhom, jagħżlu jew il-maturità oriġinali jew dik reżidwa.
Taqsima 8
Elementi fil-portafoll tan-negozjar
Artikolu 299
Elementi fil-portafoll tan-negozjar
1. Għall-finijiet tal-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu, l-Anness II għandu jinkludi referenza għall-strumenti derivati għat-trasferiment tar-riskju tal-kreditu kif imsemmi fil-punt (8) tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE.
2. Meta jikkalkulaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għar-riskju tal-kontroparti tal-elementi fil-portafoll tan-negozjar, l-istituzzjonijiet għandhom jikkonformaw mal-prinċipji li ġejjin:
(a)
fil-każ ta’ derivati tal-kreditu "total return swap" u derivati tal-kreditu "credit default swap" (swap ta’ inadempjenza tal-kreditu), sabiex tinkiseb ċifra għall-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali bil-metodu stabbilit fit-Taqsima 3, l-ammont nominali tal-istrument għandu jiġi multiplikat bil-perċentwali li ġejjin:
(i)
5 %, fejn l-obbligazzjoni ta’ riferiment hija waħda li, jekk twassal għal skopertura diretta tal-istituzzjoni, tkun element li jikkwalifika għall-finijiet tal-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 2;
(ii)
10 %, fejn l-obbligazzjoni ta’ riferiment hija waħda li, jekk twassal għal skopertura diretta tal-istituzzjoni, ma tkunx element li jikkwalifika għall-finijiet tal-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 2.
Fil-każ ta' istituzzjoni li l-iskopertura tagħha li tirriżulta minn swap ta’ inadempjenza tal-kreditu tirrappreżenta pożizzjoni twila fis-sottostanti, il-perċentwal għall-iskopertura għall-kreditu futura potenjali jista’ jkun ta’ 0 %, sakemm l-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu ma tkunx soġġetta għal għeluq mal-insolvenza tal-entità li l-iskopertura tagħha li tirriżulta mill-iswap tirrappreżenta pożizzjoni qasira fis-sottostanti, anki jekk is-sottostanti ma tkunx saret inadempjenti.
Fejn id-derivat tal-kreditu jipprovdi protezzjoni fir-rigward tal-"nth to default" fost numru ta’ obbligazzjonijiet sottostanti, l-istituzzjoni għandha tiddetermina liema miċ-ċifri tal-perċentwali stipulati fl-ewwel subparagrafu tapplika b'referenza għall-obbligazzjoni bil-kwalità tal-kreditu numru n l-aktar baxxa li, jekk tiġġarrab mill-istituzzjoni, tkun element li jikkwalifika għall-finijiet tal-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 2;
(b)
l-istituzzjonijiet ma għandhomx jużaw il-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju sstabbilit fl-Artikolu 222 għar-rikonoxximent tal-effetti tal-kollateral finanzjarju;
(c)
fil-każ ta’ transazzjonijiet ta’ riakkwist u transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti reġistrati fil-portafoll tan-negozjar, l-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu bħala kollateral eliġibbli l-istrumenti finanzjarji u l-prodotti kollha li huma eliġibbli sabiex jiġi inklużi fil-portafoll tan-negozjar;
(d)
għall-iskoperturi li jirriżultaw minn strumenti derivati OTC reġistrati fil-portafoll tan-negozjar, l-istituzzjonijiet jistgħu jirrikonoxxu prodotti li huma eliġibbli sabiex jiġu inklużi fil-portafoll tan-negozjar bħala kollateral eliġibbli;
(e)
għall-finijiet tal-kalkolu tal-aġġustamenti għall-volatilità fejn tali strumenti finanzjarji jew prodotti li mhumiex eliġibbli skont il-Kapitolu 4 jiġu msellfa, jinbiegħu jew jiġu provduti, jew jittieħdu b'self, jinxtraw jew jiġu rċevuti bħala kollateral jew b'mod ieħor f’tali transazzjoni, u l-istituzzjoni tkun tuża l-approċċ tal-aġġustamenti Superviżorji għall-volatilità skont it-Taqsima 3 tal-Kapitolu 4, l-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw tali strumenti u prodotti bl-istess mod bħal ekwitajiet ta' indiċi mhux ewlieni elenkati f'borża rikonoxxuta;
(f)
fejn istituzzjoni tkun tuża l-approċċ ta' Stimi Proprji tal-aġġustamenti għall-Volatilità skont it-Taqsima 3 tal-Kapitolu 4 fir-rigward tal-istrumenti finanzjarji jew prodotti li mhumiex eliġibbli skont il-Kapitolu 4, hija għandha tikkalkula l-aġġustamenti għall-volatilità għal kull element individwali. Fejn istituzzjoni tkun kisbet l-approvazzjoni biex tuża l-Approċċ tal-Mudelli Interni speċifikat fil-Kapitolu 4, tista’ tapplika wkoll dak l-approċċ fil-portafoll tan-negozjar;
(g)
fir-rigward tar-rikonoxximent tal-ftehimiet ewlenin ta’ netting li jkopru transazzjonijiet ta’ riakkwist, transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti, jew transazzjonijiet oħrajn immotivati mis-swieq kapitali, l-istituzzjonijiet għandhom jirrikonoxxu biss in-netting fost il-pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar u fil-portafoll mhux tan-negozjar meta t-transazzjonijiet soġġetti għan-netting jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
it-transazzjonijiet kollha huma ppeżati kuljum skont il-valur fis-suq;
(ii)
kull element meħud b'self, mixtri jew irċevut fit-transazzjonijiet jista’ jiġi rikonoxxut bħala kollateral finanzjarju eliġibbli skont il-Kapitolu 4 mingħajr l-applikazzjoni tal-punti (c) sa (f) ta’ dan il-paragrafu;
(h)
fejn derivat tal-kreditu inkluż fil-portafoll tan-negozjar jagħmel parti minn hedge intern u l-protezzjoni tal-kreditu hija rikonoxxuta taħt dan ir-Regolament skont l-Artikolu 204, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw wieħed mill-approċċi li ġejjin:
(i)
jittrattawh bħallikieku mhemmx riskju tal-kontroparti li ġej mill-pożizzjoni f’dak id-derivat tal-kreditu;
(ii)
għall-fini tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti jinkludu, b'mod konsistenti, id-derivati tal-kreditu kollha fil-portafoll tan-negozjar li jagħmlu parti mill-hedges interni jew mixtrija bħala protezzjoni kontra skopertura għas-CCR fejn il-protezzjoni tal-kreditu hija rikonoxxuta bħala eliġibbli skont il-Kapitolu 4.
Taqsima 9
Rekwiżiti ta' fondi proprji għall-iskoperturi għal kontroparti ċentrali
Artikolu 300
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din it-Taqsima, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘protett f'każ ta' falliment (bankruptcy remote)’, fir-rigward ta’ assi ta' klijent, tfisser li jeżistu arranġamenti effettivi li jiżguraw li dawk l-assi ma jkunux disponibbli għall-kredituri ta’ CCP jew għal membru ta’ kklerjar f’każ ta’ insolvenza ta’ dik is-CCP jew tal-membru ta’ kklerjar rispettivament, jew li l-assi ma jkunux disponibbli għall-membru ta’ kklerjar sabiex ikopri telf imġarrab minnu minħabba l-inadempjenza ta' klijent jew klijenti għajr dawk li pprovdew dawk l-assi;
(2)
‘transazzjoni relatata mas-CCP’ tfisser kuntratt jew transazzjoni elenkata fl-Artikolu 301(1) bejn klijent u membru ta’ kklerjar li huma direttament relatati ma’ kuntratt jew transazzjoni elenkata f'dak il-paragrafu bejn dak il-membru ta’ kklerjar u CCP;
(3)
‘membru ta’ kklerjar’ tfisser membru ta’ kklerjar kif definit fil-punt (14) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012;
(4)
‘klijent’ tfisser klijent kif definit fil-punt (15) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 jew impriża li tkun stabbilixxiet arranġamenti indiretti ta’ kklerjar ma’ membru tal-ikklerjar skont l-Artikolu 4(3) ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 301
Kamp ta' applikazzjoni materjali
1. Din it-Taqsima tapplika għall-kuntratti u t-transazzjonijiet li ġejjin sakemm ikunu pendenti ma’ CCP:
(a)
il-kuntratti elenkati fl-Anness II u d-derivati tal-kreditu;
(b)
transazzjonijiet ta’ riakkwist;
(c)
transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti;
(d)
transazzjonijiet b’saldu fit-tul;
(e)
transazzjonijiet ta’ self b'marġni;
2. L-istituzzjonijiet jistgħu jagħżlu jekk japplikawx wieħed miż-żewġ trattamenti li ġejjin għall-kuntratti u t-transazzjonijiet pendenti ma’ QCCP elenkata fil-paragrafu 1:
(a)
it-trattament għall-iskoperturi kummerċjali u l-iskoperturi minn kontribuzzjonijiet ta' fondi tal-inadempjenza stipulat fl-Artikolu 306 ħlief għat-trattament stipulat fil-paragrafu 1(b) ta’ dak l-Artikolu u fl-Artikolu 307, rispettivament;
(b)
it-trattament stipulat fl-Artikolu 310.
3. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw it-trattament stipulat fl-Artikolu 306, minbarra t-trattament stipulat fil-paragrafu (1)(a) ta’ dak l-Artikolu, u fl-Artikolu 309, kif applikabbli, għall-kuntratti u t-transazzjonijiet pendenti rigward CCP mhux kwalifikanti kif elenkat fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 302
Monitoraġġ ta' skoperturi għal CCPs
1. L-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu monitoraġġ tal-iskoperturi kollha tagħhom għas-CCPs u għandhom jistabbilixxu proċeduri għar-rapportar regolari ta' informazzjoni dwar dawk l-iskoperturi lill-amministrazzjoni għolja u l-kumitat jew kumitati adatti tal-korp ta' ġestjoni.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw, permezz ta' analiżi adatta tax-xenarju u ttestjar għal stress, jekk il-livell ta' fondi proprji li jinżammu kontra skoperturi għal CCP, inklużi skoperturi potenzjali futuri tar-riskju ta’ kreditu, skoperturi minn kontribuzzjonijiet għal fondi ta’ inadempjenza u, fejn l-istituzzjoni tkun qed taġixxi bħala membru ta' kklerjar, skoperturi li jirriżultaw minn arranġamenti kuntrattwali kif stabbilit fl-Artikolu 304, jirrelatax b'mod adegwat għar-riskji inerenti ta' dawk l-iskoperturi.
Artikolu 303
Trattament tat-transazzjonijiet tal-membri ta' kklerjar u tal-klijenti
1. Fejn istituzzjoni taġixxi bħala membru ta’ kklerjar, jew għaliha nnifisha jew bħala intermedjarju finanzjarju bejn klijent u CCP, hija għandha tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għall-iskoperturi tagħha għal CCP skont l-Artikolu 301(2) u (3).
2. Fejn istituzzjoni taġixxi bħala membru ta’ kklerjar u, f'dik il-kapaċità, taġixxi bħala intermedjarju finanzjarju bejn klijent u CCP, hija għandha tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għal transazzjonijiet relatati mas-CCP mal-klijent skont it-Taqsimiet 1 sa 8 ta' dan il-Kapitolu, kif applikabbli.
3. Fejn istituzzjoni tkun klijent ta’ membru ta’ kklerjar, hija għandha tikkalkula r-rekwiżiti ta' fondi proprji għat-transazzjonijiet tagħha relatati mas-CCP mal-membru ta’ kklerjar skont it-Taqsimiet 1 sa 8 ta’ dan il-Kapitolu, kif applikabbli.
4. Bħala alternattiva għall-approċċ speċifikat fil-paragrafu 3, fejn istituzzjoni tkun klijent, hija tista’ tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għat-transazzjonijiet tagħha relatati mas-CCP mal-membru ta’ kklerjar skont l-Artikolu 305(2) dment li jiġu ssodisfati ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-pożizzjonijiet u l-assi ta’ dik l-istituzzjoni relatati ma’ dawk it-transazzjonijiet huma distinti u segregati fit-tifsira tal-Artikolu 39 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, fil-livell kemm tal-membru ta’ kklerjar kif ukoll tas-CCP, mill-pożizzjonijiet u l-assi kemm tal-membru ta’ kklerjar kif ukoll tal-klijenti l-oħra ta’ dak il-membru ta’ kklerjar u bħala konsegwenza ta’ dik is-segregazzjoni dawk il-pożizzjonijiet u l-assi jkunu protetti minn falliment fil-każ ta’ inadempjenza jew insolvenza tal-membru ta’ kklerjar jew ta' wieħed jew aktar mill-klijenti l-oħra tiegħu;
(b)
liġijiet, regolamenti, regoli u arranġamenti kuntrattwali rilevanti applikabbli jew vinkolanti għall-istituzzjoni jew is-CCP jiżguraw li f’każ ta’ inadempjenza jew insolvenza tal-membru ta’ kklerjar, it-trasferiment tal-pożizzjonijiet tal-istituzzjoni relatati ma’ dawk il-kuntratti u transazzjonijiet u tal-kollateral korrispondenti għal membru ta’ kklerjar ieħor fi żmien il-perijodu marġinali ta’ riskju rilevanti.
5. Fejn l-istituzzjoni li taġixxi bħala membru ta’ kklerjar tidħol f’arranġament kuntrattwali ma’ klijent ta’ membru ta’ kklerjar ieħor sabiex tiżgura lill-klijent il-portabbiltà tal-assi u l-pożizzjonijiet imsemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 5, dik l-istituzzjoni tista’ tattribwixxi valur tal-iskopertura ta’ żero għall-obbligazzjoni kontinġenti li tinħoloq minħabba dak l-arranġament kuntrattwali.
Artikolu 304
Trattament tal-iskoperturi tal-membri ta' kklerjar lill-klijenti
1. Fejn istituzzjoni taġixxi bħala membru ta’ kklerjar u, f’dik il-kapaċità, taġixxi bħala intermedjarju finanzjarju bejn klijent u CCP, għandha tikkalkula r-rekwiżiti tal-fondi proprji għat-transazzjonijiet relatati mas-CCP tagħha mal-klijent skont it-Taqsimiet 1 sa 8 ta’ dan il-Kapitolu u t-Titolu VI tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
2. Fejn istituzzjoni li taġixxi bħala membru ta’ kklerjar tidħol f’arranġament kuntrattwali ma’ klijent ta’ membru ta’ kklerjar ieħor li jiffaċilita, skont l-Artikolu 48(5) u (6) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, it-trasferiment tal-pożizzjonijiet u l-kollateral kif imsemmi fl-Artikolu 305(2)(b) ta’ dan ir-Regolament għal dak il-klijent, u dak il-ftehim kuntrattwali joħloq obbligazzjoni kontinġenti għal dik l-istituzzjoni, dik l-istituzzjonitista' tatribwixxi valur ta' espożizzjoni ta' żero għal dik l-obbligazzjoni kontinġenti.
3. Istituzzjoni li taġixxi bħala membru ta' kklerjar tista' tapplika perijodu marġinali ta’ riskju iqsar meta tikkalkula r-rekwiżi ta' fondi proprji għall-iskoperturi tagħha lil klijent skont il-Metodu tal-Mudell Intern. Il-perijodu marġinali ta’ riskju applikat mill-istituzzjoni m’għandux ikun iqsar minn ħamest ijiem.
4. Istituzzjoni li taġixxi bħala membru ta' kklerjar tista' timmultiplika l-EAD tagħha bi scalar meta tikkalkula r-rekwiżit ta' fondi proprji għall-iskoperturi tagħha lil klijent skont il-Metodu Skont il-Valur fis-Suq, il-Metodu Standardizzat jew il-Metodu tal-Iskopertura Oriġinali. L-iscalars li l-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw huma dawn li ġejjin:
(a)
0,71 għal perijodu marġinali ta’ riskju ta' ħamest ijiem;
(b)
0,77 għal perijodu marġinali ta’ riskju ta' sitt ijiem;
(c)
0,84 għal perijodu marġinali ta’ riskju ta' sebat ijiem;
(d)
0,89 għal perijodu marġinali ta’ riskju ta' tmint ijiem;
(e)
0,95 għal perijodu marġinali ta’ riskju ta' disat ijiem;
(f)
1 għal perijodu marġinali ta’ riskju ta' għaxart ijiem jew iktar.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi regolatorji biex ikunu speċifikati l-perijodi marġinali ta' riskju li l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw għall-finijiet tal-paragrafi 3 u 4.
Meta tiżviluppa dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji, l-ABE għandha tapplika l-prinċipji li ġejjin:
(a)
għandha tiddefinixxi l-perijodu marġinali ta' riskju għal kull wieħed mit-tipi ta' kuntratti u transazzjonijiet elenkati fl-Artikolu 301(1);
(b)
il-perijodi marġinali ta' riskju li jridu jiġu definiti fil-punt (a) għandhom jirriflettu l-perijodu ta' għeluq tal-kuntratti u t-transazzjonijiet imsemmija f'dak il-punt.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 305
Trattament tal-iskoperturi ta' klijenti
1. Fejn istituzzjoni tkun klijent, hi għandha tikkalkula r-rekwiżiti ta' fondi proprji għat-transazzjonijiet relatati mas-CCP tagħha mal-membru ta’ kklerjar skont it-Taqsimiet 1 sa 8 ta’ dan il-Kapitolu u skont t-Titolu VI tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
2. Mingħajr preġudizzju għall-approċċ speċifikat fil-paragrafu 1, fejn istituzzjoni tkun klijent, tista’ tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għall-iskoperturi kummerċjali tagħha għal transazzjonijiet relatati mas-CCP mal-membru ta’ kklerjar tagħha skont l-Artikoli 306 sakemm jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-pożizzjonijiet u l-assi ta’ dik l-istituzzjoni relatati ma’ dawk it-transazzjonijiet huma distinti u segregati, fil-livell kemm tal-membru ta’ kklerjar kif ukoll tas-CCP, mill-pożizzjonijiet u l-assi kemm tal-membru ta’ kklerjar kif ukoll tal-klijenti l-oħra ta’ dak il-membru ta’ kklerjar u bħala konsegwenza ta’ dik id-distinzjoni u segregazzjoni dawk il-pożizzjonijiet u l-assi jkunu protetti f'każ ta' falliment fil-każ ta’ inadempjenza jew insolvenza tal-membru ta’ kklerjar jew ta' wieħed jew aktar mill-klijenti l-oħra tiegħu;
(b)
liġijiet, regolamenti, regoli u arranġamenti kuntrattwali applikabbli jew vinkolanti għall-istituzzjoni jew is-CCP jiffaċilitaw it-trasferiment tal-pożizzjonijiet tal-klijent relatati ma’ dawk il-kuntratti u transazzjonijiet u tal-kollateral korrispondenti għal membru ta’ kklerjar ieħor fil-perijodu b'riskju ta' marġni applikabbli fil-każ ta’ inadempjenza jew insolvenza tal-membru ta’ kklerjar oriġinali. F'ċirkostanzi bħal dawn, il-pożizzjonijiet tal-klijent u l-kollateral għandhom jiġu trasferiti bil-valur tas-suq sakemm il-klijent ma jitlobx li jagħlaq il-pożizzjoni bil-valur tas-suq;
(c)
l-istituzzjoni jkollha disponibbli opinjoni indipendenti legali bil-miktub u raġunata li tikkonkludi li, fil-każ ta’ kontestazzjoni legali, il-qrati rilevanti u l-awtoritajiet amministrattivi jsibu li l-klijent ma jġarrab ebda telf minħabba l-insolvenza tal-membru ta' kklerjar tagħha jew ta' kwalunkwe wieħed mill-klijenti tal-membri ta' kklerjar tagħha skont il-liġijiet u l-ġurisdizzjoni tal-istituzzjoni, il-membru ta' kklerjar tagħha u s-CCP, il-liġi li tirregola t-transazzjonijiet u l-kuntratti li l-istituzzjoni tikklerja permezz tas-CCP, il-liġi li tirregola l-kollateral, u l-liġi li tirregola kwalunkwe kuntratt jew ftehim meħtieġ biex tiġi ssodisfata l-kondizzjoni fil-punt (b).
(d)
is-CCP hi QCCP.
3. Mingħajr preġudizzju għall-kondizzjonijiet speċifikati fil-paragrafu 2, fejn istituzzjoni li tkun klijent ma tkunx protetta minn telf fil-każ ta' inadjempenza konġunta tal-membru ta' kklerjar u klijent ieħor tal-membru ta' kklerjar, iżda l-kondizzjonijiet l-oħra kollha stabbiliti fil-paragrafu 2 ikunu ssodisfati, il-klijent jista’ jikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għall-iskoperturi kummerċjali tagħha għal transazzjonijiet relatati mas-CCP mal-membru ta’ kklerjar tagħha skont l-Artikoli 306, soġġett għas-sostituzzjoni tal-piż tar-riskju ta' 2 % fil-paragrafu 1(a) ta' dak l-Artikolu ma' piż tar-riskju ta' 4 %.
4. Fejn istituzzjoni li tkun klijent tagħmel użu mis-servizzi ta' CCP permezz ta' arranġamenti ta' kklerjar indirett, skont l-Artikolu 4(3) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, dik l-istituzzjoni tista' tapplika t-trattament stipulat fil-paragrafu 2 jew 3 biss fejn il-kondizzjonijiet f'kull paragrafu jiġu ssodisfati f'kull livell tal-katina ta' intermedjarji.
Artikolu 306
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għall-iskoperturi kummerċjali
1. Istituzzjoni għandha tapplika t-trattament li ġej għall-iskoperturi kummerċjali tagħha ma' CCPs:
(a)
għandha tapplika piż tar-riskju ta’ 2 % għall-valur tal-iskoperturi tal-iskoperturi kummerċjali kollha tagħha ma' QCCPs;
(b)
għandha tapplika l-piż tar-riskju użat għall-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu kif stipulat fl-Artikolu 107(2)(b) għall-iskoperturi kummerċjali kollha tagħha ma' CCPs li ma jikkwalifikawx;
(c)
fejn istituzzjoni taġixxi ta' intermedjarju finanzjarju bejn klijent u CCP u t-termini tat-transazzjoni relatata mas-CCP jistipulaw li l-istituzzjoni mhi obbligata tirrimborża lill-klijent l-ebda telf li jkun ġarrab minħabba kambjamenti fil-valur ta' dik it-transazzjoni f'każ ta' inadjempenza ta' CCP, il-valur ta' skopertura tat-transazzjoni ma' CCP li tikkorrispondi ma' dik it-transazzjoni relatata mas-CCP hu ugwali għal żero.
2. Minkejja l-paragrafu 1, fejn assi depożitati bħala kollateral ma' CCP jew ma' membru ta’ kklerjar ikun protetti f'każ ta' falliment fil-każ li s-CCP, il-membru ta’ kklerjar jew wieħed jew aktar mill-klijenti tal-membru ta’ kklerjar isiru insolventi, l-istituzzjoni tista’ tattribwixxi valur tal-iskopertura ta’ żero għall-iskoperturi għar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti għal dawk l-assi.
3. Istituzzjoni għandha tikkalkula l-valur tal-iskoperturi tal-iskoperturi kummerċjali tagħha ma’ CCP skont it-Taqsimiet 1 sa 8 ta’ dan il-Kapitolu, kif applikabbli.
4. Istituzzjoni għandha tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-iskoperturi kummerċjali tagħha ma’ CCPs għall-finijiet tal-Artikolu 92(3) bħala s-somma tal-valur tal-iskoperturi kummerċjali tagħha ma’ CCPs, ikkalkulata skont il-paragrafi 2 u 3 ta' dan l-Artikolu, immultiplikata bil-piż tar-riskju determinat skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
Artikolu 307
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta’ CCP
Istituzzjoni li taġixxi bħala membru ta’ kklerjar għandha tapplika t-trattament li ġej għall- iskoperturi li jirriżultaw mill-kontribuzzjonijiet tagħha għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta’ CCP:
(a)
hi għandha tikkalkula r-rekwiżiti tagħha ta' fondi proprji għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati tagħha għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' QCCP skont l-approċċ stabbilit fl- Artikolu 308.
(b)
hi għandha tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati tagħha għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' CCP mhux kwalifikant skont l-approċċ stabbilit fl-Artikolu 309.
Artikolu 308
Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' QCCP
1. Il-valur tal-iskopertura għall-kontribuzzjoni prefinanzjata għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' QCCP (DFi) għandu jkun l-ammont imħallas jew il-valur tas-suq tal-assi kif mogħti minn dik l-istituzzjoni mnaqqas bi kwalunkwe ammont minn dik il-kontribuzzjoni li l-QCCP tkun diġà użat biex tassorbi t-telf tagħha wara inadempjenza minn membru wieħed ta' kklerjar tagħha jew aktar.
2. Istituzzjoni għandha tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji (Ki) sabiex tkopri l-iskopertura li tirriżulta mill-kontribuzzjoni prefinanzjata tagħha (DFi) kif ġej:
fejn:
β
=
il-fattur ta’ konċentrazzjoni komunikat lill-istituzzjoni mis-CCP;
N
=
in-numru tal-membri ta’ kklerjar komunikat lill-istituzzjoni mis-CCP;
DFCM
=
is-somma tal-kontribuzzjonijiet prefinanzjati tal-membri ta’ kklerjar kollha tas-CCP komunikata lill-istituzzjoni mis-CCP;
KCM
=
is-somma tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji tal-membri ta’ kklerjar kollha tas-CCP ikkalkulata skont il-formula applikabbli speċifikata fil-paragrafu 3 .
3. Istituzzjoni għandha tikkalkula KCM kif ġej:
(a)
fejn KCCP ≤ DFCCP, l-istituzzjoni għandha tuża l-formula li ġejja:
;
(b)
fejn DFCCP KCCP ≤DF*, l-istituzzjoni għandha tuża l-formula li ġejja:
;
(c)
fejn DF* KCCP, l-istituzzjoni għandha tuża l-formula li ġejja:
fejn:
DFCCP
=
ir-riżorsi finanzjarji prefinanzjati tas-CCP komunikati lill-istituzzjoni mis-CCP;
KCCP
=
il-kapital ipotetiku tas-CCP komunikat lill-istituzzjoni mis-CCP;
DF*
=
;
=
;
;
=
il-kontribuzzjoni prefinanzjata medja, , komunikata lill-istituzzjoni mis-CCP;
c1
=
fattur kapitali daqs
c2
=
fattur tal-kapital daqs 100 %;
μ
=
1,2.
4. Istituzzjoni għandha tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-iskoperturi li jirriżultaw minn kontribuzzjoni prefinanzjata tal-istituzzjoni għall-finijiet tal-Artikolu 92(3) bħala r-rekwiżit ta’ fondi proprji (Ki) determinati skont il-paragrafu 2 multiplikati bi 12,5.
5. Fejn KCCP hija żero, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-valur ta’ 0,16 % għal c1 għall-finijiet tal-kalkolu fil-paragrafu 3.
Artikolu 309
Rekwiżit ta' fondi proprji għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' CCP mhux kwalifikant u għall-kontribuzzjonijiet mhux iffinanzjati ta’ CCP mhux kwalifikant
1. Istituzzjoni għandha tapplika l-formula li ġejja biex tikkalkola r-rekwiżit ta' fondi proprji (Ki) għall-iskoperturi li jirriżultaw mill-kontribuzzjonijiet prefinanzjati tagħha għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' CCP mhux kwalifikant (DFi) u minn kontribuzzjonijiet mhux iffinanzjati (UCi) għal tali CCP:
fejn c2·u μ huma definiti bħal fl-Artikolu 308(3).
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, kontribuzzjonijiet mhux iffinanzjati tfisser kontribuzzjonijiet li istituzzjoni li tkun taġixxi bħala membru ta' kklerjar tkun kuntrattwalment impenjata biex tipprovdi lil CCP wara li CCP tkun użat il-fond ta’ garanzija f'każ ta' inadempjenza kollu tagħha biex tkopri t-telf li tkun ġarrbet wara l-inadempjenza tal-membri ta' kklerjar wieħed jew aktar tagħha.
3. Istituzzjoni għandha tikkalkula l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-iskoperturi li jirriżultaw minn kontribuzzjoni prefinanzjata għall-finijiet tal-Artikolu 92(3) tal-istituzzjoni bħala r-rekwiżit ta' fondi proprji (Ki) determinati skont il-paragrafi 1 multiplikati bi 12,5.
Artikolu 310
Kalkolu alternattiv tar-rekwiżit ta' fondi proprji għal skoperturi għal QCCP
Istituzzjoni għandha tapplika l-formula li ġejja biex tikkalkula r-rekwiżit ta' fondi proprji (Ki) għall-iskoperturi li jirriżultaw mill-iskoperturi kummerċjali tagħha u l-iskoperturi kummerċjali tal-klijent tagħha (TEi) u l-kontribuzzjonijiet prefinanzjati (DFi) għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta' QCCP:
Artikolu 311
Rekwiżiti ta' fondi proprji għal skoperturi lil CCPs li ma jibqgħux jissodisfaw ċerti kondizzjonijiet
1. Istituzzjoni għandha tapplika t-trattament stipulat f'dan l-Artikolu fejn ikunu ġew issodisfati waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin jew it-tnejn li huma:
(a)
l-istituzzjoni tkun irċeviet notifika mis-CCP meħtieġa mill-punt (j)(ii) tal-Artikolu 50b tar-Regolament (UE) Nru 648(2012) li tgħid li s-CCP waqfet tikkalkula l-KCCP;
(b)
ikun sar magħruf lill-istituzzjoni, wara tħabbira jew notifika pubblika mill-awtorità kompetenti ta' CCP użata mill-istituzzjoni jew minn dik is-CCP infisha, li s-CCP mhix ser tikkonforma aktar mal-kondizzjonijiet għal awtorizzazzjoni jew rikonoxximent, kif applikabbli.
2. Fejn tkun ġiet issodisfata biss il-kondizzjoni fil-punt (a) tal-paragrafu 1, l-awtorità kompetenti tal-istituzzjoni għandha tivverifika r-raġunijiet għaliex is-CCP tkun waqfet milli tikkalkula l-KCCP.
Fejn l-awtorità kompetenti tqis li r-raġunijiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu jkunu validi, din tista' tippermetti lill-istituzzjonijiet fl-Istat Membru tagħha japplikaw it-trattament stipulat fl-Artikolu 310 għall-iskoperturi kummerċjali u l-kontribuzzjonijiet għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza għal dik is-CCP. Meta tagħti tali permess, din għandha tagħti r-raġunijiet għad-deċiżjoni tagħha.
Fejn l-awtorità kompetenti tqis li r-raġunijiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu mhumiex validi, l-istituzzjonijiet kollha fl-Istat Membru tagħha, irrispettivament mit-trattament li jkunu għażlu skont l-Artikolu 301(2), għandhom japplikaw it-trattament stipulat fil-punti (a) sa (d) tal-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu.
3. Fejn il-kondizzjoni fil-punt (b) tal-paragrafu 1 tkun ġiet issodisfata, irrispettivament minn jekk il-kondizzjoni fil-punt (a) ta' dak il-paragrafu tkunx ġiet issodisfata jew le, istituzzjoni għandha, fi żmien tliet xhur miċ-ċirkustanza li tinħoloq stipulata fil-punt (b) ta' dak il-paragrafu, jew aktar kmieni fejn l-awtorità kompetenti tal-istituzzjoni tkun teħtieġ dan, tagħmel is-segwenti fir-rigward tal-iskoperturi tagħha għal dik is-CCP:
(a)
tieqaf milli tapplika t-trattament li tkun għażlet skont l-Artikolu 301(2);
(b)
tapplika t-trattament stipulat fil-punt (b) tal-Artikolu 306(1) għall-iskoperturi kummerċjali tagħha għal dik is-CCP;
(c)
tapplika t-trattament stipulat fl-Artikolu 309 għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati għall-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza ta’ dik is-CCP u għall-kontribuzzjonijiet mhux finanzjati tagħha għal dik is-CCP;
(d)
tittratta l-iskoperturi ħlief dawk elenkati fil-punti (b) u (c) għal dik is-CCP bħala skoperturi għal korporattiva skont l-Approċċ standardizzat għar-riskju ta' kreditu kif stipulat fil-Kapitolu 2.
TITOLU III
REKWIŻITI TA' FONDI PROPRJI GĦAR-RISKJU OPERATTIV
KAPITOLU 1
Prinċipji ġenerali li jirregolaw l-użu tal-approċċi differenti
Artikolu 312
Permess u notifika
1. Sabiex jikkwalifikaw għall-użu tal-Approċċ Standardizzat, l-istituzzjonijiet għandhom jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 320, kif ukoll jissodisfaw l-istandards ġenerali tal-ġestjoni tar-riskji stabbiliti fl-Artikoli 74 u 85 tad-Direttiva 2013/36/UE. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti qabel ma jużaw l-Approċċ Standardizzat.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw indikatur alternattiv rilevanti għal-linji tan-negozju tas-servizzi bankarji għall-konsumatur u tas-servizzi bankarji kummerċjali fejn jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 319(2) u 320.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu bbażati fuq is-sistemi ta’ kalkolu tar-riskju operattiv tagħhom stess, fejn jiġu ssodisfati l-istandards kwalitattivi u kwantitattivi kollha stabbiliti fl-Artikoli 321 u 322 rispettivament u fejn l-istituzzjonijiet jissodosfaw l-istandards ġenerali tal-ġestjoni tar-riskji stabbiliti fl-Artikoli 74 u 85 tad-Direttiva 2013/36/UE u t-TaqsimaII, il-Kapitolu 3, it-Titolu VII ta’ dik id-Direttiva.
L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ukoll għall-permess mill-awtoritajiet kompetenti meta jkunu jridu jimplimentaw estensjonijiet materjali u bidliet f’dawk l-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess biss meta l-istituzzjonijiet ikomplu jissodisfaw l-istandards speċifikati fl-ewwel subparagrafu wara dawk l-estensjonijiet materjali u l-bidliet.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti bil-bidliet kollha fil-mudelli tal-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-metodoloġija tal-valutazzjoni permezz ta' liema l-awtoritajiet kompetenti jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu;
(b)
il-kondizzjonijiet għall-valutazzjoni tal-materjalità tal-estensjonijiet u l-bidliet fl-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu;
(c)
il-modalitajiet tan-notifika kif rikjest fil-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 313
Lura għall-użu ta’ approċċi inqas sofistikati
1. L-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċ Standardizzat ma għandhomx jergħu lura għall-użu tal-Approċċ tal-Indikatur Bażi sakemm ma jiġux issodisfati l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 3.
2. L-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu ma għandhomx jergħu lura għall-użu tal-Approċċ Standardizzat jew l-Approċċ tal-Indikatur Bażi sakemm ma jiġux issodisfati l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 3.
3. Istituzzjoni tista’ biss terġa' lura għall-użu ta’ approċċ inqas sofistikat għar-riskju operattiv meta jiġu ssodisfati ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni tkun uriet għas-sodisfazzjon għall-awtorità kompetenti li l-użu ta' approċċ inqas sofistikat mhuwiex propost sabiex jitnaqqsu r-rekwiżiti ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni relatati mar-riskju operattiv, huwa meħtieġ fuq il-bażi tan-natura u l-kumplessità tal-istituzzjoni u ma jkollux impatt materjali negattiv fuq is-solvenza tal-istituzzjoni jew fuq il-kapaċità tagħha li tiġġestixxi r-riskju operattiv b’mod effettiv;
(b)
l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess minn qabel tal-awtorità kompetenti.
Artikolu 314
Użu kombinat ta’ approċċi differenti
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw kombinazzjoni ta’ approċċi sakemm jiksbu permess mingħand l-awtoritajiet kompetenti. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu dan il-permess meta jiġu ssodosfati r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 4, kif applikabbli.
2. Istituzzjoni tista’ tuża Approċċ Avvanzat ta’ Kalkolu flimkien mal-Approċċ tal-Indikatur Bażi jew mal-Approċċ Standardizzat, meta jiġu ssodisfati ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-kombinazzjoni ta’ Approċċi użati mill-istituzzjoni tkopri r-riskju operattiv kollha tagħha u l-awtoritajiet kompetenti jkunu sodisfatti bil-metodoloġija użata mill-istituzzjoni biex tkopri l-attivitajiet differenti, il-postijiet ġeografiċi, l-istrutturi ġuridiċi jew diviżjonijiet oħra rilevanti determinati fuq bażi interna;
(b)
il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 320 u l-istandards stabbiliti fl-Artikoli 321 u 322 jiġu ssodosfati għall-parti tal-attivitajiet koperta mill-Approċċ Standardizzat u l-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu rispettivament.
3. Għall-istituzzjonijiet li jridu jużaw l-Approċċ Avvanzat ta’ Kalkolu b'kombinazzjoni mal-Approċċ tal-Indikatur Bażi jew mal-Approċċ Standardizzat, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jimponu l-kondizzjonijiet addizzjonali li ġejjin għall-għoti tal-permess:
(a)
fid-data tal-implimentazzjoni ta’ Approċċ Avvanzat ta’ Kalkolu, parti sinifikanti tar-riskju operattiv tal-istituzzjoni tkun koperta minn dak l-Approċċ;
(b)
l-istituzzjoni timpenja ruħha li tapplika l-Approċċ Avvanzat ta’ Kalkolu f’parti materjali tal-operazzjonijiet tagħha f'perijodu ta’ żmien ki jkun ġie sottomess lill-awtoritajiet kompetenti tagħha u approvat minnhom.
4. Istituzzjoni tista’ titlob permess minn awtorità kompetenti sabiex tuża kombinazzjoni tal-Approċċ tal-Indikatur Bażi u l-Approċċ Standardizzat f’ċirkustanzi eċċezzjonali biss bħall-akkwist reċenti ta’ negozju ġdid li tista’ teħtieġ perijodu ta’ tranżizzjoni għall-applikazzjoni tal-Approċċ Standardizzat.
Awtorità kompetenti għandha biss tagħti tali permess meta l-istituzzjoni tkun impenjat ruħha li tapplika l-Approċċ Standardizzat f'perijodu ta' żmien li jkun ġie sottomess lill-awtorità kompetenti u approvat minnha.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-kondizzjonijiet li l-awtoritajiet kompetenti għandhom jużaw meta jevalwaw il-metodoloġija msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 2;
(b)
il-kondizzjonijiet li l-awtoritajiet kompetenti għandhom jużaw meta jiddeċiedu dwar jekk jimponux il-kondizzjonijiet addizzjonali msemmija fil-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2016.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
KAPITOLU 2
Approċċ tal-indikatur bażi
Artikolu 315
Rekwiżit ta' fondi proprji
1. Skont l-Approċċ tal-Indikatur Bażi, ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju operattiv huwa ugwali għal 15 % tal-medja fuq tliet snin tal-indikatur rilevanti stipulat fl-Artikolu 316.
L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-medja fuq tliet snin tal-indikatur rilevanti fuq il-bażi tal-aħħar tliet osservazzjonijiet ta’ tnax-il xhar fi tmiem is-sena finanzjarja. Meta ċifri verifikati ma jkunux disponibbli, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw stimi tan-negozju.
2. Meta istituzzjoni tkun ilha topera għal inqas minn tliet snin hija tista' tuża stimi tan-negozju prospettivi fil-kalkolu tal-indikatur rilevanti, sakemm tibda tuża data storika minn meta din tkun disponibbli.
3. Meta istituzzjoni tista' tipprova lill-awtorità kompetenti tagħha li, minħabba fużjoni, akkwist jew ċessjoni ta' entitajiet jew attivitajiet, l-użu ta' medja ta' tliet snin għall-kalkolu tal-indikatur rilevanti jwassal għal stima mhux oġġettiva tar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju operattiv, l-awtorità kompetenti tista' tippermetti lill-istituzzjoni li timmodifika l-kalkolu b'mod li jittieħed kont ta' dawn l-avvenimenti u għandha tinforma lill-ABE dwar dan kif xieraq. F'tali ċirkostanzi, l-awtorità kompetenti tista', fuq inizjattiva proprja, teħtieġ ukoll li istituzzjoni temenda l-kalkolu.
4. Fejn għal kwalunkwe osservazzjoni partikolari, l-indikatur rilevanti jkun negattiv jew żero, l-istituzzjonijiet ma għandhomx jikkunsidraw din iċ-ċifra fil-kalkolu tal-medja fuq tliet snin. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-medja fuq tliet snin bħala s-somma taċ-ċifri pożittivi diviża bl-għadd ta’ ċifri pożittivi.
Artikolu 316
Indikatur rilevanti
1. Għal istituzzjonijiet li japplikaw l-istandards tal-kontabbiltà stabbiliti bid-Direttiva 86/635/KEE, ibbażati fuq il-kategoriji ta' kontabbiltà għall-kont tal-profit u t-telf tal-istituzzjonijiet skont l-Artikolu 27 ta’ dik id-Direttiva, l-indikatur rilevanti huwa s-somma tal-elementi elenkati fit-Tabella 1 ta’ dan il-paragrafu. L-istituzzjonijiet għandhom jinkludu kull element fis-somma bis-sinjal pożittiv jew negattiv tiegħu.
Tabella 1
1
Imgħax riċevibbli u dħul simili
2
Imgħax pagabbli u imposti simili
3
Dħul minn ishma u titoli oħra b'rendita varjabbli/fissa
4
Kummissjonijiet/tariffi riċevibbli
5
Kummissjonijiet/tariffi pagabbli
6
Profit nett jew telf nett fuq operazzjonijiet finanzjarji
7
Dħul operattiv ieħor
L-istituzzjonijiet għandhom jaġġustaw dawn l-elementi biex jirriflettu l-kwalifikazzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw l-indikatur rilevanti qabel it-tnaqqis ta’ kwalunkwe provvediment u nfiq operattiv. L-istituzzjonijiet għandhom jinkludu fl-infiq operattiv dawk it-tariffi mħallsa għas-servizzi ta’ esternalizzazzjoni pprovduti minn partijiet terzi li ma jkunux kumpannija prinċipali jew sussidjarja tal-istituzzjoni jew sussidjarja ta’ kumpannija prinċipali li tkun ukoll il-kumpannija prinċipali tal-istituzzjoni. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw in-nefqa fuq l-esternalizzazzjoni tas-servizzi mogħtija minn partijiet terzi sabiex jitnaqqas l-indikatur rilevanti meta n-nefqa tkun ġejja minn impriża soġġetta għal regoli skont, jew ekwivalenti għal, dan ir-Regolament;
(b)
l-istituzzjonijiet ma għandhomx jużaw l-elementi li ġejjin fil-kalkolu tal-indikatur rilevanti:
(i)
profitti/telf realizzati mill-bejgħ ta’ elementi fil-portafoll mhux tan-negozjar;
(ii)
dħul minn elementi straordinarji jew irregolari;
(iii)
dħul li ġej mill-assigurazzjoni.
(c)
meta r-rivalutazzjoni ta’ elementi tan-negozjar tkun parti mir-rapport tal-profit u t-telf, l-istituzzjonijiet jistgħu jinkludu r-rivalutazzjoni. Meta l-istituzzjonijiet japplikaw l-Artikolu 36(2) tad-Direttiva 86/635/KEE, huma għandhom jinkludu r-rivalutazzjoni kkalkulata fil-kont ta’ profit u telf.
2. Meta l-istituzzjonijiet japplikaw standards tal-kontabbiltà differenti minn dawk stabbiliti mid-Direttiva 86/635/KEE, huma għandhom jikkalkulaw l-indikatur rilevanti fuq il-bażi tad-data li tirrefletti bl-aħjar mod id-definizzjoni mogħtija f’dan l-Artikolu.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tiddetermina l-metodoloġija għall-kalkolu tal-indikatur rilevanti msemmi fil-paragrafu 2.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2017.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
KAPITOLU 3
Approċċ Standardizzat
Artikolu 317
Rekwiżit ta' fondi proprji
1. Skont l-Approċċ Standardizzat, l-istituzzjonijiet għandhom jaqsmu l-attivitajiet tagħhom fil-linji tan-negozju stabbiliti fit-Tabella 2 tal-paragrafu 4 u skont il-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 318.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju operattiv bħala l-medja fuq tliet snin tas-somma tar-rekwiżiti annwali ta’ fondi proprji fil-linji kollha tan-negozju msemmija fit-Tabella 2 tal-paragrafu 4. Ir-rekwiżit annwali ta’ fondi proprji ta’ kull linja tan-negozju huwa daqs il-multiplikazzjoni tal-fattur beta korrispondenti msemmi f’dik it-Tabella bil-parti tal-indikatur rilevanti abbinata mal-linja tan-negozju rispettiva.
3. Fi kwalunkwe sena partikolari, l-istituzzjonijiet jistgħu jpaċu r-rekwiżiti negattivi ta’ fondi proprji li jirriżultaw minn parti negattiva tal-indikatur rilevanti fi kwalunkwe linja tan-negozju b’rekwiżiti pożittivi ta’ fondi proprji f’linji oħra tan-negozju mingħajr limitu. Madankollu, meta r-rekwiżit aggregat ta’ fondi proprji fil-linji kollha tan-negozju f’sena partikolari jkun negattiv, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-valur żero bħala l-input għan-numeratur għal dik is-sena.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-medja fuq tliet snin tas-somma msemmija fil-paragrafu 2 fuq il-bażi tal-aħħar tliet osservazzjonijiet ta’ tnax-il xhar fi tmien is-sena finanzjarja. Meta ċifri verifikati ma jkunux disponibbli, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw stimi tan-negozju.
Meta istituzzjoni tista' tipprova lill-awtorità kompetenti tagħha li, minħabba fużjoni, akkwist jew ċessjoni ta' entitajiet jew attivitajiet, bl-użu ta' medja ta' tliet snin għall-kalkolu tal-indikatur rilevanti jwassal għal stima mhux oġġettiva tar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju operattiv, l-awtorità kompetenti tista' tippermetti lill-istituzzjonijiet li jemendaw il-kalkolu b'mod li jittieħed kont ta' dawn l-avvenimenti u għandha tinforma lill-ABE dwar dan kif xieraq. F'tali ċirkostanzi, l-awtorità kompetenti tista', fuq inizjattiva proprja, teħtieġ ukoll li istituzzjoni temenda l-kalkolu.
Meta istituzzjoni tkun ilha topera għal inqas minn tliet snin hija tista' tuża stimi tan-negozju prospettivi fil-kalkolu tal-indikatur rilevanti, sakemm tibda tuża data storika minn meta din tkun disponibbli.
Tabella 2
Linja tan-negozju
Lista ta’ attivitajiet
Perċentwal
(fattur beta)
Finanzi korporattivi
Sottoskrizzjoni ta’ strumenti finanzjarji jew it-tqegħid ta' strumenti finanzjarji fuq bażi ta' impenn irrevokabbli
Servizzi relatati mas-sottoskrizzjoni
Konsulenza dwar l-investimenti
Konsulenza lill-impriżi dwar l-istruttura kapitali, l-istrateġija industrijali u kwistjonijiet relatati u konsulenza u servizzi relatati mal-fużjonijiet u l-akkwist ta’ impriżi
Riċerka dwar l-investimenti u analiżi finanzjarja u forom oħra ta’ rakkomandazzjoni ġenerali relatati ma’ transazzjonijiet fi strumenti finanzjarji
18 %
Negozjar u bejgħ
Negozjar għall-kont proprju
Intermedjazzjoni fis-suq monetaju
Riċeviment u trażmissjoni ta' ordnijiet fir-rigward ta’ strument finanzjarju wieħed jew iktar
Eżekuzzjoni ta' ordnijiet f’isem il-klijenti
Tqegħid ta' strumenti finanzjarji mingħajr bażi ta' impenn irrevokabbli
Il-funzjonament ta’ Faċilitajiet Multilaterali tan-Negozjar
18 %
Servizz ta' intermedjazzjoni fil-livell tal-konsumaturi
(Attivitajiet ma’ persuni fiżiċi jew ma’ SMEs li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 123 għall-klassi ta' skopertura fil-livell tal-konsumaturi)
Riċeviment u trażmissjoni ta' ordnijiet fir-rigward ta’ strument finanzjarju wieħed jew iktar
Eżekuzzjoni ta' ordnijiet f’isem il-klijenti
Tqegħid ta' strumenti finanzjarji mingħajr bażi ta' impenn irrevokabbli
12 %
Servizzi bankarji kummerċjali
Aċċettazzjoni ta’ depożiti u fondi oħra ripagabbli
Għoti ta' self
Leasing finanzjarju
Garanziji u impenji
15 %
Servizzi bankarji fil-livell tal-konsumatur
(Attivitajiet ma’ persuni fiżiċi jew SMEs li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 123 għall-klassi ta' skopertura fil-livell tal-konsumaturi)
Aċċettazzjoni ta’ depożiti u fondi oħra ripagabbli
Għoti ta' self
Leasing finanzjarju
Garanziji u impenji
12 %
Pagament u saldu
Servizzi ta’ trażmissjoni ta’ flus,
Ħruġ u amministrazzjoni ta' mezzi ta’ pagament
18 %
Servizzi ta' aġenzija
Kustodja u amministrazzjoni ta’ strumenti finanzjarji f'isem klijenti, inklużi l-kustodja u s-servizzi relatati bħall-ġestjoni ta' flus/kollateral
15 %
Amministrazzjoni tal-assi
Ġestjoni tal-portafoll
Ġestjoni ta’ UCITS
Forom oħra ta’ amministrazzjoni tal-assi
12 %
Artikolu 318
Prinċipji għall-assoċjazzjoni tal-linji tan-negozju
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiżviluppaw u jiddokumentaw politiki u kriterji speċifiċi għall-assoċjazzjoni tal-indikatur rilevanti mal-linji tan-negozju u l-attivitajiet attwali fil-qafas standardizzat stabbilit fl-Artikolu 317. Huma għandhom janalizzaw u jaġġustaw dawn il-politiki u l-kriterji kif ikun xieraq għal attivitajiet u riskji tan-negozju ġodda jew li jkunu qed jinbidlu.
2. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-prinċipji li ġejjin għall-assoċjazzjoni mal-linji tan-negozju:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jabbinaw l-attivitajiet kollha mal-linji tan-negozju b'mod reċiprokament esklużiv u konġuntament eżawrjenti;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jallokaw kwalunkwe attività li ma tistax tiġi abbinata faċilment mal-qafas tal-linji tan-negozju, iżda li tkun tirrappreżenta attività anċillari għal attività inkluża fil-qafas, f’dik il-linja tan-negozju li tappoġġa. Fejn aktar minn linja tan-negozju waħda tkun appoġġata permezz tal-attività anċillari, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw kriterju oġġettiv għall-assoċjazzjoni;
(c)
meta attività ma tkunx tista’ tiġi abbinata ma' linja tan-negozju partikolari, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-linja tan-negozju li tirrendi l-ogħla perċentwal. L-istess linja tan-negozju tapplika b'mod ugwali għal kwalunkwe attività anċillari assoċjata ma’ dik l-attività;
(d)
l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw metodi interni ta’ pprezzar sabiex jallokaw l-indikatur rilevanti fost il-linji tan-negozju. Spejjeż iġġenerati f'linja tan-negozju partikolari li huma attribwibbli għal linja tan-negozju differenti jistgħu jiġu riallokati fil-linja tan-negozju li għaliha jappartjenu;
(e)
l-assoċjazzjoni ta' attivitajiet ma' linji tan-negozju għall-finijiet tal-kapital għar-riskju operattiv għandu jkun konsistenti mal-kategoriji li l-istituzzjonijiet jużaw għar-riskji tal-kreditu u tas-suq;
(f)
l-amministrazzjoni għolja għandha tkun responsabbli mill-politika tal-assoċjazzjoni taħt il-kontroll tal-korp ta' ġestjoni tal-istituzzjoni;
(g)
l-istituzzjonijiet għandhom jissoġġettaw il-proċess tal-assoċjazzjoni ma' linji tan-negozju għal analiżi indipendenti.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi li jiddeterminaw l-kondizzjonijiet għall-applikazzjoni tal-prinċipji għall-assoċjazzjoni mal-linji tan-negozju previsti f’dan l-Artikolu.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2017.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 319
Approċċ Standardizzat Alternattiv
1. Skont l-Approċċ Standardizzat Alternattiv, għal-linji tan-negozju ‘servizzi bankarji fil-livell tal-konsumatur’ u ‘servizzi bankarji kummerċjali’, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej:
(a)
l-indikatur rilevanti huwa indikatur ta' dħul normalizzat daqs l-ammont nominali ta’ self u avvanzi mmultiplikat b’0,035;
(b)
is-self u l-avvanzi jikkonsistu fl-ammonti totali miġbuda fil-portafolli tal-kreditu korrispondenti. Għal-linja tan-negozju ‘servizzi bankarji kummerċjali’, l-istituzzjonijiet għandhom jinkludu wkoll titoli miżmuma fil-portafoll mhux tan-negozjar fl-ammont nominali tas-self u l-avvanzi.
2. Sabiex tirċievi permess biex tuża l-Approċċ Standardizzat Alternattiv, istituzzjoni għandha tissodisfa il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-attivitajiet ta' servizzi bankarji tagħha fil-livell tal-konsumatur jew dawk kummerċjali għandhom jammontaw għal mill-anqas 90 % tad-dħul tagħha;
(b)
proporzjon sinifikanti mill-attivitajiet ta' servizzi bankarji tagħha fil-livell tal-konsumatur jew dawk kummerċjali għandhom jinkludu self assoċjat bi probabbiltà għolja ta’ inadempjenza;
(c)
l-Approċċ Standardizzat Alternattiv jipprovdi bażi adatta għall-kalkolu tar-rekwiżit ta’ fondi proprji tagħha għar-riskju operattiv.
Artikolu 320
Kriterji għall-Approċċ Standardizzat
Il-kriterji msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 312(1) huma dawn li ġejjin:
(a)
istituzzjoni għandha jkollha fis-seħħ sistema dokumentata sewwa ta' valutazzjoni u ġestjoni tar-riskju operattiv b’responsabbiltajiet ċari assenjati għal din is-sistema. Hija għandha tidentifika l-iskoperturi tagħha għar-riskju operattiv u tittraċċa data rilevanti dwar ir-riskju operattiv, inkluż data dwar telf materjali. Din is-sistema għandha tkun soġġetta għal analiżi indipendenti regolari mwettqa minn parti interna jew esterna li għandha l-kompetenza meħtieġa sabiex twettaq din ir-reviżjoni;
(b)
is-sistema ta’ valutazzjoni tar-riskju operattiv ta' istituzzjoni għandha tkun integrata sew fil-proċessi ta’ ġestjoni tar-riskji tal-istituzzjoni. L-output għandu jkun parti integrali mill-proċess ta’ monitoraġġ u ta’ kontroll tal-profil tar-riskju operattiv tal-istituzzjoni;
(c)
istituzzjoni għandha timplimenta sistema ta’ rappurtar lill-amministrazzjoni għolja li tipprovdi rapporti dwar ir-riskju operattiv lil funzjonijiet rilevanti fl-istituzzjonijiet. Istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċeduri sabiex jieħdu l-azzjoni adatta skont l-informazzjoni fir-rapporti għall-maniġment.
KAPITOLU 4
Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu
Artikolu 321
Standards kwalitattivi
L-istandards kwalitattivi msemmija fl-Artikolu 312(2) huma dawn li ġejjin:
(a)
is-sistema interna ta’ istituzzjoni għall-kalkolu tar-riskju operattiv għandha tkun integrata mill-qrib fil-proċessi ta’ kuljum ta' ġestjoni tar-riskji;
(b)
l-istituzzjoni għandu jkollha funzjoni indipendenti ta' ġestjoni tar-riskju operattiv;
(c)
l-istituzzjoni għandha twettaq rappurtar regolari dwar l-iskoperturi għar-riskju operattiv u tal-esperjenzi ta' telf u għandu jkollha fis-seħħ proċeduri sabiex jieħdu l-azzjoni korrettiva xierqa;
(d)
is-sistema ta' ġestjoni tar-riskji ta' istituzzjoni għandha tkun dokumentata sew. Istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċeduri sabiex tiżgura l-konformità u politiki sabiex tindirizza n-nuqqas ta’ konformità;
(e)
l-istituzzjoni għandha tissoġġetta l-proċessi operattivi tagħha ta' ġestjoni tar-riskji u s-sistemi ta’ kalkolu għal analiżi regolari mwettqa minn awdituri interni jew esterni;
(f)
il-proċessi interni ta’ validazzjoni ta’ istituzzjoni għandhom joperaw b’mod validu u effikaċi;
(g)
flussi ta’ data u proċessi assoċjati mas-sistema ta' kalkolu tar-riskji ta' istituzzjoni għandhom ikunu trasparenti u aċċessibbli.
Artikolu 322
Standards Kwantitattivi
1. L-istandards kwantitattivi msemmija fl-Artikolu 312(2) jinkludu l-istandards relatati mal-proċess, id-data interna, id-data esterna, l-analiżi tax-xenarji, l-ambjent kummerċjali u mal-fatturi interni ta’ kontroll stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 6 rispettivament.
2. L-istandards relatati mal-proċess huma dawn li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji tagħha sabiex ikun jinkludi kemm it-telf mistenni kif ukoll dak mhux mistenni, sakemm it-telf mistenni ma jkunx kopert adegwatament fil-prattiki kummerċjali interni tagħha. Il-miżura tar-riskju operattiv għandha tkopri avvenimenti ta’ telf potenzjalment gravi u jilħqu standard ta' validità komparabbli għal intervall ta’ kunfidenza ta’ 99,9 % fuq perijodu ta’ sena;
(b)
is-sistema ta’ kalkolu tar-riskju operattiv ta’ istituzzjoni għandha tinkludi l-użu ta’ data interna, data esterna, analiżi tax-xenarji u fatturi li jirriflettu l-ambjent kummerċjali u s-sistemi interni ta’ kontroll kif stabbilit fil-paragrafi 3 sa 6. Istituzzjoni għandu jkollha approċċ dokumentat sew għall-ippeżar tal-użu ta’ dawn l-erba’ elementi fis-sistema kumplessiva tagħha ta' kalkolu tar-riskju operattiv;
(c)
is-sistema ta' kalkolu tar-riskji ta’ istituzzjoni għandha tkopri l-kawżi ewlenin tar-riskju li jaffettwaw il-forma tad-"denb" tad-distribuzzjoni tal-istimi tat-telf;
(d)
l-istituzzjoni tista’ tirrikonoxxi korrelazzjonijiet fit-telf mir-riskju operattiv fl-istimi individwali tar-riskju operattiv biss meta s-sistemi tagħha għall-kalkolu tal-korrelazzjonijiet ikunu validi, implimentati b’integrità, u jqisu l-inċertezza li tikkonċerna stimi ta’ korrelazzjoni bħal dawn, b’mod partikolari f’perijodi ta’ kriżi. L-istituzzjoni għandha tivvalida s-suppożizzjonijiet ta’ korrelazzjoni tagħha permezz ta' tekniki kwantitattivi u kwalitattivi adatti;
(e)
is-sistema ta’ kalkolu tar-riskji ta’ istituzzjoni għandha tkun konsistenti internament u għandha tevita li tgħodd aktar minn darba il-valutazzjonijiet kwalitattivi jew it-tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskji rikonoxxuti f’oqsma oħra ta’ dan ir-Regolament.
3. L-istandards relatati mad-data interna huma dawn li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni għandha tibbaża l-miżuri tagħha ġġenerati internament tar-riskju operattiv fuq osservazzjoni storika ta' perijodu minimu ta’ ħames snin. Meta istituzzjoni tuża għall-ewwel darba l-Approċċ Avvanzat ta’ Kalkolu, hija tista' tuża perijodu ta' osservazzjoni storika ta’ tliet snin;
(b)
l-istituzzjoni għandha tkun kapaċi tabbina d-data storika tat-telf intern tagħhom mal-linji tan-negozju definiti fl-Artikolu 317 u mat-tipi ta’ avvenimenti definiti fl-Artikolu 324, u li jipprovdu din id-data lill-awtoritajiet kompetenti meta jintalbu jagħmlu dan. F'ċirkustanzi eċċezzjonali, istituzzjoni tista' talloka avvenimenti ta' telf li jaffettwaw lill-istituzzjoni sħiħa f'linja tan-negozju addizzjonali "affarijiet korporattivi". L-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ kriterji dokumentati u oġġettivi għall-allokazzjoni tat-telf fil-linji tan-negozju u t-tipi ta’ avvenimenti speċifikati. L-istituzzjoni għandha tirreġistra fil-bażijiet tad-data tar-riskju operattiv dak it-telf mir-riskju operattiv li jkun relatat mar-riskju tal-kreditu u li l-istituzzjoni tkun storikament inkludiet fil-bażijiet tad-data interni tar-riskju tal-kreditu u għandha tidentifikhom b’mod separat. Dan it-tip ta’ telf ma għandux ikun suġġett għat-tnaqqis għar-riskju operattiv, dment li l-istituzzjoni tkun meħtieġa li tkompli tittrattah bħala riskju tal-kreditu għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji. L-istituzzjoni għandha tinkludi t-telf mir-riskju operattiv li jkun marbut mar-riskji tas-suq fl-ambitu tar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju operattiv:
(c)
id-data interna dwar it-telf ta’ istituzzjoni għandha tkun komprensiva billi tkopri l-attivitajiet u l-iskoperturi materjali kollha mis-sottosistemi u l-postijiet ġeografiċi kollha xierqa. L-istituzzjoni għandha tkun kapaċi tiġġustifika li kwalunkwe attività jew skopertura eskluża, kemm b’mod individwali kif ukoll f’kombinazzjoni, ma kienx ikollha impatt materjali fuq l-istimi komplessivi tar-riskju. L-istituzzjoni għandha tiddefinixxi limiti minimi xierqa ta’ telf għall-ġbir tad-data interna dwar it-telf;
(d)
minbarra l-informazzjoni dwar l-ammont gross ta’ telf, l-istituzzjoni għandhatiġbor informazzjoni dwar id-data tal-avveniment tat-telf, kwalunkwe irkupru tal-ammont gross tat-telf, kif ukoll informazzjoni deskrittiva dwar il-fatturi jew il-kawżi li wasslu għall-avveniment ta' telf;
(e)
l-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ kriterji speċifiċi sabiex jassenjaw data dwar it-telf li tkun ġejja minn avveniment ta’ telf f’funzjoni ċentralizzata jew attività li tkun mifruxa fuq iżjed minn linja waħda tan-negozju, kif ukoll minn avvenimenti relatati ta’ telf tul iż-żmien;
(f)
l-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ proċeduri dokumentati għall-valutazzjoni tar-rilevanza kurrenti tad-data storika dwar it-telf, inklużi dawk is-sitwazzjonijiet li fihom jistgħu jintużaw aġġustamenti diskrezzjonali, scaling jew aġġustamenti oħra, sa fejn jistgħu jintużaw u min ikun awtorizzat jieħu tali deċiżjonijiet.
4. L-istandards ta’ kwalifika relatati mad-data esterna huma dawn li ġejjin:
(a)
is-sistema ta’ kalkolu tar-riskju operattiv ta’ istituzzjoni għandha tuża data esterna rilevanti, speċjalment meta jkun hemm raġuni biex wieħed jaħseb li l-istituzzjoni hija esposta għal telf mhux frekwenti iżda potenzjalment gravi. Istituzzjoni għandu jkollha proċess sistematiku sabiex tiddetermina s-sitwazzjonijiet li għalihom għandha tintuża data esterna u l-metodoloġiji użati sabiex tiġi inkorporata d-data fis-sistema tal-kalkolu tagħha;
(b)
l-istituzzjoni għandha tanalizza b’mod regolari l-kondizzjonijiet u l-prattiki għad-data esterna u għandha tiddokumenthom u jissoġġetthom għal analiżi indipendenti perijodika.
5. Istituzzjoni għandha tuża analiżi tax-xenarji mwettqu minn esperti flimkien ma' data esterna sabiex tevalwa l-iskopertura tagħha għal avvenimenti ta’ gravità kbira. Maż-żmien, l-istituzzjoni għandha tivvalida u tirrivaluta dawn il-valutazzjonijiet permezz ta’ paragun mal-esperjenza ta’ telf reali u tiżgura r-raġonevolezza tagħhom.
6. L-istandards ta' kwalifika relatati mal-ambjent kummerċjali u l-fatturi interni ta’ kontroll huma dawn li ġejjin:
(a)
il-metodoloġija ta' istituzzjoni ta' valutazzjoni tar-riskji għad-ditta kollha għandha tkopri l-fatturi ewlenin tal-ambjent kummerċjali u tal-kontroll intern li jistgħu jbiddlu l-profil tar-riskju operattiv tal-istituzzjoni;
(b)
l-istituzzjoni għandha tiġġustifika l-għażla ta’ kull fattur bħala motivatur importanti tar-riskju, fuq il-bażi tal-esperjenza u bl-involviment tal-ġudizzju ta' esperti dawr l-oqsma tan-negozju affettwati;
(c)
l-istituzzjoni għandha tkun kapaċi tiġġustifika s-sensittività tal-istimi tar-riskji għall-bidliet fil-fatturi u l-ippeżar relattiv tad-diversi fatturi lill-awtoritajiet kompetenti. Minbarra li jkopri l-bidliet fir-riskju minħabba t-titjib fil-kontrolli tar-riskji, qafas ta’ kalkolu tar-riskji ta’ istituzzjoni għandu jkopri wkoll żidiet potenzjali fir-riskji minħabba kumplessità akbar tal-attivitajiet jew żidiet fil-volum tan-negozju;
(d)
l-istituzzjoni għandha tiddokumenta l-qafas tagħha għall-kalkolu tar-riskji u għandha tissoġġettah għal reviżjoni indipendenti fi ħdan l-istituzzjoni u minn awtoritajiet kompetenti. Maż-żmien, l-istituzzjoni għandha tivvalida u tirrivaluta l-proċess u r-riżultati permezz ta’ paragun mal-esperjenza reali interna tat-telf u data esterna rilevanti.
Artikolu 323
Impatt tal-assigurazzjoni u mekkaniżmi oħra ta’ trasferiment tar-riskji
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippermettu lill-istituzzjonijiet jirrikonoxxu l-impatt tal-assigurazzjoni soġġett għall-kondizzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 sa 5 u mekkaniżmi oħra ta’ trasferiment tar-riskju fejn l-istituzzjoni tista’ turi li nkiseb effett sinifikattiv ta’ mitigazzjoni tar-riskju.
2. Il-fornitur tal-assigurazzjoni għandu jkun awtorizzat jipprovdi assigurazzjoni jew riassigirazzjoni u għandu jkollu klassifikazzjoni minima tal-kapaċità li jħallas pretensjonijiet minn ECAI li tkun ġiet determinata mill-ABE li hija assoċjata ma’ kwalità tal-kreditu tal-livell 3 jew ogħla skont ir-regoli għall-ippeżar tar-riskji tal-iskoperturi għall-istituzzjonijiet skont it-Titolu II, il-Kapitolu 2.
3. L-assigurazzjoni u l-qafas tal-assigurazzjoni tal-istituzzjonijiet għandhom jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-polza tal-assigurazzjoni jkollha perijodu inizjali ta’ mhux inqas minn sena. Fil-każ ta’ poloz b’terminu reżidwu ta’ inqas minn sena, l-istituzzjoni għandha tinkorri telf xieraq li jirrefletti t-terminu reżidwu tal-polza li qed jonqos, sa telf sħiħ ta' 100 % għal poloz b’terminu reżidwu ta’ 90 ġurnata jew inqas;
(b)
il-polza tal-assigurazzjoni jkollha perijodu minimu ta’ notifika għall-kanċellazzjoni tal-kuntratt ta’ 90 ġurnata;
(c)
il-polza tal-assigurazzjoni ma jkollha l-ebda esklużjoni jew limitazzjoni kkawżata minn azzjonijiet superviżorji jew, fil-każ ta’ istituzzjoni falluta, li jipprekludu lir-riċevitur jew il-likwidatur tal-istituzzjoni milli jirkupra d-danni mġarrba jew l-ispejjeż magħmula mill-istituzzjoni, ħlief fir-rigward ta’ avvenimenti li jiġru wara l-bidu tal-proċedimenti ta’ riċevitura jew likwidazzjoni fir-rigward tal-istituzzjoni. Madankollu, il-polza tal-assigurazzjoni tista’ teskludi kwalunkwe multa, penali, jew dannu punittiv li jirriżultaw minn azzjonijiet mill-awtoritajiet kompetenti;
(d)
il-kalkoli ta’ mitigazzjoni tar-riskju għandhom jirriflettu l-kopertura tal-assigurazzjoni b'mod li tkun trasparenti fir-relazzjoni tagħha ma', u konsistenti mal-probabbiltà reali u l-impatt tat-telf użat fid-determinazzjoni kumplessiva tal-kapital għar-riskju operattiv;
(e)
l-assigurazzjoni tkun ipprovduta minn entità terza. Fil-każ ta’ assigurazzjoni permezz ta’ kumpanniji kkontrollati jew affiljati, l-iskopertura għandha tkun trasferita lil entità terza indipendenti li tissodisfa l-kriterji ta' eliġibbiltà speċifikati fil-paragrafu 2;
(f)
il-qafas għar-rikonoxximent tal-assigurazzjoni jkun raġunat u dokumentat sewwa.
4. Il-metodoloġija għar-rikonoxximent tal-assigurazzjoni għandha tkopri l-elementi kollha li ġejjin permezz ta’ skonti jew telf daqs l-ammont tar-rikonoxximent tal-assigurazzjoni:
(a)
il-perijodu reżidwu tal-polza tal-assigurazzjoni, fejn tkun ta’ inqas minn sena,
(b)
it-termini ta’ kanċellazzjoni tal-polza, fejn tkun ta’ inqas minn sena,
(c)
l-inċertezza dwar il-pagament kif ukoll diskrepanzi fil-kopertura tal-poloz tal- assigurazzjoni.
5. It-tnaqqis fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji mir-rikonoxximent tal-assigurazzjonijiet u mekkaniżmi oħra ta’ trasferiment tar-riskju ma għandux jaqbeż l-20 % tar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju operattiv qabel ir-rikonoxximent tat-tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskji.
Artikolu 324
Klassifikazzjoni tat-tipi ta’ avvenimenti ta’ telf
It-tipi ta’ avvenimenti ta' telf imsemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 322(3) huma dawn li ġejjin:
Tabella 3
Kategorija tat-Tip ta’ Avveniment
Definizzjoni
Frodi intern
Telf minħabba atti maħsuba għall-frodi, teħid ta’ proprjetà mingħajr jedd jew evażjoni tar-regoli, il-liġi jew il-politika tal-kumpannija, minbarra avvenimenti ta’ diversità/diskriminazzjoni, li jinvolvu mill-anqas parti waħda interna
Frodi estern
Telf minħabba atti maħsuba għall-frodi, teħid ta’ proprjetà mingħajr jedd jew evażjoni tal-liġi, minn parti terza
Prattiki tal-Impjegar u Sigurtà Fuq il-Post tax-Xogħol
Telf li jirriżulta minn atti inkonsistenti mal-liġijiet jew il-ftehimiet dwar ix-xogħol, is-saħħa jew is-sigurtà, mill-ħlas ta’ talbiet għal danni personali, jew minn avvenimenti ta’ diversità/diskriminazzjoni
Klijenti, Prodotti u Prattiki Mummerċjali
Telf li jirriżulta minn nuqqas involontarju jew negliġenti ta' obbligazzjoni professjonali lejn klijenti speċifiċi (inkluż r-rekwiżiti fiduċjarji u ta’ adattabbiltà), jew min-natura jew diżinn ta’ prodott
Danni lil Assi Fiżiċi
Telf li jirriżulta mit-telf jew ħsara lil assi fiżiċi minħabba diżastri naturali jew avvenimenti oħra
Interruzzjoni tan-negozju u nuqqas ta’ funzjonament tas-sistemi
Telf li jirriżulta minn interruzzjoni tan-negozju jew nuqqas ta’ funzjonament tas-sistemi
Eżekuzzjoni, Ikkunsinjar u Ġestjoni tal-Proċessi
Telf minn ipproċessar tat-transazzjonijiet jew ġestjoni tal-proċessi li ma jirnexxux, minn relazzjonijiet ma’ kontropartijiet kummerċjali u bejjiegħa
TITOLU IV
REKWIŻITI TA' FONDI PROPRJI GĦAR-RISKJU TAS-SUQ
KAPITOLU 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 325
Riduzzjonijiet għal rekwiżiti konsolidati
1. Soġġett għall-paragrafu 2 u għall-fini biss tal-kalkolu tal-pożizzjonijiet netti u r-rekwiżiti ta’ fondi proprji skont dan it-Titolu fuq bażi konsolidata, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw pożizzjonijiet f’istituzzjoni jew impriża waħda sabiex ipaċu pożizzjonijiet f’istituzzjoni jew impriża oħra.
2. L-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw il-paragrafu 1 biss soġġett għall-permess mill-awtoritajiet kompetenti, li għandu jingħata jekk jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikun hemm allokazzjoni sodisfaċenti ta’ fondi proprji fi ħdan il-grupp;
(b)
il-qafas regolatorju, legali jew kuntrattwali li fih joperaw l-istituzzjonijiet ikun tali li jiggarantixxi appoġġ finanzjarju reċiproku fi ħdan il-grupp.
3. Minbarra l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 2, meta jkun hemm impriżi li jinsabu f’pajjiżi terzi għandhom jiġu ssodisfati wkoll il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
dawn l-impriżi jkunu ġew awtorizzati f’pajjiż terz u jew jissodisfaw id-definizzjoni ta’ istituzzjoni ta’ kreditu jew huma rikonoxxuti bħala impriżi ta' investiment ta’ pajjiż terz;
(b)
dawn l-impriżi jkunu konformi, fuq bażi individwali, ma' rekwiżiti ta’ fondi proprji ekwivalenti għal dawk stabbiliti f’dan ir-Regolament;
(c)
ma jkun jeżisti l-ebda regolament fil-pajjiżi terzi inkwistjoni li jista’ jaffettwa b’mod sinifikanti t-trasferiment ta’ fondi fi ħdan il-grupp.
KAPITOLU 2
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni
Taqsima 1
Dispożizzjonijiet ġenerali u strumenti speċifiċi
Artikolu 326
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni
Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għar-riskju tal-pożizzjoni għandu jkun is-somma tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ġenerali jew speċifiku tal-pożizzjonijiet tagħha fl-istrumenti tad-dejn u l-ekwità. Il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni fil-portafoll tan-negozjar għandhom jiġu ttrattati bħala strumenti tad-dejn.
Artikolu 327
Netting
1. Il-valur assolut tal-eċċess tal-pożizzjonijiet twal (qosra) ta' istituzzjoni fuq il-pożizzjonijiet tagħha qorsa (twal) fl-istess ekwità, dejn u titoli konvertibbli u futures finanzjarji identiċi, opzjonijiet, warrants u warrants koperti, għandu jkun il-pożizzjoni netta tagħha f'kull wieħed minn dawk l-istrumenti differenti. Fil-kalkolu tal-pożizzjoni netta, il-pożizzjonijiet fi strumenti derivati għandhom jiġu trattati kif stipulat fl-Artikoli 328 sa 330. Il-holdings tal-istituzzjonijiet fl-istrumenti tad-dejn tagħhom stess ma' għandhom jiġu kkunsidrati fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta' kapital għar-risku speċifiku skont l-Artikolu 336.
2. Ma għandu jkun permess l-ebda netting bejn pożizzjoni konvertibbli u pożizzjoni ta' tpaċija fl-istrument sottostanti, sakemm l-awtoritajiet kompetenti ma jadottawx approċċ li permezz tiegħu l-probabbiltà li konvertibbli partikolari jiġi konvertit tiġi kkunsidrata jew ma jitlobux rekwiżit ta’ fondi proprji sabiex ikopri kull telf li l-konverżjoni tista’ ġġib magħha. Tali approċċi jew rekwiżiti ta’ fondi proprji għandhom jiġu notifikati lill-ABE. L-ABE għandha tissorvelja l-firxa ta’ prattiki f’dan il-qasam u għandha toħroġ linji gwida, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
3. Irrispettivament mis-sinjali tagħhom, il-pożizzjonijiet netti kollha għandhom jiġu kkonvertiti kuljum fil-munita tar-rapportar tal-istituzzjoni skont ir-rata prevalenti tal-kambju spot qabel ma jiġu aggregati.
Artikolu 328
Futures u forwards tar-rati tal-imgħax
1. Futures tar-rati tal-imgħax, ftehim dwar rati forward (FRAs) u impenji forward għax-xiri jew bejgħ ta’ stumenti tad-dejn għandhom ikunu ttrattati bħala taħlitiet ta’ pożizzjonijiet twal u qosra. Għaldaqstant, pożizzjoni twila fuq futures tar-rati tal-imgħax għandha tiġi trattata bħala taħlita ta’ self li jimmatura fid-data tal-konsenja tal-kuntratt futures u holding ta’ assi b'data ta' maturità ugwali għal dik tal-istrument jew tal-pożizzjoni nozzjonali sottostanti l-kuntratt futures inkwistjoni. Bl-istess mod, FRA mibjugħ għandu jiġi ttrattat bħala pożizzjoni twila b’data ta’ maturità ugwali għad-data tas-saldu flimkien mal-perijodu tal-kuntratt, u pożizzjoni qasira b’maturità ugwali għad-data tas-saldu. Kemm is-self kif ukoll il-holding fl-assi għandhom jiġu inklużi fl-ewwel kategorija stabbilita fit-Tabella 1 fl-Artikolu 336 sabiex jiġi kkalkulat ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku għall-futures tar-rati tal-imgħax u l-FRAs. Impenn forward għax-xiri ta’ strument tad-dejn għandu jiġi ttrattat bħala taħlita ta’ self li jimmatura fid-data tal-konsenja u pożizzjoni twila (spot) fl-istrument tad-dejn innifsu. Is-self għandu jiġi inkluż fl-ewwel kategorija stabbilita fit-Tabella 1 fl-Artikolu 336 għall-finijiet ta’ riskju speċifiku, u l-istrument tad-dejn taħt dik il-kolonna li tkun xierqa għalih fl-istess tabella.
2. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, ‘pożizzjoni twila’ tfisser pożizzjoni li fiha istituzzjoni tkun iffissat ir-rata tal-imgħax li ser tirċievi f’xi mument fil-ġejjieni, u ‘pożizzjoni qasira” tfisser pożizzjoni li fiha l-istituzzjoni tkun iffissat r-rata tal-imgħax li ser tħallas f’xi mument fil-ġejjieni.
Artikolu 329
Opzjonijiet u warrants
1. L-opzjonijiet u l-warrants fuq ir-rati tal-imgħax, l-istrumenti tad-dejn, l-ekwitajiet, l-indiċijiet tal-ekwità, il-futures finanzjarji, l-iswaps u l-muniti barranin għandhom jiġu ttrattati daqs li kieku kienu pożizzjonijiet ugwali fil-valur għall-ammont tal-istrument sottostanti li għalih tirreferi l-opzjoni, immultiplikat bid-delta tiegħu għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu. Jista' jsir netting ta; dawn il-pożizzjonijiet tal-aħħar ma' kwalunkwe pożizzjoni ta' tpaċija fit-titoli jew derivati sottostanti identiċi. Id-delta użata għandha tkun dik tal-borża kkonċernata. Għall-opzjonijiet OTC, jew fejn id-delta ma tkunx disponibbli mill-borża kkonċernata, l-istituzzjoni tista' tikkalkula d-delta hi stess billi tuża mudell adatt, soġġett għal permess mill-awtoritajiet kompetenti. Il-permess għandu jingħata jekk il-mudell jistma b’mod xieraq ir-rata ta’ bidla fil-valur tal-opzjoni jew tal-warrant fir-rigward ta’ bidliet żgħar fil-prezz tas-suq tas-sottostanti.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jirriflettu adegwatament, fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji, riskji oħra, minbarra r-riskju tad-delta, assoċjati ma’ opzjonijiet.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji li jiddefinixxu firxa ta’ metodi sabiex jirriflettu riskji oħra fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji, minbarra r-riskju tad-delta, imsemmija fil-paragrafu 2 b’mod proporzjonali mal-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet fl-opzjonijiet u l-warrants.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2013.
Il-Kummissjoni hija delegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. Qabel id-dħul fis-seħħ tal-istandards tekniċi msemmija fil-paragrafu 3, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament nazzjonali eżistenti, fejn l-awtoritajiet kompetenti jkunu applikaw dawk it-trattamenti qabel il-31 ta’ Diċembru 2013.
Artikolu 330
Tpartit (swaps)
Għall-finijiet tar-riskju tar-rati tal-imgħax, l-iswaps għandhom jiġu ttrattat fuq l-istess bażi bħal strumenti li jidhru fil-karta tal-bilanċ. Għaldaqstant, swap fuq ir-rata tal-imgħax li biha istituzzjoni tirċievi imgħax b’rata varjabbli u tħallas imgħax b’rata fissa għandu jiġi ttrattat bħala ekwivalenti għal pożizzjoni twila fi strument b’rata varjabbli b’maturità ekwivalenti għall-perijodu sal-iffissar li jmiss tal-imgħax u għal pożizzjoni qasira fi strument b’rata fissa bl-istess maturità bħal-iswap innifsha.
Artikolu 331
Riskju tar-rati tal-imgħax fuq strumenti derivati
1. L-istituzzjonijiet li jippeżaw skont is-suq u jiġġestixxu r-riskju tar-rati tal-imgħax fuq l-istrumenti derivati koperti fl-Artikoli 328 sa 330 fuq bażi ta’ fluss skontat ta’ flus (discounted-cash-flow) jistgħu, wara li jiksbu permess mill-awtoritajiet kompetenti, jużaw mudelli ta’ sensittività sabiex jikkalkulaw il-pożizzjonijiet imsemmija f’dawk l-Artikoli u jistgħu jużawhom għal kwalunkwe bond li jkun amortizzat tul il-ħajja reżidwa tiegħu minflok permezz ta’ ripagament finali wieħed tal-ammont kapitali. Il-permess għandu jingħata jekk dawn il-mudelli jiġġeneraw pożizzjonijiet li jkollhom l-istess sensittività għall-varjazzjonijiet fir-rati tal-imgħax bħall-flussi tal-flus sottostanti. Din is-sensittività għandha tiġi vvalutata b’referenza għall-movimenti indipendenti fir-rati kampjun tul il-kurva tar-rendita, b’mill-inqas punt wieħed ta’ sensittività f’kull faxxa ta’ maturità stabbilita fit-Tabella 2 fl-Artikolu 339. Il-pożizzjonijiet għandhom jiġu inklużi fil-kalkoli tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ġenerali tal-istrumenti tad-dejn.
2. L-istituzzjonijiet li ma jużawx mudelli skont il-paragrafu 1 jistgħu jittrattaw bħal li jpaċu kompletament kwalunkwe pożizzjoni fl-istrumenti derivati koperti fl-Artikoli 328 sa 330 li mill-inqas ikunu jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-pożizzjonijiet ikunu tal-istess valur u denominati fl-istess munita;
(b)
ir-rata ta’ referenza (għall-pożizzjonijiet ta’ rata varjabbli) jew il-kupun (għall-pożizzjonijiet ta’ rata fissa) hija allineata mill-qrib;
(c)
id-data li jmiss għall-iffissar tar-rata tal-imgħax jew, għal pożizzjonijiet ta' kupun fiss, il-maturità reżidwa tikkorrispondi mal-limiti li ġejjin:
(i)
inqas minn xahar: l-istess ġurnata;
(ii)
bejn xahar u sena: fi żmien sebat ijiem;
(iii)
aktar minn sena: fi żmien 30 ġurnata.
Artikolu 332
Derivati tal-kreditu
1. Meta jiġi kkalkulat ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju ġenerali u speċifiku tal-parti li tieħu r-riskju tal-kreditu (il-‘bejjiegħ tal-protezzjoni’), sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandu jintuża l-ammont nozzjonali tal-kuntratt tad-derivat tal-kreditu. Minkejja l-ewwel sentenza, l-istituzzjoni tista’ tagħżel li tissostitwixxi l-valur nozzjonali bil-valur nozzjonali miżjud bil-bidla netta fil-valur tas-suq tad-derivat tal-kreditu mill-bidu tat-transazzjoni, bidla netta ’l isfel mill-perspettiva tal-bejjiegħ tal-protezzjoni li jkollha sinjal negattiv. Sabiex jiġi kkalkulat it-tnaqqis għar-riskju speċifiku, għajr total return swaps, għandha tapplika l-maturità tal-kuntratt tad-derivat tal-kreditu, u mhux il-maturità tal-obbligazzjoni. Il-pożizzjonijiet jiġu determinati kif ġej:
(a)
total return swap toħloq pożizzjoni twila fir-riskju ġenerali tal-obbligazzjoni ta’ riferiment u pożizzjoni qasira fir-riskju ġenerali tal-bond tal-gvern b’maturità ekwivalenti għall-perijodu sal-iffissar li jmiss tar-rata tal-imgħax u li huwa assenjat piż tar-riskju ta’ 0 % skont it-Titolu II, Kapitolu 2. Joħloq ukoll pożizzjoni twila fir-riskju speċifiku tal-obbligazzjoni ta’ riferiment;
(b)
swap ta’ inadempjenza tal-kreditu ma toħloqx pożizzjoni għar-riskju ġenerali. Għall-finijiet tar-riskju speċifiku, l-istituzzjoni għandha tirreġistra pożizzjoni sintetika twila f’obbligazzjoni tal-entità ta' referenza, sakemm id-derivat ma jkunx ikklassifikat esternament u ma jissodisfax il-kondizzjonijiet għal element ta' dejn li jikkwalifika, f'liema każ tiġi reġistrata pożizzjoni twila fid-derivat. Jekk il-prodott jikkomporta l-pagament ta' primjum jew ta' imgħax, dawn il-flussi ta’ flus għandhom jiġu rappreżentati bħala pożizzjonijiet nozzjonali f'bonds tal-gvern;
(c)
nota marbuta mal-kreditu b'isem wieħed toħloq pożizzjoni twila fir-riskju ġenerali tan-nota nnifisha, bħala prodott tar-rati tal-imgħax. Għall-fini tar-riskju speċifiku, tinħoloq pożizzjoni sintetika twila f’obbligazzjoni tal-entità ta' referenza. Pożizzjoni twila addizzjonali tinħoloq fl-emittent tan-nota. Meta n-nota marbuta mal-kreditu jkollha klassifikazzjoni esterna u tissodisfa l-kondizzjonijiet għal element ta' dejn li jikkwalifika, tista' tiġi rreġistrata biss pożizzjoni twila bir-riskju speċifiku tan-nota;
(d)
minbarra pożizzjoni twila fir-riskju speċifiku tal-emittent tan-nota, nota marbuta mal-kreditu b’ismijiet multipli li tipprovdi protezzjoni proporzjonali toħloq pożizzjoni f’kull entità ta' referenza, bl-ammont nozzjonali totali tal-kuntratt assenjat fost il-pożizzjonijiet skont il-proporzjon tal-ammont nozzjonali totali li kull skopertura tirrappreżenta għal entità ta' referenza. Fejn tista' tintgħażel iżjed minn obbligazzjoni waħda ta' entità ta' referenza, l-obbligazzjoni bl-ogħla ppeżar tar-riskju tiddetermina r-riskju speċifiku.
(e)
derivat tal-kreditu tat-tip “first-asset-to-default” joħloq pożizzjoni għall-ammont nozzjonali f’obbligazzjoni ta’ kull entità ta’ referenza. Jekk id-daqs tal-pagament massimu minħabba avveniment ta’ kreditu jkun inqas mir-rekwiżit ta' fondi proprji skont il-metodu fl-ewwel sentenza ta’ dan il-punt, l-ammont massimu ta' ħlas jista' jittieħed bħala r-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku
Derivat tal-kreditu tat-tip “n-th-asset-to-default” joħloq pożizzjoni għall-ammont nozzjonali f’obbligazzjoni ta’ kull entità ta' referenza minbarra l-entitajiet ta' referenza n-1 bir-rekwiżit l-iżjed baxx ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku. Jekk id-daqs tal-pagament massimu minħabba avveniment ta’ kreditu jkun inqas mir-rekwiżit ta' fondi proprji skont il-metodu fl-ewwel sentenza ta’ dan il-punt, l-ammont massimu ta' ħlas jista' jittieħed bħala r-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku
Fejn derivat tal-kreditu tat-tip "n-th-to-default" ikun ikklassifikat esternament, il-bejjiegħ tal-protezzjoni għandu jikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku billi juża l-klassifikazzjoni tad-derivat u japplika l-ippeżar tar-riskju tat-titolizzazzjoni rispettiv kif applikabbli.
2. Għall-parti li tittrasferixxi r-riskju tal-kreditu (ix-xerrej tal-protezzjoni), il-pożizzjonijiet jiġu determinati bħala l-prinċipju riflessiv (‘mirror principle’) tal-bejjiegħ tal-protezzjoni, bl-eċċezzjoni ta’ nota marbuta mal-kreditu (li ma tinvolvi l-ebda pożizzjoni qasira fl-emittent). Meta jiġi kkalkulat ir-rekwiżit ta' fondi proprji għax-‘xerrej tal-protezzjoni’, għandu jintuża l-ammont nozzjonali tal-kuntratt ta' derivat tal-kreditu. Minkejja l-ewwel sentenza, l-istituzzjoni tista’ tagħżel li tissostitwixxi l-valur nozzjonali bil-valur nozzjonali miżjud bil-bidla netta fil-valur tas-suq tad-derivat tal-kreditu mill-bidu tat-transazzjoni, bidla netta ’l isfel mill-perspettiva tal-bejjiegħ tal-protezzjoni li jkollha sinjal negattiv. Jekk f’xi mument partikolari jkun hemm opzjoni ta’ xiri flimkien ma’ step-up, dan il-mument jiġi ttrattat bħala l-maturità tal-protezzjoni.
3. Derivati tal-kreditu skont l-Artikolu 338(1) jew (3) għandhom jiġu inklużi biss fid-determinazzjoni tar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku skont l-Artikolu 338(4).
Artikolu 333
Titoli mibjugħa skont ftehim ta’ xiri mill-ġdid jew self
Dak li jittrasferixxi titoli jew drittijiet iggarantiti marbuta mas-sjieda tat-titoli fi ftehim ta’ xiri mill-ġdid u dak li jislef titoli f'self ta' titoli għandhom jinkludu dawk it-titoli fil-kalkolu tar-rekwiżit ta’ fondi proprji skont dan il-Kapitolu sakemm dawn it-titoli jkunu pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar.
Taqsima 2
Strumenti tad-dejn
Artikolu 334
Pożizzjonijiet netti fi strumenti tad-dejn
Il-pożizzjonijiet netti għandhom jiġu kklassifikati skont il-munita li fiha jkunu denominati u għandhom jikkalkulaw ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju ġenerali u speċifiku f’kull munita individwali b’mod separat.
Subtaqsima 1
Riskju speċifiku
Artikolu 335
Limitu massimu tar-rekwiżit ta’ fondi proprji għal pożizzjoni netta
L-istituzzjoni tista’ tiffissa limitu massimu għar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku ta’ pożizzjoni netta fi strument tad-dejn li jkun daqs it-telf massimu possibbli relatat mar-riskju ta’ inadempjenza. Għal pożizzjoni qasira, dak il-limitu jista’ jiġi kkalkulat bħala bidla fil-valur minħabba li l-istrument jew, fejn rilevanti, l-ismijiet sottostanti immedjatament isiru ħielsa mir-riskju ta' inadempjenza.
Artikolu 336
Rekwiżit ta’ fondi proprji għall-istrumenti tad-dejn mhux ta’ titolizzazzjoni
1. L-istituzzjoni għandha tassenja l-pożizzjonijiet netti tagħha fil-portafoll tan-negozjar fi strumenti li mhumiex pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni kif ikkalkulati skont l-Artikolu 327 lill-kategoriji xierqa tat-Tabella 1 fuq il-bażi tal-emittent jew id-debitur, il-valutazzjoni tal-kreditu esterna jew interna, u l-maturità reżidwa tagħhom, u mbagħad timmultiplikahom bl-ippeżar muri f’dik it-tabella. Sabiex tikkalkula r-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku tagħha, hija għandha tgħodd il-pożizzjonijiet ippeżati tagħha li jirriżultaw mill-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu, irrispettivament minn jekk ikunux pożizzjonijiet twal jew qosra.
Tabella 1
Kategoriji
Kategoriji
Titoli ta’ dejn li jirċievu piż tar-riskju ta’ 0 % skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu.
0 %
Titoli ta’ dejn li jirċievu piż tar-riskju ta’ 20 % jew 50 % skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu u għal elementi oħra li jikkwalifikaw kif definit fil-paragrafu 4.
0,25 % (terminu reżidwu sal-maturità finali ta’ sitt xhur jew inqas)
1,00 % (terminu reżidwu sal-maturità finali ta' iżjed minn sitt xhur u sa 24 xahar, inklużi)
1,60 % (terminu reżidwu sal-maturità li jaqbeż l-24 xahar)
Titoli ta’ dejn li jirċievu piż tar-riskju ta’ 100 % skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu.
8,00 %
Dejn li jirċievi piż tar-riskju ta’ 150 % skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu.
12,00 %
2. Għall-istituzzjonijiet li japplikaw l-Approċċ IRB għall-klassi ta' skopertura li minnha jagħmel parti l-emittent tal-istrument tad-dejn, sabiex jikkwalifikaw għal piż tar-riskju skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu kif imsemmi fil-paragrafu 1, l-emittent tal-iskopertura għandu jkollu klassifikazzjoni interna b’PD ekwivlenti għal jew inqas minn dik assoċjata mal-livell xieraq ta’ kwalità tal-kreditu skont l-Approċċ Standardizzat.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jikkalkulaw ir-rekwiżiti tar-riskju speċifiku għal kwalunkwe bond li tikkwalifika għal piż tar-riskju ta’ 10 % skont it-trattament stipulat fl-Artikolu 129(4), (5) u (6) bħala nofs ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku applikabbli għat-tieni kategorija fit-Tabella 1.
4. Elementi oħra li jikkwalifikaw huma:
(a)
pożizzjonijiet twal u qosra f’assi li għalihom ma tkunx disponibbli valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata u li jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(i)
ikunu kkunsidrati mill-istituzzjoni kkonċernata bħala likwidi biżżejjed;
(ii)
il-kwalità tal-investiment tagħhom tkun, skont id-diskrezzjoni tal-istituzzjoni nnifisha, mill-inqas ekwivalenti għal dik tal-assi msemmija fit-Tabella 1, it-tieni filliera;
(iii)
ikunu kkwotati f'mill-anqas suq irregolat wieħed fi Stat Membri jew f’borża f’pajjiż terz sakemm il-borża tkun rikonoxxuta mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru rilevanti;
(b)
pożizzjonijiet twal u qosra f’assi maħruġa minn istituzzjonijiet soġġetti għar-rekwiżiti ta’ fondi proprji stabbiliti f’dan ir-Regolament li jkunu kkunsidrati mill-istituzzjoni kkonċernata bħala likwidi biżżejjed u li l-kwalità tal-investiment tagħhom tkun, skont id-diskrezzjoni tal-istituzzjoni nnifisha, mill-inqas ekwivalenti għal dik tal-assi msemmija fit-Tabella 1, it-tieni filliera;
(c)
titoli maħruġa minn istituzzjonijiet li jkunu kkunsidrati li għandhom kwalità tal-kreditu ekwivalenti, jew ogħla, minn dawk assoċjati mal-livell 2 tal-kwalità tal-kreditu skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu tal-iskoperturi għall-istituzzjonijiet u li jkunu soġġetti għal arranġamenti superviżorji u regolatorji komparabbli ma’ dawk skont dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE.
L-istituzzjonijiet li jużaw il-punti (a) jew (b) għandu jkollhom fis-seħħ metodoloġija dokumentata sabiex jivvalutaw jekk l-assi jilħqux ir-rekwiżiti f’dawk il-punti u għandhom jinnotifikaw din il-metodoloġija lill-awtoritajiet kompetenti.
Artikolu 337
Rekwiżit ta’ fondi proprji għal strumenti ta’ titolizzazzjoni
1. Għal strumenti fil-portafoll tan-negozjar li huma pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni, l-istituzzjoni għandha tagħti piż, b’dawn li ġejjin, lill-pożizzjonijiet netti tagħha kif ikkalkulati skont l-Artikolu 327(1):
(a)
għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jkunu soġġetti għall-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu fil-portafoll mhux tan-negozjar tal-istess istituzzjoni, 8 % tal-piż tar-riskju skont l-Approċċ Standardizzat kif stabbilitf’Titolu II, Kapitolu 5, Taqsima 3;
(b)
għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jkunu soġġetti għall-Approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjoni Interna fil-portafoll mhux tan-negozjar tal-istess istituzzjoni, 8 % tal-piż tar-riskju skont l-Approċċ Ibbażat fuq il-Klassifikar Intern kif stabbilitf’Titolu II, Kapitolu 5, Taqsima 3.
2. Il-Metodu tal-Formula Superviżorja stabbilit fl-Artikolu 262 jista’ jintuża meta l-istituzzjoni tkun tista’ tipproduċi stimi tal-PD, u fejn applikabbli l-valur tal-iskopertura u LGD bħala inputs fil-Metodu tal-Formula Superviżorja skont ir-rekwiżiti għall-istima ta’ dawk il-parametri skont l-Approċċ Ibbażat fuq il-Klassifikar Intern skontTitolu II, Kapitolu 3.
Istituzzjoni għajr istituzzjoni oriġinatriċi li tista’ tapplikah għall-istess pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni fil-portafoll mhux tan-negozjar tagħha tista’ biss tuża dak il-metodu jekk tikseb permess mill-awtoritajiet kompetenti, liema permess għandu jingħata meta l-istituzzjoni tissodisfa l-kondizzjoni fl-ewwel subparagrafu.
Bħala alternattiva, stimi tal-PD u LGD bħala inputs fil-Metodu tal-Formula Superviżorja jistgħu jiġu wkoll determinati abbażi ta’ stimi li jkunu derivati minn approċċ IRC ta’ istituzzjoni li tkun ingħatat il-permess biex tuża mudell intern għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn. L-alternattiva tal-aħħar tista’ tintuża biss jekk jinkiseb permess mill-awtoritajiet kompetenti, liema permess għandu jingħata jekk dawk l-istimi jissodisfaw ir-rekwiżiti kwantitattivi għall-Approċċ Ibbażat fuq il-Klassifikar Intern stabbilit f’Titolu II, Kapitolu 3.
B'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, l-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar l-użu ta' stimi tal-PD u l-LGD bħala inputs meta dawk l-istimi jkunu bbażati fuq approċċ IRC.
3. Għal pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li huma soġġetti għal piż tar-riskju addizzjonali skont l-Artikolu 407, għandu jiġi applikat 8 % tal-piż totali tar-riskju.
Ħlief għal pożizzjonijiet ta' titolizzazzjoni ttrattati skont l-Atrtikolu 338(4), l-istituzzjoni għandha tgħodd il-pożizzjonijiet ppeżati tagħha li jirriżultaw mill-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu (irrispettivament minn jekk ikunux twal jew qosra) sabiex tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji tagħha għarr-riskju speċifiku.
4. Bħala deroga mit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 3, għal perijodu tranżizzjonali li jintemm fil-31 ta’ Diċembru 2014, l-istituzzjoni għandha tgħodd b’mod separat il-pożizzjonijiet twal netti ppeżati tagħha u l-pożizzjonijiet qosra netti ppeżati tagħha. L-ogħla minn dawk is-somom għandha tikkostittwixxi r-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku. Madanakollu, kull tliet xhur, l-istituzzjoni għandha tirrapporta lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru tad-domiċilju s-somma totali tal-pożizzjonijiet twal netti ppeżati u dawk qosra netti ppeżati tagħha, maqsumin skont it-tipi ta' assi sottostanti.
5. Fejn istituzzjoni oriġinatriċi ta' titolizzazzjoni tradizzjonali ma tissodisfax il-kondizzjonijiet għat-trasferiment ta' riskju sinifikanti fl-Artikolu 243, din għandha tinkludi fil-kalkolu tar-rekwiżit ta' fondi proprji skont dan l-Artikolu l-iskoperturi titolizzati minflok il-pożizzjonijiet titolizzati tagħha minn din it-titolizzazzjoni.
Fejn istituzzjoni oriġinatriċi ta' titolizzazzjoni sintetika ma tissodisfax il-kondizzjonijiet għat-trasferiment ta' riskju sinifikanti fl-Artikolu 244, din għandha tinkludi fil-kalkolu tar-rekwiżit ta' fondi proprji skont dan l-Artikolu l-iskoperturi titolizzati minn din it-titolizzazzjoni, iżda mhux kwalunkwe protezzjoni ta' kreditu miksuba mill-portafoll ta' titolizzazzjoni.
Artikolu 338
Rekwiżit ta’ fondi proprji għall-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni
1. Il-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni għandu jikkonsisti f’pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni u derivati tal-kreditu tat-tip "n-th-to-default" li jissodisfaw il-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
il-pożizzjonijiet la jkunu pożizzjonijiet ta’ rititolizzazzjoni, la opzjonijiet fuq segment ta’ titolizzazzjoni, u lanqas xi derivati oħra ta' skoperturi ta’ titolizzazzjoni li ma jipprovdux sehem prorata fir-rikavat ta’ segment ta’ titolizzazzjoni;
(b)
l-istrumenti ta’ referenza kollha jkunu wieħed minn dawn li ġejjin:
(i)
strumenti b'isem wieħed, inklużi derivati tal-kreditu b'isem wieħed, li għalihom ikun jeżisti suq likwidu bidirezzjonali;
(ii)
indiċi negozjati b’mod komuni bbażati fuq dawk l-entitajiet ta' referenza.
Suq bidirezzjonali jitqies li jeżisti meta jkun hemm offerti bona fide indipendenti għax-xiri u l-bejgħ b'mod li prezz relatat b’mod raġonevoli mal-aħħar prezz ta’ bejgħ jew offerta kompetittiva bona fide attwali u kwotazzjonijiet tal-offerti jkunu jistgħu jiġu determinati fi żmien ġurnata u saldati b'tali prezz fi żmien relattivament qasir b’konformità mal-prattika tan-negozju.
2. Pożizzjonijiet li jirreferu għal kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin m’għandhomx ikunu parti mill-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni:
(a)
sottostanti li jista’ jiġi assenjat għall-klassi ta' skoperturi ‘skoperturi fil-livell tal-konsumaturi‧ jew għall-klassi ta' skoperturi ‧skoperturi‧ ggarantiti minn ipoteka fuq proprjetà immobbli’ skont l-Approċċ Standardizzat għar-riskju tal-kreditu fil-portafoll mhux tan-negozjar ta’ istituzzjoni;
(b)
pretensjoni fuq entità b’għan speċjali, ikkollateralizzata direttament jew indirettament, b'pożizzjoni li nnifisha ma tkunx eliġibbli għal inklużjoni fil-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni skont il-paragrafu 1 u dan il-paragrafu.
3. Fil-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni, istituzzjoni tista’ tinkludi pożizzjonijiet li la huma pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni u lanqas derivati tal-kreditu tat-tip "n-th-to-default" iżda li joperaw bħala hedge għal pożizzjonijiet oħra ta’ dak il-portafoll, sakemm jeżisti suq bidirezzjonali likwidu kif deskritt fl-aħħar subparagrafu tal-paragrafu 1 għall-istrument jew is-sottostanti tiegħu.
4. Istituzzjoni għandha tiddetermina l-akbar wieħed mill-ammonti li ġejjin bħala r-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku għall-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni:
(a)
ir-rekwiżit totali ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku li jkun japplika biss għall-pożizzjonijiet netti twal tal-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni;
(b)
ir-rekwiżit totali ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku li jkun japplika biss għall-pożizzjonijiet netti qosra tal-portafoll kummerċjali ta’ korrelazzjoni.
Subtaqsima 2
Riskju ġenerali
Artikolu 339
Kalkolu tar-riskju ġenerali bbażat fuq il-maturità
1. Sabiex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ġenerali, il-pożizzjonijiet kollha għandhom jiġu ppeżati skont il-maturità kif spjegat fil-paragrafu 2 sabiex jiġi kkalkulat l-ammont ta’ fondi proprji meħtieġa għalihom. Dan ir-rekwiżit għandu jitnaqqas meta pożizzjoni ppeżata tinżamm flimkien ma’ pożizzjoni opposta ppeżata fl-istess faxxa ta’ maturità. Għandu jsir ukoll tnaqqis fir-rekwiżit meta l-pożizzjonijiet ippeżati opposti jaqgħu f’faxex ta’ maturità differenti, f'liema każ id-daqs ta’ dan it-tnaqqis ikun jiddependi kemm minn jekk iż-żewġ pożizzjonijiet jaqgħux fl-istess żona jew le, kif ukoll miż-żoni partikolari li fihom jaqgħu.
2. L-istituzzjoni għandha tassenja l-pożizzjonijiet netti tagħha fil-faxex ta’ maturità adatti fil-kolonna 2 jew 3, kif xieraq, fit-Tabella 2 fil-paragrafu 4. Hija għandha tagħmel dan fuq il-bażi ta’ maturità reżidwa fil-każ ta’ strumenti b’rata fissa u fuq il-bażi tal-perijodu sakemm ir-rata tal-imgħax terġa' tiġi ffissata fil-każ ta’ strumenti li r-rata tal-imgħax fuqhom tkun varjabbli qabel il-maturità finali. Għandha tiddistingwi wkoll bejn strumenti tad-dejn b’kupun ta’ 3 % jew aktar u dawk b’kupun ta’ inqas minn 3 % u għaldaqstant, tallokahom fil-kolonna 2 jew il-kolonna 3 fit-Tabella 2. Imbagħad għandha timmultiplika kull wieħed minnhom bl-ippeżar għall-faxxa ta’ maturità inkwistjoni fil-kolonna 4 fit-Tabella 2.
3. L-istituzzjoni għandha mbagħad tikkalkula s-somma tal-pożizzjonijet twal ippeżati u s-somma tal-pożizzjonijiet qosra ippeżati f’kull faxxa ta’ maturità. L-ammont tal-ewwel somma li jkun ibbilanċjat bit-tieni somma f’faxxa ta’ maturità partikolari għandu jkun il-pożizzjoni ppeżata bbilianċjata f’dik il-faxxa, filwaqt li l-pożizzjoni twila jew qasira reżidwa għandha tkun il-pożizzjoni ppeżata mhux ibbilanċjata għall-istess faxxa. Imbagħad għandu jiġi kkalkulat it-total tal-pożizzjonijiet ippeżati bbilanċjati fil-faxex kollha.
4. L-istituzzjoni għandha tikkalkula t-totali tal-pożizzjonijiet twal ippeżati mhux ibbilanċjati għall-faxex inklużi f’kull żona tat-Tabella 2 sabiex tiddetermina l-pożizzjoni twila ppeżata mhux ibbilanċjata għal kull żona. Bl-istess mod, is-somma tal-pożizzjonijiet qosra ppeżati mhux imqabbla għal kull faxxa f’żona partikolari għandha tingħadd sabiex tiġi kkalkulata l-pożizzjoni qasira ppeżata mhux ibbilanċjata għal dik iż-żona. Dik il-parti tal-pożizzjoni twila ppeżata mhux ibbilanċjata għal żona partikolari li tkun ibbilanċjata bil-pożizzjoni qasira ppeżata mhux ibbilanċjata għall-istess żona għandha tkun il-pożizzjoni ppeżata ibbilanċjata għal dik iż-żona. Dik il-parti tal-pożizzjoni twila ppeżata mhux ibbilanċjata jew dik qasira ppeżata mhux ibbilanċjata għal żona li, għaldaqstant, ma tkunx tista’ tkun ibbilanċjata, għandha tkun il-pożiżżjoni ppeżata mhux ibbilanċjata għal dik iż-żona.
Tabella 2
Żona
Faxxa ta’ maturità
Piż differenzjat (f' %)
Tibdil preżunt fir-rata tal-imgħax (f' %)
Kupun ta’ 3 % jew aktar
Kupun ta’ inqas minn 3 %
L-Ewwel
0 ≤ 1 xahar
0 ≤ 1 xahar
0,00
-
1 ≤ 3-il xahar
1 ≤ 3-il xahar
0,20
1,00
3 ≤ 6-il xahar
3 ≤ 6-il xahar
0,40
1,00
6 ≤ 12-il xahar
6 ≤ 12-il xahar
0,70
1,00
It-Tieni
1 ≤ 2 sentejn
1.0 ≤ 1.9 snin
1,25
0,90
2 ≤ 3 snin
1.9 ≤ 2.8 snin
1,75
0,80
3 ≤ 4 snin
2.8 ≤ 3.6 snin
2,25
0,75
It-Tielet
4 ≤ 5 snin
3.6 ≤ 4.3 snin
2,75
0,75
5 ≤ 7 snin
4.3 ≤ 5.7 snin
3,25
0,70
7 ≤ 10 snin
5.7 ≤ 7.3 snin
3,75
0,65
10 ≤ 15 snin
7.3 ≤ 9.3 snin
4,50
0,60
15 ≤ 20 snin
9.3 ≤ 10.6 snin
5,25
0,60
20 sena
10.6 ≤ 12.0 snin
6,00
0,60
12.0 ≤ 20.0 snin
8,00
0,60
20 sena
12,50
0,60
5. L-ammont ta’ pożizzjoni ppeżata mhux ibbilanċjata twila jew qasira fl-ewwel żona li tkun ibbilanċjata bil-pożizzjoni twila jew qasira ppeżata mhux ibbilanċjata fit-tieni żona għandha mbagħad tkun il-pożizzjoni ppeżata bbilanċjata bejn l-ewwel u t-tieni żona. L-istess kalkolu għandu jsir fir-rigward ta’ dik il-parti tal-pożizzjoni ppeżata mhux ibbilanċjata fit-tieni żona li jkun fadal u l-pożizzjoni ppeżata mhux ibbilanċjata fit-tielet żona sabiex tiġi kkalkulata l-pożizzjoni ppeżata ibbilanċjata bejn it-tieni u t-tielet żona.
6. L-istituzzjoni tista' tinverti l-ordni fil-paragrafu 5 sabiex tikkalkula l-pożizzjoni ppeżata ibbilanċjata bejn it-tieni u t-tielet żona qabel ma tikkalkula dik il-pożizzjoni bejn l-ewwel u t-tieni żona.
7. Il-bqija tal-pożizzjoni ppeżata mhux ibbilanċjata fl-ewwel żona għandha mbagħad tkun ibbilanċjata ma’ x’jifdal minn dik tat-tielet żona wara l-ibbilanċjar ta’ din tal-aħħar mat-tieni żona sabiex tiġi determinata l-pożizzjoni ppeżata ibbilanċjata bejn l-ewwel u t-tielet żona.
8. Wara t-tliet kalkoli separati ta’ bbilanċjar fil-paragrafi 5, 6 u 7, għandhom jingħaddu flimkien il-pożizzjonijiet reżidwi.
9. Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma ta’:
(a)
10 % tas-somma tal-pożizzjonijiet ippeżati bbilanċjati fil-faxex kollha ta’ maturità;
(b)
40 % tal-pożizzjoni ppeżata bbilanċjata fl-ewwel żona;
(c)
30 % tal-pożizzjoni ppeżata bbilanċjata fit-tieni żona;
(d)
30 % tal-pożizzjoni ppeżata bbilanċjata fit-tielet żona;
(e)
40 % tal-pożizzjoni ppeżata bbilanċjata bejn l-ewwel u t-tieni żona u bejn it-tieni u t-tielet żona;
(f)
150 % tal-pożizzjoni ppeżata bbilanċjata bejn l-ewwel u t-tielet żona;
(g)
100 % tal-pożizzjonijiet ippeżati reżidwi mhux ibbilanċjati.
Artikolu 340
Kalkolu tar-riskju ġenerali bbażat fuq it-tul taż-żmien
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw approċċ għall-kalkolu tar-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju ġenerali fuq l-istrumenti tad-dejn li jirrefletti t-tul taż-żmien, minflok l-approċċ stabbilit fl-Artikolu 339, sakemm l-istituzzjoni tagħmel dan fuq bażi konsistenti.
2. Skont l-approċċ ibbażat fuq it-tul taż-żmien imsemmi fil-paragrafu 1, l-istituzzjoni għandha tieħu l-valur tas-suq ta’ kull strument tad-dejn b’rata fissa u minn dan tikkalkula r-rendiment tiegħu sal-maturità, li hija r-rata ta' skont impliċita ta’ dak l-istrument. Fil-każ ta’ strumenti b’rata varjabbli, l-istituzzjoni għandha tieħu l-valur tas-suq ta’ kull strument u minn dan tikkalkula r-rendiment tiegħu bis-suppożizzjoni li l-ammont kapitali jkun dovut fid-darba li jmiss meta r-rata tal-imgħax tkun tista’ tinbidel.
3. Imbagħad, l-istituzzjoni għandha tikkalkula t-tul taż-żmien modifikat ta’ kull strument tad-dejn fuq il-bażi tal-formula li ġejja:
fejn:
D
=
it-tul ta' żmien ikkalkulat skont il-formula li ġejja:
fejn:
R
=
ir-rendiment sal-maturità;
Ct
=
ħlas fi flus f'ħin t;
M
=
il-maturità totali.
Għandha ssir korrezzjoni fil-kalkolu tat-tul taż-żmien modifikat għall-istrumenti tad-dejn li huma soġġetti għar-riskju ta' ħlas minn qabel. L-ABE għandha, f'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida dwar kif għandhom jiġu applikati tali korrezzjonijiet.
4. L-istituzzjoni għandha mbagħad talloka kull strument tad-dejn fiż-żona xierqa fit-Tabella 3. Għandha tagħmel dan fuq il-bażi tat-tul taż-żmien modifikat ta’ kull strument.
Tabella 3
Żona
Tul taż-żmien modifikat
(fi snin)
Imgħax preżunt (varjazzjoni f’%)
L-Ewwel
0 ≤ 1,0
1,0
It-Tieni
1,0 ≤ 3,6
0,85
It-Tielet
3,6
0,7
5. Imbagħad, l-istituzzjoni għandha tikkalkula l-pożizzjoni ppeżata skont it-tul taż-żmien għal kull strument billi timmultiplika l-prezz tas-suq tiegħu bit-tul taż-żmien modifikat tiegħu u bil-varjazzjoni preżunta fir-rata tal-imgħax għal strument b’dak it-tul taż-żmien modifikat partikolari (ara l-kolonna 3 fit-Tabella 3).
6. L-istituzzjoni għandha tikkalkula l-pożizzjonijiet twal tagħha ppeżati skont it-tul taż-żmien u dawk qosra ppeżati skont it-tul taż-żmien f’kull żona. L-ammont tal-ewwel somma li jkun ibbilanċjat bit-tieni somma f’kull żona għandu jkun il-pożizzjoni ppeżata skont it-tul taż-żmien ibbilanċjata għal dik iż-żona.
Imbagħad, l-istituzzjoni għandha tikkalkula l-pożizzjonijiet ippeżati skont it-tul taż-żmien mhux ibbilanċjati għal kull żona. Hija mbagħad għandha ssegwi l-proċeduri għall-pożizzjonijiet ippeżati mhux ibbilanċjati stabbiliti fl-Artikolu339(5) sa (8).
7. Imbagħad, ir-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma ta’ dawn li ġejjin:
(a)
2 % tal-pożizzjoni ppeżata skont it-tul taż-żmien ibbilanċjata għal kull żona;
(b)
40 % tal-pożizzjonijiet ippeżati skont it-tul taż-żmien ibbilanċjati bejn l-ewwel u t-tieni żona u bejn it-tieni u t-tielet żona;
(c)
150 % tal-pożizzjoni ppeżata skont it-tul taż-żmien ibbilanċjata bejn l-ewwel u t-tielet żona;
(d)
100 % tal-pożizzjonijiet reżidwi ppeżati skont it-tul taż-żmien mhux ibbilanċjati.
Taqsima 3
Ekwitajiet
Artikolu 341
Pożizzjonijiet netti fi strumenti azzjonarji
1. L-istituzzjoni għandha tgħodd b’mod separat il-pożizzjonijiet twal netti kollha tagħha u l-pożizzjonijiet qosra netti kollha tagħha skont l-Artikolu 327. Is-somma tal-valur assolut taż-żewġ ċifri għandha tkun il-pożizzjoni grossa kumplessiva tagħha.
2. L-istituzzjoni għandha tikkalkula, b’mod separat għal kull suq, id-differenza bejn is-somma tal-pożizzjonijiet netti twal u qosra. Is-somma tal-valuri assoluti ta’ dawn id-differenzi għandha tkun il-pożizzjoni netta kumplessiva tagħha.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji li jiddefinixxu t-terminu ‘suq’ imsemmi fil-paragrafu 2.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tiġi delegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 342
Riskju speċifiku ta' strumenti tal-ekwità
L-istituzzjoni għandha timmultiplika l-pożizzjoni grosssa kumplessiva tagħha bi 8 % sabiex tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku.
Artikolu 343
Riskju ġenerali ta' strumenti tal-ekwità
Ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju ġenerali għandu jkun il-pożizzjoni netta kumplessiva tal-istituzzjoni multiplikata bi 8 %.
Artikolu 344
Indiċijiet tal-borża
1. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi li jelenkaw l-indiċijiet tal-borża li għalihom ikunu disponibbli t-trattamenti stipulati fit-tieni sentenza tal-paragrafu 4.
L-ABE għandha tissottometti dawn l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
2. Qabel id-dħul fis-seħħ tal-istandards tekniċi msemmija fil-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit fil-paragrafi 3 u 4, fejn l-awtoritajiet kompetenti jkunu applikaw dak it-trattament qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
3. Il-futures tal-indiċi tal-kambju, l-ekwivalenti ppeżati skont delta tal-opzjonijiet fil-futures tal-indiċi tal-borża u l-indiċijiet tal-borża li minn hawn ’il quddiem ser issir referenza għalihom b’mod kollettiv bħala ‘futures tal-indiċi tal-borża’, jistgħu jinqasmu f’pożizzjonijiet f’kull waħda mill-ekwitajiet kostitwenti tagħhom. Dawn il-pożizzjonijiet jistgħu jiġu ttrattati bħala pożizzjonijiet sottostanti fl-ekwitajiet inkwistjoni, u għalihom jista' jsir netting ma' pożizzjonijiet opposti fl-ekwitajiet sottostanti nnifishom. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtorità kompetenti dwar l-użu li jagħmlu minn dak it-trattament.
4. Meta future tal-indiċi tal-kambju ma jinqasamx fil-pożizzjonijiet sottostanti tiegħu, dan għandu jiġi ttrattat daqs li kieku kien ekwità individwali. Madankollu, ir-riskju speċifiku fuq din l-ekwità individwali jista’ jiġi injorat jekk il-future tal-indiċi tal-kambju inkwistjoni jiġi negozjat fil-borża u jirrappreżenta indiċi rilevanti diversifikat b’mod xieraq.
Taqsima 4
Sottoskrizzjoni
Artikolu 345
Tnaqqis tal-pożizzjonijiet netti
1. Fil-każ tas-sottoskrizzjoni ta’ strumenti tad-dejn u l-ekwità, istituzzjoni tista’ tuża l-proċedura li ġejja sabiex tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji tagħha. L-istituzzjoni għandha l-ewwel tikkalkula l-pożizzjonijiet netti billi tnaqqas il-pożizzjonijiet sottoskritti li jkunu ffirmati jew sottoskritti mill-ġdid minn partijiet terzi fuq il-bażi ta’ ftehimiet formali. L-istituzzjoni għandha mbagħad tnaqqas il-pożizzjonijiet netti bil-fatturi ta’ tnaqqis fit-Tabella 4 u tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji tagħha billi tuża l-pożizzjonijiet sottoskritti mnaqqsa.
Tabella 4
jum tax-xogħol 0:
100 %
jum tax-xogħol 1:
90 %
jiem tax-xogħol 2 sa 3:
75 %
jum tax-xogħol 4:
50 %
jum tax-xogħol 5:
25 %
wara jum tax-xogħol 5:
0 %.
‘Jum tax-xogħol żero’ għandu jkun il-jum tax-xogħol li fih l-istituzzjoni tieħu l-impenn mingħajr kondizzjonijiet li taċċetta kwantità magħrufa ta’ titoli bi prezz miftiehem.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti bl-użu li jagħmlu mill-paragrafu 1.
Taqsima 5
Rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku għal pożizzjonijiet iħħeġġjati minn derivati tal-kreditu
Artikolu 346
Tnaqqis għal hedges minn derivati tal-kreditu
1. Għandu jingħata tnaqqis għal hedges ipprovduti minn derivati tal-kreditu, skont il-prinċipji stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 6.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jittrattaw din il-pożizzjoni fid-derivat tal-kreditu bħala ‧komponent‧ wieħed u l-pożizzjoni ħħeġġjata li jkollha l-istess ammont nominali, jew, fejn applikabbli, ammont nozzjonali, bħala l-‧komponent‧ l-ieħor.
3. Għandu jingħata tnaqqis sħiħ meta l-valuri taż-żewġ partijiet jimxu dejjem fid-direzzjoni opposta u b'mod ġenerali ndaqs. Dan ikun il-każ fis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
iż-żewġ komponenti jikkonsistu fi strumenti kompletament identiċi;
(b)
pożizzjoni twila fi flus tkun iħħeġġjata b’total rate of return swap (jew viċe versa) u jkun hemm qbil preċiż bejn l-obbligazzjoni ta’ riferiment u l-iskopertura sottostanti (jiġifieri, il-pożizzjoni fi flus). Il-maturità tal-iswap innifisha tista’ tkun differenti minn dik tal-iskopertura sottostanti.
F'dawn is-sitwazzjonijiet, ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku ma għandu jiġi applikat għall-ebda naħa tal-pożizzjoni.
4. Tpaċija ta' 80 % tiġi applikata meta l-valuri taż-żewġ partijiet jimxu dejjem fid-direzzjoni opposta u fejn ikun hemm qbil preċiż f’termini tal-obbligazzjoni ta’ riferiment, tal-maturità kemm tal-obbligazzjoni ta’ riferiment kif ukoll tad-derivat tal-kreditu, u tal-munita tal-iskopertura sottostanti. Barra minn hekk, l-elementi ewlenin tal-kuntratt tad-derivat tal-kreditu ma għandhomx iwasslu biex il-moviment fil-prezz tad-derivat tal-kreditu jitbiegħed materjalment mill-movimenti tal-pożizzjoni fi flus. Sal-punt li t-transazzjoni tittrasferixxi riskju, tiġi applikata tpaċija ta’ 80 % għar-riskju speċifiku fin-naħa tat-transazzjoni bl-ogħla rekwiżit ta’ fondi proprji, filwaqt li r-rekwiżiti għar-riskju speċifiku tan-naħa l-oħra għandhom ikunu żero.
5. Fin-nuqqas tas-sitwazzjonijiet tal-paragrafi 3 u 4, għandu jingħata tnaqqis parzjali, fis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-pożizzjoni taqa’ taħt il-paragrafu 3(b) iżda hemm diskrepanza fl-assi bejn l-obbligazzjoni ta’ riferiment u l-iskopertura sottostanti. Madanakollu, il-pożizzjonijiet jissodisfaw ir-rekwiżiti li ġejjin:
(i)
l-obbligazzjoni ta’ riferiment hija tal-istess livell ma', jew subordinata għall-obbligazzjoni sottostanti;
(ii)
l-obbligazzjoni sottostanti u l-obbligazzjoni ta’ riferiment għandhom l-istess debitur u għandhom klawżoli transversali ta’ inadempjenza u aċċelerazzjoni legalment infurzabbli;
(b)
il-pożizzjoni taqa’ taħt il-paragrafu 3(a) jew il-paragrafu 4 iżda hemm diskrepanza fil-munita jew fil-maturità bejn il-protezzjoni tal-kreditu u l-assi sottostanti. Tali diskrepanza fil-munita għandha tiġi inkluża fir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kambju;
(c)
il-pożizzjoni taqa’ taħt il-paragrafu 4 iżda hemm diskrepanza fl-assi bejn il-pożizzjoni fi flus u d-derivat tal-kreditu. Madanakollu, l-assi sottostanti huwa inkluż fl-obbligazzjonijiet (kunsinnabbli) fid-dokumentazzjoni tad-derivat tal-kreditu.
Sabiex jingħata tnaqqis parzjali, minflok ma jiżdiedu r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku għal kull naħa tat-transazzjoni, għandu japplika biss l-ogħla wieħed miż-żewġ rekwiżiti ta’ fondi proprji.
6. Fis-sitwazzjonijiet kollha li ma jaqgħux taħt il-paragrafi 3 sa 5, rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku għandu jiġi kkalkulat b’mod separat għaż-żewġ naħat tal-pożizzjonijiet.
Artikolu 347
Tnaqqis għal hedges permezz ta’ derivati tal-kreditu tat-tipi "first-to default" u "nth-to default"
Fil-każ ta’ derivati tal-kreditu tat-tip "first-to default" u derivati tal-kreditu tat-tip "nth-to default", it-trattament li ġej japplika għat-tnaqqis li għandu jingħata skont l-Artikolu 346:
(a)
fejn istituzzjoni tikseb protezzjoni tal-kreditu għal numru ta’ entitajiet ta' referenza li huma sottostanti għal derivat tal-kreditu bit-kondizzjoni li l-ewwel inadempjenza fost l-assi għandha tiskatta pagament u li dan l-avveniment tal-kreditu għandu jtemm il-kuntratt, l-istituzzjoni tista’ tpaċi r-riskju speċifiku għall-entità ta' referenza li għaliha japplika l-aktar perċentwal baxx ta' ħlas għar-riskju speċifiku fost l-entitajiet ta' referenza sottostanti skont it-Tabella 1 fl-Artikolu 336;
(b)
fejn l-inadempjenza numru n (nth default) fost l-iskoperturi tiskatta pagament taħt il-protezzjoni tal-kreditu, ix-xerrej tal-protezzjoni jista' jpaċi r-riskju speċifiku biss jekk tkun inkisbet protezzjoni wkoll għall-inadempjenzi numru 1 sa n-1 jew meta jkunu diġà seħħew l-inadempjenzi n-1. F’każijiet bħal dawn, il-metodoloġija stabbilita fil-punt (a) għad-derivati tal-kreditu tat-tip "first-to-default" għandha tiġi segwita, emendata kif xieraq għall-prodotti tat-tip "nth-to-default".
Taqsima 6
Rekwiżiti ta' fondi proprji għal CIUs
Artikolu 348
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għal CIUs
1. Mingħajr preġudizzju għal dispożizzjonijiet oħra f’din it-Taqsima, pożizzjonijiet f'CIUs għandhom ikunu soġġetti għal rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni, li jinkludi r-riskju speċifiku u r-riskju ġenerali, ta’ 32 %. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 353 meħud flimkien mat- trattament emendat għad-deheb stipulat fl-Artikolu 352(4) u l-Artikolu 367(2)(b) il-pożizzjonijiet f'CIUs għandhom ikunu soġġetti għal rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni, li jinkludi r-riskju speċifiku u r-riskju ġenerali, u r-riskju tal-kambju ta’ 40 %.
2. Sakemm ma jkunx stabbilit b’mod ieħor fl-Artikolu 350, ma huwa permess l-ebda netting bejn l-investimenti sottostanti ta' CIU u pożizzjonijiet oħra miżmuma mill-istituzzjoni.
Artikolu 349
Kriterji ġenerali għal CIUs
Is-CIUs għandhom ikunu eliġibbli għall-approċċ stabbilit fl-Artikolu 350, fejn jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-prospett tas-CIU jew dokument ekwivalenti għandhom jinkludu dawn kollha:
(i)
il-kategoriji ta’ assi li s-CIU tkun awtorizzata li tinvesti fihom;
(ii)
fejn japplikaw limiti fuq l-investiment, il-limiti relattivi u l-metodoloġiji għall-kalkolu tagħhom;
(iii)
fejn tkun permessa lieva finanzjarja, il-livell massimu tal-lieva finanzjarja;
(iv)
fejn huma permessi l-konklużjonit ta’ transazzjonijiet ta’ derivati finanzjarji OTC jew transazzjonijiet ta’ riakkwist jew ta’ teħid jew għoti b'self ta' titoli, il-politika li tillimita r-riskju għall-kontroparti li jirriżulta minn dawn it-transazzjonijiet;
(b)
in-negozju tas-CIU għandu jiġi rrappurtat f’rapporti ta’ nofs is-sena u dawk annwali sabiex tkun tista’ ssir valutazzjoni tal-assi u l-passivi, tad-dħul u l-operazzjonijiet fil-perijodu tar-rapport;
(c)
l-ishma jew l-unitajiet tas-CIU jistgħu jinfdew fi flus, mill-assi tal-impriża, fuq bażi ta’ kuljum fuq talba tat-titolari tal-unitajiet;
(d)
l-investimenti fis-CIU għandhom jiġu separati mill-assi tal-amministratur tas-CIU;
(e)
għandu jkun hemm valutazzjoni adegwata tar-riskju tas-CIU, mill-istituzzjoni li tinvesti;
(f)
is-CIUs għandhom jiġu amministrati minn persuni taħt superviżjoni skont id-Direttiva 2009/65/KE jew leġislazzjoni ekwivalenti.
Artikolu 350
Metodi speċifiċi għal CIUs
1. Meta l-istituzzjoni tkun konxja mill-investimenti sottostanti tas-CIU fuq bażi ta’ kuljum, l-istituzzjoni tista’ tirreferi direttament għal dawk l-investimenti sottostanti sabiex tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni, li jinkludi r-riskju speċifiku u r-riskju ġenerali. Taħt tali approċċ, il-pożizzjonijiet fis-CIUs għandhom jiġu ttrattati bħala pożizzjonijiet fl-investimenti sottostanti tas-CIU. Għandu jkun permess netting bejn il-pożizzjonijiet fl-investimenti sottostanti tas-CIU u pożizzjonijiet oħra li jkollha l-istituzzjoni, dment li l-istituzzjoni jkollha kwantità suffiċjenti ta’ ishma jew unitajiet li jippermettu il-fidi/ħolqien bi skambju mal-investimenti sottostanti.
2. L-istituzzjonijiet jistgħu jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni, li jinkludi r-riskju speċifiku u r-riskju ġenerali, għal pożizzjonijiet f'CIUs bis-suppożizzjoni ta' pożizzjonijiet li jirrappreżentaw dawk neċessarji sabiex jirriproduċu l-kompożizzjoni u l-prestazzjoni tal-indiċi ġġenerat esternament jew basket fiss ta’ ekwitajiet jew titoli ta’ dejn msemmija fil-punt (a), soġġett għall-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-għan tal-mandat tas-CIU's hu li jirriproduċi l-kompożizzjoni u l-prestazzjoni ta’ indiċi ġġenerat esternament jew basket fiss ta’ ekwitajiet jew titoli ta’ dejn;
(b)
koeffiċjent ta' korrelazzjoni minimu bejn ir-redditu ta' kuljum tas-CIU u l-indiċi jew il-basket ta' ekwitajiet jew titoli ta' dejn li tirriproduċi ta' 0,9 jista' jiġi stabbilit b'mod ċar fuq perijodu ta' sitt xhur.
3. Fejn l-istituzzjoni ma tkunx konxja mill-investimenti sottostanti tas-CIU fuq bażi ta’ kuljum, l-istituzzjoni tista’ tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni, li jinkludi r-riskju speċifiku u r-riskju ġenerali, soġġett għall-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
jiġi preżunt li s-CIU l-ewwel tinvesti sal-massimu possibbli permess skont il-mandat tagħha fil-klassijiet ta’ assi li jattiraw l-ogħla rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku u ġenerali b’mod separat, u mbagħad tkompli tagħmel investimenti f’ordni li dejjem tonqos sakemm jintlaħaq il-limitu massimu tal-investimenti totali. Il-pożizzjoni fis-CIU tiġi ttrattata bħala holding diretta fil-pożizzjoni meħuda;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw l-iskopertura massima indiretta li jistgħu jiksbu billi jieħdu pożizzjonijiet b'effett ta' lieva finanzjarja permezz tas-CIU meta jikkalkulaw ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku u ġenerali tagħhom b’mod separat, billi jżidu proporzjonalment il-pożizzjoni fis-CIU sal-iskopetura massima għall-elementi ta’ investiment sottostanti li jirriżultaw mill-mandat;
(c)
jekk skont dan il-paragrafu, ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku u ġenerali flimkien jaqbeż dak stabbilit fl-Artikolu 348(1), ir-rekwiżit ta' fondi proprji għandu jiġi limitat sa dak il-livell.
4. L-istituzzjonijiet jistgħu jiddependu fuq il-partijiet terzi li ġejjin sabiex jikkalkulaw u jirrappurtaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-pożizzjoni għall-pożizzjonijiet fis-CIUs li jaqgħu taħt il-paragrafi 1 sa 4, skont il-metodi stabbiliti f’dan il-Kapitolu:
(a)
id-depożitarju tas-CIU sakemm is-CIU jinvesti b’mod esklużiv f’titoli u jiddepożita t-titoli kollha ma' dak id-depożitarju;
(b)
għal CIUs oħrajn, il-kumpannija li tamministra s-CIU, jekk il-kumpannija li tamministra s-CIU tissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 132(3)(a).
Il-korrettezza tal-kalkolu għandha tiġi kkonfermata minn awditur estern.
KAPITOLU 3
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kambju
Artikolu 351
De minimis u ppeżar għar-riskju tal-kambju
Jekk is-somma tal-pożizzjoni netta kumplessiva tal-kambju ta’ istituzzjoni u l-pożizzjoni netta tad-deheb tagħha, ikkalkulati skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 352, inkluża għal kull pożizzjoni tal-kambju jew tad-deheb li għaliha r-rekwiżiti ta’ fondi proprji jiġu kkalkulati permezz ta’ mudell intern, taqbeż it-2 % tal-fondi proprji totali tagħha, l-istituzzjoni għandha tikkalkula rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kambju. Ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju tal-kambju għandu jkun is-somma tal-pożizzjoni tal-kambju kumplessiva netta tagħha u l-pożizzjoni netta tad-deheb tagħha fil-munita tar-rappurtar, multiplikata bi 8 %.
Artikolu 352
Kalkolu tal- pożizzjoni kumplessiva netta tal-kambju
1. Il-pożizzjoni netta miftuħa tal-istituzzjoni f’kull munita (inkluża l-munita tar-rappurtar) u f’deheb għandha tiġi kkalkulata bħala s-somma tal-elementi li ġejjin (pożittivi jew negattivi):
(a)
il-pożizzjoni netta spot (jiġifieri l-assi kollha mingħajr il-passivi kollha, inkluż l-imgħax dovut, fil-munita inkwistjoni jew, għad-deheb, il-pożizzjoni netta spot fid-deheb);
(b)
il-pożizzjoni forward netta, li hija l-ammonti kollha li għad iridu jiġu riċevuti mingħajr l-ammonti kollha li għad iridu jitħallsu taħt kambju forward u transazzjonijiet tad-deheb, inklużi l-futures tal-muniti u tad-deheb u l-ammont kapitali fuq l-iswaps tal-muniti mhux inklużi fil-pożizzjoni spot;
(c)
garanziji irrevokabbli u strumenti simili li huma żguri li se jissejħu u aktarx li se jkunu irrikoverabbli;
(d)
l-ekwivalenti tad-delta netta, jew ibbażata fuq id-data, tal-ktieb totali tal-opzjonijiet tal-munita barranija u tad-deheb;
(e)
il-valur tas-suq ta’ opzjonijiet oħra.
Id-delta użata għall-finijiet tal-punt (d) għandha tkun dik tal-borża inkwistjoni. Għall-opzjonijiet OTC, jew fejn id-delta ma tkunx disponibbli mill-borża kkonċernata, l-istituzzjoni tista' tikkalkula d-delta hi stess billi tuża mudell adatt, soġġett għal permess mill-awtoritajiet kompetenti. Il-permess għandu jingħata jekk il-mudell jistma b’mod xieraq ir-rata ta’ bidla fil-valur tal-opzjoni jew tal-warrant fir-rigward ta’ bidliet żgħar fil-prezz tas-suq tas-sottostanti.
L-istituzzjoni tista’ tinkludi introjtu/infiq netti futuri li jkunu għadhom mhumiex dovuti iżda diġà ħħeġġjata għalkollox jekk tagħmel dan b’mod konsistenti.
L-istituzzjoni tista’ taqsam il-pożizzjonijiet netti f’muniti komposti fil-muniti komponenti skont il-kwoti fis-seħħ.
2. Wara li jinkiseb permess mill-awtoritajiet kompetenti, kwalunkwe pożizzjoni li l-istituzzjoni tkun ħadet b’mod deliberat sabiex tiħħeġġja kontra l-effett negattiv tar-rata tal-kambju fuq il-proporzjonijiet tagħha skont l-Artikolu 92(1) tista’ tiġi eskluża mill-kalkolu tal-pożizzjonijiet netti miftuħa tal-munita. Tali pożizzjonijiet għandhom ikunu ta’ natura mhux tan-negozju jew strutturali u kwalunkwe varjazzjoni fit-termini tal-esklużjoni tagħhom, soġġetti għal permess separat mill-awtoritajiet kompetenti. L-istess trattament soġġett għall-istess kondizzjonijiet jista’ jiġi applikat għal pożizzjonijiet tal-istituzzjoni li jirrelataw ma' elementi li jkunu diġà tnaqqsu fil-kalkolu tal-fondi proprji.
3. Istituzzjoni tista’ tuża l-valur nett preżenti meta tikkalkula l-pożizzjoni netta miftuħa f’kull munita u fid-deheb, bil-kondizzjoni li l-istituzzjoni tapplika dan l-approċċ b’mod konsistenti.
4. Pożizzjonijiet netti qosra u twal f’kull munita għajr il-munita tar-rappurtar u l-pożizzjoni netta twila jew qasira fid-deheb għandhom jiġu konvertiti bir-rati spot fil-munita tar-rappurtar. Imbagħad għandhom jingħaddu separatament sabiex jiffurmaw it-total tal-pożizzjonijiet netti qosra u t-total tal-pożizzjonijiet netti twal rispettivament. L-ogħla minn dawn iż-żewġ totali għandha tkun il-pożizzjoni netta kumplessiva tal-kambju tal-istituzzjoni.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jirriflettu b'mod adegwat riskji oħra assoċjati mal-opzjonijiet, minbarra r-riskju tad-delta, fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji li jiddefinixxu firxa ta’ metodi sabiex jirriflettu riskji oħra fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji, minbarra r-riskju delta, b’mod proporzjonat mal-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet fl-opzjonijiet.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2013.
Il-Kummissjoni tiġi delegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Qabel id-dħul fis-seħħ tal-istandards tekniċi msemmija fl-ewwel subparagrafu, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament nazzjonali eżistenti, fejn l-awtoritajiet kompetenti jkunu applikaw dawk it-trattamenti qabel il-31 ta’ Diċembru 2013.
Artikolu 353
Riskju tal-kambju tas-CIUs
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 352, fir-rigward tas-CIUs għandhom jiġu kkunsidrati l-pożizzjonijiet attwali tal-kambju tas-CIU.
2. L-istituzzjonijiet jistgħu joqogħdu fuq ir-rappurtar dwar il-pożizzjonijiet tal-kambju fis-CIU tal-partijiet terzi li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni depożitorja tas-CIU bil-kondizzjoni li s-CIU tinvesti b'mod esklussiv f’titoli u tiddepożita t-titoli kollha ma’din l-istituzzjoni depożitarja;
(b)
għal CIUs oħra, il-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU, jekk il-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU tissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-punt (a) tal-Artikolu 132(3).
Il-korrettezza tal-kalkolu għandha tiġi kkonfermata minn awditur estern.
3. Meta istituzzjoni ma tkunx konxja mill-pożizzjonijiet tal-kambju f’CIU, għandu jiġi ssoponut li s-CIU hija investita sal-massimu permess skont il-mandat tas-CIU fil-kambju u l-istituzzjonijiet għandhom, għall-pożizzjonijiet tal-portafoll tan-negozjar, jikkunsidraw l-iskopertura massima indiretta li jistgħu jiksbu billi jieħdu pożizzjonijiet ta’ lieva finanzjarja permezz tas-CIU meta jikkalkulaw ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kambju tagħhom. Dan għandu jsir billi tiżdied b’mod proporzjonali l-pożizzjoni fis-CIU sal-iskopertura massima għall-elementi sottostanti ta' investiment li jirriżultaw mill-mandat tal-investiment. Il-pożizzjoni meħuda tas-CIU fil-kambju għandha tiġi ttrattata bħala munita separata skont it-trattament tal-investimenti fid-deheb, soġġett għaż-żieda tal-pożizzjoni totali twila mal-pożizzjoni miftuħa totali twila tal-kambju u l-pożizzjoni totali qasira mal-pożizzjoni miftuħa totali qasira tal-kambju fejn id-direzzjoni tal-investiment tas-CIU tkun disponibbli. Ma għandu jkun permess l-ebda netting bejn tali pożizzjonijiet qabel il-kalkolu.
Artikolu 354
Muniti korrelatati mill-viċin
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jipprovdu rekwiżiti ta’ fondi proprji aktar baxxi kontra pożizzjoniijet f’muniti korrelatati mill-viċin rilevanti. Par ta’ muniti huwa kkunsidrat bħala korrelatat mill-viċin biss jekk il-probabbiltà ta’ telf - ikkalkulata fuq il-bażi ta’ dejta ta’ kuljum dwar ir-rata tal-kambju għat-tliet jew ħames snin preċedenti - li sseħħ f’pożizzjonijiet ugwali u opposti f’tali muniti fuq l-10 ijiem tax-xogħol segwenti, jiġifieri 4 % jew inqas tal-valur tal-pożizzjoni mqabbla inkwistjoni (valutata f’termini tal-munita tar-rappurtar) ikollha probabbiltà ta’ mill-anqas 99 %, meta jintuża perijodu ta’ osservazzjoni ta’ tliet snin, u 95 %, meta jintuża perijodu ta’ osservazzjoni ta’ ħames snin. Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji fuq il-pożizzjoni mqabbla f’żewġ muniti korrelatati mill-viċin għandu jkun 4 % multiplikat bil-valur tal-pożizzjoni mqabbla.
2. Fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ dan il-Kapitolu, l-istituzzjonijiet jistgħu jinjoraw pożizzjonijiet fil-muniti, li jkunu soġġetti għal ftehim intergovernattiv legalment vinkolanti sabiex tiġi limitata l-varjazzjoni tagħha fir-rigward ta’ muniti oħra koperti mill-istess ftehim. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-pożizzjonijiet imqabbla tagħhom f’tali muniti u jissoġġettawhom għal rekwiżit ta’ fondi proprji ta' mhux inqas minn nofs il-varjazzjoni massima permissibbli stabbilita fil-ftehim intergovernattiv inkwistjoni fir-rigward tal-muniti kkonċernati.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi li jelenka l-muniti li għalihom huwa disponibbli t-trattament stabbilit fil-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dawn l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummisjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. Ir-rekwiżit ta' fondi proprji fuq il-pożizzjonijiet imqabbla f’muniti ta’ Stati Membri li jipparteċipaw fit-tieni stadju tal-unjoni ekonomika u monetarja jista’ jiġi kkalkulat bħala 1,6 % tal-valur ta' dawn il-pożizzjonijiet imqabblin.
5. Il-pożizzjonijiet mhux imqabbla fil-muniti msemmija f’dan l-Artikolu biss għandhom jiġu inkorporati fil-pożizzjoni kumplessiva netta miftuħa skont l-Artikolu 352(4).
6. Meta d-data tar-rata tal-kambju ta' kuljum għat-tliet jew ħames snin preċedenti, fuq pożizzjonijiet ugwali u opposti f'muniti akkoppjati matul l-għaxart ijiem ta' ħidma segwenti, turi li dawn iż-żewġ muniti huma perfettament u b'mod pożittiv korrelatati u l-istituzzjoni tkun tista' dejjem tiffaċċja differenzjal bid/ask ugwali għal 0 fuq l-operazzjonijiet rispettivi, l-istituzzjoni tista', wara l-awtorizzazzjoni espliċita tal-awtorità kompetenti tagħha, tapplika rekwiżit ta' fondi proprji ta' 0 % sal-aħħar tal-2017.
KAPITOLU 4
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-prodotti
Artikolu 355
Għażla tal-metodu għar-riskju tal-prodotti
Soġġett għall-Artikoli 356 sa 358, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju tal-prodotti b’wieħed mill-metodi stabbiliti fl-Artikolu 359, 360 jew 361.
Artikolu 356
Negozju anċillari tal-prodotti
1. L-istituzzjonijiet b’negozju anċillari ta' prodotti agrikulturali jistgħu jiddeterminaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għall-istokk fiżiku tal-prodott tagħhom fit-tmiem ta’ kull sena għas-sena ta' wara meta jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
fi kwalunkwe żmien tas-sena hija jkollha fondi proprji għal dan ir-riskju li ma jkunux inqas mir-rekwiżit medju ta’ fondi proprji għal dak ir-riskju stmat fuq bażi konservattiva għas-sena li jkun imiss;
(b)
hija tistma fuq bażi konservattiva l-volatilità mistennija għaċ-ċifra kkalkulata fil-punt (a);
(c)
ir-rekwiżit medju ta’ fondi proprji tagħha għal dan ir-riskju ma jaqbiżx il-5 % tal-fondi proprji tagħha jew EUR 1 miljun u, billi tiġi kkunsidrata l-volatilità stmata skont il-punt (b), bl-ogħla rekwiżiti ta’ fondi proprji mistennija li ma jaqbżux is-6,5 % tal-fondi proprji tagħha;
(d)
l-istituzzjoni timmonitorja fuq bażi kontinwa jekk l-istimi mwettqa skont il-punti (a) u (b) għadhomx jirriflettu r-realtà.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti dwar l-użu li jagħmlu mill-opzjoni msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 357
Pożizzjonijiet rigward prodotti
1. Kull pożizzjoni fi prodotti jew f’derivati ta' prodott għandha tiġi espressa f’termini ta’ unità standard ta’ kalkolu. Il-prezz spot f’kull prodott għandu jiġi espress fil-munita tar-rappurtar.
2. Il-pożizzjonijiet f’deheb jew f’derivati tad-deheb għandhom jitqiesu bħala soġġetti għar-riskju tal-kambju u ttrattati skont il-Kapitolu 3 jew 5, kif xieraq, sabiex jiġi kkalkulat ir-riskju tal-prodotti.
3. Għall-iskop tal-Artikolu 360(1), l-eċċess ta’ pożizzjonijiet twal ta’ istituzzjoni fuq il-pożizzjonijiet qosra tagħha, jew viċe versa, fl-istess prodott u futures identiċi ta' prodotti, l-opzjonijiet u l-warrants għandhom ikunu l-pożizzjoni netta tagħha f’kull prodott. L-istrumenti derivati għandhom jiġu ttrattati, kif stabbilit fl-Artikolu 358, bħala pożizzjonijiet fil-prodott sottostanti.
4. Sabiex tiġi kkalkulata pożizzjoni f’prodott, il-pożizzjonijet li ġejjin għandhom jiġu ttrattati bħala pożizzjonijiet fl-istess prodott:
(a)
pożizzjonijiet f’subkategoriji differenti ta' prodotti f’każijiet fejn is-subkategoriji jkunu kunsinnabbli kontra xulxin;
(b)
pożizzjonijiet f’prodotti simili jekk ikunu sostituti mill-qrib u fejn tkun tista’ tiġi stabbilita b’mod ċar korrelazzjoni minima ta’ 0,9 bejn iċ-ċaqliq fil-prezzijiet fuq perijodu minimu ta’ sena.
Artikolu 358
Strumenti partikolari
1. Il-futures tal-prodotti u l-impenji forward għax-xiri jew bejgħ ta' prodotti individwali għandhom jiġu inkorporati fis-sistema ta’ kalkolu bħala ammonti nozzjonali f’termini tal-unità standard tal-kalkolu u assenjati maturità b’referenza għal data ta' skadenza.
2. L-iswaps ta' prodotti fejn naħa waħda tat-transazzjoni hija prezz fiss u l-oħra hija l-prezz attwali tas-suq għandhom jiġu ttrattati, bħala serje ta’ pożizzjonijiet ugwali għall-ammont nozzjonali tal-kuntratt, b’pożizzjoni waħda, fejn rilevanti, li tikkorrispondi ma' kull pagament fl-iswap u mdaħħla fil-faxex ta’ maturità fl-Artikolu 359(1). Il-pożizzjonijiet għandhom ikunu pożizzjonijiet twal jekk l-istituzzjoni tkun qed tħallas prezz fiss u tirċievi prezz varjabbli u pożizzjonijiet qosra jekk l-istituzzjoni tkun qed tirċievi prezz fiss u tħallas prezz varjabbli. Swaps ta' prodotti fejn in-naħat tat-transazzjoni jkunu f'prodotti differenti għandu jiġi rrapurtat fl-iskala ta’ rappurtar rilevanti għall-approċċ abbażi tal-iskala tal-maturità.
3. L-opzjonijiet u l-warrants fuq prodotti jew fuq derivati ta' prodotti għandhom jiġu ttrattati daqs li kieku kienu pożizzjonijiet ugwali fil-valur għall-ammont tas-sottostanti li għalih tirreferi l-opzjoni, immultiplikat bid-delta tiegħu għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu. Il-pożizzjonijiet tal-aħħar jistgħu nnettjati ma’ kwalunkwe pożizzjoni ta' tpaċija fl-istess prodott sottostanti jew derivat tal-prodott. Id-delta użata għandha tkun dik tal-borża kkonċernata. Għall-opzjonijiet OTC, jew fejn id-delta ma tkunx disponibbli mill-borża kkonċernata, l-istituzzjoni tista' tikkalkula d-delta hi stess billi tuża mudell adatt, soġġett għal permess mill-awtoritajiet kompetenti. Il-permess għandu jingħata jekk il-mudell jistma b’mod xieraq ir-rata ta’ bidla fil-valur tal-opzjoni jew tal-warrant fir-rigward ta’ bidliet żgħar fil-prezz tas-suq tas-sottostanti.
L-istituzzjonijiet għandhom jirriflettu b'mod adegwat riskji oħra assoċjati mal-opzjonijiet, minbarra r-riskju tad-delta, fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji li jiddefinixxu firxa ta’ metodi sabiex jirriflettu riskji oħra fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji, minbarra r-riskju delta, b’mod proporzjonat mal-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet fl-opzjonijiet.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2013.
Il-Kummissjoni hija delegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Qabel id-dħul fis-seħħ tal-istandards tekniċi msemmija fl-ewwel subparagrafu, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament nazzjonali eżistenti, fejn l-awtoritajiet kompetenti jkunu applikaw dawk it-trattamenti qabel il-31 ta’ Diċembru 2013.
5. Meta l-istituzzjoni tkun waħda minn dawn li ġejjin, hija għandha tinkludi l-prodotti konċernati fil-kalkolu tar-rekwiżit tagħha ta’ fondi proprji għar-riskju tal-prodotti:
(a)
it-trasferitur ta’ prodotti jew drittijiet garantiti relatati mat-titolu għal prodotti fi ftehim ta’ xiri mill-ġdid;
(b)
il-mutwanti ta' prodotti fi ftehim ta' self ta' prodotti.
Artikolu 359
Approċċ tal-iskala tal-maturità
1. L-istituzzjoni għandha tuża skala tal-maturità separata f'konformità mat-Tabella 1 għal kull prodott. Il-pożizzjonijiet kollha f'dak il-prodott għandhom jiġu assenjati fil-faxex xierqa ta’ maturità. Stokks fiżiċi għandhom jiġu assenjati fl-ewwel faxxa ta’ maturità li tibda minn 0 u li tasal sa u tinkludi xahar (1).
Tabella 1
Faxxa ta’ maturità
(1)
Rata tal-firxa (f’%)
(2)
0 ≤ 1 xahar
1,50
1 ≤ 3-il xahar
1,50
3 ≤ 6-il xahar
1,50
6 ≤ 12-il xahar
1,50
1 ≤ 2 sentejn
1,50
2 ≤ 3 snin
1,50
3 sena
1,50
2. Pożizzjonijiet fl-istess prodott jistgħu jiġu paċuti u assenjati lill-faxex xierqa ta’ maturità fuq bażi netta għal dawn li ġejjin:
(a)
pożizzjonijiet f’kuntratti li jimmaturaw fl-istess ġurnata;
(b)
pożizzjonijiet f’kuntratti li jimmaturaw fi żmien għaxart ijiem minn xulxin jekk il-kuntratti jkunu negozjati fi swieq li għandhom dati ta’ konsenja ta’ kuljum.
3. L-istituzzjoni mbagħad għandha tikkalkula s-somma tal-pożizzjonijiet twal u s-somma tal-pożizzjonijiet qosra f’kull faxxa ta’ maturità. L-ammont tal-ewwel tip li jkun mqabbel minn dan tal-aħħar f’faxxa ta’ maturità partikolari għandu jkun il-pożizzjonijiet imqabbla f’dik il-faxxa, filwaqt li l-pożizzjoni twila jew qasira reżidwa għandha tkun il-pożizzjoni mhux imqabbla għall-istess faxxa.
4. Dik il-parti tal-pożizzjoni twila mhux imqabbla għal faxxa ta’ maturità partikolari li tkun mqabbla minn pożizzjoni qasira mhux imqabbla, jew viċe versa, għal faxxa ta’ maturità aktar lil hinn għandha tkun il-pożizzjoni mqabbla bejn iż-żewġ faxex ta’ maturità. Dik il-parti tal-pożizzjoni twila mhux imqabbla jew dik qasira mhux imqabbla li għalhekk ma tistax titqabbel għandha tkun il-pożizzjoni mhux imqabbla.
5. Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għal kull prodott għandu jiġi kkalkulat fuq il-bażi tal-iskala rilevanti tal-maturità bħala s-somma ta’ dan li ġej:
(a)
is-somma tal-pożizzjonijiet twal u qosra imqabbla, immultiplikata bir-rata xierqa ta’ firxa kif indikat fit-tieni kolonna tat-Tabella 1 għal kull faxxa ta’ maturità u bil-prezz spot għall-prodott;
(b)
il-pożizzjoni mqabbla bejn żewġ faxex ta’ maturità għal kull faxxa ta’ maturità li fiha tiġi riportata pożizzjoni mhux imqabbla, immultiplikata b’0,6 %, li hija r-rata tar-riport u bil-prezz spot għall-prodott;
(c)
il-pożizzjonijiet reżidwi mhux imqabbla, immultiplikati bi 15 % li hija r-rata diretta u bil-prezz spot għall-prodott.
6. Ir-rekwiżit kumplessiv ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għar-riskji tal-prodotti għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkolat għal kull prodott skont il-paragrafu 5.
Artikolu 360
Approċċ simplifikat
1. Ir-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għal kull prodott għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma ta’ dawn li ġejjin:
(a)
15 % tal-pożizzjoni netta, twila jew qasira, immultiplikata bil-prezz spot għall-prodott;
(b)
3 % tal-pożizzjoni grossa, twila kif ukoll qasira, immultiplikata bil-prezz spot għall-prodott.
2. Ir-rekwiżit kumplessiv ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għar-riskji tal-prodotti għandu jiġi kkalkulat bħala s-somma tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkolat għal kull prodott skont il-paragrafu 1.
Artikolu 361
Approċċ estiż tal-iskala tal-maturità
L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-firxa minima, ir-rata tar-riport u dik diretta stabbiliti fit-Tabella 2 segwenti minflok dawk indikati fl-Artikolu 359 bil-kondizzjoni li l-istituzzjonijiet:
(a)
iwettqu negozju sinifikanti ta' prodotti;
(b)
ikollhom portafoll ta' prodotti diversifikat kif xieraq;
(c)
ikunu għadhom mhumiex f’pożizzjoni sabiex jużaw mudelli interni sabiex jikkalkulaw ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju tal-prodotti.
Tabella 2
Metalli prezzjużi
(minbarra d-deheb)
Metalli bażi
Prodotti Agrikoli
(softs)
Oħrajn, inklużi l-prodotti enerġetiċi
Rata ta’ firxa (%)
1,0
1,2
1,5
1,5
Rata tar-riport (%)
0,3
0,5
0,6
0,6
Rata diretta (%)
8
10
12
15
L-isti tuzzjonijiet għandhom jinnotifikaw l-użu li jagħmlu minn dan l-Artikolu lill-awtoritajiet kompetenti flimkien ma’ prova tal-isforzi tagħhom sabiex jimplimentaw mudell intern sabiex jikkalkulaw ir-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju tal-prodotti.
KAPITOLU 5
Użu ta’ mudelli interni sabiex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti ta’ fondi proprji
Taqsima 1
Permess u rekwiżiti ta' fondi proprji
Artikolu 362
Riskji speċifiċi u ġenerali
Ir-riskju ta’ pożizzjoni fuq strument tad-dejn jew strument tal-ekwità negozjat jew derivat tagħhom jista’ jinqasam f’żewġ komponenti għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu. L-ewwel wieħed għandu jkun il-komponent tar-riskju speċifiku tiegħu u għandu jinkludi r-riskju tal-bidla fil-prezz fl-istrument konċernat minħabba fatturi relatati mal-emittent tiegħu jew, fil-każ ta’ derivat, l-emittent tal-istrument sottostanti. Il-komponent tar-riskju ġenerali għandu jinkludi r-riskju ta’ bidla fil-prezz fl-istrument fil-każ ta’ strument ta’ dejn negozjat jew derivat tad-dejn għal bidla fil-livell tar-rati tal-imgħax jew fil-każ ta’ ekwità jew derivat tal-ekwità għal moviment wiesa’ tas-suq tal-ekwità li ma jkun relatat mal-ebda attribut speċifiku ta' titoli individwali.
Artikolu 363
Permess għall-użu ta' mudelli interni
1. Wara li tiġi verifikata l-konformità ta’ istituzzjoni mar-rekwiżiti tat-Taqsimiet 2, 3 u 4 kif rilevanti, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess lill-istituzzjonijiet sabiex jikkalkulaw ir-rekwiżiti tagħhom ta’ fondi proprji għal waħda jew aktar mill-kategoriji ta’ riskju li ġejjin billi jużaw il-mudelli interni tagħhom minflok jew flimkien mal-metodi fil-Kapitoli 2 sa 4:
(a)
riskju ġenerali tal-istrumenti tal-ekwità;
(b)
riskju speċifiku tal-istrumenti tal-ekwità;
(c)
riskju ġenerali tal-istrumenti tad-dejn;
(d)
riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn;
(e)
riskju tal-kambju;
(f)
riskju tal-prodotti.
2. Għall-kategoriji ta' riskju li għalihom l-istituzzjoni ma tkunx ingħatat il-permess imsemmi fil-paragrafu 1 sabiex tuża l-mudelli interni tagħha, dik l-istituzzjoni għandha tkompli tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji skont dawk il-Kapitoli 2, 3 u 4 kif rilevanti. Għal kull kategorija ta’ riskju, għandu jkun meħtieġ permess mill-awtoritajiet kompetenti għall-użu ta' mudelli interni u għandu jingħata biss jekk il-mudell intern ikopri parti sinifikanti tal-pożizzjonijiet ta' ċerta kategorija tar-riskju.
3. Bidliet materjali fl-użu ta' mudelli interni li l-istituzzjoni tkun irċeviet permess li tuża, l-estensjoni tal-użu ta' mudelli interni li l-istituzzjoni tkun irċeviet permess li tuża, b’mod partikolari fil-kategoriji ta’ riskju addizzjonali, u l-kalkolu inizjali tal-valur fir-riskju taħt stress skont l-Artikolu 365(2) jeħtieġu permess separat mill-awtorità kompetenti.
L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti bl-estensjonijiet u l-bidliet l-oħra kollha fl-użu ta' dawk il-mudelli interni li l-istituzzjoni tkun irċeviet permess li tuża.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-kondizzjonijiet għall-valutazzjoni tal-materjalità tal-estensjonijiet u l-bidliet fl-użu ta' mudelli interni;
(b)
il-metodoloġija ta' valutazzjoni li biha l-awtoritajiet kompetenti jippermettu lill-istituzzjonijiet jużaw mudelli interni;
(c)
il-kondizzjonijiet li bihom il-parti tal-pożizzjonijiet koperta mill-mudell intern f'kategorija tar-riskju għandhom jitqiesu li huma sinifikanti kif imsemmi fil-paragrafu 2.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 364
Rekwiżiti ta’ fondi proprji meta jintużaw mudelli interni
1. Kull istituzzjoni li tuża mudell intern għandha tissodisfa, minbarra r-rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkulati skont il-Kapitoli 2, 3 u 4 għal dawk il-kategoriji ta’ riskju li għalihom ma jkunx ingħata permess għall-użu ta' mudell intern, rekwiżit ta’ fondi proprji espress bħala somma tal-punti (a) u (b):
(a)
l-ogħla mill-valuri li ġejjin:
(i)
in-numru tagħha tal-valur fir-riskju tal-ġurnata ta’ qabel ikkalkulat skont l-Artikolu 365(1) (VaRt-1);
(ii)
medja tan-numri tal-valur fir-riskju ta' kuljum ikkalkulata skont l-Artikolu 365(1) f’kull waħda mis-sittin ġurnata tax-xogħol preċedenti (VaRavg), immultiplikata bil-fattur ta’ multiplikazzjoni (mc) skont l-Artikolu 366;
(b)
l-ogħla mill-valuri li ġejjin:
(i)
l-aħħar numru ta’ valur fir-riskju taħt stress disponibbli kkalkulat skont l-Artikolu 365(2) (sVaRt-1); u
(ii)
medja tan-numri ta’ valur fir-riskju taħt stress kkalkulati bil-mod u l-frekwenza speċifikati fl-Artikolu 365(2) matul is-sittin jum tax-xogħol preċedenti (sVaRavg), immultiplikata bil-fattur ta’ multiplikazzjoni (ms) skont l-Artikolu 366;
2. L-istituzzjonijiet li jużaw mudell intern sabiex jikkalkulaw ir-rekwiżit ta’ fondi proprji tagħhom għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn għandhom jissodisfaw rekwiżit addizzjonali ta’ fondi proprji espress bħala s-somma tal-punti (a) u (b) li ġejjin:
(a)
ir-rekwiżit ta' fondi proprji kkalkulat skont l-Artikolu 337 u 338 għar-riskju speċifiku ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni u derivati tal-kreditu nth to default fil-portafoll tan-negozjar għajr dawk inkorporati f’rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku tal-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni skont it-Taqsima […]5 u, fejn applikabbli, ir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku skont il-Kapitolu 2, Taqsima 6, għal dawk il-pożizzjonijiet fis-CIUs li għalihom ma jiġu ssodisfati la l-kondizzjonijiet fl-Artikolu 350(1) u lanqas l-Artikolu 350(2);
(b)
l-ogħla fost:
(i)
in-numru tar-riskju l-aktar reċenti għall-inadempjenza inkrimentali u r-riskju ta’ migrazzjoni kkalkulat skont it-Taqsima 3;
(ii)
il-medja ta’ dan in-numru fit-12-il-ġimgħa ta’ qabel.
3. L-istituzzjonijiet li għandhom portafoll tan-negozjar ta' korrelazzjoni, li jilħaq ir-rekwiżiti fl-Artikolu 338(1) sa (3), jistgħu jissodisfaw rekwiżit ta’ fondi proprji abbażi tal-Artikolu 377 minflok l-Artikolu 338(4), ikkalkulat bħala l-ogħla minn dawn li ġejjin:
(a)
in-numru tar-riskju l-aktar reċenti għall-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni kkalkulat skont it-Taqsima 5;
(b)
il-medja ta’ dan in-numru fit-12-il-ġimgħa ta’ qabel;
(c)
8 % tar-rekwiżit ta' fondi proprji li, fil-mument tal-kalkolu tan-numru tar-riskju l-aktar reċenti msemmi fil-punt (a), jiġi kkalkulat skont l-Artikolu 338(4) għal dawk il-pożizzjonijiet kollha inkorporati fil-mudell intern għall-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni.
Taqsima 2
Rekwiżiti ġenerali
Artikolu 365
Kalkolu ta' VaR u VaR taħt stress
1. Il-kalkolu tan-numru tal-valur fir-riskju msemmi fl-Artikolu 364 għandu jkun soġġett għar-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
kalkolu ta’ kuljum tan-numru tal-valur fir-riskju;
(b)
intervall ta' fiduċja unilaterali tad-99 perċentil;
(c)
perijodu ta’ holding ta’ 10 ijiem;
(d)
perijodu effettiv ta’ osservazzjoni storika ta' mill-anqas sena ħlief meta perijodu iqsar ta’ osservazzjoni jkun ġustifikat minn żieda sinifikanti fil-volatilità tal-prezz;
(e)
aġġornamenti tad-data mill-anqas kull xahar.
L-istituzzjoni tista’ tuża numri tal-valur fir-riskju kkalkulati skont perijodi ta’ holding iqsar minn għaxart ijiem li jittellgħu sa għaxart ijiem permezz ta’ metodoloġija xierqa li tkun analizzata perijodikament.
2. Barra minn hekk, tal-inqas kull ġimgħa l-istituzzjoni għandha tikkalkula l-‘valur fir-riskju taħt stress‧ tal-portafoll attwali, skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-ewwel paragrafu, bl-inputs tal-mudell tal-valur fir-riskju kkalibrati għal data storika minn perijodu ta’ 12-il xahar kontinwu ta’ stress finanzjarju sinifikanti rilevanti għall-portafoll tal-istituzzjoni. L-għażla ta’ din id-data storika għandha tkun soġġetta mill-anqas għal analiżi annwali mill-istituzzjoni, li għandha tinnotifika r-riżultat lill-awtoritajiet kompetenti. L-ABE għandha timmonitorja l-firxa ta’ prattiki għall-kalkolu tal-valur fir-riskju taħt stress u għandha, skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida dwar tali prattiki.
Artikolu 366
Ittestjar retrospettiv regolatorju u fatturi ta’ multiplikazzjoni
1. Ir-riżultati tal-kalkoli msemmija fl-Artikolu 365 għandhom jiżdiedu bil-fatturi ta’ multiplikazzjoni (mc) u (ms).
2. Kull wieħed mill-fatturi ta’ multiplikazzjoni (mc) u (ms) għandu jkun is-somma ta’ mill-inqas 3 u addend bejn 0 u 1 skont it-Tabella 1. Dak l-addend għandu jiddependi fuq in-numru ta’ qbiż tal-valur għall-250 jum tax-xogħol l-aktar riċenti kif indikat fl-ittestjar retrospettiv tal-istituzzjoni tan-numru tal-valur fir-riskju kif stabbilit fl-Artikolu 365(1).
Tabella 1
Numru ta' qbiż tal-valur
addend
Inqas minn 5
0,00
5
0,40
6
0,50
7
0,65
8
0,75
9
0,85
10 jew aktar
1,00
3. L-istituzzjonijiet għandhom jgħoddu l-qbiż tal-valur ta’ kuljum fuq il-bażi ta' ttestjar retrospettiv fuq bidliet ipotetiċi u reali fil-valur tal-portafoll. Qabża fil-valur hija bidla f’ġurnata waħda fil-valur tal-portafoll li taqbeż in-numru tal-valur fir-riskju ta' ġurnata waħda relatat iġġenerat mill-mudell tal-istituzzjoni. Sabiex jiġi determinat l-addend, in-numru ta’ qbiż tal-valur għandu jiġi valutat mill-inqas kull tliet xhur u għandu jkun daqs l-ogħla min-numru ta’ qbiż tal-valur f’bidliet ipotetiċi u reali fil-valur tal-portafoll.
L-ittestjar retrospettiv fuq bidliet ipotetiċi fil-valur tal-portafoll għandu jkun ibbażat fuq tqabbil bejn il-valur tal-portafoll fi tmiem il-ġurnata u, bis-suppożizzjoni li l-pożizzjonijiet li ma jinbidlux, il-valur tiegħu fi tmiem il-ġurnata sussegwenti.
L-ittestjar retrospettiv fuq bidliet reali fil-valur tal-portafoll għandu jkun ibbażat fuq tqabbil bejn il-valur tal-portafoll fi tmiem il-ġurnata u l-valur reali tiegħu fi tmiem il-ġurnata sussegwenti bl-esklużjoni ta' tariffi, kummissjonijiet u dħul nett ta’ mgħax.
4. F'każijiet individwali, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jillimitaw l-addend għal dak li jirriżulta mill-qbiż tal-valur f’bidliet ipotetiċi, fejn in-numru ta’ qbiż tal-valur fil-bidliet reali ma jirriżultax minn nuqqasijiet fil-mudell intern.
5. Sabiex l-awtoritajiet kompetenti jkunu jistgħu jimmonitorjaw l-adegwatezza tal-fatturi ta’ multiplikazzjoni fuq bażi kontinwa, l-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw minnufih, u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard minn ħamest ijiem tax-xogħol, lill-awtoritajiet kompetenti dwar il-qbiż tal-valur li jirriżulta mill-programm tagħhom ta’ ttestjar retrospettiv.
Artikolu 367
Rekwiżiti għall-kalkolu tar-riskju
1. Kwalunkwe mudell intern użat sabiex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti kapitali għar-riskju tal-pożizzjoni, ir-riskju tal-kambju, ir-riskju tal-prodotti u kwalunkwe mudell intern għan-negozju ta’ korrelazzjoni għandu jissodisfa r-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(a)
il-mudell għandu jkopri bi preċiżjoni r-riskji kollha tal-prezzijiet materjali;
(b)
il-mudell għandu jkopri numru suffiċjenti ta’ fatturi tar-riskju, skont il-livell ta' attività tal-istituzzjoni fis-swieq rispettivi. Meta fattur ta’ riskju jkun inkorporat fil-mudell tal-ipprezzar tal-istituzzjoni iżda mhux fil-mudell tal-kalkolu tar-riskji, l-istituzzjoni għandha tkun kapaċi tiġġustifika tali ommissjoni għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti. Il-mudell għall-kalkolu tar-riskju għandu jkopri nonlinearitajiet għal opzjonijiet u prodotti oħra kif ukoll ir-riskju tal-korrelazzjoni u r-riskju tal-bażi. Fejn jintużaw valuri preżenti għall-fatturi tar-riskju, dawn għandhom jagħtu prova ta’ rekord tajjeb għall-pożizzjoni reali li jkollhom.
2. Kwalunkwe mudell intern użat sabiex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti kapitali għar-riskju tal-pożizzjoni, ir-riskju tal-kambju jew ir-riskju tal-prodotti għandu jissodisfa r-rekwiżiti kollha li ġejjin:
(a)
il-mudell għandu jinkludi sett ta’ fatturi tar-riskju li jikkorrispondu mar-rati tal-imgħax f’kull munita li fiha l-istituzzjoni jkollha pożizzjonijiet sensittivi għar-rata tal-imgħax fi jew barra l-karta tal-bilanċ. L-istituzzjoni għandha timmudella l-kurvi tar-rendita permezz ta’ wieħed mill-approċċi ġeneralment aċċettati. Għal skoperturi materjali għar-riskju tar-rata tal-imgħax fil-muniti u s-swieq ewlenin, il-kurva tar-renditu għandha tinqasam f’minimu ta’ sitt segmenti ta’ maturità, sabiex tkopri l-varjazzjonijiet tal-volatilità tar-rati tul il-kurva tar-renditu. Il-mudell għandu jkopri wkoll ir-riskju ta’ movimenti korrelatati mhux b’perfezzjoni bejn il-kurvi tar-renditu differenti;
(b)
il-mudell għandu jinkludi fatturi tar-riskju li jikkorrispondu għad-deheb u l-muniti barranin individwali li fihom ikunu denominati l-pożizzjonijiet tal-istituzzjoni. Għas-CIUs, għandhom jiġu kkunsidrati l-pożizzjonijiet reali tal-kambju tas-CIU. L-istituzzjonijiet jistgħu joqogħdu fuq rappurtar magħmul minn partijiet terzi dwar il-pożizzjoni tal-kambju tas-CIU, meta l-korrettezza ta' dak ir-rapport tkun żgurata b’mod adegwat. Jekk istituzzjoni ma tkunx konxja dwar il-pożizzjonijiet tal-kambju ta’ CIU, din il-pożizzjoni għandha titneħħa u tiġi ttrattata skont l-Artikolu 353(3);
(c)
il-mudell għandu juża fattur tar-riskju separat tal-inqas għal kull wieħed mis-swieq tal-ekwità li fihom l-istituzzjoni jkollha pożizzjonijiet sinifikanti;
(d)
il-mudell għandu juża fattur tar-riskju separat tal-inqas għal kull prodott li fih l-istituzzjoni jkollha pożizzjonijiet sinifikanti. Il-mudell għandu jkopri wkoll ir-riskju ta’ movimenti mhux perfettament korrelatati bejn prodotti simili, iżda mhux identiċi, u l-iskopertura għall-bidliet fil-prezzijiet forward li jirriżultaw minn diskrepanzi fil-maturità. Għandu jikkunsidra wkoll il-karatteristiċi tas-suq, l-aktar id-dati tal-konsenja u l-ambitu provdut lill-operaturi sabiex jagħlqu l-pożizzjonijiet;
(e)
b’mod konservattiv, il-mudell intern ta’ istituzzjoni għandu jivvaluta r-riskju li jinħoloq minn pożizzjonijiet inqas likwidi u pożizzjonijiet bi trasparenza limitata tal-prezzijiet f’xenarji realistiċi tas-suq. Barra minn hekk, il-mudell intern għandu jilħaq standards minimi tad-data. Il-valuri preżenti għandhom ikunu konservattivi b’mod xieraq u għandhom jintużw biss fejn id-data disponibbli ma tkunx biżżejjed jew ma tkunx tirrifletti l-volatilità reali ta’ pożizzjoni jew ta’ portafoll.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu, fi kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, jużaw korrelazzjonijiet empiriċi fi ħdan il-kategoriji tar-riskju u bejn kategoriji tar-riskju biss jekk l-approċċ tal-istituzzjoni għall-kalkolu tal-korrelazzjonijiet ikun validu u implimentat b’integrità.
Artikolu 368
Rekwiżiti kwalitattivi
1. Kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu għandu jkun konċettwalment validu u implimentat b’integrità u, b’mod partikolari, għandu jissodisfa r-rekwiżiti kwalitattivi kollha li ġejjin:
(a)
kwalunkwe mudell intern użat għall-kalkolu tar-rekwiżiti kapitali għar-riskju tal-pożizzjoni, ir-riskju tal-kambju jew tal-prodotti għandu jkun integrat mill-viċin fil-proċess tal-ġestjoni tar-riskji ta’ kuljum tal-istituzzjoni u jservi bħala bażi għar-rappurtar tal-iskoperturi għar-riskju lill-ġestjoni superjuri;
(b)
l-istituzzjoni għandu jkollha unità għall-kontroll tar-riskji li tkun indipendenti mill-unitajiet tan-negozjar kummerċjali u tirrapporta direttament lill-ġestjoni superjuri. L-unità għandha tkun responsabbli mit-tfassil u l-implimentazzjoni ta' kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu. L-unità għandha twettaq validazzjoni inizjali u kontinwa ta’ kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, b'responsabbiltà għas-sistema ġenerali tal-ġestjoni tar-riskju. L-unità għandha tipproduċi u tanalizza rapporti ta’ kuljum dwar l-output ta' kwalunkwe mudell intern użat għall-kalkolu tar-rekwiżiti kapitali għar-riskju tal-pożizzjoni, ir-riskju tal-kambju u r-riskju tal-prodotti, u dwar il-miżuri xierqa li għandhom jittieħdu rigward il-limiti tan-negozjar;
(c)
il-korp tal-ġestjoni u l-ġestjoni superjuri tal-istituzzjoni għandhom ikunu involuti attivament fil-proċess ta’ kontroll tar-riskji u r-rapporti ta’ kuljum magħmulin mill-unità għall-kontroll tar-riskji jiġu analizzati minn livell ta’ ġestjoni b’awtorità suffiċjenti sabiex jinforza kemm tnaqqis fil-pożizzjonijiet li jittieħdu minn operaturi individwali kif ukoll fl-iskopertura kumplessiva għar-riskju tal-istituzzjoni;
(d)
l-istituzzjoni għandu jkollha numru suffiċjenti ta' persunal imħarreġ fl-użu ta’ mudelli interni sofistikati, u inklużi dawk użati għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, fin-negozjar, fil-kontroll tar-riskji, il-verifika u ż-żoni tal-back office;
(e)
l-istituzzjoni għandha tkun waqqfet proċeduri għall-monitoraġġ u sabiex jiġi żgurat li jkun hemm konformità ma’ sett dokumentat ta’ politiki u kontrolli interni rigward l-operat kumplessiv tal-mudelli interni tagħha, u inklużi dawk użati għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu;
(f)
kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu għandu jkollu rekord ippruvat ta' preċiżjoni raġonevoli fil-kalkolu tar-riskji;
(g)
l-istituzzjoni għandha twettaq b'mod frekwenti programm rigoruż ta’ ttestjar għal stress, inklużi testijiet għal stress bl-invers, li jinkludi kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu u r-riżultati ta’ dawn it-testijiet għal stress għandhom jiġu analizzati mill-ġestjoni superjuri u riflessi fil-politiki u l-limiti li jistabbilixxi. Dan il-proċess għandu jindirizza b’mod partikolari l-illikwidità tas-swieq f’kondizzjonijiet ta’ stress tas-suq, ir-risjku ta’ konċentrazzjoni, is-swieq b’direzzjoni waħda, ir-riskji tal-avveniment u tal-inadempjenza immedjata, in-nonlinearità ta’ prodotti, il-pożizzjonijiet sfavorevoli ħafna (deep out-of-the-money positions), il-pożizzjonijet soġġetti għal-limiti fuq il-prezzijiet u riskji oħra li jistgħu ma jiġux koperti b'mod xieraq fil-mudelli interni. Ix-xokkijiet applikati għandhom jirriflettu n-natura tal-portafolli u ż-żmien li jista’ jkun neċessarju sabiex jiġu ħħeġġjati jew ġestiti riskji f’kondizzjonijiet severi tas-suq;
(h)
l-istituzzjoni għandha twettaq, bħala parti mill-proċess ta’ verifika interna regolari tagħha, analiżi indipendenti tal-mudelli interni tagħha, u inklużi dawk użati għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu.
2. L-analiżi msemmija fil-punt (h) tal- paragrafu 1 għandu jinkludi kemm l-attivitajiet tal-unitajiet ta’ negozjar kummerċjali kif ukoll tal-unità indipendenti għall-kontroll tar-riskji. Mill-anqas darba fis-sena, l-istituzzjoni għandha twettaq analiżi tal-proċess kumplessiv tagħha ta’ mmaniġjar tar-riskji. L-analiżi għandha tikkunsidra dan li ġej:
(a)
l-adegwatezza tad-dokumentazzjoni tas-sistema u l-proċess tal-ġestjoni tar-riskji u l-organizzazzjoni tal-unità għall-kontroll tar-riskji;
(b)
l-integrazzjoni tal-kalkolu tar-riskju fil-ġestjoni ta’ kuljum tar-riskji u l-integrità tas-sistema ta' informazzjoni ta' ġestjoni;
(c)
il-proċess li tuża l-istituzzjoni sabiex tapprova l-mudelli ta' pprezzar tar-riskju u s-sistemi ta’ valutazzjoni li jintużaw mill-persunal tal-uffiċċji prinċipali u tal-back office;
(d)
l-ambitu tar-riskji koperti mill-mudell ta’ kalkolu tar-riskju u l-validazzjoni ta’ kwalunkwe bidla sinifikanti fil-proċess ta’ kalkolu tar-riskju;
(e)
il-preċiżjoni u l-kompletezza tad-data dwar il-pożizzjoni, il-preċiżjoni u l-adegwatezza tas-suppożizzjonijiet dwar il-volatilità u l-korrelazzjoni, u l-preċiżjoni tal-valutazzjoni u l-kalkoli tas-sensittività għar-riskji;
(f)
il-proċess ta’ verifika li tuża l-istituzzjoni sabiex tevalwa l-konsistenaza, il-prontezza u l-affidabbiltà tas-sorsi tad-data użati sabiex joperaw il-mudelli interni, inkluża l-indipendenza ta' dawn is-sorsi tad-data;
(g)
il-proċess ta’ verifika li tuża l-istituzzjoni sabiex tevalwa l-ittestjar retrospettiv li jitwettaq sabiex tiġi valutata l-preċiżjoni tal-mudelli.
3. Hekk kif jevolvu t-tekniki u l-aħjar prattiki, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dawn it-tekniki u l-prattiki l-ġodda fi kwalunkwe mudell intern użat għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu.
Artikolu 369
Validazzjoni Interna
1. L-istituzzjonijiet għandhom jimplimentaw proċessi li jiżguraw li l-mudelli interni kollha tagħhom użati għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu jkunu ġew validati adegwatament minn partijiet ikkwalifikati sewwa li jkunu indipendenti mill-proċess tal-iżvilupp sabiex jiżguraw li huma konċettwalment validi u jkopru b’mod adegwat ir-riskji materjali kollha. Il-validazzjoni għandha titwettaq meta l-mudell intern jiġi żviluppat l-ewwel darba u meta ssir kwalunkwe bidla sinifikanti fil-mudell intern. Il-validazzjoni għandha ssir ukoll fuq bażi perijodika iżda speċjalment meta jkunu saru xi bidliet strutturali sinifikanti fis-suq jew xi bidliet fil-kompożizzjoni tal-portafoll li jistgħu jwasslu sabiex il-mudell intern ma jibqax adegwat. Hekk kif it-tekniki u l-aħjar prattiki għall-validazzjoni interna jevolvu, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dawn l-avvanzi. Il-validazzjoni tal-mudelli interni m’għandhiex tkun limitata għall-ittestjar retrospettiv, iżda mill-inqas għandha tinkludi dan li ġej:
(a)
testijiet sabiex jintwera li kwalunkwe suppożizzjoni li ssir fil-mudell intern tkun xierqa u ma tissottovalutax jew ma tissopravalutax ir-riskju;
(b)
minbarra l-programmi regolatorji tal-ittestjar retrospettiv, l-istituzzjonijiet għandhom iwettqu t-testijiet ta’ validazzjoni tal-mudelli interni tagħhom, inkluż l-ittestjar retrospettiv, fir-rigward tar-riskji u l-istrutturi tal-portafolli tagħhom;
(c)
l-użu ta’ portafolli ipotetiċi sabiex jiġi żgurat li l-mudell intern ikun kapaċi jqis karatteristiċi strutturali partikolari li jistgħu jinqalgħu, pereżempju riskji ta’ bażi materjali u riskji ta’ konċentrazzjoni.
2. L-istituzzjoni għandha twettaq ittestjar retrospettiv kemm fuq bidliet reali kif ukoll fuq bidliet ipotetiċi fil-valur tal-portafoll.
Taqsima 3
Rekwiżiti partikolari għall-immudellar tar-riskju speċifiku
Artikolu 370
Rekwiżiti għall-immudellar ta’ riskju speċifiku
Mudell intern użat sabiex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għal riskju speċifiku u mudell intern għan-negozju ta’ korrelazzjoni għandu jissodisfa r-rekwiżiti addizzjonali li ġejjin:
(a)
jispjega l-varjazzjoni storika fil-prezz fil-portafoll;
(b)
ikopri l-konċentrazzjoni f’termini ta' kobor u l-bidliet fil-kompożizzjoni tal-portafoll;
(c)
ikun robust f’ambjent avvers;
(d)
ikun validat permezz ta’ ttestjar retrospettiv immirat sabiex jivvaluta jekk riskju speċifiku jkunx kopert bi preċiżjoni. Jekk l-istituzzjoni twettaq tali ttestjar retrospettiv fuq il-bażi ta' subportafolli rilevanti, dawn għandhom jintgħażlu b’manjiera konsistenti;
(e)
ikopri riskju ta’ bażi relatat mal-isem u b’mod partikolari, għandu jkun sensittiv għal differenzi idjosinkratiċi materjali bejn pożizzjonijiet simili iżda mhux identiċi;
(f)
ikopri r-riskju ta' avvenimenti.
Artikolu 371
Esklużjonijiet mill-mudelli għal riskju speċifiku
1. Istituzzjoni tista’ tagħżel li teskludi mill-kalkolu tar-rekwiżit ta' fondi proprji tagħha għar-riskju speċifiku billi tuża mudell intern, dawk il-pożizzjonijiet li għalihom hija tissodisfa r-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku skont l-Artikolu 332(1)(e) jew l-Artikolu 337 ħlief għal dawk il-pożizzjonijiet li huma soġġetti għall-approċċ stabbilit fl-Artikolu 377.
2. Istituzzjoni tista’ tagħżel li ma tkoprix ir-riskji ta’ inadempjenza u ta’ migrazzjoni għal strumenti tad-dejn innegozjati fil-mudell intern tagħha meta hija tkun qiegħda tkopri dawn ir-riskji permezz tar-rekwiżiti stabbiliti fit-Taqsima 4.
Taqsima 4
Mudell intern għar-riskju inkrimentali ta' inadempjenza u ta' migrazzjoni
Artikolu 372
Rekwiżit sabiex ikun hemm mudell intern għall-IRC
Istituzzjoni li tuża mudell intern sabiex tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn innegozjati għandu jkollha fis-seħħ ukoll mudell intern tar-riskju inkrimentali ta’ inadempjenza u ta’ migrazzjoni (IRC) sabiex tkopri r-riskji ta’ inadempjenza u ta’ migrazzjoni tal-pożizzjonijiet tal-portafoll tan-negozjar tagħha li jkunu inkrimentali għar-riskji koperti mill-kalkolu tal-valur fir-riskju kif speċifikat fl-Artikolu 365(1). L-istituzzjoni għandha turi li l-mudell intern tagħha jilħaq l-standards li ġejjin bis-suppożizzjoni ta’ livell kostanti ta’ riskju, u aġġustat fejn xieraq sabiex jirrifletti l-impatt tal-likwidità, il-konċentrazzjonijiet, il-hedging u l-opzjonalità:
(a)
il-mudell intern jipprovdi differenzazzjoni utli tar-riskji u stimi preċiżi u konsistenti tar-riskji tal-inadempjenza u migrazzjoni inkrementali;
(b)
l-istimi tal-mudell intern għal telf potenzjali għandhom rwol essenzjali fil-ġestjoni tar-riskju tal-istituzzjoni;
(c)
id-data dwar is-suq u l-pożizzjoni użati fil-mudell intern huma aġġornati u soġġetti għal valutazzjoni kwalitattiva xierqa;
(d)
jiġu ssodisfati r-rekwiżiti fl-Artikolu 367(3), l-Artikolu 368, l-Artikolu 369(1) u l-punti (b), (c), (e) u (f) tal-Artikolu 370.
L-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar ir-rekwiżiti fl-Artikoli 373sa 376.
Artikolu 373
Ambitu tal-mudell intern għall-IRC
Il-mudell intern għall-IRC għandu jkopri l-pożizzjonijiet kollha soġġetti għal rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku tar-rata tal-imgħax, inklużi dawk soġġetti għal allokazzjoni ta' kapital għal riskju speċifiku ta’ 0 % skont l-Artikolu 336, iżda m’għandux ikopri pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni u derivati tal-kreditu li jsiru inadempjenti nru n.
L-istituzzjoni tista', soġġetta għal permess mill-awtoritajiet kompetenti, tagħżel li b’mod konsistenti tinkludi l-pożizzjonijiet ta' ewkità kollha elenkati u l-pożizzjonijiet tad-derivati bbażati fuq l-ekwitajiet elenkati. Il-permess għandu jingħata jekk tali inklużjoni tkun konsistenti mal-mod kif l-istituzzjoni tkejjel u tiġġestixxi internament ir-riskju.
Artikolu 374
Parametri tal-mudell intern għall-IRC
1. L-istituzzjonijiet għandhom jużaw il-mudell intern sabiex jikkalkulaw numru li jkejjel it-telf minħabba inadempjenza u migrazzjoni interna jew esterna tal-klassifikazzjonijiet fl-intervall ta’ kunfidenza ta’ 99,9 % fuq perijodu ta’ sena. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw dan in-numru mill-inqas darba fil-ġimgħa.
2. Is-suppożizzjonijiet ta' korrelazzjoni għandhom jiġu sostnuti permezz ta’ analiżi ta' data oġġettiva f’qafas konċettwalment sod. Il-mudell intern għandu jirrefletti b’mod xieraq il-konċentrazzjonijiet tal-emittent. Għandhom jiġu riflessi wkoll il-konċentrazzjonijiet li jistgħu jinqalgħu fi ħdan u bejn klassijiet ta’ prodotti taħt kondizzjonijiet ta’ stress.
3. Il-mudell intern għall-IRC għandu jirrifletti l-impatt tal-korrelazzjonijiet bejn avvenimenti ta' inadempjenza u ta’ migrazzjoni. M’għandhomx jiġu riflessi l-impatt tad-diversifikazzjoni bejn, fuq naħa, l-avvenimenti ta' inadempjenza u ta’ migrazzjoni u, fuq in-naħa l-oħra, fatturi oħra ta’ riskju.
4. Il-mudell intern għandu jkun ibbażat fuq is-suppożizzjoni ta’ livell kostanti ta’ riskju fuq perijodu ta’ sena, li jimplika li pożizzjonijiet individwali partikolari fil-portafoll tan-negozjar jew settijiet ta’ pożizzjonijiet li jkunu esperjenzaw inadempjenza jew migrazzjoni tul il-perijodu ta’ likwidità tagħhom jiġu bbilanċjati mill-ġdid fi tmiem il-perijodu tagħhom tal-likwidità sabiex jiksbu l-livell inizjali tar-riskju. Inkella, istituzzjoni tista’ tagħżel li b’mod konsistenti tuża suppożizzjoni ta’ pożizzjoni kostanti għal sena.
5. Il-perijodi tal-likwidità għandhom jiġu stabbiliti skont iż-żmien meħtieġ sabiex tinbiegħ il-pożizzjoni jew sabiex jiġu ħħeġġjati r-riskji materjali kollha tal-prezzijiet rilevanti f’suq taħt stress, b'konsiderazzjoni partikolari għad-daqs tal-pożizzjoni. Il-perijodi tal-likwidità għandhom jirriflettu l-prattika u l-esperjenza reali matul perijodi ta’ stress kemm sistematiku kif ukoll idjosinkratiku. Il-perijodu tal-likwidità għandu jitkejjel taħt suppożizzjonijiet konservattivi u għandu jkun twil biżżejjed sabiex l-att tal-bejgħ jew tal-hedging minnu nnifsu ma jaffettwax materjalment il-prezz li bih isir il-bejgħ jew il-koperturi.
6. Id-determinazzjoni tal-perijodu xieraq tal-likwidità għal pożizzjoni jew sett ta’ pożizzjonijiet hija soġġetta għal minimu ta’ tliet xhur.
7. Id-determinazzjoni tal-perijodu xieraq tal-likwidità għal pożizzjoni jew sett ta’ pożizzjonijiet għandha tikkunsidra l-politiki interni ta’ istituzzjoni fir-rigward tal-aġġustamenti tal-valutazzjoni u l-ġestjoni ta’ pożizzjonijiet reqdin. Meta istituzzjoni tiddetermina perijodi tal-likwidità għal settijiet ta’ pożizzjonijiet pjuttost milli għal pożizzjonijiet individwali, il-kriterji sabiex jiġu definiti settijiet ta’ pożizzjonijiet għandhom jiġu definiti b’mod li jirrifletti b'mod sinifikanti d-differenzi fil-likwidità. Il-perijodi tal-likwidità għandhom ikunu akbar għal pożizzjonijiet li jkunu konċentrati, sabiex jirriflettu l-perijodu itwal neċessarju sabiex jiġu likwidati dawn il-pożizzjonijiet. Il-perijodu tal-likwidità għal depożitarju tat-titolizzazzjonijiet għandu jirrifletti ż-żmien sabiex jinbnew, jinbiegħu u jiġu titolizzati l-assi, jew sabiex jiġu ħħeġġjati l-fatturi tar-riskju materjali, f’kondizzjonijiet tas-suq taħt stress.
Artikolu 375
Rikonoxximent tal-hedges fil-mudell intern għall-IRC
1. Il-hedges jistgħu jiġu inkorporati fil-mudell intern ta’ istituzzjoni sabiex ikunu koperti r-riskji inkrimentali ta’ inadempjenza u ta’ migrazzjoni. Jista' jsir netting tal-pożizzjonijiet meta pożizzjonijiet twal u qsora jirreferu għall-istess strument finanzjarju. L-effetti tal-hedging jew tad-diversifikazzjoni assoċjati ma’ pożizzjonijiet twal u qosra li jinvolvu strumenti differenti jew titoli differenti tal-istess debitur, kif ukoll pożizzjonijiet twal u qosra f’emittenti differenti, jistgħu jiġu rikonoxxuti biss bl-immudellar espliċitu tal-pożizzjonijiet twal u qosra totali fl-istrumenti differenti. L-istituzzjonijiet għandhom jirriflettu l-impatt tar-riskji materjali li jistgħu jseħħu matul l-intervall bejn il-maturità tal-hedge u l-perijodu tal-likwidità kif ukoll il-potenzjal għal riskji ta’ bażi sinifikanti fl-istrateġiji tal-hedging skont il-prodott, il-prijorità fl-istruttura kapitali, il-klassifikazzjoni interna jew esterna, il-maturità, il-kumulu (vintage) u differenzi oħrajn fl-istrumenti. Istituzzjoni għandha tirrifletti hedge biss sakemm dan ikun jista’ jinżamm anki waqt li d-debitur javviċina avveniment ta' kreditu jew avveniment ieħor.
2. Għall-pożizzjonijiet li jkunu ħħeġġjati permezz tal-istrateġiji dinamiċi ta’ hedging, jista’ jiġi rikonoxxut ibbilanċjar mill-ġdid tal-hedge fil-perijodu tal-likwidità tal-pożizzjoni ħħeġġjata bil-kondizzjoni li l-istituzzjoni:
(a)
tagħżel li timmudella l-ibbilanċjar mill-ġdid tal-hedge b’mod konsistenti fis-sett rilevanti ta’ pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar;
(b)
turi li l-inklużjoni tal-ibbilanċjar mill-ġdid tirriżulta f’kalkolu aħjar tar-riskju;
(c)
turi li s-swieq għall-istrumenti li jservu bħala hedges huma likwidi biżżejjed sabiex jippermettu tali bbilanċjar mill-ġdid anki matul perijodi ta’ stress. Kwalunkwe riskju reżidwu li jirriżulta minn strateġiji dinamiċi ta’ hedging għandu jiġi rifless fir-rekwiżit ta’ fondi proprji.
Artikolu 376
Rekwiżiti partikolari għall-mudell intern għall-IRC
1. Sabiex ikopri r-riskji inkrimentali ta’ inadempjenza jew ta’ migrazzjoni, il-mudell intern għandu jirrifletti l-impatt nonlineari tal-opzjonijiet, tad-derivati strutturati tal-kreditu u ta’ pożizzjonijiet oħra b’imġiba materjali nonlineari fir-rigward tal-bidliet fil-prezzijiet. Barra minn hekk, l-istituzzjoni għandha tagħti konsiderazzjoni xierqa lill-ammont ta’ riskju tal-mudell inerenti fil-valutazzjoni u l-istima tar-riskji tal-prezzijiet assoċjati ma’ dawn il-prodotti.
2. Il-mudell intern għandu jkun ibbażat fuq data li tkun oġġettiva u aġġornata.
3. Bħala parti mill-analiżi u l-validazzjoni indipendenti tal-mudelli interni tagħha użati għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, b'mod inklussiv għall-finijiet tas-sistema tal-kalkolu tar-riskji, istituzzjoni għandha, b’mod partikolari, tagħmel dan kollu li ġej:
(a)
tivvalida li l-approċċ tal-immudellar tagħha għall-korrelazzjonijiet u l-bidliet fil-prezzijiet ikun xieraq għall-portafoll tagħha, inklużi l-għażla u l-piżijiet tal-fatturi sistematiċi tar-riskju tagħha;
(b)
twettaq varjetà ta’ testijiet għal stress, fosthom analiżi tas-sensittività u analiżi tax-xenarji, sabiex tiġi valutata r-raġonevolezza kwalitattiva u kwantitattiva tal-mudell intern, b'mod partikolari fir-rigward tat-trattament tal-konċentrazzjonijiet. Dawn it-testijiet ma għandhomx ikunu limitati għall-firxa ta’ avvenimenti esperjenzati storikament;
(c)
tapplika validazzjoni kwantitattiva xierqa li tinkludi punti ta' riferiement interni rilevanti ta’ mmudellar.
4. Il-mudell intern għandu jkun konsistenti mal-metodoloġiji interni tal-ġestjoni tar-riskju tal-istituzzjoni għall-identifikazzjoni, il-kalkolu u l-ġestjoni tar-riskji tan-negozju.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jiddokumentaw il-mudelli interni tagħhom sabiex il-korrelazzjoni u suppożizzjonijiet oħra tal-immudellar ikunu trasparenti għall-awtoritajiet kompetenti.
6. Il-mudell intern għandu jivvaluta b’mod konservattiv ir-riskju li jirriżulta minn pożizzjonijiet inqas likwidi u pożizzjonijiet bi trasparenza limitata tal-prezzijiet f’xenarji realistiċi tas-suq. Barra minn hekk, il-mudell intern għandu jilħaq standards minimi tad-data. Il-prokuri għandhom ikunu konservattivi biżżejjed u jistgħu jintużaw biss meta d-data disponibbli ma tkunx biżżejjed jew ma tkunx tirrifletti l-volatilità reali ta’ pożizzjoni jew portafoll.
Taqsima 5
Mudell intern għan-negozjar ta' korrelazzjoni
Artikolu 377
Rekwiżiti għal mudell intern għan-negozjar ta’ korrelazzjoni
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu permess sabiex jintuża mudell intern għar-rekwiżit ta' fondi proprji tal-portafoll tan-negozju ta’ korrelazzjoni minflok ir-rekwiżit ta’ fondi proprji skont l-Artikolu 338 lill-istituzzjonijiet li jistgħu jużaw mudell intern għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn u li jissodisfaw ir-rekwiżiti fil-paragrafi 2 sa 6 ta’ dan l-Artikolu u fl-Artikolu 367(1) u (3), l-Artikolu 368, l-Artikolu 369 (1) u l-punti (a), (b), (c), (e) u (f) tal-Artikolu 370.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jużaw dan il-mudell intern sabiex jikkalkulaw numru li jkejjel b’mod adegwat ir-riskji kollha tal-prezzijiet b'intervall ta’ kunfidenza ta’ 99,9 % fuq perijodu ta’ sena bis-suppożizzjoni ta’ riskju ta’ livell kostanti, u aġġustat fejn ikun xieraq sabiex jirrifletti l-impatt tal-likwidità, il-konċentrazzjoni, il-hedging u l-opzjonalità. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw dan in-numru mill-inqas darba fil-ġimgħa.
3. Ir-riskji li ġejjin għandhom jiġu koperti b’mod adegwat mill-mudell imsemmi fil-paragrafu 1:
(a)
ir-riskju kumulattiv li jirriżulta minn inadempjenzi multipli, inkluż l-ordinar differenti tal-inadempjenzi, fi prodotti segmentati;
(b)
ir-riskju ta’ firxiet tal-kreditu, inklużi l-effetti gamma u cross-gamma;
(c)
il-volatilità ta’ korrelazzjonijiet implikati, inkluż l-effett trasversali bejn il-firxiet u l-korrelazzjonijiet;
(d)
ir-riskju ta' bażi, inklużi t-tnejn li ġejjin:
(i)
il-bażi bejn il-firxa ta’ indiċi u dawk tal-ismijiet uniċi kostitwenti tagħha;
(ii)
il-bażi bejn il-korrelazzjoni implikata ta’ indiċi u dik ta’ portafolli mfasslin apposta għall-klijent;
(e)
il-volatilità tar-rata ta’ rkupru, kif din hija relatata mal-propensità tar-rati ta’ rkupru biex jaffettwaw il-prezzijiet tas-segmenti;
(f)
safejn il-kalkolu tar-riskju komprensiv jinkorpora benefiċċji mill-hedging dinamiku, ir-riskju ta’ telf dovut għal hedge imperfetta u l-ispejjeż potenzjali tal-ibbilanċjar mill-ġdid ta’ tali hedges;
(g)
kwalunkwe riskju materjali ieħor tal-prezzijiet tal-pożizzjonijiet fil-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni.
4. Istituzzjoni għandha tuża biżżejjed data mis-suq fi ħdan il-mudell imsemmi fil-paragrafu 1 sabiex tiżgura li tkopri kompletament ir-riskji prinċipali ta’ dawk l-iskoperturi fl-approċċ intern tagħha skont ir-rekwiżiti stabbiliti f’dan l-Artikolu. Għandha tkun tista’ turi lill-awtorità kompetenti, permezz ta’ ttestjar b'lura jew mezzi oħra xierqa, li l-mudell tagħha jista’ jispjega kif xieraq il-varjazzjoni storika fil-prezzijiet ta’ dawk il-prodotti.
L-istituzzjoni għandu jkollha fis-seħħ politiki u proċeduri xierqa sabiex tissepara l-pożizzjonijiet li għalihom ikollha permess biex tinkorporahom fir-rekwiżit ta' fondi proprji skont dan l-Artikolu minn pożizzjonijiet oħra li għalihom ma jkollhiex tali permess.
5. Fir-rigward tal-portafoll tal-pożizzjonijiet kollha inkorporati fil-mudell imsemmi fil-paragrafu 1, l-istituzzjoni għandha tapplika b’mod regolari sett ta’ xenarji speċifiċi ta’ stress, determinati minn qabel. Tali xenarji ta' stress għandhom jeżaminaw l-effetti tal-istess fuq ir-rati ta' inadempjenza, ir-rati ta’ rkupru, il-firxiet tal-kreditu, ir-riskji tal-bażi, il-korrelazzjonijiet u fatturi ta’ riskju oħra rilevanti fuq il-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni. L-istituzzjoni għandha tapplika xenarji ta' stress mill-inqas darba fil-ġimgħa u tal-inqas darba kull tliet xhur tirrapporta r-riżultati lill-awtoritajiet kompetenti, inkluż it-tqabbil mar-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni skont dan l-Artikolu. Kwalunkwe ċirkostanza fejn ir-riżultati tat-test tal-istress jaqbżu materjalment ir-rekwiżit ta' fondi proprji għall-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni għandu jiġi rrappurtat lill-awtoritajiet kompetenti fil-ħin. L-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar l-applikazzjoni ta' xenarji ta' stress għall-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni.
6. Il-mudell intern għandu jivvaluta b’mod konservattiv ir-riskju li jirriżulta minn pożizzjonijiet inqas likwidi u pożizzjonijiet bi trasparenza limitata tal-prezzijiet f’xenarji realistiċi tas-suq. Barra minn hekk, il-mudell intern għandu jilħaq standards minimi tad-data. Il-prokuri għandhom ikunu konservattivi biżżejjed u jistgħu jintużaw biss meta d-data disponibbli ma tkunx biżżejjed jew ma tkunx tirrifletti l-volatilità reali ta’ pożizzjoni jew portafoll.
TITOLU V
REKWIŻITI TA’ FONDI PROPRJI GĦAR-RISKJU TAS-SALDU
Artikolu 378
Riskju tas-saldu/tal-konsenja
Fil-każ ta' transazzjonijiet li fihom strumenti tad-dejn, ekwitajiet, muniti barranin u prodotti għajr transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid u għoti b’self ta' titoli jew prodotti u teħid b’self ta’ titoli jew prodotti ma jkunux saldati wara d-dati dovuti ta’ konsenja tagħhom, istituzzjoni tista’ tikkalkula d-differenza fil-prezz li għaliha tkun esposta.
Id-differenza fil-prezz hija kkalkulata bħala d-differenza bejn il-prezz miftiehem tas-saldu għall-istrument tad-dejn, l-ekwità, il-munita barranija jew il-prodott inkwistjoni u l-valur attwali tas-suq, fejn id-differenza tista’ tinvolvi telf għall-istituzzjoni ta’ kreditu.
L-istituzzjoni għandha timmultiplika dik id-differenza fil-prezz bil-fattur adatt fil-kolonna tal-lemin tat-Tabella 1 segwenti sabiex tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji tal-istituzzjoni għar-riskju tas-saldu.
Tabella 1
Numru ta’ jiem ta' xogħol wara d-data dovuta tas-saldu
(%)
5 - 15
8
16 - 30
50
31 - 45
75
46 jew aktar
100
Artikolu 379
Konsenji b'xejn (Free deliveries)
1. Istituzzjoni għandha tkun meħtieġa żżomm fondi proprji, kif stabbilit fit-Tabella 2, meta jseħħ dan li ġej:
(a)
tkun ħallset għal titoli, muniti barranin jew prodotti qabel ma tkun irċeviethom jew tkun ikkonsenjat titoli, muniti barranin jew prodotti qabel ma tkun irċeviet il-ħlas għalihom;
(b)
fil-każ ta’ transazzjonijiet transkonfinali, ikunu għaddew ġurnata jew aktar minn meta tkun għamlet dak il-pagament jew il-konsenja.
Tabella 2
Trattament kapitali għal konsenji b’xejn
Kolonna 1
Kolonna 2
Kolonna 3
Kolonna 4
Tip ta’ Transazzjoni
Sal-ewwel pagament kuntrattwali jew komponent tal-konsenja
Mill-ewwel pagament kuntrattwali jew komponent tal-konsenja sa erbat ijiem wara t-tieni pagament kuntrattwali jew komponent tal-konsenja
Minn 5 ijiem ta’ xogħol wara t-tieni pagament kuntrattwali jew komponent tal-konsenja sa ma tispiċċa t-transazzjoni
Konsenja bla ħlas
L-ebda allokazzjoni ta' kapital
Trattata bħala skopertura
Trattata bħala skopertura għar-riskju ppeżata b'1 250 %
2. Meta tapplika piż tar-riskju fuq skoperturi għal konsenji bla ħlas ittrattati skont il-Kolonna 3 tat-Tabella 2, istituzzjoni li tuża l-approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjoni Interna stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3 tista’ tassenja PDs lil kontropartijiet, li għalihom ma jkollha l-ebda skopertura oħra fil-portafoll mhux tan-negozjar, fuq il-bażi tal-klassifikazzjoni esterna tal-kontroparti. L-istituzzjonijiet li jużaw stimi proprji tal-‘LGDs’ jistgħu japplikaw l-LGD stabbilit fl-Artikolu 161(1) fuq skoperturi għal konsenji bla ħlas trattati skont il-Kolonna 3 tat-Tabella 2 bil-kondizzjoni li japplikawh għal dawn l-iskoperturi kollha. Inkella, istituzzjoni li tuża l-approċċ Ibbażat fuq Klassifikazzjoni Interna stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3 tista’ tapplika l-piżijiet tar-riskju tal-approċċ Standardizzat, kif stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2 bil-kondizzjoni li tapplikahom għal kull skopertura simili jew tista’ tapplika piż ta’ riskju ta’ 100 % għal dawn l-iskoperturi kollha.
Jekk l-ammont ta' skopertura pożittiva li jirriżulta minn transazzjonijiet ta’ konsenja bla ħlas ma jkunx materjali, l-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw piż ta’ riskju ta’ 100 % fuq dawn l-iskoperturi, għajr meta jkun meħtieġ piż ta’ riskju ta’ 1 250 %skont il-Kolonna 4 tat-Tabella 2 fil-paragrafu 1.
3. Bħala alternattiva għall-applikazzjoni ta’ piż ta’ riskju ta’ 1 250 % għall-iskoperturi ta’ konsenja bla ħlas skont il-Kolonna 4 tat-Tabella 2 fil-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet jistgħu jnaqqsu l-valur trasferit flimkien mal-iskopertura pożittiva attwali ta’ dawk l-iskoperturi minn elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 skont il-punt (k) tal-Artikolu 36(1).
Artikolu 380
Rinunzja
Meta jseħħ falliment fis-sistema kollha, f'sistema ta' saldu, f'sistema ta’ kklerjar jew f'CCP, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw mir-rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkulati kif stabbilit fl-Artikoli 378 u 379 sakemm is-sitwazzjoni tiġi rranġata. F’dan il-każ, il-falliment ta’ kontroparti sabiex tissalda transazzjoni ma għandux jitqies bħala inadempjenza għall-finijiet tar-riskju tal-kreditu.
TITOLU VI
REKWIŻITI TA’ FONDI PROPRJI GĦAR-RISKJU TA’ AĠĠUSTAMENT TAL-VALUTAZZJONI TAL-KREDITU
Artikolu 381
Tifsira tal-Aġġustament tal-Valutazzjoni tal-Kreditu
Għall-fini ta' dan it-Titolu u tal-Kapitolu 6 tat-Titolu II, ‧Aġġustament tal-Valutazzjoni tal-Kreditu‧ jew ‧CVA‧ tfisser aġġustament għall-valutazzjoni tas-suq medju tal-portafoll tat-transazzjonijiet ma' kontroparti. Dak l-aġġustament jirrifletti l-valur tas-suq attwali tar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti għall-istituzzjoni, iżda ma jirriflettix il-valur tas-suq attwali tar-riskju tal-kreditu tal-istituzzjoni għall-kontroparti.
Artikolu 382
Ambitu
1. Istituzzjoni għandha tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA skont dan it-Titolu għall-istrumenti derivati OTC kollha fir-rigward tal-attivitajiet tan-negozju kollha tagħha, minbarra d-derivati tal-kreditu rikonoxxuti li jnaqqsu l-ammonti ta' skopertura ppeżati skont ir-riskji għar-riskju tal-kreditu.
2. Istituzzjoni għandha tinkludi transazzjonijiet li jiffinanzjaw titoli fil-kalkolu tal-fondi proprji meħtieġa mill-paragrafu 1 jekk l-awtorità kompetenti tistabbilixxi li l-iskoperturi għar-riskju ta’ CVA tal-istituzzjoni b'riżultat ta’ dawk it-transazzjonijiet ikunu materjali.
3. Transazzjonijiet ma' kontroparti ċentrali li tikkwalifika u t-transazzjonijiet ta' klijent ma' membru ta' kklerjar, meta l-membru ta’ kklerjar jaġixxi bħala intermedjarju bejn il-klijent u kontroparti ċentrali li tikkwalifika u t-transazzjonijiet jnisslu skopertura tan-negozjar tal-membru ta’ kklerjar lill-kontroparti ċentrali li tikkwalifika, huma esklużi mir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA.
4. It-transazzjonijiet li ġejjin għandhom jiġu esklużi mir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA:
(a)
transazzjonijiet ma' kontropartijiet mhux finanzjarji kif definiti fil-punt (9) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012, jew ma' kontropartijiet mhux finanzjarji stabbiliti f'pajjiż terz, fejn dawk it-transazzjonijiet ma jeċċedux il-livell limitu tal-ikklerjar kif speċifikat fl-Artikolu 10(3) u (4) ta' dak ir-Regolament;
(b)
transazzjonijiet intragrupp kif previsti fl-Artikolu 3 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 dment li l-Istati Membri ma jadottawx liġijiet nazzjonali li jirrikjedu s-separazzjoni strutturali fi ħdan grupp bankarju, li f'dak il-każ l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżiġu li dawk it-transazzjonijiet intragrupp bejn l-istituzzjonijiet separati strutturalment jiġu inklużi fir-rekwiżiti ta’ fondi proprji;
(c)
transazzjonijiet ma' kontropartijiet imsemmijin fil-punt (10) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) 648/2012 u soġġetti għad-dispożizzjonijiet transizzjonali stipulati fl-Artikolu 89(1) ta’ dak ir-Regolament sa meta dawk id-dispożizzjonijiet transizzjonali ma jibqgħux japplikaw;
(d)
transazzjonijiet ma' kontropartijiet imsemmijin fl-Artikolu 1 (4)(a) u (b) u l-Artikolu 1(5)(a), (b) u (c) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u transazzjonijiet ma' kontropartijiet li għalihom l-Artikolu 115 ta’ dan ir-Regolament jispeċifika piż tar-riskju ta' 0 % għall-iskoperturi għal dawk il-kontropartijiet.
L-eżenzjoni mill-ħlas ta' CVA għal dawk it-transazzjonijiet imsemmija fil-punt (c) ta' dan il-paragrafu li jsiru matul il-perijodu transizzjonali stabbilit fl-Artikolu 89(1) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 għandha tapplika għat-tul tal-kuntratt ta' dik it-transazzjoni.
5. L-ABE għandha tagħmel analiżi sal-1 ta’ Jannar 2015 u kull sentejn wara din is-sena, fid-dawl tal-iżviluppi regolatorji internazzjonali u inkluż dwar metodoloġiji potenzjali dwar il-kejl u l-limiti għall-applikazzjoni tal-ħlasijiet ta' CVA għall-kontropartijiet mhux finanzjarji stabbiliti f'pajjiż terz.
L-ABE f'kooperazzjoni mal-ESMA għandha tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji biex jiġu speċifikati l-proċeduri għall-esklużjoni tat-transazzjonijiet ma' kontropartijiet mhux finanzjarji stabbiliti f'pajjiż terz mir-rekwiżit ta' fondi proprji għar-riskju ta' CVA.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji fi żmien sitt xhur mid-data tal-analiżi msemmija fl-ewwel subparagrafu.
Is-setgħa hija ddelegata lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fit-tieni subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 383
Metodu avvanzat
1. Għat-transazzjonijiet kollha li għalihom ikollha permess li tuża l-IMM sabiex tistabbilixxi l-valur tal-iskopertura għall-iskopertura għar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti assoċjata skont l-Artikolu 283, istituzzjoni li jkollha l-permess tuża mudell intern għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn skont il-punt (d) tal-Artikolu 363(1) għandha tiddetermina r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA billi timmudella l-impatt tal-bidliet fil-firxiet tal-kreditu tal-kontropartijiet fuq is-CVAs tal-kontropartijiet kollha ta’ dawk it-transazzjonijiet, billi tikkunsidra l-koperturi ta’ CVA li huma eliġibbli skont l-Artikolu 386.
Istituzzjoni għandha tuża l-mudell intern tagħha biex tiddetermina r-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku assoċjat mal-pożizzjonijiet tad-dejn kummerċjat u għandha tapplika intervall ta’ kunfidenza ta’ 99 % u perijodu ta' holding ekwivalenti għal għaxart ijiem. Il-mudell intern għandu jintuża b’tali mod li jissimula l-bidliet fil-firxiet tal-kreditu tal-kontropartijiet, iżda ma jimmudellax is-sensittività ta’ CVA għall-bidliet f’fatturi oħra tas-suq, inklużi l-bidliet fil-valur tal-assi ta’ referenza, il-prodott, il-munita jew ir-rata tal-imgħax ta’ derivat.
Ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA għal kull kontroparti għandu jiġi kkalkulat skont il-formula li ġejja:
fejn:
ti
=
il-ħin tar-rivalutazzjoni nru i, jibda minn t0=0;
tT
=
l-itwal maturità kuntrattwali fost is-settijiet ta' netting mal-kontroparti;
si
=
hija l-firxa ta' kreditu tal-kontroparti fil-mument ti, użata sabiex jiġi kkalkulat is-CVA tal-kontroparti. Fejn tkun disponibbli l-firxa ta' swap ta' inadempjenza tal-kreditu tal-kontroparti, l-istituzzjoni għandha tuża dik il-firxa. Fejn ma tkunx disponibbli tali firxa ta' swap ta' inadempjenza tal-kreditu, l-istituzzjoni għandha tuża l-firxa ta' approssimazzjoni indiretta li tkun xierqa wara li tikkunsidra l-klassifikazzjoni, l-industrija u r-reġjun tal-kontroparti;
LGDMKT
=
l-LGD tal-kontroparti li għandu jkun ibbażat fuq il-firxa ta’ strument tas-suq tal-kontroparti jekk ikun disponibbli strument tal-kontroparti. Meta ma jkunx disponibbli strument tal-kontroparti, dan għandu jkun ibbażat fuq il-firxa ta' approssimazzjoni indiretta li tkun xierqa wara li jitqiesu l-klassifikazzjoni, l-industrija u r-reġjun tal-kontroparti.
L-ewwel fattur fis-somma jirrappreżenta approssimazzjoni tal-probabbiltà marġinali implikata tas-suq li sseħħ inadempjenza bejn il-ħinijiet ti-1 u ti;
EEi
=
l-iskopertura mistennija għall-kontroparti f'ħin tar-rivalutazzjoni ti, fejn jiżdiedu l-iskoperturi ta' settijiet ta’ netting differenti għal tali kontroparti, u fejn l-itwal maturità ta’ kull sett ta’ netting tingħata permezz tal-itwal maturità kuntrattwali fis-sett ta’ netting; Istituzzjoni għandha tapplika t-trattament stipulat fil-paragrafu 3 fil-każ ta’ negozjar b'marġni, jekk l-istituzzjoni tuża l-kalkolu tal-EPE msemmi fil-punt (a) jew (b) tal-Artikolu 285(1) għan-negozjar b'marġni;
Di
=
il-fattur ta’ skont mingħajr riskju ta' inadempjenza fil-ħin ti, fejn D0 =1.
2. Meta tikkalkula r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA għal kontroparti, istituzzjoni għandha tibbaża l-inputs kollha fil-mudell intern tagħha għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn fuq il-formuli li ġejjin (liema tkun xierqa):
(a)
meta l-mudell ikun ibbażat fuq l-ipprezzar mill-ġdid komplet, il-formula fil-paragrafu 1 għandha tintuża direttament;
(b)
meta l-mudell ikun ibbażat fuq sensittivitajiet ta’ firxiet tal-kreditu għall-tenuri speċifiċi, l-istituzzjoni għandha tibbaża kull sensittività għall-firxa tal-kreditu (‧CS01 Regolatorja‧) fuq il-formula li ġejja:
Fit-taqsima tal-ħin finali i=T, il-formula korrispondenti hija
(c)
meta l-mudell juża s-sensittivitajiet għall-firxa tal-kreditu għal xifts paralleli fil-firxiet tal-kreditu, istituzzjoni għandha tuża l-formula li ġejja:
(d)
meta l-mudell juża sensittivitajiet tat-tieni ordni għal xifts fil-firxiet tal-kreditu (gamma mifruxa), il-gammas għandhom jiġu kkalkulati fuq il-bażi tal-formula fil-paragrafu 1.
3. Istituzzjoni li tuża l-kalkolu tal-EPE għad-derivati OTC kollateralizzati msemmija fil-punt (a) jew (b) tal-Artikolu 285(1) għandha, meta tiddetermina r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA skont il-paragrafu 1, tagħmel dawn iż-żewġ affarijiet li ġejjin:
(a)
tissoponi profil EE kostanti;
(b)
tissettja l-EE daqs l-iskopertura effettiva mistennija kif ikkalkulat skont l-Artikolu 285(1)(b) għal maturità daqs jew ikbar minn dawn li ġejjin:
(i)
nofs l-itwal maturità fis-sett ta’ netting;
(ii)
il-maturità nozzjonali medja ppeżata ta’ kull transazzjoni fis-sett ta' netting.
4. Istituzzjoni li jkollha l-permess mill-awtorità kompetenti skont l-Artikolu 283 biex tuża l-IMM biex tikkalkula l-valuri ta' skopertura fir-rigward tal-maġġoranza tan-negozju tagħha, iżda li tuża l-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3, it-Taqsima 4 jew it-Taqsima 5 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6 għal portafolli iżgħar, u li jkollha l-permess tuża l-mudell intern tar-riskju tas-suq għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn skont il-punt (d) tal-Artikolu 363 (1) tista’, soġġett għal permess mill-awtoritajiet kompetenti, tikkalkola r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA skont il-paragrafu 1 għas-settijiet ta’ netting mhux IMM. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu dan il-permess biss jekk l-istituzzjoni tuża l-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3, it-Taqsima 4 jew it-Taqsima 5 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6 għal numru limitat ta’ portafolli iżgħar.
Għall-finijiet ta' kalkolu skont is-subparagrafu preċedenti u fejn il-mudell IMM ma jipproduċix profil mistenni ta' skopertura, l-istituzzjoni għandha tagħmel dawn iż-żewġ affarijiet li ġejjin:
(a)
tissoponi profil EE kostanti;
(b)
tissettja l-EE daqs il-valur ta' skopertura kif ikkalkulat skont il-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3, it-Taqsima 4 jew it-Taqsima 5 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6, jew l-IMM għal maturità daqs l-akbar minn:
(i)
nofs l-itwal maturità fis-sett ta’ netting;
(ii)
il-maturità nozzjonali medja ppeżata ta’ kull transazzjoni fis-sett ta' netting.
5. Istituzzjoni għandha tiddetermina r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA skont l-Artikolu 364(1), l-Artikoli 365 u 367 bħala s-somma tal-Valur fir-Riskju taħt stress u mhux taħt stress, li għandhom jiġu kkalkulati kif ġej:
(a)
għall-Valur fir-Riskju mhux taħt stress, għandhom jintużaw il-kalibrazzjonijiet attwali tal-parametru għall-iskopertura mistennija kif stipulat fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 292(2);
(b)
għall-Valur fir-Riskju taħt stress, għandhom jintużaw il-profili EE tal-futures tal-kontroparti billi tintuża kalibrazzjoni taħt stress kif stabbilit fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 292(2). Il-perijodu ta’ stress għall-parametri tal-firxa tal-kreditu għandu jkun l-aktar perijodu ta’ stress gravi ta’ sena li jinsab fil-perijodu ta’ stress ta’ tliet snin użat għall-parametri tal-iskopertura.
(c)
il-multiplikatur bi tliet darbiet użat fil-kalkolu ta' rekwiżiti ta' fondi proprji ibbażati fuq Valur fir-Riskju u Valur fir-Riskju taħt stress skont l-Artikolu 364(1) ser japplika għal dawn il-kalkoli. L-ABE għandha timmonitorja għall- konsistenza kwalunkwe diskrezzjoni superviżorja użata biex tapplika multiplikatur ogħla mill-multiplikatur bi tliet darbiet għall-inputs Valur fir-Riskju u Valur fir-Riskju taħt stress għal imposta ta' CVA. L-awtoritajiet kompetenti li japplikaw multiplikatur ogħla minn tliet darbiet għandhom jipprovdu ġustifikazzjoni bil-miktub lill-ABE;
(d)
il-kalkolu għandu jsir fuq bażi ta' kull xahar minn tal-inqas u l-EE li tintuża għandha tkun ikkalkulata fuq l-istess frekwenza. Jekk tintuża frekwenza inqas minn dik ta' jum, għall-iskop tal-kalkolu speċifikat fil-punti (a)(ii) u (b)(ii) tal-Artikolu 364(1) l-istituzzjonijiet għandhom jieħdu l-medja fuq tliet xhur.
6. Għal skoperturi għal kontroparti, li għalihom il-mudell intern approvat ta' istituzzjoni għar-riskju speċifiku ta' strumenti tad-dejn ma jipproduċix firxa ta' approssimazzjoni li hija adegwata fir-rigward tal-kriterji tal-klassifikazzjoni, l-industrija u r-reġjun tal-kontroparti, l-istituzzjoni għandha tuża l-metodu stipulat fl-Artikolu 384 biex tikkalkula r-rekwiżit ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA.
7. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika f'aktar dettall:
(a)
kif għandha tiġi determinata firxa ta' approssimazzjoni mill-mudell intern approvat ta' istituzzjoni għar-riskju speċifiku ta' istrumenti tad-dejn biex jiġu identifikati si u LGDMKT imsemmijin fil-paragrafu 1;
(b)
l-għadd u d-daqs tal-portafolli li jissodisfaw il-kriterju ta’ għadd limitat ta’ portafolli iżgħar imsemmija fil-paragrafu 4.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata bis-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 384
Metodu Standardizzat
1. Istituzzjoni li ma tikkalkulax ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA għall-kontropartijiet tagħha skont l-Artikolu 383 għandha tikkalkula rekwiżiti ta’ fondi proprji ta’ portafoll għar-riskju ta’ CVA għal kull kontroparti skont il-formula li ġejja, billi tikkunsidra l-koperturi ta’ CVA li huma eliġibbli skont l-Artikolu 386:
fejn:
h
=
il-perijodu ta’ riskju ta’ sena (f’unitajiet ta’ sena); h = 1;
wi
=
il-piż applikabbli għall-kontroparti "i".
Il-kontroparti "i" għandha tkun stabbilia għal wieħed mis-sitt piżijiet wi abbażi ta' valutazzjoni esterna tal-kreditu minn ECAI nominata, kif jidher fit-Tabella 1. Għal kontroparti li għaliha valutazzjoni tal-kreditu minn ECAI nominata mhix disponibbli:
(a)
istituzzjoni li tuża l-approċċ fit-Titolu II, il-Kapitolu 3 għandha tassoċja l-klassifikazzjoni interna tal-kontroparti ma' waħda mill-valutazzjonijiet esterni tal-kreditu;
(b)
istituzzjoni li tuża l-approċċ fit-Titolu II, il-Kapitolu 2 għandha tassenja wi=1.0 % lil din il-kontroparti. Madankollu, jekk istituzzjoni tuża l-Artikolu 128 biex tippeża r-riskju għall-iskoperturi tar-riskju tal-kreditu tal-kontroparti għal din il-kontroparti, għandu jiġi assenjat wi=3.0 %;
=
il-valur totali ta' skopertura għar-riskju tal-kreditu ta’ kontroparti "i" (magħduda għas-settijiet ta’ netting) inkluż l-effett ta’ kollateral skont il-metodi stabbiliti fit-Taqsimiet 3 sa 6 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6 kif applikabbli għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti għal dik il-kontroparti. Istituzzjoni li tuża wieħed mill-metodi stabbiliti fit-Taqsima 3 u 4 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6, tista' tużaw bħala EADitotal il-valur tal-iskopertura kompletament aġġustat skont l-Artikolu 223(5).
Fil-każ ta' istituzzjoni li ma tużax il-metodu stabbilit fit-Taqsima 6 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6, l-iskopertura għandha titnaqqas billi jiġi applikat il-fattur li ġej:
Bi
=
il-kunċettwali ta’ koperturi ta' swaps ta' inadempjenza tal-kreditu b'isem wieħed mixtrija (magħduda jekk ikun hemm aktar minn pożizzjoni waħda) li jirreferi għall-kontroparti "i" u użat sabiex jiġi kopert ir-riskju ta’ CVA.
Dak l-ammont nozzjonali għandu jiġi skontat billi jiġi applikat il-fattur li ġej:
Bind
=
huwa l-kunċettwali sħiħ ta' swap jew swaps ta’ inadempjenzi ta’ kreditu tal-indiċi ta’ protezzjoni mixtrija użata biex jiġi kopert ir-riskju ta’ CVA.
Dak l-ammont kunċettwali għandu jiġi skontat billi jiġu applikati l-fatturi li ġejjin:
wind
=
huwa l-piż applikabbli għall-koperturi tal-indiċi.
Istituzzjoni għandha tiddetermina Wind billi tikkalkula l-medja ppeżata ta' wi li jkunu applikabbli għall-kostitwenti individwali tal-indiċi;
Mi
=
il-maturità effettiva tat-transazzjonijiet mal-kontroparti i.
Għal istituzzjoni li tuża l-metodu stabbilit fit-Taqsima 6 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6, Mi għandha tiġi kkalkulata skont l-Artikolu 162(2)(g). Madankollu, għal dak il-fini, Mi m'għandhiex tkun limitata għal ħames snin iżda għall-itwal maturità kuntrattwali li jifdal fis-sett tan-netting.
Għal istituzzjoni li ma tużax il-metodu stabbilit fit-Taqsima 6 tat-Titolu II, il-Kapitolu 6, Mi hija l-maturità nozzjonali medja ppeżata kif imsemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 162(2). Madankollu, għal dak il-fini, Mi m'għandhiex tkun limitata għal ħames snin iżda għall-itwal maturità kuntrattwali li jifdal fis-sett tan-netting.
=
il-maturità tal-istrument tal-kopertura Bi nozzjonali (il-kwantitajiet Mi hedge Bi għandhom jiġu magħduda jekk dawn ikunu diversi pożizzjonijiet);
Mind
=
il-maturità tal-kopertura tal-indiċi.
Fil-każ ta’ aktar minn pożizzjoni waħda ta’ kopertura tal-indiċi, Mind hija l-maturità ppeżata b'mod nozzjonali.
2. Meta l-kontroparti tkun inkluża f’indiċi li fuqu jkun ibbażat is-swap ta' inadempjenza tal-kreditu użat għall-hedging tar-riskju ta' kreditu tal-kontroparti, l-istituzzjoni tista’ tnaqqas l-ammont nozzjonali attribwibbli għal dik il-kontroparti skont il-piż tal-entità referenzjarja mill-ammont nozzjonali ta’ CDS tal-indiċi u tittrattah bħala hedge b’isem uniku (Bi) tal-kontroparti individwali b’maturità bbażata fuq il-maturità tal-indiċi.
Tabella 1
Skala tal-kwalità tal-kreditu
Piż wi
1
0,7 %
2
0,8 %
3
1,0 %
4
2,0 %
5
3,0 %
6
10,0 %
Artikolu 385
Alternattiva għall-użu tal-metodi CVA biex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti ta' fondi proprji
Bħala alternattiva għall-Artikolu 384, għal strumenti msemmija fl-Artikolu 382u soġġett għall-kunsens minn qabel mill-awtorità kompetenti, istituzzjonijiet li jużaw il-Metodu tal-Iskopertura Oriġinali kif stabbilit fl-Artikolu 275, jistgħu japplikaw fattur ta' multiplikazzjoni ta' 10 għall-ammonti tal-iskopertura ppeżati għar-riskju li jirriżultaw għar-riskju ta' kreditu tal-kontroparti għal dawk l-iskoperturi minflok ma jiġu kkalkulati r-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju CVA.
Artikolu 386
Koperturi eliġibbli
1. Il-koperturi għandhom ikunu ‧koperturi eliġibbli‧ għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA skont l-Artikoli 383 u 384 biss meta jintużaw bil-għan li jimmitigaw ir-riskju ta’ CVA u jiġu mmaniġjati bħala tali, u jkunu wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu b'isem wieħed jew strumenti ekwivalenti ta’ hedging oħra li jirreferu direttament għall-kontroparti;
(b)
swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu tal-indiċi, bil-kondizzjoni li l-bażi bejn kwalunkwe firxa individwali ta’ kontroparti u l-firxiet ta' koperturi tal-iswap ta’ inadempjenza tal-kreditu tal-indiċi tkun riflessa, għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti, fil-Valur fir-Riskju.
Ir-rekwiżit fil-punt (b) li l-bażi bejn kwalunkwe firxa individwali ta’ kontroparti u l-firxiet ta’ koperturi tal-firxiet tal-iswaps ta’ inadempjenza tal-kreditu tal-indiċi tkun riflessa fil-Valur fir-Riskju għandu japplika wkoll f’każijiet fejn jintuża valur preżenti għall-firxa ta' kontroparti.
Għall-kontropartijiet kollha li għalihom jintuża valur preżenti, l-istituzzjoni għandha tuża serje ta’ ħinijiet bażi raġonevoli minn grupp rappreżentattiv ta’ ismijiet simili li għalihom tkun disponibbli firxa.
Jekk il-bażi bejn kwalunkwe firxa individwali ta’ kontroparti u l-firxiet tal-koperturi tal-iswaps ta’ inadempjenza tal-kreditu tal-indiċi ma tkunx riflessa b’mod sodisfaċenti għall-awtorità kompetenti, l-istituzzjoni, f’dak il-każ, għandha tirrifletti biss 50 % tal-ammont nozzjonali tal-koperturi tal-indiċi fil-Valur fir-Riskju.
Hedging eċċessiv tal-iskoperturi għal swaps ta’ inadempjenza tal-kreditu b’isem wieħed skont il-metodu stabbilit f'Artikolu 383 mhix permessa.
2. Istituzzjoni ma għandhiex tirrifletti tipi oħra ta' koperturi tar-riskju tal-kontroparti fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA. B’mod partikolari, l-iswaps ta’ inadempjenza tal-kreditu segmentat jew nth to default u noti marbuta ma' kreditu mhumiex koperturi eliġibbli għall-finijiet tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA.
3. Il-koperturi eliġibbli li jkunu inklużi fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju ta’ CVA m’għandhomx jiġu inklużi fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku kif stabbilit fit-Titolu IV jew ittrattati bħala mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu għajr għar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti tal-istess portafoll tat-transazzjoni.
PARTI ERBGĦA
L-ISKOPERTURI L-KBAR
Artikolu 387
Suġġett
L-istituzzjonijiet għandhom jimmonitorjaw u jikkontrollaw l-iskoperturi l-kbar tagħhom skont din il-Parti.
Artikolu 388
Ambitu negattiv
Din il-Parti ma għandhiex tapplika għal ditti ta' investiment li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 95(1) jew fl-Artikolu 96(1).
Din il-Parti ma għandhiex tapplika għal grupp abbażi tas-sitwazzjoni konsolidata tiegħu, jekk dak il-grupp jinkludi biss ditti ta' investiment imsemmija fl-Artikolu 95(1) jew l-Artikolu 96(1) u kumpanniji anċillari u meta dak il-grupp ma jinkludix istituzzjonijiet ta' kreditu.
Artikolu 389
Definizzjoni
Għall-finijiet ta’ din il-Parti, ‘skoperturi’, tfisser kwalunkwe assi jew element li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ imsemmija fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2, mingħajr ma jiġu applikati l-piżijiet ta’ riskju jew gradi ta’ riskju.
Artikolu 390
Kalkolu tal-valur tal-iskopertura
1. L-iskoperturi li jirriżultaw mill-elementi msemmija fl-Anness II għandhom jiġu kkalkulati skont wieħed mill-metodi stabbiliti fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 6.
2. L-istituzzjonijiet li għandhom permess sabiex jużaw il-Metodu tal-Mudell Intern skont l-Artikolu 283 jistgħu jużaw il-Metodu tal-Mudell Intern sabiex jikkalkulaw il-valur tal-iskopertura għal transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, transazzjonijiet ta’ għoti b'self jew ta' teħid b'self ta' titoli jew prodotti, transazzjonijiet ta’ self b'marġni u transazzjonijiet b’saldu fit-tul.
3. L-istituzzjonijiet li jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għan-negozju fil-portafoll tan-negozjar tagħhom skont il-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 2, l-Artikolu 299 u l-Parti Tlieta, it-Titolu V u, kif xieraq, mal-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 5, għandhom jikkalkulaw l-iskoperturi għall-klijenti individwali li joħorġu mill-portafoll tan-negozjar billi jgħoddu flimkien l-elementi li ġejjin:
(a)
l-eċċess pożittiv tal-pożizzjonijiet twal ta’ istituzzjoni fuq il-pożizzjonijiet qosra tagħha fl-istrumenti finanzjarji kollha maħruġa mill-klijent inkwistjoni, bil-pożizzjoni netta f’kull strument differenti kkalkulata skont il-metodi stabbiliti fil-Parti Tlieta, it-Titolu IV, li-Kapitolu 2;
(b)
l-iskopertura netta, fil-każ tas-sottoskrizzjoni ta’ strument tad-dejn jew ta' strument ta' ekwità;
(c)
l-iskoperturi li jirriżultaw minn transazzjonijiet, ftehimiet u kuntratti msemmija fl-Artikoli 299 u 378 sa 380 mal-klijent inkwistjoni, tali skoperturi jiġu kkalkulati bil-mod stabbilit f’dawn l-Artikoli, għall-kalkolu tal-valuri tal-iskopertura.
Għall-finijiet tal-punt (b), l-iskopertura netta hija kkalkulata billi jitnaqqsu dawk il-pożizzjonijiet sottoskritti li jkunu sottoskritti jew sottosottoskritti minn partijiet terzi fuq il-bażi ta’ ftehim formali mingħajr il-fatturi stabbiliti fl-Artikolu 345.
Għall-finijiet tal-punt (b), l-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu sistemi sabiex jimmonitorjaw u jikkontrollaw l-iskoperturi tagħhom għas-sottoskrizzjoni bejn iż-żmien tal-impenn inizjali u l-jum ta’ xogħol li jmiss fid-dawl tan-natura tar-riskji meħuda fis-swieq inkwistjoni.
Għall-finijiet tal-punt (c), il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3 għandha tiġi eskluża mir-referenza fl-Artikolu 299.
4. L-iskoperturi kumplessivi għall-klijenti individwali jew gruppi ta' klijenti konnessi għandhom jiġu kkalkulati billi jingħaddu flimkien l-iskoperturi tal-portafoll tan-negozjar u dawk tal-portafoll mhux tan-negozjar.
5. L-iskoperturi għal gruppi ta' klijenti konnessi għandhom jiġu kkalkulati billi jingħaddu flimkien l-iskoperturi għall-klijenti individwali fi grupp.
6. L-iskoperturi ma għandhom jinkludu l-ebda minn dawn li ġejjin:
(a)
fil-każ ta’ transazzjonijiet tal-kambju, skoperturi li jsiru matul il-perkors ordinarju ta’ saldu matul il-jumejn ta’ xogħol ta’ wara l-pagament;
(b)
fil-każ ta’ transazzjonijiet għax-xiri jew il-bejgħ ta' titoli, l-iskoperturi li jsiru matul il-perkors ordinarju tas-saldu matul ħamest ijiem ta’ xogħol wara l-pagament jew il-konsenja tat-titoli, liema azzjoni sseħħ l-ewwel;
(c)
fil-każ tal-provvediment ta’ trasmissjoni ta’ flus fosthom l-eżekuzzjoni ta’ servizzi ta' ħlas, l-ikklerjar u s-saldu fi kwalunkwe munita u kklerjar korrispondenti ta’ strumenti bankarji jew finanzjarji, is-servizzi ta’ saldu jew ta’ kustodja lill-klijenti, riċevuti ttardjati fl-iffinanzjar u skoperturi oħra li jirriżultaw mill-attività tal-klijenti li ma jdumux aktar mill-jum ta’ xogħol li jkun imiss;
(d)
fil-każ tal-provvediment ta’ trasmissjoni ta’ flus li jinkludi l-eżekuzzjoni ta’ servizzi ta' ħlas, l-ikklerjar u s-saldu fi kwalunkwe munita u servizzi bankarji korrispondenti, l-iskoperturi tal-istess jum għall-istituzzjonijiet li jipprovdu dawk is-servizzi;
(e)
skoperturi mnaqqsa minn fondi proprji skont l-Artikoli 36, 56 u 66.
7. Sabiex tiġi determinata l-iskopertura ġenerali lil klijent jew grupp ta' klijenti konnessi, fir-rigward ta' klijenti li għalihom l-istituzzjoni jkollha skoperturi permezz tat-transazzjonijiet imsemmija fil-punti (m) u (o) tal-Artikolu 112 jew permezz ta' transazzjonijiet oħrajn fejn ikun hemm skopertura għal assi sottostanti, l-istituzzjoni għandha tivvaluta l-iskoperturi sottostanti tagħha b'kont meħud tas-sustanza ekonomika tal-istruttura tat-transazzjoni u r-riskji inerenti fl-istruttura tat-transazzjoni nfisha, sabiex jiġi determinat jekk din tikkostitwixxix skopertura addizzjonali;
8. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-kondizzjonijiet u l-metodoloġiji użati sabiex tiġi determinata l-iskopertura ġenerali lil klijent jew grupp ta' klijenti konnessi fir-rigward tat-tipi ta' skoperturi msemmija fil-paragrafu 7;
(b)
il-kondizzjonijiet li taħthom l-istruttura tat-transazzjoni imsemmija fil-paragrafu 7 ma tikkostitwixxix skopertura addizzjonali.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tiġi delegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 391
Definizzjoni ta’ istituzzjoni għall-finijiet ta' skoperturi kbar
Għall-finijiet ta' kalkolu tal-valur tal-iskoperturi skont din il-Parti, it-terminu ‧istituzzjoni‧ għandu jinkludi kwalunkwe impriża privata jew pubblika, inklużi l-fergħat tagħha, li, li kieku kienet stabbilita fl-Unjoni, tkun tissodisfa d-definizzjoni tat-terminu ‘istituzzjoni‧ u li tkun ġiet awtorizzata f’pajjiż terz li japplika arranġamenti superviżorji u regolatorji prudenzjali li tal-anqas ikunu ekwivalenti għal dawk applikati fl-Unjoni.
Artikolu 392
Definizzjoni ta' skopertura kbira
L-iskopertura ta’ istituzzjoni għal klijent jew grupp ta' klijenti konnessi għandha tiġi kkunsidrata bħala skopertura kbira meta l-valur tagħha jkun daqs jew jaqbeż l-10 % tal-kapital eliġibbli tagħha.
Artikolu 393
Kapaċità li tidentifika u tamministra skoperturi kbar
Istituzzjoni għandu jkollha proċeduri amministrattivi u kontabilistiċi validi u mekkaniżmi adegwati ta’ kontroll intern sabiex tkun tista' tidentifika, tiġġestixxi, timmonitorja, tirrapporta u tirreġistra l-iskoperturi kbar kollha u l-bidliet sussegwenti fihom, skont dan ir-Regolament.
Artikolu 394
Rekwiżiti ta' rappurtar
1. Istituzzjoni għandha tirrapporta l-informazzjoni li ġejja dwar kull skopertura kbira lill-awtoritajiet kompetenti, inklużi skoperturi kbar eżentati mill-applikazzjoni tal-Artikolu 395(1):
(a)
l-identifikazzjoni tal-klijent jew tal-grupp ta’ klijenti konnessi li istituzzjoni jkollha skopertura kbira għalihom;
(b)
il-valur tal-iskopertura qabel ma jitqies l-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu, meta applikabbli;
(c)
fejn użata, it-tip ta’ protezzjoni ffinanzjata jew mhux iffinanzjata tal-kreditu;
(d)
il-valur tal-iskopertura wara li jitqies l-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu kkalkulat għall-finijiet tal-Artikolu 395(1).
Fejn istituzzjoni tkun soġġetta għall-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3 l-akbar 20 skopertura tagħha fuq bażi konsolidata, għajr dawk eżentati mill-applikazzjoni tal-Artikolu 395(1) għandhom isiru disponibbli għall-awtoritajiet kompetenti.
2. Istituzzjoni għandha tirrapporta l-informazzjoni li ġejja lill-awtoritajiet kompetenti, flimkien mar-rappurtar tal-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, fir-rigward tal-akbar 10 skoperturi tagħha fuq bażi kkonsolidata lill-istituzzjonijiet kif ukoll l-akbar 10 iskoperturi tagħha fuq bazi kkonsolidata lil entitajiet finanzjarji mhux regolati, inklużi l-iskoperturi kbar eżentati mill-applikazzjoni tal-Artikolu 395(1):
(a)
l-identifikazzjoni tal-klijent jew tal-grupp ta' klijenti konnessi li għalihom istituzzjoni għandha skopertura kbira;
(b)
il-valur tal-iskopertura qabel ma jittieħed kont tal-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu, meta applikabbli;
(c)
fejn tintuża, it-tip ta' protezzjoni tal-kreditu ffinanzjata jew mhux iffinanzjata;
(d)
il-valur tal-iskopertura wara li jittieħed kont tal-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu kkalkulat għall-iskop tal-Artikolu 395(1);
(e)
il-likwidazzjoni mistennija tal-iskopertura espressa bħala l-ammont li jimmatura f'kategoriji ta' maturazzjoni ta' kull xahar sa sena, ta' kull tliet xhur sa tliet snin u kull sena wara tliet snin.
3. Għandu jitwettaq rappurtar mill-inqas darbtejn fis-sena.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-formati uniformi għar-rappurtar imsemmi fil-paragrafu 3 li għandu jkun proporzjonali man-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet u l-istruzzjonijiet għall-użu ta’ dawn il-formati;
(b)
il-frekwenzi u d-dati tar-rappurtar imsemmi fil-paragrafu3;
(c)
is-soluzzjonijiet tal-IT li għandhom jiġu applikati għar-rappurtar imsemmi fil-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dan l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni hija delegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 395
Limiti tal-iskoperturi kbar
1. Istituzzjoni m’għandhiex iġġarrab skopertura, wara li jiġi kkunsidrat l-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu skont l-Artikoli 399 sa 403, għal klijent jew grupp ta’ klijenti konnessi li l-valur tagħhom jaqbeż il-25 % tal-kapital eliġibbli tagħha. Fejn dak il-klijent ikun istituzzjoni jew fejn grupp ta’ klijenti konnessi jinkludi istituzzjoni waħda jew aktar, dak il-valur ma għandux jaqbeż il-25 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni jew EUR 150 miljun, liema minnhom ikun l-ogħla, bil-kondizzjoni li s-somma tal-valuri tal-iskopertura, wara li jiġi kkunsidrat l-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu skont l-Artikoli 399 sa 402, għall-klijenti konnessi kollha li mhumiex istituzzjonijiet ma tkunx taqbeż il-25 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni.
Fejn l-ammont ta’ EUR 150 miljun ikun ogħla mill-25 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni, il-valur tal-iskopertura, wara li jiġi kkunsidrat l-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu skont l-Artikoli 399 sa 403, ma għandux jaqbeż limitu raġonevoli f’termini tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni. Dak il-limitu għandu jiġi determinat mill-istituzzjoni skont il-politiki u l-proċeduri msemmija fl-Artikolu 81 tad-Direttiva 2013/36/UE, sabiex jiġi indirizzat u kkontrollat ir-riskju ta’ konċentrazzjoni. Dan il-limitu ma għandux jaqbeż il-100 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni.
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jistabbilixxu limitu iżgħar minn EUR 150 miljun u għandhom jinfurmaw b’dan lill-ABE u lill-Kummissjoni.
2. L-ABE għandha, f'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, b'kont meħud tal-effett tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu f'konformità mal-Artikoli 399 sa 403 kif ukoll l-eżiti tal-iżviluppi fil-qasam tas-sistema bankarja "parallela" u skoperturi kbar fil-livell tal-Unjoni u dak internazzjonali, toħroġ linji gwida sal-31 ta’ Diċembru 2014 biex jiġu stabbiliti limiti aggregati adatti għal tali skoperturi jew limiti individwali aktar stretti fuq l-iskoperturi għall-entitajiet tas-sistema bankarja "parallela" li jwettqu attivitajiet bankarji barra minn qafas regolat.
Fl-iżvilupp ta' dawk il-linji gwida, l-ABE għandha tikkunsidra jekk l-introduzzjoni ta' limiti addizzjonali jkollhiex impatt materjali għad-detriment tal-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet stabbiliti fl-Unjoni, fuq il-proviżjoni tal-kreditu għall-ekonomija reali jew fuq l-istabbiltà u l-funzjonament ordnat tas-swieq finanzjarji.
Sal-31 ta’ Diċembru 2015 il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-adegwatezza u l-impatt tal-impożizzjoni ta' limiti fuq skoperturi għall-entitajiet ta' sistema bankarja "parallela"li jwettqu attivitajiet bankarji barra minn qafas regolat, b'kont meħud tal-iżviluppi tal-Unjoni u internazzjonali fil-qasam tas-sistema bankarja "parallela" u l-iskoperturi kbar kif ukoll tal-mitigazzjoni tar-riskju ta' kreditu f'konformità mal-Artikoli 399 sa 403. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien, jekk adatt, ma' proposta leġislattiva dwar il-limiti tal-iskoperturi għall-entitajiet ta' sistema bankarja "parallela" li jwettqu attivitajiet bankarji barra minn qafas regolat.
3. Soġġett għall-Artikolu 396, istituzzjoni dejjem għandha tikkonforma mal-limitu rilevanti stabbilit fil-paragrafu 1.
4. Assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet u skoperturi oħra f’kumpanniji tal-investiment ta’ pajjiżi terzi rikonoxxuti jistgħu jkunu soġġetti għall-istess trattament kif sstipulat fil-paragrafu 1.
5. Il-limiti stabbiliti f’dan l-Artikolu jistgħu jinqabżu għall-iskoperturi fuq il-portafoll tan-negozjar tal-istituzzjoni jekk jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-iskopertura fuq il-portafoll mhux tan-negozjar għall-klijent jew il-grupp ta’ klijenti konnessi inkwistjoni ma taqbiżx il-limitu stabbilit fil-paragrafu 1, fejn dan il-limitu jiġi kkalkulat b’referenza għall-kapital eliġibbli, sabiex l-eċċess jirriżulta kollu kemm hu fuq il-portafoll tan-negozjar;
(b)
l-istituzzjoni tilħaq rekwiżit ta’ fondi proprji addizzjonali fuq l-eċċess fir-rigwrd tal-limitu stabbilit fil-paragrafu 1 li hu kkalkulat skont l-Artikoli 397 u 398;
(c)
meta jkunu għaddew għaxart ijiem jew inqas minn meta jkun seħħ l-eċċess, l-iskopertura fil-portafoll tan-negozjar għall-klijent jew grupp ta’ klijenti konnessi inkwistjoni ma għandhiex taqbeż il-500 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni;
(d)
kwalunkwe eċċess li jippersisti għal aktar minn għaxart ijiem ma jaqbiżx, b'mod aggregat, is-600 % tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni.
F’kull każ li jinqabeż il-limitu, l-istituzzjoni għandha tirrapporta l-ammont tal-eċċess u l-isem tal-klijent ikkonċernat u, fejn applikabblli, l-isem tal-grupp ta' klijenti konnessi kkonċernati, mingħajr dewmien lill-awtoritajiet kompetenti.
6. Għall-iskop ta' dan il-paragrafu, miżuri strutturali jfissru miżuri adottati minn Stat Membru u implimentati mill-awtoritajiet kompetenti rilevanti ta' dak l-Istat Membru, qabel id-dħul fis-seħħ ta' att leġislattiv li jarmonizza b'mod espliċitu tali miżuri, li jitolbu li l-istituzzjonijiet tal-kreditu awtorizzati f'dak l-Istat Membru jnaqqsu l-iskoperturi tagħhom għal entitajiet legali differenti skont l-attivitajiet tagħhom, irrispettivament minn fejn jinsabu dawk l-attivitajiet, bil-ħsieb li jiġu protetti d-depożituri u li tiġi ppreservata l-istabbiltà finanzjarja.
Minkejja l-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu u l-Artikolu 400 (1)(f) fejn l-Istati Membri jadottaw liġijiet nazzjonali li jitolbu li jittieħdu miżuri strutturali fi grupp bankarju, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jitolbu lill-istituzzjonijiet tal-grupp bankarju li għandhom depożiti li huma koperti minn Skema ta' Garanzija tad-Depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Mejju 1994 dwar skemi ta’ garanzija għal depożiti (30) jew skema ta' garanzija tad-depożiti ekwivalenti f'pajjiż terz biex japplikaw limitu fuq skoperturi kbar taħt 25 % iżda mhux anqas minn 15 % bejn 31 Diċembru 2014 u t-30 ta’ Ġunju 2015, u minn 10 % mill-1 ta’ Lulju 2015 fuq bażi subkonsolidata skont l-Artikolu 11(5) għal skoperturi intragrupp fejn dawn l-iskoperturi jikkonsistu minn skoperturi għal entità li ma tagħmilx parti mill-istess sottogrupp fir-rigward tal-miżuri strutturali.
Għall-iskop ta' dan il-paragrafu, għandhom jiġu sodisfatti dawn il-kondizzjonijiet:
(a)
l-entitajiet kollha li jagħmlu parti mill-istess sottogrupp fir-rigward tal-miżuri strutturali jitqiesu bħala klijent jew grupp wieħed ta' klijenti konnessi;
(b)
l-awtoritajiet kompetenti japplikaw limitu uniformi għall-iskoperturi msemmija fl-ewwel subparagrafu.
L-applikazzjoni ta' dan l-approċċ għandu jkun mingħajr preġudizzju għas-superviżjoni effettiva fuq bażi kkonsolidata u ma għandhiex tinkludi effetti negattivi sproporzjonati fuq is-sistema finanzjarja kollha jew parti minnha fi Stati Membri oħrajn jew fl-Unjoni inġenerali jew tifforma jew toħloq ostakolu għall-funzjonament tas-suq intern.
7. Qabel l-adozzjoni tal-miżuri strutturali speċifiċi kif imsemmi fil-paragrafu 6 dwar l-iskoperturi kbar, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jgħarrfu lill-Kunsill, lill-Kummissjoni, l-awtoritajiet kompetenti kkonċernati u l-ABE mill-inqas xahrejn qabel il-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni biex jiġu adottati l-miżuri strutturali, u jippreżentaw evidenza kwantitattiva jew kwalitattiva rilevanti ta' dan kollu li ġej:
(a)
l-ambitu tal-attivitajiet li huma soġġetti għall-miżuri strutturali;
(b)
spjegazzjoni ta' għalfejn tali miżuri abbozzati jitqiesu bħala adatti, effettivi u proporzjonati biex jiġu protetti d-depożituri;
(c)
valutazzjoni tal-impatt pożittiv jew negattiv probabbli tal-miżuri fuq is-suq intern abbażi tal-informazzjoni li hija disponibbli għall-Istat Membru.
8. Is-setgħa li jiġi adottat att ta' implimentazzjoni biex jiġu aċċettati jew irrifjutati l-miżuri nazzjonali proposti msemmija fil-paragrafu 7 tingħata lill-Kummissjoni li taġixxi f'konformità mal-proċeduri msemmija fl-Artikolu 464(2).
Fi żmien xahar mill-wasla tan-notifika msemmija fil-paragrafu 7, l-ABE għandha tipprovdi l-opinjoni tagħha dwar il-punti msemmija f’dak il-paragrafu lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Istat Membru kkonċernat. L-awtoritajiet kompetenti kkonċernati jistgħu wkoll jipprovdu l-opinjonijiet tagħhom dwar il-punti msemmija f’dak il-paragrafu lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Istat Membru kkonċernat.
Filwaqt li jitqiesu bis-sħiħ l-opinjonijiet imsemmija fit-tieni subparagrafu u jekk ikun hemm evidenza soda u b'saħħitha li l-miżuri għandhom impatt negattiv fuq is-suq intern li jegħleb il-benefiċċji tal-istabbiltà finanzjarja, il-Kummissjoni għandha, fi żmien xahrejn mill-wasla tan-notifika, tirrifjuta l-miżuri nazzjonali proposti. Inkella, il-Kummissjoni għandha taċċetta l-miżuri nazzjonali proposti għal perijodu inizjali ta' sentejn u fejn adatt il-miżuri jistgħu jkunu soġġetti għal emenda.
Il-Kummissjoni għandha tirrifjuta il-miżuri nazzjonali proposti biss jekk din tqis li l-miżuri nazzjonali proposti jinvolvu effetti negattivi sproporzjonati fuq is-sistema finanzjarja kollha jew partijiet minnha fi Stat Membri oħrajn jew fl-Unjoni inġenerali, u b'hekk jiffurmaw jew joħolqu ostakolu għall-funzjonament tas-suq intern jew għall-moviment liberu tal-kapital f'konformità mad-dispożizzjonijiet tat-TFUE.
Il-valutazzjoni tal-Kummissjoni għandha tqis l-opinjoni tal-ABE u għandha tqis l-evidenza pprezentata f'konformità mal-paragrafu 7.
Qabel l-iskadenza tal-miżuri, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jipproponu miżuri ġodda għall-estensjoni tal-perijodu ta' applikazzjoni għal perijodu addizzjonali ta' sentejn kull darba. F'dan il-każ, huma għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni, il-Kunsill, l-awtoritajiet kompetenti kkonċernati u l-ABE. L-approvazzjoni tal-miżuri l-ġodda għandha tkun soġġetta għall-proċess stipulat f'dan l-Artikolu. Dan l-Artikolu għandu jkun mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 458.
Artikolu 396
Konformità mar-rekwiżiti tal-iskoperturi l-kbar
1. Jekk, f’każ eċċezzjonali, l-iskoperturi jaqbżu l-limitu stabbilit fl-Artikolu 395(1), l-istituzzjoni għandha tirrapporta mingħajr dewmien il-valur tal-iskopertura lill-awtoritajiet kompetenti li jistgħu, fejn iċ-ċirkustanzi jiġġustifikaw dan, jagħtu perijodu ta’ żmien limitat lill-istituzzjoni sabiex tikkonforma mal-limitu.
Fejn ikun applikabbli l-ammont ta’ EUR 150 miljun imsemmi fl-Artikolu 395(1), l-awtoritajiet kompetenti jistgħu, fuq bażi ta’ każ b’każ, jippermettu li jinqabeż il-limitu ta’ 100 % f’termini tal-kapital eliġibbli tal-istituzzjoni.
2. Fejn il-konformità minn istituzzjoni fuq bażi individwali jew subkonsolidata mal-obbligi imposti f’din il-Parti ma tiġix applikata skont l-Artikolu 7(1), jew id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9 jiġu applikati fil-każ ta’ istituzzjonijiet prinċipali fi Stat Membru, għandhom jittieħdu miżuri sabiex tiġi żgurata allokazzjoni sodisfaċenti tar-riskji fi ħdan il-grupp.
Artikolu 397
Kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji addizzjonali għall-iskoperturi l-kbar fil-portafoll tan-negozjar
1. L-eċċess imsemmi fl-Artikolu 395(5)(b) għandu jiġi kkalkulat billi jintgħażlu dawk il-komponenti tal-iskopertura totali tal-negozju għall-klijent jew il-grupp ta’ klijenti konnessi inkwistjoni li jattiraw l-ogħla rekwiżiti għar-riskju speċifiku fil-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 2 u/jew ir-rekwiżiti fl-Artikolu 299 u l-Parti Tlieta, it-Titolu V, li meta jingħaddu flimkien jilħqu l-ammont tal-eċċess imsemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 395(5).
2. Fejn l-eċċess ma jippersistix għal aktar minn għaxart ijiem, ir-rekwiżit ta’ kapital addizzjonali għandu jkun ta’ 200 % tar-rekwiżiti msemmija fil-paragrafu 1, fuq dawn il-komponenti.
3. Sa minn 10-t ijiem wara li jkun seħħ l-eċċess, il-komponenti tal-eċċess, magħżula skont il-paragrafu 1, għandhom jiġu allokati għal-linja xierqa fil-Kolonna 1 tat-Tabella 1 f'ordni axxendenti tar-rekwiżiti ta' riskju speċifiku fil-Parti Tlieta, Titolu IV, Kapitolu 2 u/jew ir-rekwiżiti fl-Artikolu 299 u l-Parti Tlieta, Titolu V. Ir-rekwiżit ta' fondi proprji addizzjonali għandu jkun ugwali għas-somma tar-rekwiżiti tar-riskju speċifiku fil-Parti Tlieta, Titolu IV, Kapitolu 2 u/jew ir-rekwiżiti tal-Artikolu 299 u l-Parti Tlieta, Titolu V fuq dawn il-komponenti, multiplikata bil-koeffiċjent korrispondenti fil-Kolonna 2 tat-Tabella 1.
Tabella 1
Kolonna 1: Eċċess ogħla mil-limiti
(fuq il-bażi ta’ perċentwal tal-kapital eliġibbli)
Kolonna 2: Fatturi
Sa 40 %
200 %
Minn 40 % sa 60 %
300 %
Minn 60 % sa 80 %
400 %
Minn 80 % sa 100 %
500 %
Minn 100 % sa 250 %
600 %
Fuq 250 %
900 %
Artikolu 398
Proċeduri sabiex l-istituzzjonijiet ma jitħallewx jevitaw tar-rekwiżit ta’ fondi proprji addizzjonali
L-istituzzjonijiet m'għandhomx jevitaw b'mod intenzjonali r-rekwiżiti ta’ fondi proprji addizzjonali stabbiliti fl-Artikolu 397 li kieku jkunu soġġetti għalihom, fuq skoperturi li jaqbżu l-limitu stabbilit fl-Artikolu 395(1) ladarba dawn l-iskoperturi jkunu nżammu għal aktar minn għaxart ijiem, permezz ta’ trasferiment temporanju tal-iskoperturi inkwistjoni lil kumpannija oħra, kemm jekk fi ħdan l-istess grupp kif ukoll jekk le, u/jew billi jitwettqu transazzjonijiet artifiċjali sabiex jagħlqu l-iskopertura matul il-perijodu ta’ għaxart (10) ijiem u joħolqu skopertura ġdida.
L-istituzzjonijiet għandhom iżommu sistemi li jiżguraw li kwalunkwe trasferiment li jkollu l-effett imsemmi fl-ewwel subparagrafu jiġi rrappurtat minnufih lill-awtoritajiet kompetenti.
Artikolu 399
Tekniki eliġibbli ta’ mitigazzjoni tal-kreditu
1. Għall-finijiet tal-Artikoli 400 sa 403 t-terminu ‘garanzija’ għandu jinkludi derivati tal-kreditu rikonoxxuti taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4 għajr in-noti marbuta ma' kreditu.
2. Soġġett għall-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu, fejn, skont l-Artikoli 400 sa 403 jkun permess ir-rikonoxximent ta’ protezzjoni ffinanzjata jew mhux iffinanzjata tal-kreditu, dan għandu jkun soġġett għal konformità mar-rekwiżiti tal-eliġibbiltà u rekwiżiti oħra stabbiliti fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4.
3. Fejn istituzzjoni timxi mal-Artikolu 401(2), ir-rikonoxximent tal-protezzjoni ffinanzjata tal-kreditu għandu jkun soġġett għar-rekwiżiti rilevanti taħt il-Parti Tlieta, Titolu II, Kapitolu 3. Għall-finijiet ta’ din il-Parti, istituzzjoni ma għandhiex tikkunsidra l-kollateral imsemmi fl-Artikolu 199(5) sa (7), sakemm dan ma jkunx permess skont l-Artikolu 402.
4. L-istituzzjonijiet għandhom janalizzaw, sa fejn possibbli, l-iskoperturi tagħhom għall-emittenti ta' kollaterali, għall-fornituri ta’ protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu u għall-assi sottostanti skont l-Artikolu 390(7) sabiex jidentifikaw konċentrazzjonijiet possibbli u fejn xieraq jieħdu azzjoni u jirrappurtaw kwalunkwe sejbiet sinifikanti lill-awtorità kompetenti tagħhom.
Artikolu 400
Eżenzjonijiet
1. L-iskoperturi li ġejjin għandhom ikunu eżentati mill-applikazzjoni tal-Artikolu 395(1):
(a)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq gvernijiet ċentrali, banek ċentrali jew entitajiet tas-settur pubbliku li, meta ma jkunux iggarantiti, jingħataw piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, Titolu II, Kapitolu 2;
(b)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq organizzazzjonijiet internazzjonali jew banek multilaterali tal-iżvilupp li, meta ma jkunux iggarantiti, jingħataw piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(c)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet li jġorru l-garanziji espliċiti ta’ gvernijiet ċentrali, banek ċentrali, organizzazzjonijiet internazzjonali, banek multilaterali tal-iżvilupp jew entitajiet mis-settur pubbliku, fejn il-pretensjonijiet skoperti fuq l-entità li tipprovdi l-garanzija jiġu assenjati piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(d)
skoperturi oħra attribwibbli lil, jew garantiti minn, gvernijiet ċentrali, banek ċentrali, organizzazzjonijiet internazzjonali, banek multilaterali tal-iżvilupp jew entitajiet mis-settur pubbliku, fejn il-pretensjonijiet mhux iggarantiti fuq l-entità li għaliha tkun attribwibbli l-iskopertura jew li tkun garantita minnha tiġi assenjata piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(e)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq il-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali tal-Istati Membri fejn dawk il-pretensjonijiet jingħataw piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2 u skoperturi oħra għal jew garantiti minn dawn il-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali, pretensjonijiet li fuqhom jingħata piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(f)
skoperturi għall-kontropartijiet imsemmija fl-Artikolu 113(6) jew (7) jekk jingħataw piż ta’ riskju ta’ 0 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2. Skoperturi li ma jilħqux dawk il-kriterji, irrispettivament minn jekk ikunux eżentati mill-Artikolu 395(1) għandhom jiġu ttrattati bħala skoperturi għal parti terza;
(g)
elementi ta' assi u skoperturi oħra garantiti minn kollateral fil-forma ta’ depożiti ta’ flus mal-istituzzjoni mutwanti jew mal-istituzzjoni li tkun l-impriża prinċipali jew sussidjarja tal-istituzzjoni mutwanti;
(h)
elementi ta' assi u skoperturi oħra garantiti minn kollateral fil-forma ta’ ċertifikati ta’ depożiti maħruġa mill-istituzzjoni mutwanti jew minn istituzzjoni li tkun l-impriża prinċipali jew sussidjarja tal-istituzzjoni mutwanti u depożitati ma' waħda minnhom;
(i)
skoperturi li jirriżultaw minn faċilitajiet ta’ kreditu mhux miġbud li jkunu kklassifikati bħala elementi ta’ riskju baxx li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ fl-Anness I u bil-kondizzjoni li jkun intlaħaq ftehim mal-klijent jew grupp ta’ klijenti konnessi li permezz tiegħu l-faċilità tista’ tinġibed biss jekk ikun ġie aċċertat li l-limitu applikabbli skont l-Artikolu 395(1) ma jkunx ser jinqabeż minħabba f’hekk;
(j)
skoperturi kummerċjali għal kontropartijiet ċentrali u kontribuzzjonijiet ta’ fondi ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza għal kontropartijiet ċentrali;
(k)
skoperturi għal skemi ta’ garanzija tad-depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE li jirriżultaw mill-iffinanzjar ta’ dawk l-iskemi, jekk l-istituzzjonijiet membri tal-iskema jkollhom obbligu legali jew kuntrattwali sabiex jiffinanzjaw l-iskema.
Flus riċevuti taħt nota marbuta ma' kreditu maħruġa mill-istituzzjoni u self u depożiti ta’ kontroparti lil jew mal-istituzzjoni li jkunu soġġetti għal ftehim ta’ netting fil-karta tal-bilanċ rikonoxxut skont il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4 għandhom jitqiesu li jaqgħu taħt il-punt (g).
2. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu kompletament jew parzjalment jeżentaw l-iskoperturi li ġejjin:
(a)
bonds koperti li jaqgħu taħt it-termini tal-Artikolu129(1), (3) u (6);
(b)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq il-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali tal-Istati Membri fejn dawk il-pretensjonijiet jingħataw piż ta’ riskju ta’ 20 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2 u skoperturi oħra għal jew garantiti minn dawn il-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali, pretensjonijiet li fuqhom jingħata piż ta’ riskju ta’ 20 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(c)
skoperturi, fosthom holdings jew tipi oħra ta’ holdings, imġarrba minn istituzzjoni għall-impriża prinċipali tagħha, għal sussidjarji oħra ta’ dik l-impriża prinċipali jew għas-sussidjarji tagħha stess, sakemm dawk l-impriżi jkunu koperti mis-superviżjoni fuq bażi konsolidata li tkun soġġetta għaliha l-istituzzjoni stess, skont dan ir-Regolament, id-Direttiva 2002/87/KE jew skont standards ekwivalenti li jkunu fis-seħħ f’pajjiż terz; l-iskoperturi li ma jissodisfawx dawn il-kriterji, kemm jekk ikunu kif ukoll jekk ma jkunux eżentati mill-Artikolu 395(1) għandhom jiġu ttrattati bħala skoperturi għal parti terza;
(d)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq u skoperturi oħra, inklużi l-holdings jew tipi oħra ta’ holdings, għal istituzzjonijiet reġjonali jew ċentrali ta’ kreditu li tkun assoċjata magħhom l-istituzzjoni ta’ kreditu f’netwerk skont id-dispożizzjonijiet ġuridiċi jew statutorji u li jkunu responsabbli, skont dawk id-dispożizzjonijiet, għall-operazzjonijiet ta’ kklerjar ta’ flus fi ħdan in-netwerk;
(e)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq u skoperturi oħra għal istituzzjonijiet ta’ kreditu mġarrba minn istituzzjonijiet ta’ kreditu, li minnhom waħda topera fuq bażi mhux kompetittiva, u li tipprovdi jew tiggarantixxi għoti ta' self skont programmi leġislattivi jew l-istatuti tagħha, biex tippromwovi oqsma speċifiċi tal-ekonomija taħt xi forma ta’ superviżjoni governattiva u restrizzjonijiet fuq l-użu tas-self, bil-kondizzjoni li l-iskoperturi rispettivi joriġinaw minn tali self li jkun mgħoddi lill-benefiċjarji permezz ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu jew mill-garanziji fuq dan is-self;
(f)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq u skoperturi oħra għall-istituzzjonijiet, bil-kondizzjoni li dawk l-iskoperturi ma jikkostitwixxux il-fondi proprji ta' dawn l-istituzzjonijiet, u ma jdumux aktar mill-jum tax-xogħol ta’ wara u ma jkunux denominati f’munita kummerċjali ewlenija;
(g)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq banek ċentrali fil-forma ta’ riservi minimi meħtieġa miżmuma minn dawk il-banek ċentrali li jkunu denominati fil-muniti nazzjonali tagħhom;
(h)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq gvernijiet ċentrali fil-forma ta’ rekwiżiti statutorji ta’ likwidità miżmuma f’titoli tal-gvern li huma denominati u ffinanzjati fil-muniti nazzjonali bil-kondizzjoni li, fid-diskrezzjoni tal-awtorità kompetenti, il-valutazzjoni tal-kreditu ta’ dawk il-gvernijiet ċentrali assenjati minn ECAI nominata tkun grad ta’ investiment;
(i)
50 % tad-dokumenti ta' kreditu b'riskju medju/baxx li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ u tal-faċilitajiet ta’ kreditu mhux miġbud b'riskju medju/baxx li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ imsemmija fl-Anness I u soġġett għall-qbil tal-awtoritajiet kompetenti, 80 % tal-garanziji barra mill-garanziji fuq self li għandhom bażi ġuridika jew regolatorja u jingħataw għall-membri tagħhom bi skemi ta’ garanzija reċiproka li għandhom status ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(j)
il-garanziji legalment meħtieġa li jintużaw meta self b'ipoteka ffinanzjat permezz tal-ħruġ ta' bonds ta’ ipoteki jitħallas lill-mutwatarju tal-ipoteka qabel ir-reġistrazzjoni finali tal-ipoteka fir-reġistru tal-artijiet, bil-kondizzjoni li l-garanzija ma tintużax biex tnaqqas ir-riskju fil-kalkolu tal-ammonti tal-iskopetura peżati għar-riskju;
(k)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet u fuq skoperturi oħra għal kambji rikonoxxuti.
3. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu biss jagħmlu użu tal-eżenzjoni prevista fil-paragrafu 2 meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
in-natura speċifika tal-iskopertura, il-kontroparti jew ir-relazzjoni bejn l-istituzzjoni u l-kontroparti telimina jew tnaqqas ir-riskju ta' skopertura; u
(b)
kwalunkwe riskju ta' konċentrament li jifdal jista' jiġi indirizzat b'mezzi oħrajn ugwalment effettivi bħall-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi previsti fl-Artikolu 81 tad-Direttiva 2013/36/UE.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinfurmaw lill-ABE dwar jekk għandhomx il-ħsieb jużaw xi waħda mill-eżenzjonijiet previsti fil-paragrafu 2 skont il-punti (a) u (b) ta’ dan il-paragrafu u għandhom jikkonsultaw lill-ABE dwar din l-għażla.
Artikolu 401
Kalkolu tal-effett tal-użu ta’ tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu
1. Sabiex jiġi kkalkulat il-valur tal-iskoperturi għall-finijiet tal-Artikolu 395(1) istituzzjoni tista’ tuża l-‘valur tal-iskopertura aġġustat għalkollox’ kif ikkalkulat taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4 b'kont meħud tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu, l-aġġustamenti fil-volatilità, u kwalunkwe diskrepanza fil-maturità (E*).
2. Istituzzjoni li jkollha l-permess li tuża stimi tal-LGDs u fatturi ta’ konverżjoni proprji għal klassi ta' skopertura taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3 tista’, soġġett għal permess mill-awtoritajiet kompetenti tirrikonoxxi l-effetti ta’ kollateral finanzjarju fil-kalkolu tal-valur tal-iskoperturi għall-finijiet tal-Artikolu 395(1).
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu l-permess imsemmi fis-subparagrafu preċedenti biss jekk l-istituzzjoni tkun tista’ tistma l-effetti tal-kollateral finanzjarju fuq l-iskoperturi tagħhom b’mod separat minn aspetti oħra relevanti għal-LGD.
L-istimi prodotti mill-istituzzjoni għandhom ikunu adegwati b'mod suffiċjenti biex jitnaqqas il-valur tal-iskopertura għall-finijiet ta’ konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 395.
Meta istituzzjoni jkollha permess tuża l-istimi proprji tal-effetti tal-kollateral finanzjarju, hija għandha tagħmel dan fuq bażi konsistenti mal-approċċ adottat fil-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji skont dan ir-Regolament.
L-istituzzjonijiet li jkollhom permess jużaw l-istimi tal-LGDs u l-fatturi ta’ konverżjoni proprji għal klassi ta' skopertura taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3, li ma jikkalkulawx il-valur tal-iskoperturi tagħhom bl-użu tal-metodu msemmi fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu, jistgħu jużaw il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju jew l-approċċ stabbilit fl-Artikolu 403(1)(b) għall-kalkolu tal-valur tal-iskoperturi.
3. Istituzzjoni li tuża l-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju jew li jkollha permess tuża l-metodu deskritt fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu fil-kalkolu tal-valur tal-iskoperturi għall-finijiet tal-Artikolu 395(1) għandha twettaq testijiet perijodiċi għal stress tal-konċentrazzjonijiet tar-riskju ta' kreditu tagħhom, inkluż fir-rigward tal-valur realizzabbli ta’ kwalunkwe kollateral meħud.
Dawn it-testijiet perijodiċi għal stress imsemmija fl-ewwel subparagrafu għandhom jindirizzaw ir-riskji li jirriżultaw minn bidliet potenzjali fil-kondizzjonijiet tas-suq li jistgħu jaffettwaw b’mod negattiv l-adegwadezza tal-fondi proprji tal-istituzzjonijiet u riskji li jirriżultaw mir-realizzazzjoni ta’ kollateral f’sitwazzjonijiet ta’ stress.
It-testijiet imwettqa għal stress għandhom ikunu adegwati u xierqa għall-valutazzjoni ta’ tali riskji.
Meta t-test perijodiku tal-istress jindika valur realizzabbli aktar baxx ta’ kollateral meħud milli jkun permess li jitqies waqt li jintuża l-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju jew il-metodu deskritt fil-paragrafu 2 kif xieraq, il-valur tal-kollateral permess għandu jitnaqqas kif meħtieġ sabiex jiġi rikonoxxut fil-kalkolu tal-valur tal-iskoperturi għall-finijiet tal-Artikolu 395(1).
L-istituzzjonijiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu għandhom jinkludu dan li ġej fl-istrateġiji tagħhom sabiex jindirizzaw ir-riskju tal-konċentrazzjoni:
(a)
politiki u proċeduri sabiex jindirizzaw riskji li jirriżultaw minn diskrepanzi fil-maturità bejn l-iskoperturi u kwalunkwe protezzjoni tal-kreditu fuq dawn l-iskoperturi;
(b)
politiki u proċeduri fil-każ li test tal-istress jindika valur realizzabbli aktar baxx ta’ kollateral minn dak ikkunsidrat fl-użu tal-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju jew il-metodu deskritt fil-paragrafu 2;
(c)
politiki u proċeduri relatati mar-riskju tal-konċentrazzjoni li jirriżulta mill-applikazzjoni tat-tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskji ta’ kreditu, u b’mod partikolari skoperturi kbar għall-kreditu indirett, pereżempju għal emittent uniku ta' titoli meħuda bħala kollateral.
Artikolu 402
Skoperturi li jirriżultaw minn self b'ipoteka
1. Għall-kalkolu tal-valur tal-iskoperturi għall-finijiet tal-Artikolu 395, istituzzjoni tista’ tnaqqas il-valur ta' skopertura jew kwalunkwe parti ta' skopertura totalment iggarantita minn proprjetà immobbli skont l-Artikolu 125(1) bl-ammont mirhun tal-valur tas-suq jew tas-self b'ipoteka tal-proprjetà kkonċernata iżda mhux iktar minn 50 % tal-valur tas-suq jew 60 % tal-valur tas-self b'ipoteka f'dawk l-Istati Membri li stabbilixxew kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tal-valur tas-self b'ipoteka f'dispożizzjonijiet statutorji jew regolatorji, jekk jintlaħqu l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ma jkunux stabbilixxew piż ta' riskju ogħla minn 35 % għal skoperturi jew partijiet minn skoperturi ggarantiti minn proprjetà immobbli kummerċjali skont l-Artikolu 124(2);
(b)
l-iskopertura jew parti mill-iskopertura tkun totalment iggarantita:
(i)
b'ipoteki fuq proprjetà residenzjali; jew
(ii)
bi proprjetà residenzjali fi transazzjoni ta’ kiri li fiha s-sid iżomm is-sjieda sħiħa tal-proprjetà residenzjali u l-kerrej jkun għadu ma eżerċitax l-opzjoni tiegħu li jixtri;
(c)
ir-rekwiżiti fl-Artikolu 208 u l-Artikolu 229(1) jintlaħqu.
2. Għal kalkolu tal-valur tal-iskoperturi għall-finijiet tal-Artikolu 395, istituzzjoni tista’ tnaqqas il-valur ta' skopertura jew kwalunkwe parti ta' skopertura totalment iggarantita minn proprjetà immobbli skont l-Artikolu 126(1) bl-ammont mirhun tal-valur tas-suq jew tas-self b'ipoteka tal-proprjetà kkonċernata iżda mhux iktar minn 50 % tal-valur tas-suq jew 60 % tal-valur tas-self b'ipoteka f'dawk l-Istati Membri li stabbilixxew kriterji rigorużi għall-valutazzjoni tal-valur tas-self b'ipoteka f'dispożizzjonijiet statutorji jew regolatorji, jekk jintlaħqu l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ma jkunux stabbilixxew piż ta' riskju ogħla minn 50 % għal skoperturi jew partijiet minn skoperturi ggarantiti minn proprjetà immobbli kummerċjali skont l-Artikolu 124(2);
(b)
l-iskopertura tkun totalment iggarantita:
(i)
b'ipoteki fuq uffiċċji jew bini kummerċjali ieħor; jew
(ii)
uffiċċji jew bini kummerċjali ieħor u l-iskoperturi kienu relatati ma' transazzjonijiet ta’ kiri ta’ proprjetà;
(c)
ir-rekwiżiti fl-Artikolu 126(2)(a), l-Artikolu 208 u l-Artikolu 229(1) jintlaħqu;
(d)
il-proprjetà kummerċjali tkun kompletament mibnija.
3. Istituzzjoni tista' tittratta skopertura għal kontroparti li tirriżulta minn operazzjoni ta' bejgħ bil-patt ta' xiri mill-ġdid li permezz tagħha l-istituzzjoni tkun xtrat mingħand il-kontroparti obbligazzjonijiet ipotekarji indipendenti nonaċċessorji fuq proprjetà immobbli ta' partijiet terzi, bħala numru ta' skoperturi individwali għal kull wieħed minn dawk il-partijiet terzi, dment li jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-kontroparti tkun istituzzjoni;
(b)
l-iskopertura tkun kompletament koperta minn drittijiet fuq il-proprjetà immobbli ta' dawk il-partijiet terzi li nxtraw mill-istituzzjoni u l-istituzzjoni tkun tista' teżerċita dawk id-drittijiet;
(c)
l-istituzzjoni tkun żgurat li r-rekwiżiti fl-Artikolu 208 u l-Artikolu 229(1) huma ssodisfatti;
(d)
l-istituzzjoni ssir benefiċjarja tal-pretensjonijiet li l-kontroparti jkollha kontra l-partijiet terzi f'każ ta' inadempjenza, insolvenza jew likwidazzjoni tal-kontroparti;
(e)
l-istituzzjoni tirrapporta lill-awtoritajiet kompetenti f'konformità mal-Artikolu 394 l-ammont totali ta' skoperturi għal kull istituzzjoni oħra li huma trattati skont dan il-paragrafu.
Għal dawn il-finijiet, l-istituzzjoni għandha tassumi li għandha skopertura għal kull waħda minn dawk il-partijiet minflok għall-ammont korrispondenti tal-iskopertura għall-kontroparti. Il-bqija tal-iskopertura għall-kontroparti, jekk ikun hemm, għandha tkompli tiġi trattata bħala skopertura għall-kontroparti.
Artikolu 403
Proċedura ta' sostituzzjoni
1. Meta skopertura għal klijent tkun garantita minn parti terza, jew garantita minn kollateral maħruġ minn parti terza, istituzzjoni tista’:
(a)
tittratta l-parti tal-iskopertura li tkun garantita bħala waħda mġarrba mill-garanti minflok mill-klijent bil-kondizzjoni li l-iskopertura mhux garantita għall-garanti tkun assenjata piż ta’ riskju daqs jew inqas minn piż ta’ riskju tal-iskopertura mhux garantita għall-klijent skont il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(b)
tittratta l-parti tal-iskopertura kollateralizzata skont il-valur tas-suq ta’ kollateral rikonoxxut bħala wieħed imġarrab mill-parti terza minflok mill-klijent, jekk l-iskopertura tkun garantita minn kollateral u bil-kondizzjoni li l-parti kollateralizzata tal-iskopertura tingħata piż ta’ riskju daqs jew inqas minn piż ta’ riskju ta' skopertura mhux garantita għall-klijent skont il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2.
L-approċċ imsemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu ma għandux jintuża minn istituzzjoni fejn ikun hemm diskrepanza bejn il-maturità tal-iskopertura u l-maturità tal-protezzjoni.
Għall-finijiet ta’ din il-Parti, istituzzjoni tista’ tuża kemm il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju u t-trattament stipulat fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu f’dawk il-każi biss fejn għandha permess tuża kemm il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju u l-Metodu Ssimplifikat tal-Kollateral Finanzjarju għall-finijiet tal-Artikolu 92.
2. Fejn istituzzjoni tapplika l-punt (a) tal-paragrafu 1:
(a)
fejn il-garanzija tkun denominata f’munita differenti minn dik li fiha tkun denominata l-iskopertura, l-ammont tal-iskopertura meqjusa bħala koperta għandu jiġi kkalkulat skont id-dispożizzjonijiet dwar it-trattament tad-diskrepanza fil-munita għal protezzjoni mhux iffinanzjata tal-kreditu stipulat fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4;
(b)
diskrepanza bejn il-maturità tal-iskopertura u l-maturità tal-protezzjoni għandha tiġi ttrattata skont id-dispożizzjonijiet dwar it-trattament tan-nuqqas ta' diskrepanza stipulat fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4;
(c)
tista' tiġi rikonoxxuta kopertura parzjali skont it-trattament stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 4.
PARTI ĦAMSA
SKOPERTURI GĦAL RISKJU TA’ KREDITU TRASFERIT
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI GĦAL DIN IL-PARTI
Artikolu 404
Kamp ta' applikazzjoni
It-Titoli II u III għandhom japplikaw għal titolizzazzjonijiet ġodda maħruġa fl-1 ta’ Jannar 2011 jew wara. Wara l-31 ta’ Diċembru 2014, it-Titoli II u III għandhom japplikaw għal titolizzazzjonijiet eżistenti fejn skoperturi sottostanti ġodda jiżdiedu jew jiġu sostitwiti wara dik id-data.
TITOLU II
REKWIŻITI GĦALL-ISTITUZZJONIJIET LI JINVESTU
Artikolu 405
Interess miżmum tal-emittent
1. Istituzzjoni, għajr meta taġixxi bħala oriġinatriċi, sponser jew mutwanti oriġinali, għandha tkun skoperta għar-riskju tal-kreditu ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni fil-portafoll tan-negozjar jew fil-portafoll mhux tan-negozjar tagħha biss jekk l-oriġinatur, l-isponser jew il-mutwanti oriġinali jkun iddivulga b’mod espliċitu lill-istituzzjoni li huwa ser ikun qed iżomm, fuq bażi kontinwa, interess materjali ekonomiku nett li fl-ebda każ ma għandu jkun inqas minn 5 %.
Waħda minn dawn li ġejjin biss jikkwalifikaw bħala żamma ta’ interess materjali ekonomiku nett ta’ mhux inqas minn 5 %:
(a)
żamma ta’ mhux inqas minn 5 % tal-valur nominali ta’ kull segment mibjugħ jew trasferit lill-investituri;
(b)
fil-każ ta’ titolizzazzjonijiet ta' skoperturi ċirkolanti, żamma tal-interess tal-oriġinatur ta’ mhux inqas minn 5 % tal-valur nominali tal-iskoperturi titolizzati;
(c)
żamma ta' skoperturi magħżula b’mod aleatorju, ekwivalenti għal mhux inqas minn 5 % tal-valur nominali tal-iskoperturi titolizzati, fejn tali skoperturi normalment kienu jkunu titolizzati fit-titolizzazzjoni, bil-kondizzjoni li n-numru ta' skoperturi potenzjalment titolizzati ma jkunx inqas minn 100 fil-bidu;
(d)
żamma tas-segment tal-ewwel telf u, jekk neċessarju, segmenti oħra li jkollhom l-istess profil ta’ riskju jew wieħed aktar gravi minn dawk trasferiti jew mibjugħa lill-investituri u li ma jimmaturawx qabel dawk trasferiti jew mibjugħa lill-investituri, sabiex b’kollox iż-żamma tammonta għal mhux inqas minn 5 % tal-valur nominali tal-iskoperturi titolizzati;
(e)
żamma tal-iskopertura għall-ewwel telf mhux inqas minn 5 % ta' kull skopertura ttitolizzata fit-titolizzazzjoni.
L-interess ekonomiku nett jitkejjel fil-bidu u għandu jinżamm fuq bażi kontinwa. L-interess ekonomiku nett, inklużi l-pożizzjonijiet, l-interess jew l-iskoperturi miżmuma, m’għandu jkun soġġett għall-ebda mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu jew pożizzjonijiet fil-qosor jew kopertura oħra u m'għandux jinbiegħ. L-interess ekonomiku nett għandu jiġi determinat mill-valur nozzjonali għall-elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ.
Ma għandu jkun hemm l-ebda applikazzjoni multipla tar-rekwiżiti ta’ żamma għal xi titolizzazzjoni partikolari.
2. Fejn istituzzjoni ta’ kreditu prinċipali tal-UE, kumpannija holding finanzjarja tal-UE, kumpannija holding finanzjarja mħallta tal-UE jew waħda mis-sussidjarji tagħha, bħala oriġinatriċi jew sponser, tittitolizza skoperturi minn diversi istituzzjonijiet ta’ kreditu, ditti ta' investiment jew istituzzjonijiet finanzjarji oħra li huma inklużi fl-ambitu ta' superviżjoni fuq bażi konsolidata, ir-rekwiżit imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jiġi ssodisfat fuq il-bażi tas-sitwazzjoni konsolidata tal-istituzzjoni ta’ kreditu prinċipali tal-UE, kumpannija holding finanzjarja tal-UE, jew kumpannija holding finanzjarja mħallta tal-UE.
L-ewwel subparagrafu għandu japplika biss fejn l-istituzzjonijiet ta’ kreditu, id-ditti ta' investiment jew l-istituzzjonijiet finanzjarji li ħolqu l-iskoperturi titolizzati jkunu impenjaw ruħhom li jikkonformaw mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 408 u jibagħtu, fil-ħin, l-informazzjoni meħtieġa sabiex jintlaħqu r-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 409 lill-oriġinatur jew lill-isponser u lill-istituzzjoni ta’ kreditu prinċipali tal-UE, lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja tal-UE jew lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta tal-UE.
3. Il-paragrafu 1 ma għandux japplika meta l-iskoperturi titolizzati jkunu skoperturi fuq jew garantiti kompletament, b’mod inkondizzjonali u irrevokabbli mill-entitajiet li ġejjin:
(a)
gvernijiet ċentrali jew banek ċentrali;
(b)
gvernijiet reġjonali, awtoritajiet lokali u entitajiet tas-settur pubbliku tal-Istati Membri;
(c)
istituzzjonijiet li jingħataw piż ta’ riskju ta’ 50 % jew inqas taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(d)
banek multilaterali tal-iżvilupp.
4. Il-paragrafu 1 ma għandux japplika għal transazzjonijiet ibbażati fuq indiċi ċar, trasparenti u aċċessibbli, fejn l-entitajiet referenzjarji sottostanti jkunu identiċi għal dawk li jiffurmaw indiċi tal-entitajiet li jkun negozjat fil-wisa', jew ikunu titoli kummerċjabbli oħra għajr pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni.
Artikolu 406
Diliġenza dovuta
1. Qabel ma jinkorru skopertura għar-riskji ta' titolizzazzjoni, u kif ikun xieraq wara, l-istituzzjonijiet, għandhom ikunu jistgħu juru lill-awtoritajiet kompetenti li għal kull pożizzjoni individwali ta’ titolizzazzjoni tagħhom, huma għandhom fehim komprensiv u dettaljat tal-politiki u l-proċeduri formali li huma xierqa għall-portafoll tan-negozjar u għall-portafoll mhux tan-negozjar tagħhom u li implimentaw dawn il-politiki u l-proċeduri formali b'mod proporzjonali mal-profil tar-riskju tal-investimenti tagħhom f’pożizzjonijiet titolizzati għall-analiżi u l-irreġistrar ta’:
(a)
l-informazzjoni divulgata skont l-Artikolu 405(1), mill-oriġinaturi, mill-isponsers jew mill-mutwanti oriġinali sabiex jispeċifikaw l-interess ekonomiku nett li jkollhom, fuq bażi kontinwa, fit-titolizzazzjoni;
(b)
il-karatteristiċi tar-riskju tal-pożizzjoni individwali ta’ titolizzazzjoni;
(c)
il-karatteristiċi tar-riskju tal-iskoperturi sottostanti l-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni;
(d)
ir-reputazzjoni u l-esperjenza ta' telf f’titolizzazzjonijiet preċedenti tal-oriġinaturi jew tal-isponsers fil-klassijiet ta’ skoperturi rileventi li fuqhom tkun ibbażata l-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni;
(e)
id-dikjarazzjonijiet u d-divulgazzjonijiet magħmula mill-oriġinaturi jew l-isponsers, jew l-aġenti jew il-konsulenti tagħhom, dwar id-diliġenza dovuta tagħhom fuq l-iskoperturi titolizzati u, fejn xieraq, fuq il-kwalità tal-kollateral li jsostni l-iskoperturi titolizzati;
(f)
fejn applikabbli, il-metodoloġiji u l-kunċetti li fuqhom tkun ibbażata il-valutazzjoni tal-kollateral li jsostni l-iskoperturi titolizzati u l-politiki adottati mill-oriġinatur jew l-isponser sabiex tiġi żgurata l-indipendenza tal-istimatur;
(g)
il-karatteristiċi strutturali kollha tat-titolizzazzjoni li jistgħu jaffettwaw b’mod materjali l-prestazzjoni tal-pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni tal-istituzzjoni, bħas-sekwenza kuntrattwali u skattaturi relatati mas-sekwenzi, tisħiħ fil-kreditu, titjib tal-likwidità, skattaturi tal-valur tas-suq, u definizzjonijiet ta’ inadempjenza speċifiċi għat-transazzjoni.
L-istituzzjonijiet għandhom b’mod regolari jwettqu t-testijiet għal stress tagħhom stess li jkunu xierqa għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni tagħhom. Għal dan il-għan, l-istituzzjonijiet jistgħu joqogħdu fuq mudelli finanzjarji żviluppati minn ECAI bil-kondizzjoni li l-istituzzjonijiet ikunu jistgħu juru, meta jiġu mitluba jagħmlu dan, li huma jkunu ħadu ħsieb qabel ma investew li jivvalidaw is-suppożizzjonijiet rilevanti fil-mudelli u l-istrutturar tagħhom u biex jifhmu l-metodoloġija, is-suppożizzjonijiet u r-riżultati.
2. L-istituzzjonijiet, għajr meta jaġixxu bħala oriġinaturi jew sponsers jew mutwanti oriġinali, għandhom jistabbilixxu proċeduri formali xierqa fil-portafoll tan-negozjar u l-portafoll mhux tan-negozjar tagħhom u proporzjonali mal-profil tar-riskju tal-investimenti tagħhom f’pożizzjonijiet titolizzati sabiex jimmonitorjaw fuq bażi kontinwa u fil-waqt l-informazzjoni dwar il-prestazzjoni fir-rigward tal-iskoperturi sottostanti l-pożizzjonijiet ta' titolizzazzjoni tagħhom. Fejn rilevanti, dan għandu jinkludi t-tip ta' skopertura, il-perċentwal ta’ self aktar minn 30, 60 u 90 jum wara d-data tal-għeluq, ir-rati ta' inadempjenza, ir-rati tal-pagament minn qabel, is-self fi stat ta’ preklużjoni, it-tip ta' kollateral u l-okkupanza, u d-distribuzzjoni tal-frekwenza tal-marki tal-kreditu jew kalkolu ieħor ta’ affidabbiltà kreditizja fl-iskoperturi sottostanti, id-diversifikazzjoni industrijali u ġeografika, id-distribuzzjoni tal-frekwenza tas-self mal-proporzjonijiet tal-valur b'band widths li jiffaċilitaw l-analiżi xierqa tas-sensittività. Fejn l-iskoperturi sottostanti jkunu huma stess pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni, l-istituzzjonijiet għandu jkollhom l-informazzjoni stabbilita f’dan is-subparagrafu mhux biss fis-segmenti ta’ titolizzazzjoni sottostanti, bħal isem l-emittent u l-kwalità tal-kreditu, iżda wkoll dwar il-karatteristiċi u l-prestazzjoni tal-aggregazzjonijiet sottostanti dawk is-segmenti ta' titolizzazzjoni.
L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ukoll l-istess standards ta’ analiżi għall-holdings jew is-sottoskrizzjonijiet fil-ħarġiet ta’ titolizzazzjoni mixtrija minn partijiet terzi kemm jekk dawk il-holdings jew sottoskrizzjonijiet ikunu ser jinżammu fil-portafoll tan-negozjar kif ukoll jekk ikunu ser jinżammu fil-portafoll mhux tan-negozjar tagħhom.
Artikolu 407
Piż ta’ riskju addizzjonali
Meta istituzzjoni ma tilħaqx ir-rekwiżiti tal-Artikolu 405, 406 jew 409 f’xi aspett materjali minħabba negliġenza jew ommissjoni tal-istituzzjoni, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jimponu piż ta’ riskju addizzjonali proporzjonali ta’ mhux inqas minn 250 % tal-piż ta’ riskju (limitu massimu ta’ 1 250 %) li għandu japplika għall-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni rilevanti kif speċifikat fl-Artikolu 245(6) jew l-Artikolu 337(3) rispettivament. Il-piż ta’ riskju addizzjonali għandu jiżdied progressivament ma’ kull ksur sussegwenti tad-dispożizzjonijiet dwar id-diliġenza dovuti.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkunsidraw l-eżenzjonijiet għal ċerti titolizzazzjonijiet previsti fl-Artikolu 405(3) billi jnaqqsu l-piż ta’ riskju li kieku kienu jimponu skont dan l-Artikolu fir-rigward ta’ titolizzazzjoni li għaliha japplika l-Artikolu 405(3).
TITOLU III
REKWIŻITI GĦAL ISTITUZZJONIJIET LI HUMA SPONSERS U ORIĠINATURI
Artikolu 408
Kriterji għall-għoti ta’ kreditu
L-istituzzjonijiet li huma sponsers u oriġinaturi għandhom japplikaw l-istess kriterji sodi u definiti sewwa għall-għoti ta’ kreditu skont ir-rekwiżiti tal-Artikolu 79 tad-Direttiva 2013/36/UE għal skoperturi li jridu jiġu titolizzati hekk kif japplikaw għal skoperturi li se jkunu qed jinżammu fil-portafoll mhux tan-negozjar tagħhom stess. Għal dan il-għan, l-istess proċessi għall-approvazzjoni u, fejn rilevanti, l-emendar, it-tiġdid u r-rifinanzjament ta’ krediti għandhom jiġu applikati mill-istituzzjonijiet li huma oriġinaturi u sponsers.
Fejn ma jintlaħqux ir-rekwiżiti msemmija fl-ewwel subparagrafu ta’ dan l-Artikolu, l-Artikolu 245(1) ma għandux jiġi applikat minn istituzzjoni oriġinatriċi u dik l-istituzzjoni oriġinatriċi m’għandhiex titħalla teskludi l-iskoperturi titolizzati mill-kalkolu tar-rekwiżiti kapitali tagħha skont dan ir-Regolament.
Artikolu 409
Divulgar lill-investituri
L-istituzzjonijiet li jaġixxu bħala oriġinatur, sponser jew mutwanti oriġinali għandhom jiddivulgaw lill-investituri l-livell tal-impenn tagħhom skont l-Artikolu 405 sabiex iżommu interess ekonomiku nett fit-titolizzazzjoni. L-istituzzjonijiet li huma sponsers u oriġinaturi għandhom jiżguraw li l-investituri prospettivi jkollhom aċċess faċilment disponibbli għad-data kollha materjalment rilevanti dwar il-kwalità tal-kreditu u l-prestazzjoni tal-iskoperturi sottostanti individwali, il-flussi ta’ flus u l-kollateral li jsostni skopertura ta’ titolizzazzjoni kif ukoll dik l-informazzjoni neċessarja sabiex jitwettqu testijiet għal stress komprensivi u infurmati sewwa fuq il-flussi tal-flus u valuri kollaterali li jsostnu lill-iskoperturi sottostanti. Għal dak il-għan, id-data materjalment rilevanti għandha tiġi determinata mid-data tat-titolizzazzjoni u fejn xieraq minħabba n-natura tat-titolizzazzjoni wara dik id-data.
Artikolu 410
Kundizzjoni uniformi ta' applikazzjoni
1. Kull sena l-ABE għandha tirrapporta lill-Kummissjoni dwar il-miżuri meħuda mill-awtoritajiet kompetenti sabiex jiżguraw il-konformità mill-istituzzjonijiet mar-rekwiżiti tat-Titoli II u III.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika f'aktar dettall:
(a)
ir-rekwiżiti tal-Artikoli 405 u 406 li japplikaw għal ististuzzjonijiet li jinkorru skopertura għar-riskju ta' titolizzazzjoni;
(b)
ir-rekwiżit ta’ ritenzjoni, inklużi l-kriteji tal-kwalifikazzjoni għar-ritenzjoni ta' interess materjali ekonomiku nett kif imsemmi fl-Artikolu 405 u l-livell tar-ritenzjoni;
(c)
ir-rekwiżiti tad-diliġenza dovuta fl-Artikolu 406 għal ististuzzjonijiet li jinkorru skopertura għal pożizzjoni ta' titolizzazzjoni; u
(d)
ir-rekwiżiti fl-Artikoli 408 u 409 li japplikaw għal istituzzjonijiet li huma sponsers u oriġinaturi.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi biex tiffaċilita l-konverġenza tal-prattiki superviżorji fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-Artikolu 407, inklużi l-miżuri li għandhom jittieħdu f’każ ta’ ksur tad-diliġenza dovuta u l-obbligi ta' ġestjoni tar-riskju.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
PARTI SITTA
LIKWIDITÀ
TITOLU I
DEFINIZZJONIJIET U R-REKWIŻIT TA' KOPERTURA TAL-LIKWIDITÀ
Artikolu 411
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din il-Parti, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‧klijent finanzjarju‧ tfisser klijent li jwettaq attività waħda jew aktar minn dawk elenkati fl-Anness I għad-Direttiva 2013/36/UE bħala n-negozju ewlieni tiegħu jew huwa waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(b)
ditta ta' investiment;
(c)
SSPE;
(d)
CIU;
(e)
skema ta’ investiment limitat
(f)
impriża tal-assigurazzjoni;
(g)
kumpannija holding finanzjarja jew kumpannija holding finanzjarja mħallta.
(2)
‧depożitu fil-livell ta' konsumatur‧ tfisser obbligazzjoni lejn persuna fiżika jew SME, fejn il-persuna fiżika jew l-SME tikkwalifika għall-klassi ta' skopertura fil-livell ta' konsumatur taħt l-approċċi Standardizzati jew IRB għar-riskju tal-kreditu, jew obbligazzjoni lejn kumpannija li hija eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 153(4) u fejn id-depożiti aggregati mill-intrapriżi kollha bħal dawn fuq bażi ta' grupp ma jkunux iktar minn EUR 1 miljun.
Artikolu 412
Rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità
1. L-istituzzjonijiet għandu jkollhom assi likwidi, li s-somma tal-valuri tagħhom tkopri l-ħruġ ta’ likwidità imnaqqas mid-dħul tal-likwidità f’kondizzjonijiet ta’ stress sabiex ikun żgurat li l-istituzzjonijiet iżommu livelli ta' riżervi ta’ likwidità li jkunu adegwati biex jiffaċċjaw kwalunkwe żbilanċ possibbli bejn id-dħul u l-ħruġ ta' likwidità f’kondizzjonijiet ta’ stress kbir fuq perijodu ta’ tletin ġurnata. Waqt żmien ta' stress, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw l-assi likwidi tagħhom biex ikopru l-flussi 'l barra netti ta’ likwidità tagħhom.
2. L-istituzzjonijiet ma għandhomx jgħoddu għal darbtejn id-dħul ta’ likwidità u l-assi likwidi.
3. L-istituzzjonijiet jistgħu jużaw l-assi likwidi msemmija fil-paragrafu 1 sabiex jilħqu l-obbligi tagħhom f’ċirkustanzi ta’ stress kif speċifikat fl-Artikolu 414.
4. Id-dispożizzjonijiet stabbiliti fit-Titolu II għandhom japplikaw b’mod esklussiv għall-finijiet tal-ispeċifikazzjoni tal-obbligi ta’ rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 415.
5. L-Istati Membri jistgħu jżommu jew jintroduċu dispożizzjonijiet nazzjonali fil-qasam ta' rekwiżiti ta' likwidità qabel ma jkunu speċifikati u introdotti kompletament fl-Unjoni standards minimi vinkolanti għar-rekwiżiti ta' kopertura tal-likwidità f'konformità mal-Artikolu 460. L-Istati Membri jew l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jitolbu lill-istituzzjonijiet awtorizati domestikament, jew sottogrupp ta' dawk l-istituzzjonijiet, biex iżommu rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità ogħla sa 100 % sakemm jiġi introdott kompletament l-standard minimu vinkolanti bir-rata ta' 100 % f'konformità mal-Artikolu 460.
Artikolu 413
Finanzjament Stabbli
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiżguraw li l-obbligi fuq perijodu fit-tul jiġu sodisfatti b'mod adegwat b'varjetà ta' strumenti ta' finanzjament stabbli kemm taħt kondizzjonijiet normali kif ukoll taħt kondizzjonijiet ta' stress.
2. Id-dispożizzjonijiet stabbiliti fit-Titolu II għandhom japplikaw b’mod esklussiv għall-finijiet tal-ispeċifikazzjoni tal-obbligi ta’ rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 415.
3. L-Istati Membri jistgħu jżommu jew jintroduċu dispożizzjonijiet nazzjonali fil-qasam ta' rekwiżiti ta' finanzjament stabbli qabel ma jkunu speċifikati u introdotti fl-Unjoni standards minimi vinkolanti għar-rekwiżiti ta’ finanzjament stabbli nett f'konformità mal-Artikolu 510.
Artikolu 414
Konformità mar-rekwiżiti tal-likwidità
Meta istituzzjoni ma tissodisfax, jew tistenna li mhux ser tissodisfa r-rekwiżit stabbilit fl-Artikolu 412, jew l-obbligu ġenerali stabbilit fl-Artikolu 413(1), inkluż matul żmien ta' stress, għandha tinforma mmedjatament lill-awtoritajiet kompetenti u għandha tippreżenta mingħajr dewmien bla bżonn lill-awtoritajiet kompetenti, pjan biex terġa' sseħħ fil-waqt il-konformità mal-Artikolu 412 jew l-Artikolu 413(1). Sakemm terġa' tiġi stabbilita l-konformità, l-istituzzjoni għandha kuljum tirrapporta l-elementi msemmija fit-Titolu II jew Titolu III, kif adatt, mhux aktar tard minn tmiem il-jum ta' negozju sakemm l-awtorità kompetenti ma tawtorizzax frekwenza anqas ta' rappurtar u skadenza itwal ta' rappurtar. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu biss tali awtorizzazzjonijiet abbażi tas-sitwazzjoni individwali ta' istituzzjoni u b'kont meħud tal-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjoni. Huma għandhom jissorveljaw l-implimentazzjoni tal-pjan ta' stabbiliment mill-ġdid u jekk ikun meħtieġ għandhom jesiġu stabbiliment mill-ġdid aktar mgħaġġel.
TITOLU II
RAPPURTAR TAL-LIKWIDITÀ
Artikolu 415
Obbligu ta’ rappurtar u l-format tar-rappurtar
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw lill-awtoritajiet kompetenti l-elementi msemmija fit-Titoli II u III l-komponenti tagħhom, f'munita waħda, irrispettivament mid-denominazzjoni attwali tagħhom, inkluża l-kompożizzjoni tal-assi likwidi tagħhom skont l-Artikolu 416. Sakemm ir-rekwiżit tal-kopertura tal-likwidità fil-Parti Sitta ma jkunx totalment speċifikat u implimentat bħala standard minimu skont l-Artikolu 460, l-istituzzjonijiet għandhom jirrapportaw l-elementi stabbiliti fit-Titolu II u fl-Anness III. L-istituzzjonijiet għandhom jirrapportaw l-elementi fit-Titolu III. Il-frekwenza tar-rappurtar ma għandhiex tkun ta’ inqas minn darba fix-xahar għall-elementi msemmijin fit-Titolu II u l-Anness III u mhux inqas minn kull tliet xhur għall-elementi msemmija fit-Titolu III.
Il-formati tar-rappurtar għandhom jinkludu l-informazzjoni neċessarja kollha u għandhom jippermettu lill-ABE tivvaluta jekk transazzjonijiet ta’ għoti ta' self garantit u ta’ swap kollaterali fejn l-assi likwidi msemmiji fil-punti (a), (b) u (c) tal Artikolu 416(1)jkunu ġew miksuba taħt kollateral li ma jikkwalifikax taħt il-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 416(1) ikunux ġew xolti adegwatament.
2. Istituzzjoni għandha tirrapporta b’mod separat lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri tad-domiċilju l-elementi msemmija fil-paragrafu 1 fil-munita t'hawn taħt meta hija jkollha:
(a)
obbligazzjonijiet aggregati f'munità differenti mill-munita ta' rappurtar skont il-paragrafu 1 li jammontaw għal jew jeċċedu 5 % tal-obbligazzjonijiet totali tal-istituzzjoni jew tas-sottogrupp ta' likwidità waħdieni; jew
(b)
fergħa sinifikanti skont l-Artikolu 51 tad-Direttiva 2013/36/UE fi Stat Membru ospitanti li juża munita differenti mill-munita ta' rappurtar skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
formati uniformi u soluzzjonijiet tal-IT bi struzzjonijiet assoċjati għal frekwenzi u d-dati tar-referenza u ta' rimessa. Il-formati tar-rappurtar u l-frekwenzi għandhom ikunu proporzjonali man-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet differenti tal-istituzzjonijiet u għandhom jinkludu r-rappurtar meħtieġ skont il-paragrafi 1 u 2;
(b)
metriċi addizzjonali meħtieġa għall-monitoraġġ tal-likwidità, li jippermettu lill-awtoritajiet kompetenti jiksbu idea komprensiva tal-profil tar-riskju tal-likwidità, proporzjonali man-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet ta’ istituzzjoni.
L-ABE għandha tissottometti lill-Kummissjoni dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi implimentattivi għall-elementi speċifikati fil-punt (a) sa 1 ta’ Frar 2015 u għall-elementi speċifikati fil-punt (b) sal-1 ta’ Jannar 2014.
Sal-introduzzjoni sħiħa tar-rekwiżiti vinkolanti dwar il-likwidità, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jkomplu jiġbru informazzjoni permezz ta' għodod ta' monitoraġġsabiex tiġi mmonitorjata l-konformità mal-istandards tal-likwidità nazzjonali eżistenti.
Il-Kummisjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. Fuq talba, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tad-domiċilju għandhom jipprovdu f'waqtu u b'mezz elettroniku r-rappurtar individwali skont dan l-Artikolu lill-awtoritajiet kompetenti u lill-bank ċentrali tal-Istati Membri ospitanti u lill-ABE.
5. Fuq talba, l-awtoritajiet kompetenti li jwettqu superviżjoni fuq bażi konsolidata skont l-Artikolu 112 tad-Direttiva 2013/36/UE għandhom jipprovdu f'waqtu u b'mezz elettroniku r-rappurtar kollu sottomess mill-istituzzjoni skont il-formati uniformi ta' rappurtar imsemmija fil-paragrafu 3 lill-awtoritajiet li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet kompetenti u l-bank ċentrali nazzjonali tal-Istati Membri ospitanti fejn hemm fergħat sinifikanti skont l-Artikolu 51 tad-Direttiva 2013/36/UE tal-istituzzjoni prinċipali jew istituzzjonijiet ikkontrollati mill-istess kumpannija holding finanzjarja prinċipali;
(b)
l-awtoritajiet kompetenti li għandhom sussidjarji awtorizzati tal-istituzzjoni prinċipali jew istituzzjonijiet ikkontrollati mill-istess kumpannija holding finanzjarja prinċipali u l-bank ċentrali tal-istess Stat Membru;
(c)
ABE;
(d)
BĊE.
6. Fuq talba, l-awtoritajiet kompetenti li jkollhom istituzzjoni awtorizzata li hija sussidjarja ta’ istituzzjoni prinċipali jew kumpannija holding finanzjarja prinċipali għandhom jipprovdu f'waqtu u b'mezz elettroniku r-rappurtar kollu sottomess mill-istituzzjoni skont il-formati uniformi ta' rappurtar imsemmija fil-paragrafu 3 lill-awtoritajiet kompetenti li jwettqu superviżjoni fuq bażi konsolidata skont l-Artikolu 111 tad-Direttiva 2013/36/UE, lill-bank ċentrali tal-Istat Membru fejn tkun awtorizzata l-istituzzjoni u lill-ABE.
Artikolu 416
Rappurtar dwar l-assi likwidi
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw dawn li ġejjin bħala assi likwidi sakemm ma jkunux esklużi mill-paragrafu 2 u biss jekk l-assi likwidi jissodisfaw il-kondizzjonijiet fil-paragrafu 3:
(a)
flus u skoperturi għal banek ċentrali sakemm dawn l-iskoperturi jkunu jistgħu jinġibdu lura fi kwalunkwe żmien fi żminijiet ta’ stress. Fir-rigward tad-depożiti miżmuma mill-banek ċentrali, l-awtorità kompetenti u l-bank ċentrali għandhom jimmiraw biex jilħqu fehim komuni rigward il-limitu safejn dawn ir-riżervi minimi jistgħu jinġibdu fi żmien ta' stress;
(b)
assi trasferibbli oħrajn li huma ta’ likwidità u kwalità ta’ kreditu għoljin ħafna;
(c)
assi trasferibbli li jirrappreżentaw pretensjonijiet fuq jew li jkunu garantiti minn:
(i)
gvern ċentrali ta' Stat Membru, reġjun b’awtonomija fiskali li tippermetti l-impożizzjoni u l-ġbir tat-taxxi, jew ta' pajjiż terz fil-munita domestika tal-gvern ċentrali jew reġjonali, jekk l-istituzzjoni ġġarrab riskju ta' likwidità f'dak l-Istat Membru jew pajjiż terz li hija tkopri billi żżomm dawn l-assi likwidi;
(ii)
banek ċentrali u entitajiet tas-settur pubbliku mhux tal-gvern ċentrali fil-munita domestika tal-bank ċentrali u l-entità tas-settur pubbliku;
(iii)
il-Bank għall-Ħlasijiet Internazzjonali, il-Fond Monetarju Internazzjonali, il-Kummissjoni u banek multilaterali tal-iżvilupp;
(iv)
il-Faċilità Ewropea ta' Stabbiltà Finanzjarja ul-Mekkaniżmu Ewropew ta' Stabbiltà;
(d)
assi trasferibbli li huma ta’ likwidità u kwalità ta’ kreditu għoljin.
(e)
faċilitajiet ta' kreditu ta' riżerva mogħtija minn banek ċentrali fi ħdan l-ambitu tal-politika monetarja sal-punt li dawn il-faċilitajiet ma jiġux kollateralizzati minn assi linkwidi u eskluża l-assistenza ta' likwidità ta' emergenza
(f)
jekk istituzzjoni ta' kreditu tkun tappartjeni lil netwerk skont id-dispożizzjonijiet legali jew statutorji, id-depożiti minimi legali jew statutorji mal-istituzzjoni ta' kreditu ċentrali jew finanzjament likwidu disponibbli kuntrattwalment jew statutorju ieħor mill-istituzzjoni ta' kreditu ċentrali jew istituzzjonijiet li huma membri tan-netwerk imsemmi fl-Artikolu 113 (7), jew eliġibbli għar-rinunzja prevista mill-Artikolu 10, sa fejn dan il-finanzjament ma jiġix kollateralizzat minn assi likwidi.
Sakemm tinħareġ speċifikazzjoni ta’ definizzjoni uniformi skont l-Artikolu 460 ta’ likwidità u kwalità ta’ kreditu għoljin u għoljin ħafna, l-istituzzjonijiet għandhom jidentifikaw huma stess assi trasferibbli f’munita partikolari li jkunu ta’ likwidità u kwalità ta’ kreditu għoljin jew għoljin ħafna, rispettivament. Sakemm tinħareġ speċifikazzjoni ta’ definizzjoni uniformi, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu, wara li jikkunsidraw il-kriterji elenkati fl-Artikolu 509(3), (4) u (5) jipprovdu gwida ġenerali li l-istituzzjonijiet għandhom isegwu sabiex jidentifikaw l-assi ta’ likwidità u kwalità ta’ kreditu għoljin u għoljin ħafna. Fin-nuqqas ta’ tali gwida, l-istituzzjonijiet għandhom jużaw kriterji trasparenti u oġġettivi għal dan il-għan, inklużi xi wħud mill-kriterji jew il-kriterji kollha elenkati fl-Artikolu 509(3), (4) u (5).
2. Dawn li ġejjin ma għandhomx jitqiesu bħala assi likwidi:
(a)
assi li jinħarġu minn istituzzjoni ta’ kreditu sakemm ma jissodisfawx waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
huma bonds eliġibbli għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 129(4) jew (5) jew strumenti sostnuti minn assi jekk jintwera li huma tal-ogħla kwalità kreditizja kif stabbilit mill-ABE skont il-kriterji tal-Artikolu 509(3), (4) u (5)
(ii)
huma bonds kif imsemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE li mhumiex dawk imsemmija fil-punt (i) ta’ dan il-punt;
(iii)
l-istituzzjoni ta’ kreditu tkun ġiet stabbilita minn gvern ċentrali jew reġjonali ta’ Stat Membru u dak il-gvern ikollu obbligu li jipproteġi l-bażi ekonomika tal-istituzzjoni u li jżomm l-vijabbiltà tagħha tul ħajjitha; jew l-assi jkun garantit b'mod espliċitu minn dak il-gvern; jew mill-anqas 90 % tas-self mogħti mill-istituzzjoni jkun garantit direttament jew indirettament minn dak il-gvern u l-assi jkun użat b'mod predominanti sabiex jiġi ffinanzjat self promozzjonali mogħti fuq bażi mhux kompetittiva u mhux għall-profitt sabiex jippromwovi l-objettivi tal-politika pubblika ta' dak il-gvern;
(b)
assi li huma provduti bħala kollateral lill-istituzzjoni taħt transazzjonijiet repo b’lura u li jiffinanzjaw it-titoli u li huma miżmuma mill-istituzzjoni biss bħala mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu u li mhumiex legalment u kontrattwalment disponibbli għall-użu mill-istituzzjoni;
(c)
assi maħruġa minn xi waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
ditta ta' investiment;
(ii)
impriża tal-assigurazzjoni;
(iii)
kumpannija holding finanzjarja;
(iv)
kumpannija holding finanzjarja mħallta;
(v)
kwalunkwe entità oħra li twettaq attività waħda jew aktar minn dawk elenkati fl-Anness I għad-Direttiva 2013/36/UE bħala n-negozju ewlieni tagħha.
3. Skont il-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw dawk l-assi li jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin bħala assi likwidi:
(a)
huma ħielsa minn kull irbit u jinsabu disponibbli fi ħdan aggregazzjonijiet ta' kollateral biex jintużaw għall-kisba ta' fondi addizzjonali taħt linji ta' kreditu disponibbli għall-istituzzjoni li jkunu impenjati iżda għad mhux iffinanzjati;
(b)
ma jinħarġux mill-istituzzjoni nnifisha jew istituzzjonijiet prinċipali jew sussidjarji tagħha jew sussidjarja oħra tal-istituzzjonijiet prinċipali tagħha jew kumpannija holding finanzjarja prinċipali;
(c)
ikun hemm qbil ġenerali bejn il-parteċipanti tas-suq dwar il-prezz tagħhom li jkun jista' faċilment jiġi osservat fis-suq, jew il-prezz tagħhom jista’ jiġi determinat minn formula li tkun faċli biex tiġi kkalkulata bbażata fuq inputs pubblikament disponibbli u li ma tkunx tiddependi fuq suppożizzjonijiet solidi kif inhu tipikament il-każ għall-prodotti strutturati jew eżotiċi;
(d)
ikunu kollateral eliġibbli għal operazzjonijiet ta’ likwidità standard ta’ bank ċentrali fi Stat Membru jew jekk l-assi likwidi jinżammu biex jissodisfaw il-ħruġ tal-likwidità fil-munita ta’ pajjiż terz, tal-bank ċentrali ta’ dak il-pajjiż terz;
(e)
huma kkwotati f'borża rikonoxxuta jew huma kummerċjabbli fuq bejgħ attiv dirett jew permezz ta' sempliċi ftehim ta' xiri mill-ġdid fi swieq ta' xiri mill-ġdid approvati. Dawn il-kriterji għandhom ikunu vvalutati separatament għal kull suq.
Il-kondizzjonijiet imsemmijin fil-punti (c), (d) u (e) tal-ewwel subparagrafu m'għandhomx japplikawx għall-assi msemmijin fil-punt(e) tal-paragrafu 1.
Il-kondizzjoni msemmija fil-punt (d) tal-ewwel subparagrafu ma għandhiex tapplika fil-każ ta’ assi likwidi miżmuma biex jissodisfaw il-ħruġ ta' likwidità f’munita li fiha jkun hemm definizzjoni stretta ħafna ta’ eliġibbiltà tal-bank ċentrali. Fil-każ ta' assi likwidi denominati f'muniti ta' pajjiżi terzi, din l-eċċezzjoni għandha tapplika u tapplika biss jekk l-awtoritajiet kompetenti tal-pajjiż terz japplikaw l-istess eċċezzjoni jew waħda ekwivalenti.
4. Minkejja d-dispożizzjonijiet tal-paragrafi 1, 2 u 3, sakemm jiġi speċifikat ir-rekwiżit ta' likwidità vinkolanti skont l-Artikolu 460 u skont it-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, l-istituzzjonijiet għandhom jirrapportaw dwar:
(a)
assi oħra mhux eliġibbli iżda kummerċjabbli tal-bank ċentrali bħal ekwitajiet u deheb abbażi ta' kriterji trasparenti u oġġettivi, inklużi xi wħud mill-kriterji elenkati fl-Artikolu 509(3), (4) u (5) jew kollha kemm huma;
(b)
assi oħra eliġibbli u kummerċjabbli tal-bank ċentrali bħal ma huma strumenti sostnuti minn assi tal-ogħla kwalità kreditizja kif stabbilit mill-ABE skont il-kriterji tal-Artikolu 509(3, (4) u (5);
(c)
assi oħra eliġibbli u iżda mhux kummerċjabbli tal-bank ċentrali bħal ma huma pretensjonijiet ta' kreditu kif stabbilit mill-ABE skont il-kriterji tal-Artikolu 509(3), (4) u (5).
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi li jelenkaw il-muniti li jissodisfaw il-kondizzjonijiet imsemmija fit-tielet subparagrafu tal-paragrafu 3.
L-ABE għandha tissottometti dawn l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Qabel id-dħul fis-seħħ tal-istandards tekniċi msemmija fit-tielet subparagrafu, l-istituzzjonijiet jistgħu jkomplu japplikaw it-trattament stabbilit fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 3, fejn l-awtoritajiet kompetenti jkunu applikaw dak it-trattament qabel 1 ta’ Jannar 2014.
6. L-ishma jew l-unitajiet fis-CIUs jistgħu jiġu ttrattati bħala assi likwidi sa ammont assolut ta’ EUR 500 miljun fil-portafoll tal-assi likwidi ta' kull istituzzjoni bil-kondizzjoni li jintlaħqu r-rekwiżiti fl-Artikolu 132(3) u li s-CIU, minbarra d-derivati għall-mitigazzjoni tar-rata tal-imgħax jew tar-riskju tal-kreditu jew tal-valuta, tinvesti biss f’assi likwidi kif imsemmi fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
L-użu jew l-użu potenzjali minn CIU ta' strumenti ta' derivati biex jiġu koperti r-riskji tal-investimenti permessi m'għandux iwaqqaf lil dik is-CIU milli tkun eliġibbli. Fejn il-valur tal-ishma jew tal-unitajiet tas-CIU mhux ipprezzat regolarment skont il-valur fis-suq mill-partijiet terzi msemmijin fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 418(4) u l-awtorità kompetenti ma tkunx sodisfatta li istituzzjoni tkun żviluppat metodoloġiji u proċessi robusti għal tali valutazzjoni kif imsemmi fl-ewwel sentenza tal-Artikolu 418(4), l-ishma jew l-unitajiet f'dik is-CIU m'għandhomx jiġu ttrattati bħala assi likwidi.
7. Meta assi likwidu ma jibqax eliġibbli fl-istokk ta' assi likwidi, istituzzjoni xorta waħda tista’ tkompli tqisu bħala assi likwidu għal perijodu addizzjonali ta’ 30 ġurnata tal-kalendarju. Fejn assi likwidu f'CIU ma jibqax eliġibbli għat-trattament imsemmi fil-paragrafu 6, l-ishma jew l-unitajiet fis-CIU jistgħu madankollu jitqiesu bħala assi likwidu għal perijodu addizzjonali ta' 30 ġurnata dment li dawk l-assi ma jkunux iktar minn 10 % tal-assi ġenerali tas-CIU.
Artikolu 417
Rekwiżiti operattivi għall-holdings f'assi likwidi
L-istituzzjoni għandha tirrapporta biss bħala assi likwidi dawk il-holdings ta’ assi likwidi li jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ikunu diversifikati kif xieraq. Id-diversifikazzjoni mhix meħtieġa f'termini ta' assi korrispondenti għall-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 416(1);
(b)
ikunu disponibbli minnufih b’mod legali u prattiku fi kwalunkwe ħin matul it-30 ġurnata li jmiss biex jiġu likwidati permezz bejgħ dirett jew permezz ta' ftehimsempliċi ta' xiri mill-ġdid fi swieq ta' xiri mill-ġdid approvat sabiex jintlaħqu l-obbligi li jkunu qed isiru dovuti. L-assi likwidi msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 416(1) li jinżammu f'pajjiżi terzi fejn hemm restrizzjonijiet fuq it-trasferiment jew li jkunu denominati f’muniti mhux konvertibbli għandhom jitqiesu disponibbli biss sakemm jikkorrispondu għall-ħruġ fil-pajjiż terz jew fil-munita inkwistjoni, dment li l-istituzzjoni ma tkunx tista' turi lill-awtoritajiet kompetenti li hija tkun kopriet adegwatament ir-riskju tal-valuta li jirriżulta;
(c)
l-assi likwidi jkunu kkontrollati minn funzjoni tal-ġestjoni tal-likwidità;
(d)
parti mill-assi likwidi ħlief dawk imsemmija fil-punti (a), (c) u (e) tal-Artikolu 416(1), tkun perijodikament u mill-anqas darba fis-sena likwidata permezz ta’ bejgħ dirett jew permezz ta' ftehimiet sempliċi ta' xiri mill-ġdid f'suq ta' xiri mill-ġdid approvat għall-għanijiet li ġejjin:
(i)
sabiex jiġi ttestjat l-aċċess ta’ dawn l-assi għas-suq;
(ii)
sabiex tiġi ttestjata l-effikaċja tal-proċessi tagħha għal-likwidazzjoni tal-assi;
(iii)
sabiex jiġi ttestjat il-fatt ta' kemm jistgħu jintużaw l-assi;
(iv)
sabiex jitnaqqas ir-riskju ta’ senjalar negattiv matul perijodu ta’ stress;
(e)
ir-riskji tal-prezzijiet assoċjati mal-assi jistgħu jiġu koperti iżda l-assi likwidi huma soġġetti għal arranġamenti interni xierqa li jiżguraw li jkunu disponibbli minnufih għat-teżor meta jkun meħtieġ u b'mod speċjali li huma ma jkunux ser jintużaw f’operazzjonijiet oħra li jkunu għaddejjin, fosthom:
(i)
jew strateġiji oħra ta’ negozjar;
(ii)
biex jissaħħaħ il-kreditu fi transazzjonijiet strutturati;
(iii)
jkopru l-ispejjeż operazzjonali.
(f)
id-denominazzjoni tal-assi likwidi tkun konsistenti mad-distribuzzjoni skont il-munita tal-flussi ’l barra tal-likwidità wara t-tnaqqis tal-flussi ’il ġewwa.
Artikolu 418
Il-valutazzjoni tal-assi likwidi
1. Il-valur ta’ assi likwidu li jrid jiġi rrappurtat għandu jkun il-valur tas-suq tiegħu, soġġett għal telf impost xieraq li mill-anqas jirrefletti t-tul taż-żmien, il-kreditu u r-riskju ta’ likwidità u t-telf impost tar-repo tipiku f’perijodi ta’ stress ġenerali fis-suq. It-telf impost ma għandux ikun inqas minn 15 % għall-assi msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 416(1). Jekk istituzzjoni tkopri r-riskju tal-prezzijiet assoċjat ma’ assi, hija għandha tikkunsidra l-fluss tal-flus li jirriżulta mill-għeluq potenzjali tal-kopertura.
2. L-ishma jew unitajiet fis-CIUs kif imsemmija fl-Artikolu 416(6) għandhom ikunu soġġetti għal telf impost, imqassam (looking through) fuq l-assi sottostanti kif ġej:
(a)
0 % għall-assi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 416(1);
(b)
5 % għall-assi msemmija fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 416(1);
(c)
20 % għall-assi msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 416(1).
3. L-approċċ "look-through" imsemmi fil-paragrafu 2 għandu jiġi applikat kif ġej:
(a)
fejn l-istituzzjoni tkun konxja tal-iskoperturi sottostanti ta’ CIU, hija tista’ tirreferi direttament għal dawk l-iskoperturi sottostanti sabiex tassenjahom għall-punt (a) sa (d) tal-Artikolu 416(1);
(b)
fejn l-istituzzjoni ma tkunx konxja tal-iskoperturi sottostanti ta’ CIU, għandu jiġi preżunt li s-CIU tinvesti, sal-massimu li huwa permess skont il-mandat tagħha, f’ordni dixxendenti fit-tipi tal-assi msemmija fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 416(1) sakemm jintlaħaq il-limitu massimu ta’ investiment totali.
4. L-istituzzjonijiet għandhom jiżviluppaw metodoloġiji u proċessi sodi biex jikkalkulaw u jirrappurtaw il-valur tas-suq u l-haircuts għal ishma jew unitajiet f'CIUs. Biss fejn dawn jistgħu juru, għas-sodisfazzjon tal-awtorità kompetenti, li l-materjalità tal-iskopertura ma tiġġustifikax l-iżvilupp tal-metodoloġiji tagħhom stess, l-istituzzjonijiet jistgħu joqogħdu fuq il-partijiet terzi li ġejjin sabiex jikkalkulaw u jirrappurtaw it-telf impost għall-ishma jew l-unitajiet fis-CIUs, skont il-metodi stabbiliti fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 3:
(a)
l-istituzzjoni depożitorja tas-CIU bil-kondizzjoni li s-CIU tinvesti b'mod esklussiv f’titoli u tiddepożita t-titoli kollha ma’din l-istituzzjoni depożitarja;
(b)
għal CIUs oħra, il-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU, bil-kondizzjoni li l-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU tissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 132(3)(a).
Il-korrettezza tal-kalkoli mill-istituzzjoni depożitorja jew mill-kumpannija tal-ġestjoni tas-CIU għandha tiġi kkonfermata minn awditur estern.
Artikolu 419
Muniti b’limitazzjonijiet fuq id-disponibbiltà ta’ assi likwidi
1. L-ABE għandha tivvaluta d-disponibbiltà, għall-istituzzjonijiet, tal-assi likwidi msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 416(1) fil-muniti li huma rilevanti għall-istituzzjonijiet stabbiliti fl-Unjoni.
2. Fejn il-ħtiġijiet ġustifikati għal assi likwidi fid-dawl tar-rekwiżit fl-Artikolu 412 ikunu jaqbżu d-disponibbiltà ta’ dawk l-assi likwidi f’munita, għandha tapplika deroga waħda jew aktar minn dawn li ġejjin:
(a)
b’deroga mill-punt (f) tal-Artikolu 417, id-denominazzjoni tal-assi likwidi tista’ tkun inkonsistenti mad-distribuzzjoni skont il-munita tal-ħruġ tal-likwidità wara t-tnaqqis tad-dħul;
(b)
għall-muniti ta’ Stat Membru jew ta' pajjiżi terzi, l-assi likwidi meħtieġa jistgħu jiġu sostitwiti minn linji ta’ kreditu mill-bank ċentrali ta’ dak l-Istat Membru jew tal-pajjiż terz, li jkunu impenjati kuntrattwalment u b'mod irrevokabbli għat-30 ġurnata li jmiss u li jkunu pprezzati b’mod ġust, indipendentement mill-ammont attwalment miġbud, dment li l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru jew tal-pajjiż terz jagħmlu l-istess u dak l-Istat Membru jew il-pajjiż terz ikollu fis-seħħ rekwiżiti ta’ rappurtar komparabbli.
3. Id-derogi applikati skont il-paragrafu 2 għandhom ikunu proporzjonati b'mod invers għad-disponibbiltà tal-assi rilevanti. Il-ħtiġijiet ġustifikati tal-istituzzjonijiet għandhom jiġu vvalutati b'kont meħud tal-kapaċità tagħhom li jnaqqsu, permezz ta’ ġestjoni tajba tal-likwidità, il-ħtieġa għal dawk l-assi likwidi u l-holdings f'dawk l-assi minn parteċipanti oħra fis-suq.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi li jelenka l-muniti li jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti f'dan l-Artikolu.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmijin fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika d-derogi imsemmijin fil-paragrafu 2 inklużi l-kondizzjonijiet tal-applikazzjoni tagħhom.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmijin fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 420
Flussi 'l barra ta' likwidità
1. Sakemm jiġi speċifikat ir-rekwiżit ta' likwidità skont l-Artikolu 460, il-flussi 'l barra ta' likwidità li għandhom jiġu rapportati għandhom jinkludu:
(a)
l- ammont attwali pendenti għad-depożiti fil-livell ta' konsumatur kif stabbilit fl-Artikolu 421;
(b)
l- ammonti attwali pendenti ta’ obbligazzjonijiet oħra li jsiru dovuti, jistgħu jissejħu għall-ħlas mill-istituzzjonijiet emittenti jew mill-fornitur tal-finanzjament jew jinvolvu aspettattiva impliċita tal-fornitur tal-finanzjament li matul it-30 ġurnata li jmiss l-istituzzjoni tkun trid tħallas lura l-obbligazzjoni hekk kif stabbilit fl-Artikolu 422;
(c)
il-flussi ’l barra addizzjonali msemmi fl-Artikolu 423;
(d)
l- ammont massimu li jista’ jinġibed matul it-30 ġurnata li jmiss minn kreditu impenjat mhux miġbud u l-faċilitajiet tal-likwidità, kif stabbilit fl-Artikolu 424;
(e)
il-flussi ’l barra addizzjonali identifikati fil-valutazzjoni skont il-paragrafu 2.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw b’mod regolari l-probabbiltà u l-volum potenzjali ta’ flussi ’l barra ta’ likwidità matul it-30 ġurnata li jmiss fir-rigward ta’ prodotti jew servizzi, li mhumiex koperti mill-Artikoli 422, 423 u 424 u li huma joffru jew jisponsorjaw jew li xerrejja potenzjali jikkunsidrawhom bħala assoċjati magħhom, inkluż iżda mhux limitati għal flussi 'l barra ta' likwidità li jirriżultaw minn kwalunkwe arranġament kuntrattwali bħal obbligazzjonijiet oħra li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ jew obbligazzjonijiet ta’ finanzjament kontinġenti, inklużi, iżda mhux limitati għal, faċilitajiet ta' finanzjament impenjat, self mhux miġbud u avvanzi lil kontropartijiet bl-ingrossa, ipoteki li ġew miftiehma iżda li għadhom ma ttiħdux, karti tal-kreditu, self kurrenti, ħruġ ippjanat marbut mat-tiġdid jew l-estensjoni ta' self ġdid għall-konsumaturi jew għall-operaturi, ammonti pagabbli ta’ derivati ppjanati u l-prodotti marbutin mal-finanzjament tal-kummerċ barra mill-karta tal-bilanċ, kif imsemmi fl-Artikolu 429 u fl-Anness I. Dawn il-flussi ’l barra għandhom jiġu vvalutati bis-suppożizzjoni ta’ xenarju kombinat ta’ stress idjosinkratiku u fis-suq kollu.
Għal din il-valutazzjoni, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw b’mod partikolari d-dannu materjali fir-reputazzjoni li jistgħu jirriżultaw mill- fatt li ma jkunux ingħata appoġġ ta' likwidità lil tali prodotti jew servizzi. Mill-anqas darba fis-sena, l-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw lill-awtoritajiet kompetenti dawk il-prodotti u s-servizzi li l-probabbiltà u l-volum potenzjal tagħhom ta’ rati ta’ flussi ‘l barra ta’ likwidità imsemmija fl-ewwel subparagrafu jkunu materjali u l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw il-flussi ’l barra li jridu jiġu assenjati. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu japplikaw rata ta' flussi ’l barra ta' mhux aktar minn 5 % għall-prodotti marbutin mal-finanzjament tal-kummerċ barra mill-karta tal-bilanċ, kif imsemmi fl-Artikolu 429 u l-Anness I.
Mill-anqas darba fis-sena, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrapportaw lill-ABE t-tipi ta’ prodotti jew servizzi li għalihom ikunu ddeterminaw il-flussi ’l barra abbażi tar-rapporti mill-istituzzjonijiet. F’dak ir-rapport huma għandhom jispjegaw ukoll il-metodoloġija applikata sabiex jiġu determinati l-flussi ’l barra.
Artikolu 421
Flussi 'l barra fuq depożiti fil-livell ta’ konsumatur
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrapportaw b'mod separat l-ammont ta’ depożiti fil-livell ta' konsumatur koperti minn Skema ta’ Garanzija tad-Depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE jew skema ekwivalenti ta’ garanzija tad-depożiti f’pajjiż terz, u jimmultiplikaw b'mill-inqas 5 % fejn id-depożitu jkun wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
ikun parti minn relazzjoni stabbilita li tagħmel il-prelevament ferm improbabbli;
(b)
jinżamm f’kont ta’ transazzjoni, inklużi kontijiet li fihom jiġu kkreditati salarji b’mod regolari.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw depożiti oħrajn fil-livell ta' konsumatur li mhumiex imsemmija fil-paragrafu 1 b'tal-inqas 10 %.
3. Sal-1 ta’ Jannar 2014, l-ABE għandha toħroġ linji gwida, li jqisu l-imġiba tad-depożitanti lokali kif ikkomunikat mill-awtoritajiet kompetenti, dwar il-kriterji sabiex jiġu determinati l-kondizzjonijiet ta’ applikazzjoni tal-paragrafi 1 u 2 fir-rigward tal-identifikazzjoni tad-depożiti fil-livell ta' konsumatur soġġetti għal flussi ’l barra differenti u d-definizzjonijiet ta’ dawk il-prodotti għall-finijiet ta’ dan it-Titolu. Dawk il-linji gwida għandhom jikkunsidraw il-probabbiltà li dawn id-depożiti jwasslu għall-flussi ’l barra ta’ likwidità matul it-30 ġurnata li jmiss. Dawn il-flussi ’l barra għandhom jiġu vvalutati bis-suppożizzjoni ta’ xenarju kombinat ta’ stress idjosinkratiku u fis-suq kollu.
4. Minkejja l-paragrafi 1 u 2, l-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw id-depożiti fil-livell ta' konsumatur li jkunu ħadu f’pajjiżi terzi b’perċentwal ogħla minn dak speċifikat f'dawk il-paragrafi jekk tali perċentwal ikun ipprovdut b’rekwiżiti komparabbli ta’ rappurtar mill-pajjiż terz.
5. L-istituzzjonijiet jistgħu jeskludu ċerti kategoriji ta’ depożiti fil-livell ta' konsumatur li jkunu ċirkoskritti b’mod ċar mill-kalkolu tal-flussi ’l barra sakemm l-istituzzjoni tapplika dejjem b’mod rigoruż dan li ġej għall-kategorija kollha ta’ dawk id-depożiti, għajr f’ċirkustanzi ta’ diffikultà għad-depożitant li jkunu ġew ġustifikati b’mod individwali:
(a)
għal 30 ġurnata, id-depożitant ma jitħalliex jiġbed id-depożitu; jew
(b)
għal prelevamenti kmieni fi żmien 30 ġurnata, id-depożitant irid iħallas penali li tinkludi t-telf ta' imgħax bejn id-data tal-prelevament u d-data tal-maturità kuntrattwali biż-żieda ta' penali materjali li m'għandhiex għalfejn taqbeż l-imgħax dovut għaż-żmien li jkun għadda bejn id-data tad-depożitu u d-data tal-prelevament.
Artikolu 422
Ħruġ ta' flus fuq obbligazzjonijiet oħrajn
1. L-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw b’0 % l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw mill-infiq tal-operat tal-istituzzjoni stess.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn għoti ta' self garantit u t-transazzjonijiet immotivati mis-swieq kapitali kif definit fil-punt (3) tal-Artikolu 192 b’:
(a)
0 % sal-valur tal-assi likwidi skont l-Artikolu 418 jekk ikunu kollateralizzati minn assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416;
(b)
100 % iżjed mill-valur tal-assi likwidi skont l-Artikolu 418, jekk ikunu kollateralizzati b'assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416;
(c)
100 % jekk ikunu kollateralizzati b'assi li ma jikkwalifikawx bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416, għajr għal transazzjonijiet koperti mill-punti (d) u (e) ta’ dan il-paragrafu;
(d)
25 % jekk ikunu kollateralizzati b'assi li ma jikkwalifikawx bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416 u l-mutwanti jkun il-gvern ċentrali, entità tas-settur pubbliku fl-Istat Membru fejn l-istituzzjoni ta' kreditu kienet awtorizzata jew fejn stabbilixxiet fergħa, jew bank multilaterali tal-iżvilupp. L-entitajiet tas-settur privat li jirċievu dak it-trattament għandhom ikunu limitati għal dawk li għandhom piż ta’ riskju ta' 20 % jew anqas skont il-Kapitolu 2, Titolu II tal-Parti Tlieta;
(e)
0 % jekk il-mutwanti jkun gvern ċentrali.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn depożiti li jridu jinżammu:
(a)
mid-depożitant sabiex jinkisbu servizzi ta’ kklerjar, kustodja jew ta’ mmaniġjar tal-flus jew komparabbli oħra mill-istituzzjoni;
(b)
fil-kuntest ta’ qsim ta' kompiti komuni fi skema ta’ protezzjoni istituzzjonali li tissodisfa r-rekwiżiti tal-Artikolu 113(7) jew bħala depożitu minimu legali jew statutorju minn entità oħra li tkun Membru tal-istess skema ta’ protezzjoni istituzzjonali;
(c)
mid-depożitant fil-kuntest ta' relazzjoni operattiva stabbilita għajr dik imsemmija fil-punt (a);
(d)
mid-depożitant sabiex jinkisbu servizzi ta' kklerjar tal-flus u ta' istituzzjonijiet ta' kreditu ċentrali u fejn l-istituzzjoni ta' kreditu tappartjeni lil netwerk skont dispożizzjonijiet legali jew statutorji;
b’5 % fil-każ tal-punt (a) sa fejn ikunu koperti minn Skemi ta’ Garanzija tad-Depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE jew skema ekwivalenti ta’ garanzija tad-depożiti f’pajjiż terz u b’25 % f’każijiet oħra.
Depożiti minn istituzzjonijiet ta' kreditu magħmula ma' istituzzjonijiet ta' kreditu ċentrali li huma meqjusin bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416(1)(f) għandhom jiġu mmultiplikati b'rata ta' 100 % tal-flussi 'l barra.
4. Is-servizzi ta’ kklerjar, ta’ kustodja jew ta’ mmaniġjar tal-flus jew servizzi oħra komparabbli msemmijin fil-punti (a) u (d) tal-paragrafu 3 jkopru biss tali servizzi sakemm dawn jitwettqu fil-kuntest ta’ relazzjoni stabbilita li fuqha d-depożitant ikollu dipendenza sostanzjali. Ma għandhomx jikkonsistu sempliċement f’servizzi bankarji korrispondenti jew ta’ senserija primarja u l-istituzzjoni għandu jkollha provi li l-klijent ma jistax jiġbed l-ammonti legalment dovuti fuq perijodu ta’ 30 ġurnata mingħajr ma jikkomprometti l-funzjonament operattiv tagħha.
Fin-nuqqas ta' definizzjoni uniformi ta' relazzjoni operattiva stabbilita kif imsemmi fil-punt (c) tal-paragrafu 3, l-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu huma stess il-kriterji sabiex jidentifikaw relazzjoni operattiva stabbilita skont liema jkollhom il-provi li l-klijent ma jistax jiġbed l-ammonti legalment dovuti fuq perijodu ta’ 30 ġurnata mingħajr ma jikkomprometti l-funzjonament operattiv tagħhom u għandhom jirrappurtaw dawn il-kriterji lill-awtoritajiet kompetenti. Fin-nuqqas ta' definizzjoni uniformi, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jipprovdu gwida ġenerali li l-istituzzjonijiet għandhom isegwu sabiex jidentifikaw id-depożiti miżmuma mid-depożitant fil-kuntest ta' relazzjoni operattiva stabbilita.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jimmultiplikaw b’40 % l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn depożiti ta’ klijenti li ma jkunux klijenti finanzjarji sakemm dawn l-obbligazzjonijiet ma jaqgħux taħt il-paragrafi 3 u 4 u għandhom jimmultiplikaw b'20 % dawn l-obbligazzjonijiet koperti mill-Iskema ta' Garanzija tad-Depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE jew Skema ta' Garanzija tad-Depożiti ekwivalenti f'pajjiż terz.
6. L-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw il-flussi 'l barra u ta' dħul mistennija fuq il-perijodu ta’ 30 ġurnata mill-kuntratti elenkati fl-Anness II fuq bażi netta għall-kontropartijiet kollha u għandhom jimmultiplikawhom b’100 % fil-każ ta’ fluss 'il barra nett. Bażi netta għandha tfisser ukoll in-nett tal-kollateral li għandu jiġi riċevut li jikkwalifika bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416.
7. L-istituzzjonijiet għandhom jirrapportaw b'mod separat l-obbligazzjonijiet l-oħra li ma jaqgħux taħt il-paragrafi 1 sa 5.
8. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu l-permess sabiex jiġi applikat perċentwal iżgħar ta' fluss ’il barra fuq bażi każ b’każ, għall-obbligazzjonijiet msemmija fil-paragrafu 7 meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
id-depożitant huwa:
(i)
istituzzjoni prinċipali jew sussidjarja tal-istituzzjoni jew sussidjarja oħra tal-istess istituzzjoni prinċipali;
(ii)
marbut mal-istituzzjoni permezz ta’ relazzjoni fis-sens tal-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE;
(iii)
istituzzjoni li taqa' fi ħdan l-istess skema ta’ protezzjoni istituzzjonali li tissodisfa r-rekwiżiti tal-Artikolu 113(7);
(iv)
l-istituzzjoni ċentrali jew membru f'netwerk f'konformità mal-Artikolu 400(2)(d);
(b)
ikun hemm raġunijiet għalfejn wieħed jistenna fluss ’l barra aktar baxx fuq it-30 ġurnata li jmiss anki f’xenarju kombinat ta’ stress idjosinkratiku u fis-suq kollu;
(c)
b'deroga mill-Artikolu 425 d-depożitant japplika fluss ’il ġewwa simetriku korrispondenti u aktar konservattiv;
(d)
l-istituzzjoni u d-depożitant ikunu stabbiliti fl-istess Stat Membru.
9. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punt (d) tal-paragrafu 8 fejn jiġi applikat il-punt (b) tal-Artikolu 20(1). F'dak il-każ għandhom jintlaħqu l-kriterji oġġettivi addizzjonali kif stabbiliti fl-att ddelegat imsemmi fl-Artikolu 460. Fejn tali fluss 'il barra iktar baxx jista' jiġi applikat, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jinfurmaw lill-ABE dwar ir-riżultat tal-proċess imsemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 20(1). It-twettiq tal-kondizzjonijiet għal tali fluss ’l barra aktar baxxi għandu jiġu riveduti b’mod regolari mill-awtoritajiet kompetenti.
10. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji biex tkompli tispeċifika l-kriterji oġġettivi addizzjonali msemmija fil-paragrafu 9.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 423
Flussi 'l barra Addizzjonali
1. Kollateral għajr l-assi msemmija fl-Artikolu 416(1)(a), (b) u (c), li jiġi depożitat mill-istituzzjoni għall-kuntratti elenkati fl-Anness II u derivattivi tal-kreditu, għandu jkun soġġett għal fluss ’il barra addizzjonali ta’ 20 %.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti bil-kuntratti kollha li jkunu saru fejn il-kondizzjonijiet kuntrattwali tagħhom iwasslu, fi żmien 30 ġurnata, għal flussi ’l barra ta' likwidità jew ħtiġijiet addizzjonali ta' kollateral b'segwitu għal degradazzjoni materjali fil-kwalità tal-kreditu tal-istituzzjoni. Jekk l-awtoritajiet kompetenti jikkunsidraw tali kuntratti materjali għall-flussi ’l barra potenzjali ta’ likwidità tal-istituzzjoni, huma għandhom jeħtieġu li l-istituzzjoni żżid fluss ’il barra addizzjonali għal dawk il-kuntratti li jikkorrispondi għall-ħtiġijiet kollaterali addizzjonali li jirriżultaw minn degradazzjoni materjali fil-kwalità tal-kreditu tal-istituzzjoni bħal deklassament ta' tliet livelli fil-valutazzjoni tal-kreditu esterna tagħha. L-istituzzjoni għandha regolarment tirrevedi d-daqs ta’ din id-degradazzjoni materjali fid-dawl ta' dak li hu rilevanti taħt il-kuntratti li tkun daħlet għalihom u għandha tinnotifika r-riżultat tar-reviżjoni tagħha lill-awtoritajiet kompetenti.
3. L-istituzzjoni għandha żżid fluss ’il barra addizzjonali li jikkorrispondi għall-ħtiġijiet kollaterali li jirriżultaw mill-impatt ta’ xenarju negattiv tas-suq fuq it-transazzjonijiet ta' derivati, it-transazzjonijiet ta' finanzjament u kuntratti oħra tal-istituzzjoni jekk ikunu materjali.
L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex jiġu determinati l-kondizzjonijiet ta’ applikazzjoni fir-rigward tal-kunċett tal-materjalità u l-metodi għall-kalkolu ta’ dan il-fluss ’il barra addizzjonali.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Marzu 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata bis-setgħa tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fit-tieni subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. L-istituzzjoni għandha żżid fluss ’il barra addizzjonali li jikkorrispondi għall-valur tas-suq ta' titoli jew assi oħra mibjugħa bin-nieqes u li għandhom jiġu konsenjati fil-perijodu ta’ 30 ġurnata sakemm l-istituzzjoni ma tkunx is-sid tat-titoli li jridu jiġu konsenjati jew tkun isselfithom b’termini li jeħtieġu r-ritorn tagħhom biss wara l-perijodu ta’ 30 ġurnata u t-titoli ma jiffurmawx parti mill-assi likwidi tal-istituzzjoni.
5. L-istituzzjoni għandha żżid fluss ’il barra addizzjonali li jikkorrispondi għall-:
(a)
kollateral eċċessiv miżmum mill-istituzzjoni li jista' jissejjaħ kuntrattwalment fi kwalunkwe waqt mill-kontroparti;
(b)
kollateral li huwa dovut li għandu jintradd lill-kontroparti;
(c)
kollateral li jikkorrispondi għall-assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi għall-finijiet tal-Artikolu 416 li jistgħu jiġu sostitwiti għal assi li jikkorrispondu għal assi li ma jikkwalifikawx bħala assi likwidi għall-finijiet tal-Artikolu 416 mingħajr il-kunsens tal-istituzzjoni.
6. Id-depożiti rċevuti bħala kollateral m'għandhomx jitqiesu bħala obbligazzjonijiet għall-finijiet tal-Artikolu 422 iżda għandhom ikunu soġġetti għad-dispożizzjonijiet ta' dan l-Artikolu meta applikabbli.
Artikolu 424
Flussi 'l barra minn faċilitajiet ta’ kreditu u ta’ likwidità
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw flussi ’l barra minn faċilitajiet ta’ kreditu impenjati u faċilitajiet ta’ likwidità impenjati, li għandhom jiġu determinati bħala perċentwal tal-ammont massimu li jista’ jinġibed matul it-30 ġurnata li jmiss. Dan l-ammont massimu li jista’ jinġibed jista’ jiġi vvalutat wara li jitnaqqas kull rekwiżit ta' likwidità obbligat skont l-Artikolu 420(2) għall-elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ għall-finanzjament tal-kummerċ u wara li jitnaqqas il-valur skont l-Artikolu 418 tal-kollateral li għandu jiġi pprovdut jekk l-istituzzjoni tista’ tuża mill-ġdid il-kollateral u jekk il-kollateral ikun fil-forma ta’ assi likwidi skont l-Artikolu 416. Il-kollateral li jrid jiġi pprovdut ma għandux ikun assi maħruġ mill-kontroparti tal-faċilità jew waħda mill-entitajiet affiljati tagħha. Jekk l-informazzjoni neċessarja tkun disponibbli għall-istituzzjoni, l-ammont massimu li jista’ jinġibed għall-faċilitajiet ta’ kreditu u ta’ likwidità għandu jiġi determinat bħala l-ammont massimu li jista’ jinġibed minħabba obbligi proprji tal-kontroparti jew minħabba l-iskeda predefinita kuntrattwali għall-ġbid ta' self li jkunu ser isiru dovuti matul it-30 ġurnata li jmiss.
2. L-ammont massimu li jista’ jinġibed minn faċilitajiet ta’ kreditu impenjati mhux miġbuda u faċilitajiet ta’ likwidità impenjati mhux miġbuda matul it-30 ġurnata li jmiss għandu jiġi multiplikat b’5 % jekk dawn jikkwalifikaw għall-klassi ta' skopertura fil-livell ta' konsumatur skont l-approċċ Standardizzat jew IRB għar-riskju tal-kreditu.
3. L-ammont massimu li jista’ jinġibed minn faċilitajiet ta’ kreditu impenjati mhux miġbuda u faċilitajiet ta’ likwidità impenjati mhux miġbuda matul it-30 ġurnata li jmiss għandu jiġi multiplikat b’10 % meta dawn jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ma jikkwalifikawx għall-klassi ta' skopertura fil-livell ta' konsumatur skont l-approċċ Standardizzat jew IRB għar-riskju tal-kreditu;
(b)
ikunu pprovduti lill-klijenti li mhumiex klijenti finanzjarji;
(c)
ma jkunux ingħataw sabiex jiġi sostitwit il-finanzjament tal-klijent f'sitwazzjonijiet fejn ma jistax jikseb ir-rekwiżiti ta' finanzjament tiegħu fis-swieq finanzjarji.
4. L-ammont impenjat ta' faċilità ta' likwidità li ngħata lill-SSPE biex din l-SSPE tkun tista' tixtri assi li mhumiex titoli minn klijenti li mhumiex klijenti finanzjarji għandhom jiġu multiplikati b'10 % sal-punt li dan jaqbeż l-ammont ta' assi attwalment mixtrija mill-klijenti u fejn l-ammont massimu li jista' jinġibed huwa kuntrattwalment limitat għall-ammont ta' assi attwalment mixtrija.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jirrapportaw l-ammont massimu li jista’ jinġibed minn faċilitajiet ta’ kreditu impenjati mhux miġbuda u faċilitajiet ta’ likwidità impenjati mhux miġbuda matul it-30 ġurnata li jmiss. Dan japplika b'mod partikolari għal dawn li ġejjin:
(a)
faċilitajiet ta’ likwidità li l-istituzzjoni tat lill-SSPEs għajr dawk imsemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 3;
(b)
arranġamenti li bihom l-istituzzjoni tkun meħtieġa tixtri jew tisswapja assi minn SSPE;
(c)
faċilitajiet estiżi għall-istituzzjonijiet tal-kreditu;
(d)
faċilitajiet estiżi għall-istituzzjonijiet finanzjarji u ditti ta' investiment.
6. B'deroga mill-paragrafu 5, l-istituzzjonijiet li ġew stabbiliti u li huma sponsorjati mill-inqas minn gvern ċentrali jew reġjonali ta’ Stat Membru jistgħu japplikaw it-trattamenti stipulati fil-paragrafi 2 u 3 anki fuq faċilitajiet ta’ kreditu u ta’ likwidità li jingħataw lill-istituzzjonijiet għall-iskop uniku ta’ finanzjament b’mod dirett jew indirett ta’ self promozzjonali li jikkwalifika għall-klassijiet ta' skopertura msemmija f’dawk il-paragrafi. B'deroga mill-punt (d) tal-Artikolu 425(2), fejn dak is-self promozzjonali jingħata permezz ta' istituzzjoni oħra bħala intermedjarja (self ittrasferit), l-istituzzjonijiet li jagħtu dak is-self promozzjonali lill-benefiċjarju finali jistgħu japplikaw fluss simetriku ’il ġewwa u ’l barra. Dak is-self promozzjonali għandu jkun disponibbli biss għal persuni li mhumiex klijenti finanzjarji fuq bażi mhux kompetittiva u mhux għall-profitt sabiex jiġu promossi l-objettivi tal-politika pubblika tal-Unjoni u/jew tal-gvern ċentrali jew reġjonali ta' dak l-Istat Membru. Għandu jkun possibbli biss li jinġibdu minn tali faċilitajiet wara t-talba raġonevolment mistennija għal self promozzjonali u sal-ammont ta’ tali talba marbuta ma' rappurtar sussegwenti dwar l-użu tal-fondi mogħtija.
Artikolu 425
Flussi 'l ġewwa
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw il-flussi ’l ġewwa tal-likwidità tagħhom. Il-flussi 'l ġewwa b'limitu massimu tal-likwidità għandhom ikunu l-flussi 'l ġewwa tal-likwidità limitati għal 75 % tal-flussi ’l barra tal-likwidità. L-istituzzjonijiet jistgħu jeżentaw minn dan il-limitu flussi 'l ġewwa minn depożiti li jkunu saru ma’ istituzzjonijiet oħra u li jikkwalifikaw għat-trattamenti stabbiliti fl-Artikolu 113(6) jew (7). L-istituzzjonijiet jistgħu jeżentaw minn dan il-limitu flussi 'l ġewwa tal-likwidità minn flejjes dovuti minn mutwatarji jew investituri ta' bonds, relatati ma' self ipotekarju ffinanzjat minn bonds eliġibbli għat-trattament stabbilit fl-Artikolu 129(4), (5) jew (6) jew b'bonds kif imsemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE. L-istituzzjonijiet jistgħu jeżentaw flussi 'l ġewwa minn self promozzjonali li l-istituzzjonijiet ikunu għaddew. Soġġett għall-approvazzjoni minn qabel tal-awtorità kompetenti responsabbli għas-superviżjoni fuq bażi individwali, istituzzjoni tista’ teżenta parzjalment jew kompletament flussi 'l ġewwa meta l-fornitur ikun istituzzjoni prinċipali jew sussidjarja tal-istituzzjoni jew sussidjarja oħra tal-istess istituzzjoni prinċipali jew konness mal-istituzzjoni b’relazzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE.
2. Il-flussi ’il ġewwa tal-likwidità għandhom jitkejlu fuq it-30 ġurnata li jmiss. Għandhom jiġu inklużi biss il-flussi ’il ġewwa kuntrattwali minn skoperturi li ma jkunux wara d-data tal-għeluq u li l-istituzzjoni ma jkollhiex raġuni għalfejn tistenna minnhom nuqqas ta’ prestazzjoni matul il-perijodu ta’ 30 ġurnata. Il-flussi ’il ġewwa ta' likwidità għandhom jiġu rapportati b'mod sħiħ bil-flussi ’il ġewwa li ġejjin jkunu rapportati separatament:
(a)
flejjes dovuti minn klijenti li mhumiex klijenti finanzjarji għall-finijiet tal-pagament tal-ammont kapitali għandhom jitnaqqsu b’50 % tal-valur tagħhom jew bl-impenji kuntrattwali lil dawk il-klijenti sabiex jiġi estiż il-finanzjament, liema minnhom ikun l-ogħla. Dan ma japplikax għal flejjes dovuti minn self garantit u transazzjonijiet immotivati mis-swieq kapitali kif definit fil-punt (3) tal-Artikolu 192 li jkunu kollateralizzati minn assi likwidi skont l-Artikolu 416 kif imsemmi fil-punt (d) ta' dan il-paragrafu.
B'deroga mill-ewwel subparagrafu ta' dan il-punt, l-istituzzjonijiet li jkunu rċevew impenn imsemmi fl-Artikolu 424(6) sabiex ikunu jistgħu jagħtu self promozzjonali lil riċevitur finali jistgħu jirrikonoxxu fluss ’il ġewwa sal-limitu ta' fluss ’il barra li huma japplikaw għall-impenn korrispondenti biex jagħtu dak is-self promozzjonali;
(b)
flejjes dovuti minn transazzjonijiet li jiffinanzjaw in-negozju msemmija fil-punt (b) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 162(3) b'maturità reżidwa sa 30 ġurnata, għandhom jiġu kkunsidrati totalment bħala flussi ’il ġewwa;
(c)
għandu jittieħed kont ta' assi b'data ta' skadenza kuntrattwali mhux definita bi fluss ’il ġewwa ta' 20 % dment li l-kuntratt jippermetti lill-bank li jippreleva u jitlob pagament fi żmien 30 ġurnata;
(d)
flejjes dovuti minn self garantit u transazzjonijiet immotivati mis-swieq kapitali kif definit fil-punt (3) tal-Artikolu 192 jekk ikunu kollateralizzati minn assi likwidi kif imsemmi fl-Artikolu 416(1), ma għandhomx jiġu kkunsidrati sal-valur nett tat-telf impost tal-assi likwidi u għandhom jiġu kkunsidrati b'mod sħiħ għall-flejjes dovuti li jifdal;
(e)
flejjes dovuti li l-istituzzjoni li għandha tagħti dawn il-flejjes tittrattahom skont l-Artikolu 422(3) u (4), għandhom jiġu mmultiplikati bi fluss simettriku ’l ġewwa korrispondenti;
(f)
flejjes dovuti minn pożizzjonijiet fi strumenti ta' ekwità ta' indiċi prinċipali dment li l-assi likwidi ma jingħaddux darbtejn;
(g)
kwalunkwe faċilità ta' kreditu jew ta' likwidità mhux miġbuda u kwalunkwe impenn ieħor riċevut m'għandux jiġi kkunsidrat.
3. Il-flussi ’l barra u l-flussi ’il ġewwa mistennija matul il-perijodu ta’ 30 ġurnata mill-kuntratti elenkati fl-Anness II għandhom jiġu riflessi fuq bażi netta fost il-kontropartijiet u għandhom jiġu multiplikati b’100 % f’każ ta’ fluss ’l ġewwa nett. Bażi netta għandha tfisser ukoll in-nett tal-kollateral li għandu jiġi riċevut li jikkwalifika bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416.
4. B'deroga mill-punt (g) tal-paragrafu 2, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu permess sabiex jiġi applikat, fluss ’il ġewwa ogħla fuq skont il-bażi għal faċilitajiet ta’ kreditu u ta’ likwidità meta jiġu ssodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikun hemm raġunijiet biex wieħed jistenna fluss ’il ġewwa ogħla anki taħt suq ikkombinat u stress idjosinkratiku tal-fornitur;
(b)
il-kontroparti tkun istituzzjoni prinċipali jew sussidjarja tal-istituzzjoni jew sussidjarja oħra tal-istess istituzzjoni prinċipali jew marbut mal-istituzzjoni permezz ta’ relazzjoni fis-sens tal-Artikolu 12(1) tad-Direttiva 83/349/KEE jew membru tal-istess skema ta' protezzjoni istituzzjonali msemmija fl-Artikolu 113(7) ta' dan ir-Regolament jew l-istituzzjoni ċentrali jew membru ta' netwerk li hu soġġett għar-rinunzja msemmija fl-Artikolu 10 ta' dan ir-Regolament;
(c)
fluss ’il barra korrispondenti simetriku jew iktar konservattiv ikun applikat mill-kontroparti b'deroga mill-Artikolu 422, 423 u 424;
(d)
l-istituzzjoni u l-kontroparti huma stabbiliti fl-istess Stat Membru.
5. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw il-kondizzjoni stabbilita fil-punt (d) tal-paragrafu 4 fejn jiġi applikat l-Artikolu 20(1)(b). F'dak il-każ għandhom jintlaħqu kriterji oġġettivi addizzjonali kif stabbiliti fl-att iddelegat imsemmi fl-Artikolu 460. Fejn tali fluss 'il barra iktar baxx jista’ jiġi applikat, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jinfurmaw lill-ABE dwar ir-riżultat tal-proċess imsemmi fl-Artikolu 20(1)(b). It-twettiq tal-kondizzjonijiet għal tali fluss ’l barra aktar baxxi għandu jiġu riveduti b’mod regolari mill-awtoritajiet kompetenti.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji biex tkompli tispeċifika l-kriterji oġġettivi addizzjonali msemmija fil-paragrafu 5.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
7. L-istituzzjonijiet ma għandhom jirrappurtaw fluss ’il ġewwa mill-ebda wieħed mill-assi likwidi rrappurtati skont l-Artikolu 416 għajr il-pagamenti dovuti fuq l-assi li ma jkunux riflessi fil-valur tas-suq tal-ass.
8. L-istituzzjonijiet ma għandhomx jirrappurtaw flussi ’il ġewwa minn ebda obbligu ġdid li jkunu daħlu għalih.
9. L-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw biss il-flussi ’il ġewwa ta’ likwidità li għandu jiġi riċevut f’pajjiżi terzi fejn hemm restrizzjonijiet fuq it-trasferiment jew li jkun denominat f’muniti mhux konvertibbli sakemm jikkorrispondu għall-flussi ’l barra rispettivament fil-pajjiż terz jew fil-munita inkwistjoni.
Artikolu 426
Aġġornament tar-rekwiżiti futuri dwar il-likwidità
Wara l-adozzjoni mill-Kummissjoni ta' att iddelegat biex jispeċifika r-rekwiżit dwar il-likwidità skont l-Artikolu 460, l-ABE tista' tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi implimentattivi biex tispeċifika l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 421(1), l-Artikolu 422, bl-eċċezzjoni tal-paragrafi 8, 9 u 10 ta’ dak l-Artikolu, u l-Artikolu 424 biex jittieħed kont tal-istandards maqbula internazzjonalment.
Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel paragrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
TITOLU III
RAPPURTAR DWAR FINANZJAMENT STABBLI
Artikolu 427
Elementi li jipprovdu finanzjament stabbli
1. L-istituzzjonijiet għandhom jirrappurtaw lill-awtoritajiet kompetenti, f'konformità mar-rekwiżiti ta' rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 415(1) u l-formats uniformi ta' rappurtar imsemmija fl-Artikolu 415(3), l-elementi li ġejjin u l-komponenti tagħhom sabiex tkun tista’ ssir valutazzjoni tad-disponibbiltà ta’ finanzjament stabbli:
(a)
il-fondi proprji li ġejjin, wara li jiġi applikat it-tnaqqi,s fejn adatt:
(i)
strumenti ta' kapital ta' Grad 1;
(ii)
strumenti ta' kapital ta' Grad 2;
(iii)
ishma privileġġati u strumenti ta' kapital oħrajn li jaqbżu l-ammont awtorizzat mill-Grad 2 li għandhom maturità effettiva ta' sena jew aktar;
(b)
l-obbligazzjonijiet li ġejjin mhux inklużi fil-punt (a):
(i)
depożiti fil-livell ta' konsumatur li jikkwalifikaw għat-trattament stipulat fl-Artikolu 421(1);
(ii)
depożiti fil-livell ta' konsumatur li jikkwalifikaw għat-trattament stipulat fl-Artikolu 421(2)
(iii)
depożiti li jikkwalifikaw għat-trattament stipulat fl-Artikolu 422 (3) u (4);
(iv)
mid-depożiti msemmija fil-punt (iii), dawk li huma soġġetti għal skema ta' garanzija tad-depożiti skont id-Direttiva 94/19/KE jew skema ta' garanzija tad-depożiti ekwivalenti f'garanziji tad-depożiti ta' pajjiż terz fit-termini tal-Artikolu 421(2);
(v)
mid-depożiti msemmija fil-punt (iii), dawk li jaqgħu taħt il-punt (b) fl-Artikolu 422(3);
(vi)
mid-depożiti msemmija fil-punt (iii), dawk li jaqgħu taħt il-punt (d) fl-Artikolu 422(3);
(vii)
ammonti depożitati li ma jaqgħux taħt il-punt (i), (ii) jew (iii) jekk ma jkunux depożitati minn klijenti finanzjarji;
(viii)
il-finanzjament kollu miksub minn klijenti finanzjarji;
(ix)
b’mod separat għall-ammonti li jaqgħu taħt il-punti (vii) u (viii) rispettivament, finanzjament minn għoti ta' self garantit u transazzjonijiet immotivati mis-swieq kapitali kif definit fil-punt (3) tal-Artikolu 192:
-
kollateralizzati minn assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416;
-
kollateralizzati minn kwalunkwe assi oħra;
(x)
obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn titoli maħruġa li jikkwalifikaw għat-trattament stipulat fl-Artikolu 129(4) jew (5) jew kif imsemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE;
(xi)
l-obbligazzjonijiet l-oħra li ġejjin li jirriżultaw minn titoli maħruġa li ma jaqgħux taħt punt (a):
-
obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn titoli maħruġa b'maturità effettiva ta' sena jew aktar;
-
obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn titoli maħruġa b'maturità effettiva ta' anqas minn sena,
(xii)
kwalunkwe obbligazzjoni oħra.
2. Fejn applikabbli, l-elementi kollha għandhom jiġu ppreżentati fil-ħames taqsimiet li ġejjin skont liema jkunu l-aktar viċin id-data tal-maturità tagħhom u l-iktar data kmieni li fiha jistgħu jissejħu kuntrattwalment:
(a)
fi żmien tliet xhur;
(b)
bejn tliet xhur u sitt xhur;
(c)
bejn sitt xhur u disa’ xhur;
(d)
bejn disa’ xhur u 12-il xahar;
(e)
wara 12-il xahar.
Artikolu 428
Elementi li jeħtieġu finanzjament stabbli
1. Sakemm ma jkunux imnaqqsin mill-fondi proprji, l-elementi li ġejjin għandhom jiġu rrappurtati lill-awtoritajiet kompetenti b’mod separat sabiex tkun tista’ ssir valutazzjoni tal-ħtiġijiet għal finanzjament stabbli:
(a)
l-assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi skont l-Artikolu 416, maqsuma skont it-tip ta’ ass;
(b)
it-titoli u l-istrumenti tas-suq tal-flus li ġejjin li mhux inklużi fil-punt (a):
(i)
assi li jikkwalifikaw għall-klassi ta' kreditu 1 skont l-Artikolu 122;
(ii)
assi li jikkwalifikaw għall-klassi ta' kreditu 2 skont l-Artikolu 122;
(iii)
assi oħrajn;
(c)
titoli ta' ekwità ta’ entitajiet li mhumiex finanzjarji elenkati fuq indiċi ewlieni f’borża rikonoxxuta;
(d)
titoli ta' ekwità oħra;
(e)
deheb;
(f)
metall prezzjuż ieħor;
(g)
self mhux rinovabbli u riċevibbli, u separatament dawk is-self mhux rinnovabbli u riċevibbli li għalihom il-mutwatarji huma:
(i)
persuni fiżiċi għajr proprjetarji kummerċjali uniċi u soċjetajiet;
(ii)
SMEs li jikkwalifikaw għall-klassi ta' skopertura fil-livell ta' konsumatur taħt l-approċċi Standardizzati jew IRB għar-riskju tal-kreditu jew lejn kumpannija li hija eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 153(4) u fejn id-depożitu aggregat magħmul minn dak il-klijent jew grupp ta’ klijenti konnessi jkun ta' inqas minn EUR 1 miljun;
(iii)
sovrani, banek ċentrali u entitajiet tas-settur pubbliku;
(iv)
klijenti mhux imsemmija fil-punti (i) u (ii) għajr konsumaturi finanzjarji;
(v)
klijenti mhux imsemmija fil-punti (i), (ii) u (iii) li huma konsumaturi finanzjarji, u b'mod separat dawk li huma istituzzjonijiet ta’ kreditu u konsumaturi finanzjarji oħrajn;
(h)
self mhux rinnovabbli u riċevibbli msemmijin fil-punt(g), u b’mod separat dawk li huma:
(i)
ikkollateralizzati bi proprjetà immobbli kummerċjali (CRE);
(ii)
ikkollateralizzati bi proprjetà immobbli residenzjali (RRE);
(iii)
finanzjati permezz ta' finanzjament (pass-through) ta' tqabbil (match-funding) permezz ta' bonds eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 129(4) jew (5) jew permezz ta' bonds kif imsemmi fl-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE;
(i)
riċevibbli ta' derivati;
(j)
assi oħra;
(k)
faċilitajiet ta’ kreditu kommessi mhux miġbuda li jikkwalifikaw bħala ‘riskju medju’ jew ‘riskju medju/baxx’ taħt l-Anness I.
2. Fejn applikabbli, l-elementi kollha għandhom jiġu ppreżentati fil-ħames taqsimiet deskritti fl-Artikolu 427(2).
PARTI SEBGĦA
LIEVA
Artikolu 429
Kalkolu tal-proporzjon tal-lieva finanzjarja
1. L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja tagħhom skont il-metodoloġija stabbilita fil-paragrafi 2 sa 11.
2. Il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja għandu jiġi kkalkulat bħala l-kalkolu tal-kapital ta’ istituzzjoni diviż bil-kalkolu tal-iskopertura totali ta’ dik l-istituzzjoni u għandu jiġi espress bħala perċentwal.
L-istituzzjonijiet għandhom jikkalkulaw il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja bħala l-medja aritmetika sempliċi tal-proporzjonijiet ta’ lieva finanzjarja ta’ kull xahar fuq perijodu ta’ tliet xhur.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 2, il-kejl kapitali għandu jkun il-kapital tal-Ewwel Grad.
4. Il-kalkolu tal-iskopertura totali huwa s-somma tal-valuri ta' skopertura tal-assi kollha u l-elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ mhux imnaqqsa fid-determinazzjoni tal-kalkolu tal-kapital imsemmi fil-paragrafu 3.
Fejn l-istituzzjonijiet jinkludu entità tas-settur finanzjarju li fiha jkollha investiment sinifikanti skont l-Artikolu 43 fil-konsolidazzjoni tagħhom skont il-qafas applikabbli ta’ kontabbiltà, iżda mhux fil-konsolidazzjoni prudenzjali tagħhom skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed, huma għandhom jiddeterminaw il-valur ta' skopertura għall-investiment sinifikanti mhux skont il-punt (a) tal-paragrafu 5 ta' dan l-Artikolu iżda bħala l-ammont li jinkiseb billi jiġi multiplikat l-ammont definit fil-punt (a) ta' dan is-subparagrafu bil-koeffiċjent definit fil-punt (b) ta' dan is-subparagrafu:
(a)
is-somma tal-valuri tal-iskopertura tal-iskoperturi kollha tal-entità tas-settur finanzjarju li fiha jinżamm l-investiment sinifikanti;
(b)
għall-holdings diretti, indiretti u sintetiċi kollha tal-istituzzjoni tal-istrumenti ta’ Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-entità tas-settur finanzjarju, l-ammont totali ta' tali elementi mhux imnaqqsa skont l-Artikolu 47 u l-punt (b) tal-Artikolu 48(1), diviż bl-ammont totali ta' tali elementi.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura tal-assi skont il-prinċipji li ġejjin:
(a)
il-valuri tal-iskopertura tal-assi esklużi l-kuntratti elenkati fl-Anness II u d-derivati tal-kreditu, tfisser valuri ta' skopertura skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 111(1);
(b)
kollateral fiżiku jew finanzjarju, garanziji jew mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu mixtrija ma għandhomx jintużaw biex jitnaqqsu l-valuri tal-iskopertura tal-assi;
(c)
ma għandux isir netting tas-self mad-depożiti.
6. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura tal-kuntratti elenkati fl-Anness II u tad-derivati tal-kreditu inklużi dawk li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ, skont il-metodu stabbilit fl-Artikolu 274.
Fid-determinazzjoni tal-valur tal-iskopertura tal-kuntratti elenkati fl-Anness II u tad-derivati ta’ kreditu, l-istituzzjonijiet għandhom jikkunsidraw l-effetti tal-kuntratti għan-novazzjoni u ftehimiet oħra tan-netting, għajr ftehimiet kuntrattwali ta' netting bejn prodotti, skont l-Artikolu 295.
7. B'deroga mill-paragrafu 6, l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw il-metodu stabbilit fl-Artikolu 275 biex jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura tal-kuntratti elenkati fil-punti 1 u 2 tal-Anness II biss meta jużaw ukoll dak il-metodu sabiex jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura ta’ dawk il-kuntratti bl-iskop li jintlaħqu r-rekwiżiti ta’ fondi proprji stabbiliti fl-Artikolu 92.
8. Meta tiġi determinata l-iskopertura għall-kreditu futur potenzjali ta' derivati tal-kreditu, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 299(2) għad-derivati tal-kreditu kollha tagħhom, mhux biss dawk assenjati għall-portafoll tan-negozjar.
9. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura ta’ transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, transazzjonijiet ta' għoti jew teħid b’self ta' titoli jew prodotti, transazzjonijiet b’saldu fit-tul u transazzjonijiet ta’ self b'marġni inklużi dawk li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ, skont l-Artikolu 220(1) sa (3) u l-Artikolu 222, u għandhom jieħdu kont tal-effetti ta’ ftehimiet ewlenin ta’ netting, ħlief ftehimiet kuntrattwali ta’ netting bejn prodotti differenti skont l-Artikolu 206.
10. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-iskopertura ta’ elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ, għajr l-elementi msemmijiin fil-paragrafi 6 u 9 ta’ dan l-Artikolu, skont l-Artikolu 111(1), soġġett għall-emendi li ġejjin għall-fatturi ta' konverżjoni elenkati f’dak l-Artikolu:
(a)
il-fattur ta' konverżjoni li għandu jiġi applikat għall-valur nominali għal faċilitajiet ta’ kreditu mhux miġbud, li jistgħu jiġu kkanċellati mingħajr kondizzjoni fi kwalunkwe ħin mingħajr ebda notifika, imsemmija fil-punti 4(a) u (b) tal-Anness I, huwa ta’ 10 %;
(b)
il-fattur ta' konverżjoni għall-elementi mhux fil-karta tal-bilanċ relatati mal-finanzjament għall-kummerċ b'riskju medju/baxx kif imsemmi fil-punt 3(a) tal-Anness I u għall-elementi mhux fil-karta tal-bilanċ relatati ma' krediti tal-esportazzjoni appoġġat b'mod uffiċjali msemmijin fil-punt 3(b)(i) tal-Anness I huwa ta' 20 %;
(c)
il-fattur ta' konverżjoni għall-elementi mhux fil-karta tal-bilanċ relatati mal-finanzjament għall-kummerċ b'riskju medju/baxx kif imsemmi fil-punti 2(a) u 2(b)(i) tal-Anness I u għall-elementi mhux fil-karta tal-bilanċ relatati ma' krediti tal-esportazzjoni appoġġat b'mod uffiċjali msemmijin fil-punt 2(b)(ii) tal-Anness I huwa ta' 50 %;
(d)
il-fattur ta' konverżjoni għall-elementi l-oħra kollha li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ elenkati fl-Anness I, huwa ta’ 100 %.
11. Meta l-prinċipji tal-kontabbiltà nazzjonali aċċettati b'mod ġenerali jirrikonoxxu assi fiduċjarji fuq il-karta tal-bilanċ, skont l-Artikolu 10 tad-Direttiva 86/635/KEE, dawk l-assi jistgħu jiġu esklużi mill-miżura tal-proporzjon ta' lieva finanzjarja tal-iskopertura totali sakemm dawn jissodisfaw il-kriterji għall-irtirar tar-rikonoxximent stipulati fl-Istandard Internazzjonali tal-Kontabbiltà (IAS) 39, kif applikabbli taħt ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002, u, fejn applikabbli, il-kriterji għan-nuqqas ta' konsolidazzjoni stipulati fl-Istandard Internazzjonali ta’ Rappurtar Finanzjarju (IFRS) 10, kif applikabbli taħt ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002.
Artikolu 430
Rekwiżit ta' rappurtar
1. L-istituzzjonijiet għandhom jissottomettu lill-awtoritajiet kompetenti l-informazzjoni kollha neċessarja dwar il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja u l-komponenti tiegħu skont l-Artikolu 429. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkunsidraw din l-informazzjoni meta jwettqu l-analiżi superviżorja msemmija fl-Artikolu 97 tad-Direttiva 2013/36/UE.
L-istituzzjonijiet għandhom jissottomettu wkoll lill-awtoritajiet kompetenti l-informazzjoni meħtieġa għall-finijiet tat-tħejjija tar-rapporti msemmija fl-Artikolu 511.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jissottomettu l-informazzjoni riċevuta mill-istituzzjonijiet lill-ABE meta din titlobha sabiex jiffaċilitaw l-analiżi msemmija fl-Artikolu 511.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex jiġu determinati l-mudell uniformi għar-rapportar, l-istruzzjonijiet dwar kif jintuża tali mudell, il-frekwenzi u d-dati tar-rappurtar u s-soluzzjonijiet tal-IT, għall-finijiet tar-rekwiżit ta' rappurtar stabbilit fil-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010
PARTI TMIENJA
ŻVELAR MILL-ISTITUZZJONIJIET
TITOLU I
PRINĊIPJI ĠENERALI
Artikolu 431
Ambitu tar-rekwiżi tad-divulgazzjoni
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw b’mod pubbliku l-informazzjoni stabbilita fit-Titolu II, soġġett għad-dispożizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 432.
2. Il-permess mogħti mill-awtoritajiet kompetenti taħt il-Parti Tlieta għall-istrumenti u l-metodoloġiji msemmija fit-Titolu III għandu jkun soġġett għad-divulgazzjoni pubblika mill-istituzzjonijiet tal-informazzjoni kontenuta fih.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jadottaw politika formali sabiex jikkonformaw mar-rekwiżiti ta’ divulgazzjoni stabbiliti f’din il-Parti, u jkollhom politiki sabiex jivvalutaw l-adegwatezza tad-divulgazzjonijiet tagħhom, fosthom il-verifikazzjoni u l-frekwenza tagħhom. L-istituzzjonijiet għandu jkollhom ukoll politiki sabiex jivvalutaw jekk id-divulgazzjonijiet tagħhom iwassalx il-profil tar-riskju tagħhom b’mod li jiftiehem lill-parteċipanti tas-suq.
Fejn dawn id-divulgazzjonijiet ma jwasslux il-profil tar-riskju b’mod li jiftiehem lill-parteċipanti tas-suq, l-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw b’mod pubbliku l-informazzjoni meħtieġa flimkien ma’ dik mitluba skont il-paragrafu 1. Madanakollu, huma għandhom ikunu meħtieġa jiddivulgaw biss informazzjoni li hija materjali u mhux informazzjoni proprjetarja jew kunfidenzjali skont l-Artikolu 432.
4. L-istituzzjonijiet għandhom, jekk jintalbu jagħmlu dan, jispjegaw id-deċiżjonijiet ta’ klassifikazzjoni tagħhom lill-SMEs u lil applikanti korporattivi oħra għal self, billi jipprovdu spjegazzjoni bil-miktub meta jintalbu jagħmlu dan. L-ispejjeż amministrattivi tal-ispjegazzjoni għandhom ikunu proporzjonali mad-daqs tas-self.
Artikolu 432
Informazzjoni mhux materjali, proprjetarja jew kunfidenzjali
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jħallu barra divulgazzjoni waħda jew aktar minn dawk elenkati fit-Titolu II jekk l-informazzjoni pprovduta minn tali divulgazzjonijiet ma tkunx meqjusa bħala materjali, għajr għad-divulgazzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu435(2)(c), l-Artikolu 437 u l-Artikolu 450.
L-informazzjoni fid-divulgazzjonijiet għandha titqies bħala materjali jekk l-ommissjoni jew ir-rappurtaġġ skorrett tagħha tista’ tibdel jew tinfluwenza l-valutazzjoni jew id-deċiżjoni ta’ utent li joqgħod fuq dik l-informazzjoni sabiex jieħu deċiżjonijiet ekonomiċi.
L-ABE għandha, f'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida sal-31 ta’ Diċembru 2014 dwar kif l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-materjalità fir-rigward tar-rekwiżiti ta' divulgazzjoni tat-Titolu II.
2. L-istituzzjonijiet jistgħu jħallu barra wkoll element wieħed jew aktar mill-informazzjoni inkluża fid-divulgazzjonijiet elenkati fit-Titoli II u III jekk dawk l-elementi jinkludu informazzjoni li tkun meqjusa bħala proprjetarja jew kunfidenzjali skont it-tieni u t-tielet subparagrafi, għajr għad-divulgazzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 437 u 450.
L-informazzjoni għandha titqies bħala proprjetarja għal istituzzjoni jekk id-divulgazzjoni pubblika tagħha timmina l-pożizzjoni kompetittiva tagħha. Din tista’ tinkludi informazzjoni dwar prodotti jew sistemi li, jekk tinqasam mal-kompetituri, jonqos fihom il-valur tal-investimenti ta’ istituzzjoni.
L-informazzjoni għandha titqies bħala kunfidenzjali jekk ikun hemm obbligi għall-klijenti jew għar-relazzjonijiet ma' kontropartijiet oħra li jorbtu lill-istituzzjoni bil-kunfidenzjalità.
L-ABE għandha, f'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida sal-31 ta’ Diċembru 2014 dwar kif l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw il-proprjetarjetà u l-kunfidenzjalità fir-rigward tar-rekwiżiti ta' divulgazzjoni tat-Titolu II u III.
3. Fil-każijiet eċċezzjonali msemmija fil-paragrafu 2, fid-divulgazzjonijiet tagħha l-istituzzjoni konċernata għandha tiddikjara l-fatt li l-elementi speċifiċi tal-informazzjoni mhumiex divulgati, ir-raġuni għal dan in-nuqqas ta’ divulgazzjoni, u tippubblika informazzjoni aktar ġenerali dwar is-suġġett tar-rekwiżit ta’ divulgazzjoni, ħlief fejn dawn iridu jiġu kklassifikati bħala proprjetarji jew kunfidenzjali.
4. Il-paragrafi 1, 2 u 3 huma mingħajr preġudizzju għall-ambitu tar-responsabbiltà għan-nuqqas ta' divulgazzjoni ta' informazzjoni materjali.
Artikolu 433
Frekwenza tad-divulgazzjoni
L-istituzzjonijiet għandhom jippubblikaw id-divulgazzjonijiet meħtieġa minn din il-Parti mill-inqas darba fis-sena.
Id-divulgazzjonijiet annwali għandhom jiġu ppubblikati flimkien mad-data tal-pubblikazzjoni tar-rapporti finanzjarji.
L-istituzzjonijiet għandhom jivvalutaw il-ħtieġa li jippubblikaw uħud mid-divulgazzjonijiet jew id-divulgazzjonijiet kollha b’mod aktar frekwenti milli darba fis-sena fid-dawl tal-karatteristiċi rilevanti tan-negozju tagħhom bħall-iskala tal-operazzjonijiet, il-firxa tal-attivitajiet, il-preżenza f’pajjiżi differenti, l-involviment f’setturi finanzjarji differenti, u l-parteċipazzjoni fi swieq finanzjarji internazzjonali u s-sistemi ta' ħlas, saldu u kklerjar. Dik il-valutazzjoni għandha tagħti attenzjoni partikolari fuq il-ħtieġa possibbli għal divulgazzjoni aktar frekwenti ta’ elementi ta’ informazzjoni stabbiliti fl-Artikolu 437, u l-punti (c) sa (f) tal-Artikolu 438, u informazzjoni dwar l-iskopertura għar-riskju u elementi oħra suxxettibbli għal bidla rapida.
L-ABE għandha, f'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, toħroġ linji gwida sal-31 ta’ Diċembru 2014 dwar l-istituzzjonijiet li jivvalutaw divulgazzjonijiet aktar frekwenti tat-Titoli II u III.
Artikolu 434
Mezzi tad-divulgazzjonijiet
1. L-istituzzjonijiet jistgħu jiddeterminaw il-mezzi u l-postijiet xierqa għat-tixrid ta' informazzjoni u l-istrumenti ta’ verifika sabiex jikkonformaw b’mod effettiv mar-rekwiżiti ta’ divulgazzjoni stabbiliti f’din il-Parti. Safejn ikun possibbli, id-divulgazzjonijiet kollha għandhom jingħataw f'mezz jew f’post wieħed. Jekk l-istess informazzjoni tkun divulgata f'żewġ mezzi jew iżjed, kull mezz għandu jagħmel referenza għall-informazzjoni sinonima fil-mezzi l-oħra.
2. Divulgazzjonijiet ekwivalenti li jsiru mill-istituzzjonijiet skont ir-rekwiżiti ta’ kontabbiltà, ta’ elenkar jew rekwiżiti oħrajn jistgħu jitqiesu bħala konformi ma’ din il-Parti. Jekk id-divulgazzjonijiet ma jkunux inklużi fir-rapporti finanzjarji, l-istituzzjonijiet għandhom jindikaw mingħajr ambigwità fejn jistgħu jinstabu fir-rapporti finanzjarji.
TITOLU II
KRITERJI TEKNIĊI DWAR TRASPARENZA U ŻVELAR
Artikolu 435
Objettivi u politiki tal-ġestjoni tar-riskju
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-objettivi u l-linji ta' politika tal-ġestjoni tar-riskji tagħhom u għal kull kategorija separata ta’ riskji, inklużi r-riskji msemmija f’dan it-Titolu. Dawn id-divulgazzjonijiet għandhom jinkludu:
(a)
l-istrateġiji u l-proċessi sabiex jiġu mmaniġjati dawn ir-riskji;
(b)
l-istruttura u l-organizzazzjoni tal-funzjoni tal-ġestjoni tar-riskju rilevanti inkluża l-informazzjoni dwar l-awtorità jew l-istatut tagħha, jew dwar arranġamenti xierqa oħra;
(c)
l-ambitu u t-tip tas-sistemi ta’ rappurtar u kalkolu tar-riskji;
(d)
il-politiki għall-hedging hedging u l-mitigazzjoni tar-riskju, u l-istrateġiji u l-proċessi għall-monitoraġġ tal-effettività kontinwa tal-koperturi u l-mitiganti;
(e)
rapport approvat mill-korp tal-ġestjoni dwar l-adegwatezza tal-arranġamenti tal-ġestjoni tar-riskju tal-istituzzjoni li jiggarantixxu li s-sistemi tal-ġestjoni tar-riskju implimentati huma adegwati fir-rigward tal-profil u l-istrateġija tal-istituzzjoni;
(f)
dikjarazzjoni tar-riskju konċiża approvata mill-korp tal-ġestjoni li fil-qosor tispjega l-profil ġenerali tar-riskju tal-istituzzjoni assoċjat mal-istrateġija tan-negozju. Din id-dikjarazzjoni għandha tinkludi l-proporzjonijiet u l-figuri ewlenin li jipprovdu lill-partijiet interessati esterni b’idea komprensiva tal-ġestjoni tar-riskju min-naħa tal-istituzzjoni, inkluż kif il-profil tar-riskju tal-istituzzjoni jinteraġixxi mat-tolleranza tar-riskju stabbilit mill-korp tal-ġestjoni.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja, inklużi l- aġġornamenti regolari annwali, tal-anqas, dwar l-arranġamenti ta’ governanza:
(a)
in-numru ta’ direttorati miżmuma mill-membri tal-korp tal-manġiment;
(b)
il-politika ta’ reklutaġġ għall-għażla ta’ membri tal-korp tal-ġestjoni u l-għarfien, il-ħiliet u l-kompetenza attwali tagħhom;
(c)
il-politika dwar id-diversità fir-rigward tal-għażla ta’ membri tal-korp tal-ġestjoni, l-objettivi tagħha u kull mira rilevanti stabbilita f’dik il-politika, u sa fejn ikunu ntlaħqu dawn l-objettivi u l-miri;
(d)
jekk l-istituzzjoni stabbilixxietx jew le kumitat separat tar-riskju u kemm-il darba ltaqa’ dan il-kumitat;
(e)
id-deskrizzjoni tal-fluss tal-informazzjoni dwar ir-riskju għall-korp tal-ġestjoni.
Artikolu 436
Kamp ta' applikazzjoni
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-kamp tal-applikazzjoni tar-rekwiżiti ta' dan ir-Regolament skont id-Direttiva 2013/36/UE:
(a)
isem l-istituzzjoni li r-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament japplikaw għaliha;
(b)
deskrizzjoni ġenerali tad-differenzi fil-bażi ta’ konsolidazzjoni għall-għanijiet ta’ kontabbiltà u dawk prudenzjali, b’deskrizzjoni qasira tal-entitajiet fihom, li tispjega jekk humiex:
(i)
konsolidati bis-sħiħ;
(ii)
konsolidati proporzjonalment;
(iii)
imnaqqsa mill-fondi proprji;
(iv)
la konsolidati u lanqas imnaqqsa;
(c)
kwalunkwe impediment legali jew prattiku materjali attwali jew previst għat-trasferiment immedjat tal-fondi proprji jew ta’ ripagament tal-obbligazzjonijiet fost l-impriża prinċipali u s-sussidjarji tagħha;
(d)
l-ammont aggregat li skontu l-fondi proprji attwali huma inqas minn dak meħtieġ fis-sussidjarji kollha mhux inklużi fil-konsolidazzjoni, u l-isem jew l-ismijiet ta’ tali sussidjarji;
(e)
jekk applikabbli, iċ-ċirkustanza tal-użu tad-dispożizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 7 u 9
Artikolu 437
Fondi proprji
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-fondi proprji tagħhom:
(a)
rikonċiljazzjoni sħiħa tal-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, tal-elementi Addizzjonali ta' Grad 1, elementi tal-Grad 2 u filtri u tnaqqis applikati skont l-Artikoli 32 sa 35, 36, 56, 66 u 79 għall-fondi proprji tal-istituzzjoni u l-karta tal-bilanċ fir-rapporti finanzjarji verifikati tal-istituzzjoni;
(b)
deskrizzjoni tal-karatteristiċi ewlenin ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 u l-istrumenti Addizzjonali ta' Grad 1 u l-istrumenti ta' Grad 2 maħruġa mill-istituzzjoni;
(c)
it-termini u l-kondizzjonijiet sħaħ tal-istrumenti kollha ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, dawk Addizzjonali ta' Grad 1 u Grad 2;
(d)
divulgazzjoni separata tan-natura u l-ammonti ta’ dawn li ġejjin:
(i)
kull filtru prudenzjali applikat skont l-Artikoli 32 sa 35;
(ii)
kull tnaqqis li jsir skont l-Artikoli 36, 56 u 66;
(iii)
elementi mhux imnaqqsa skont l-Artikoli 47, 48, 56, 66 u 79;
(e)
deskrizzjoni tar-restrizzjonijiet kollha applikati fuq il-kalkolu tal-fondi proprji skont dan ir-Regolament u l-istrumenti, il-filtri prudenzjali u t-tnaqqis li japplikaw għalihom dawk ir-restrizzjonijiet;
(f)
fejn l-istituzzjonijiet jiddivulgaw proporzjonijiet kapitali kkalkolati permezz ta’ elementi ta’ fondi proprji ddeterminati fuq bażi oħra għajr dik stabbilita f’dan ir- Regolament, spjegazzjoni komprensiva tal-bażi li fuqha ġew ikkalkolati dawn il- proporzjonijiet kapitali.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex jiġu speċifikati formoli uniformi għad-divulgazzjoni skont il-punti (a), (b), (d) u (e) tal-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2015
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 438
Rekwiżiti ta' kapital
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-konformità tal-istituzzjoni mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 92 ta' dan ir-Regolamnt u l-Artikolu 73 tad-Direttiva 2013/36/UE
(a)
sommarju tal-approċċ tal-istituzzjoni għall-valutazzjoni tal-adegwatezza tal-kapital intern tagħha għall-appoġġ ta' attivitajiet attwali u tal-ġejjieni;
(b)
fuq talba mill-awtorità kompetenti rilevanti, ir-riżultat tal-proċess ta' valutazzjoni tal-adegwatezza tal-kapital intern tal-istituzzjoni inkluża l-kompożizzjoni tar-rekwiżiti tal-fondi proprji addizzjonali abbażi tal-proċess ta' rieżami superviżorju kif imsemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 104(1) tad-Direttiva 2013/36/UE
(c)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu 2 tal-Parti Tlieta, it-Titolu II, 8 % tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal kull klassi ta’ skoperturi speċifikata fl-Artikolu 112;
(d)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu 3 tal-Parti Tlieta, it-Titolu II, 8 % tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għal kull klassi ta’ skoperturi speċifikata fl-Artikolu 147. Għall-klassi ta’ skopertura fil-livell ta' konsumatur, dan ir-rekwiżit japplika għal kull waħda mill-kategoriji tal-iskoperturi li għalihom jikkorrispondu l-korrelazzjonijiet differenti fl-Artikolu 154(1) sa (4). Għall-klassi ta' skopertura ta' ekwità, dan ir-rekwiżit japplika għal:
(i)
kull approċċ previst fl-Artikolu 155;
(ii)
skoperturi nnegozjati fis-swieq, skoperturi ta’ ekwità privata f’portafolli diversifikati b’mod suffiċjenti, u skoperturi oħra;
(iii)
skoperturi soġġetti għal transizzjoni superviżorja fir-rigward tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji;
(iv)
skoperturi soġġetti għal klawżoli ta’ anterjorità rigward ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji;
(e)
rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkolati skont il-punti (b) u (c) tal-Artikolu 92(3);
(f)
rekwiżiti ta’ fondi proprji kkalkolati skont il-Parti Tlieta, it-Titolu III, il-Kapitoli 2, 3 u 4 u divulgati separatament.
L-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Artikolu 153(5) jew l-Artikolu 155(2) għandhom jiddivulgaw l-iskoperturi assenjati f’kull kategorija fit-Tabella 1 tal-Artikolu 153(5), jew f’kull piż tar-riskju msemmi fl-Artikolu 155(2).
Artikolu 439
Skopertura għar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-iskopertura għar-riskju ta’ kreditu tal-kontroparti tal-istituzzjoni kif imsemmi fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 6:
(a)
diskussjoni tal-metodoloġija użata sabiex jiġu assenjati l-kapital intern u l-limiti ta’ kreditu għall-iskoperturi għall-kreditu tal-kontroparti;
(b)
diskussjoni ta’ politiki sabiex jiġi garantit il-kollateral u jiġu stabbiliti r-riżervi ta’ kreditu;
(c)
diskussjoni ta’ politiki fir-rigward tal-iskoperturi ta’ riskju wrong way;
(d)
diskussjoni tal-impatt tal-ammont ta’ kollateral li l-istituzzjoni jkollha tipprovdi minħabba d-deklassament tal-kreditu tagħha;
(e)
valur ta’ kuntratti gross, pożittiv u ġust, benefiċċji tan-netting, skopertura għall-kreditu attwali nnettjata, kollateral miżmum u skopertura għall-kreditu nett fuq derivati. L-iskopertura għall-kreditu nett fuq derivati hija l-iskopertura għall-kreditu fuq transazzjonijiet ta’ derivati wara li jiġu kkunsidrati kemm il-benefiċċji minn ftehimiet ta’ netting infurzabbli bil-liġi kif ukoll il-ftehimiet dwar il-kollateral;
(f)
kalkolu tal-valur tal-iskopertura skont il-metodi stabbiliti fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 6, it-Taqsimiet 3 sa 6 skont liema metodu minnhom huwa applikabbli;
(g)
il-valur nozzjonali tal-koperturi tad-derivati ta’ kreditu, u d-distribuzzjoni tal-iskopertura għall-kreditu attwali skont it-tipi ta’ skoperturi għall-kreditu;
(h)
l-ammonti nozzjonali ta’ transazzjonijiet ta’ derivati ta’ kreditu, segregati bejn l-użu għall-portafoll ta’ kreditu tal-istituzzjoni stess, kif ukoll fl-attivitajiet ta’ intermedjazzjoni tagħha, inkluż id-distribuzzjoni tal-prodotti derivati tal-kreditu użati, maqsumin ulterjorment skont il-protezzjoni mixtrija u mibjugħa f’kull grupp ta’ prodotti;
(i)
l-istima ta’ α jekk l-istituzzjoni tkun irċeviet il-permess mill-awtoritajiet kompetenti sabiex tistima α.
Artikolu 440
Riżervi ta’ kapital
1. L-istituzzjoni għandha tiddivulga l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-konformità tagħha mar-rekwiżit għar-riżerva ta' kapital kontroċiklika tal-kapital msemmi fit-Titolu VII, il-Kapitolu 4 tad-Direttiva 2013/36/UE:
(a)
id-distribuzzjoni ġeografika tal-iskoperturi għall-kreditu tagħha li huma rilevanti għall-kalkolu tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika tal-kapital tagħha;
(b)
l-ammont tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika tal-kapital speċifiku għall-istituzzjoni.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji li jispeċifikaw ir-rekwiżiti ta’ divulgazzjoni stabbiliti fil-paragrafu 1.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 441
Indikaturi tal-importanza sistemika globali
1. L-istituzzjonijiet identifikati bħala G-SIIs f'konformità mal-Artikolu 131 tad-Direttiva 2013/36/UE għandha tiżvela, fuq bażi annwali, il-valuri tal-indikaturi użati biex jiġi determinat il-punteġġ tal-istituzzjonijiet f'konformità mal-metodoloġija ta' identifikazzjoni msemmija f'dak l-Artikolu.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi implimentattivi biex jiġu speċifikati l-formats uniformi u d-data għall-iskopijiet tal-iżvelar imsemmija fil-paragrafu 1. Fl-iżvilupp ta' dawk l-istandards tekniċi, l-ABE għandha tieħu kont tal-istandards internazzjonali.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Lulju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa biex tadotta standards tekniċi implimentattivi imsemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 442
Aġġustamenti fir-riskju ta' kreditu
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-iskopertura tal-istituzzjoni għar-riskju ta’ kreditu u r-riskju ta’ dilwizzjoni:
(a)
id-definizzjonijiet għall-finijiet tal-kontabbiltà ta’ ‘wara d-data tal-għeluq’ u ‘danneġġati’;
(b)
deskrizzjoni tal-approċċi u l-metodi adottati għad-determinazzjoni ta’ aġġustamenti fir-riskju ta’ kreditu speċifiku u ġenerali;
(c)
l-ammont totali ta’ skoperturi wara tpaċiji kontabbilistiċi u mingħajr ma jiġu kkunsidrati l-effetti tal-mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu, u l-ammont medju tal-iskoperturi fuq il-perijodu maqsum skont it-tipi differenti ta’ klassijiet ta’ skoperturi;
(d)
it-tqassim ġeografiku tal-iskoperturi, maqsum f’żoni sinifikanti skont il-klassijiet ta’ skoperturi materjali, u aktar dettall fejn ikun xieraq;
(e)
id-distribuzzjoni tal-iskoperturi skont it-tip ta’ industrija jew kontroparti, maqsuma skont il-klassijiet ta’ skoperturi, inkluża l-ispeċifikazzjoni tal-skopertura lill-SMEs, u aktar dettall fejn ikun xieraq;
(f)
it-tqassim tal-maturità reżidwa tal-iskoperturi kollha, maqsum skont il-klassijiet ta’ skopertura, u aktar dettall fejn ikun xieraq;
(g)
skont it-tip ta’ industrija jew kontroparti sinifikanti, l-ammont ta’:
(i)
skoperturi danneġġati u skoperturi wara d-data tal-għeluq, mogħtija b’mod separat;
(ii)
aġġustamenti fir-riskju ta’ kreditu speċifiku u ġenerali;
(iii)
tariffi għal aġġustamenti fir-riskju ta’ kreditu speċifiku u ġenerali matul il-perijodu ta’ rappurtar;
(h)
l-ammont tal-iskoperturi danneġġati u l-iskoperturi wara d-data tal-għeluq, mogħtija b’mod separat, maqsuma skont iż-żoni ġeografiċi sinifikanti inklużi, jekk dan ikun prattiku, l-ammonti tal-aġġustamenti ta’ riskju ta’ kreditu speċifiku u ġenerali relatati ma’ kull żona ġeografika;
(i)
ir-rikonċiljazzjoni ta’ bidliet fl-aġġustamenti fir-riskju ta’ kreditu speċifiku u ġenerali għall-iskoperturi danneġġati, murija b’mod separat. L-informazzjoni għandha tinkludi:
(i)
deskrizzjoni tat-tip ta’ aġġustamenti fir-riskju ta’ kreditu speċifiku u ġenerali;
(ii)
il-bilanċi tal-ftuħ;
(iii)
l-ammonti meħuda kontra l-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu matul il-perijodu ta’ rappurtar;
(iv)
l-ammonti mwarrba jew riversjati għat-telf probabbli stmat fuq skoperturi matul il-perijodu ta’ rappurtar, kull aġġustament ieħor inklużi dawk iddeterminati mid-differenzi fir-rati tal-kambju, kombinazzjonijiet tan-negozji, akkwisti u ċessjonijiet ta’ sussidjarji, u trasferimenti bejn l-aġġustamenti tar-riskju ta’ kreditu;
(v)
il-bilanċi tal-għeluq.
Aġġustamenti fir-riskju ta’ kreditu speċifiku u rkupri rreġistrati direttament fir-rapport tal-introjtu għandhom jiġu divulgati b’mod separat.
Artikolu 443
Assi mhux mirhuna
L-ABE għandha toħroġ linji gwida li jispeċifikaw l-iżvelar ta' assi mhux mirhuna, b'kont meħud tar-Rakkomandazzjoni ESRB/2012/2 tal-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku tal-20 ta’ Diċembru 2012 dwar il-finanzjament tal-istituzzjonijiet tal-kreditu (31) u b'mod partikolari r-Rakkomandazzjoni D - Trasparenza tas-swieq dwar l-assi mirhuna, sat-30 ta’ Ġunju 2014. Dawk il-linji gwida għandhom jiġu adottati f'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-iżvelar tal-karta tal-bilanċ għal kull kategorija ta' skoperturi mqassmin skont il-kwalità tal-assi u l-ammont totali tal-valur tal-karta tal-bilanċ li mhux mirhun, b'kont meħud tar-Rakkomandazzjoni ESRB/2012/2) u skont il-konsiderazzjoni tal-ABE fir-rapport tagħha li tali żvelar addizzjonali joffri informazzjoni affidabbli u b'tifsira.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2016.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 444
Użu tal-ECAIs
Għall-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2, l-informazzjoni li ġejja għandha tiġi divulgata għal kull klassi ta’ skopertura speċifikata fl-Artikolu 112:
(a)
l-ismijiet tal-ECAIs u l-ECAs nominati u r-raġunijiet għal kull bidla;
(b)
il-klassijiet ta’ skoperturi li għalihom jintużaw l-ECAI jew l-ECA;
(c)
deskrizzjoni tal-proċess użat sabiex jiġi trasferit l-emittent u jinħarġu valutazzjonijiet ta’ kreditu fuq elementi mhux inklużi fil-portafoll tan-negozjar;
(d)
l-assoċjazzjoni ta’ klassifikazzjoni esterna ta’ kull ECAI jew ECA nominata bil-livelli ta’ kwalità ta’ kreditu preskritti fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2, filwaqt li jiġi kkunsidrat li din l-informazzjoni ma għandhiex għalfejn tiġi divulgata jekk l-istituzzjoni tikkonforma mal-assoċjazzjoni standard ippubblikata mill-ABE;
(e)
il-valuri tal-iskoperturi u l-valuri tal-iskoperturi wara l-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu assoċjati ma’ kull livell ta’ kwalità tal-kreditu preskritt fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2 kif ukoll dawk imnaqqsa mill-fondi proprji.
Artikolu 445
Skopertura għar-riskju tas-suq
L-istituzzjonijiet li jikkalkolaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji tagħhom skont il-punti (b) u (c) tal-Artikolu 92(3) għandhom jiddivulgaw dawn ir-rekwiżiti b’mod separat għal kull riskju msemmi f’dawk id-dispożizzjonijiet. Barra minn hekk, ir-rekwiżit għall-fondi proprji għar-riskju speċifiku tar-rata tal-imgħax tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni għandhom jiġu divulgati b’mod separat.
Artikolu 446
Riskju operattiv
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-approċċi għall-valutazzjoni tar-rekwiżiti tal-fondi proprji għar-riskju operattiv li jikkwalifikaw għalihom; deskrizzjoni tal-metodoloġija stabbilita fl-Artikolu 312(2), jekk użata mill-istituzzjoni, inkluża diskussjoni dwar il-fatturi interni u esterni rilevanti kkunsidrati fl-approċċ ta’ kalkolu tal-istituzzjoni, u f’każ ta’ użu parzjali, l-ambitu u l-kopertura tal-metodoloġiji differenti użati.
Artikolu 447
Skoperturi f'ekwitajiet mhux inklużi fil-portafoll tan-negozjar
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fir-rigward tal-iskoperturi f’ekwitajiet mhux inklużi fil-portafoll tan-negozjar:
(a)
id-differenzazzjoni bejn l-iskoperturi bbażati fuq l-objettivi tagħhom, inklużi għal relazzjoni ta’ qligħ kapitali u r-raġunijiet strateġiċi, u ħarsa ġenerali lejn it-tekniki tal-kontabbiltà u l-metodoloġiji tal-valutazzjoni użati, inklużi s-suppożizzjonijiet u l-prattiki ewlenin li jaffettwaw il-valutazzjoni u kull bidla sinifikanti f’dawn il-prattiki;
(b)
il-valur tal-karta tal-bilanċ, il-valur ġust u, għal dawk innegozjati fil-kambju, tqabbil mal-prezz tas-suq fejn huwa materjalment differenti mill-valur ġust;
(c)
it-tipi, in-natura u l-ammonti ta’ skopeturi nnegozjati fil-kambju, skoperturi tal-ekwità privati f’portafolli diversifikati b’mod suffiċjenti, u skoperturi oħra;
(d)
qligħ kumulattiv jew telf realizzat li ġej minn bejgħ u likwidazzjonijiet fil-perijodu; u
(e)
it-total ta’ qligħ jew telf mhux realizzat, it-total tal-qligħ jew it-telf moħbi ta’ rivalutazzjoni, u kull wieħed minn dawn l-ammonti inkluż fil-fondi proprji oriġinali jew addizzjonali.
Artikolu 448
Skopertura għar-riskju tar-rata tal-imgħax fuq pożizzjonijiet mhux inklużi fil-portafoll tan-negozjar
L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja fuq l-iskopertura tagħhom għar-riskju tar-rata tal-imgħax fuq pożizzjonijiet mhux inklużi fil-portafoll tan-negozjar:
(a)
in-natura tar-riskju tar-rata tal-imgħax u s-suppożizzjonijiet ewlenin (inklużi suppożizzjonijiet rigward il-pagamenti minn qabel ta’ self u l-imġiba ta’ depożiti mingħajr maturità), u l-frekwenza tal-kalkolu tar-riskju tar-rata tal-imgħax;
(b)
il-varjazzjoni fid-dħul, il-valur ekonomiku jew kalkolu rilevanti ieħor użat mill-ġestjoni għal xokkijiet ’l fuq u ’l isfel fir-rata skont il-metodu tal-ġestjoni għall-kalkolu tar-riskju tar-rata tal-imgħax, maqsumin skont il-munita.
Artikolu 449
Skopertura għal pożizzjonijiet ta' titolizzazzjoni
L-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 5 jew ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji skont l-Artikolu 337 jew 338 għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja, fejn rilevanti, b’mod separat għall-portafoll tan-negozjar u mhux tan-negozjar tagħhom:
(a)
deskrizzjoni tal-objettivi tal-istituzzjoni relatati mal-attivitajiet ta’ titolizzazzjoni;
(b)
in-natura ta’ riskji oħra inkluż ir-riskju ta’ likwidità inerenti f’assi titolizzati;
(c)
it-tip ta’ riskji f’termini ta’ prijorità tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni sottostanti u f’termini ta’ assi sottostanti għal dawk il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni tal-aħħar maħsuba u miżmuma b'attività ta’ rititolizzazzjoni;
(d)
ir-rwoli differenti tal-istituzzjoni fil-proċess ta’ titolizzazzjoni;
(e)
indikazzjoni ta’ kemm kienet involuta l-istituzzjoni f’kull rwol imsemmi fil-punt (d);
(f)
deskrizzjoni tal-proċessi implimentati sabiex jiġu mmonitorjati bidliet fir-riskju tal-kreditu u tas-suq tal-iskoperturi ta’ titolizzazzjoni inkluż kif l-imġiba tal-assi sottostanti taffettwa l-iskoperturi ta’ titolizzazzjoni u deskrizzjoni dwar kif dawn il-proċessi huma differenti għal skoperturi ta’ rititolizzazzjoni;
(g)
deskrizzjoni tal-politika tal-istituzzjoni li tirregola l-użu tal-hedging u l-protezzjoni mhux iffinanzjata għall-mitigazzjoni tar-riskji ta’ skoperturi ta’ titolizzazzjoni u rititolizzazzjoni miżmuma, inkluża l-identifikazzjoni ta’ kontropartijiet ta’ kopertura materjali skont it-tip rilevanti ta’ skopertura tar-riskju;
(h)
l-approċċi għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju li l-istituzzjoni ssegwi għall-attivitajiet ta’ titolizzazzjoni tagħha inklużi t-tipi ta’ skoperturi ta’ titolizzazzjoni li għalihom japplika kull approċċ;
(i)
it-tipi ta’ SSPE li l-istituzzjoni, bħala sponser, tuża sabiex tiggarantixxi skoperturi ta’ partijiet terzi inkluż jekk u f’liema forma u sa liema punt l-istituzzjoni għandha skoperturi għal dawk l-SSPEs, b’mod separat għall-iskoperturi fil-karta tal-bilanċi u dawk li mhumiex, kif ukoll lista tal-entitajiet li l-istituzzjoni tiġġestixxi jew tagħtihom parir u li jinvestu jew fil-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li l-istituzzjoni tkun ittitolizzat jew fl-SSPEs sponserjati mill-istituzzjoni;
(j)
sommarju tal-politiki tal-kontabbiltà tal-istituzzjoni għall-attivitajiet ta’ titolizzazzjoni, inkluż:
(i)
jekk it-transazzjonijiet humiex trattati bħala bejgħ jew finanzjamenti;
(ii)
ir-rikonoxximent ta’ qligħ fuq il-bejgħ;
(iii)
il-metodi, is-suppożizzjonijet ewlenin, l-inputs u l-bidliet mill-perijodu preċedenti għall-valutazzjoni tal-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni;
(iv)
it-trattament ta’ titolizzazzjonijiet sintetiċi jekk mhux koperti minn politiki ta’ kontabbiltà oħrajn;
(v)
kif assi bit-titolizzazzjoni pendenti huma vvalutati u jekk humiex miżmuma fil-portafoll mhux tan-negozjar jew fil-portafoll tan-negozjar tal-istituzzjoni;
(vi)
politiki għar-rikonoxximent ta’ obbligazzjonijiet fil-karta tal-bilanċ għall-arranġamenti li jistgħu jeħtieġu li l-istituzzjoni tipprovdi appoġġ finanzjarju għall-assi titolizzati;
(k)
l-ismijiet tal-ECAIs użati għat-titolizzazzjonijiet u t-tipi ta’ skoperturi li għalihom kull aġenzija hija użata;
(l)
fejn applikabbli, deskrizzjoni tal-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna kif stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 5, it-Taqsima 3, inklużi l-istruttura tal-proċess ta’ valutazzjoni interna u r-relazzjoni bejn il-valutazzjoni interna u l-klassifikazzjonijiet esterni, l-użu tal-valutazzjoni interna minbarra għall-għanijiet tal-kapital tal-Approċċ ta’ Valutazzjoni Interna, il-mekkaniżmi ta’ kontroll għall-proċess ta’ valutazzjoni interna fosthom diskussjoni tal-indipendenza, ir-responsabbiltà, u l-analiżi tal-proċess ta’ valutazzjoni interna, it-tipi ta’ skoperturi li għalihom jiġi applikat il-proċess ta’ valutazzjoni interna u l-fatturi ta’ stress li jintużaw sabiex jiġu stabbiliti livelli ta’ tisħiħ fil-kreditu, skont it-tip ta’ skopertura;
(m)
spjegazzjoni tal-bidliet sinifikanti fi kwalunkwe waħda mid-divulgazzjonijiet kwantitattivi fil-punti (n) sa (q) mill-aħħar perijodu ta’ rappurtar;
(n)
b’mod separat għall-portafoll tan-negozjar u l-portafoll mhux tan-negozjar, l-informazzjoni li ġejja maqsuma skont it-tip ta’ skopertura:
(i)
l-ammont totali ta’ skoperturi pendenti garantiti mill-istituzzjoni, b’mod separat għal titolizzazzjonijiet tradizzjonali u sintetiċi u titolizzazzjonijiet li għalihom l-istituzzjoni taġixxi biss bħala sponser;
(ii)
l-ammont aggregat ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjonijiet fil-karta tal-bilanċ miżmuma jew mixtrija u skoperturi ta’ titolizzazzjoni li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ;
(iii)
l-ammont aggregat ta’ assi bit-titolizzazzjoni pendenti;
(iv)
għal faċilitajiet garantiti soġġetti għal trattament ta’ amortizzazzjoni kmieni, l-iskoperturi aggregati miġbuda attribwiti għall-interessi tal-oriġinatur u tal-investituri rispettivament, ir-rekwiżiti kapitali aggregati mġarrba mill-istituzzjoni kontra l-interessi tal-oriġinatur u r-rekwiżiti kapitali aggregati imġarrba mill-istituzzjoni kontra l-ishma tal-investitur ta’ bilanċi miġbuda u linji mhux miġbuda;
(v)
l-ammont ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li jitnaqqsu mill-fondi proprji jew ippeżati għar-riskju b’1 250 %;
(vi)
sommarju tal-attività ta’ titolizzazzjoni tal-perijodu attwali, inkluż l-ammont ta’ skoperturi titolizzati u l-qligħ jew it-telf rikonoxxut mal-bejgħ;
(o)
b’mod separat għall-portafoll tan-negozjar u l-portafoll mhux tan-negozjar, l-informazzjoni li ġejja:
(i)
l-ammont aggregat ta’ pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni miżmuma jew mixtrija u r-rekwiżiti kapitali assoċjati, maqsuma bejn l-iskoperturi ta’ titolizzazzjoni u ta’ rititolizzazzjoni u maqsuma ulterjorment f’għadd sinifikanti ta’ faxex ta’ piż tar-riskju jew rekwiżit kapitali, għal kull approċċ ta’ rekwiżiti kapitali użat;
(ii)
l-ammont aggregat ta’ skoperturi ta’ rititolizzazzjoni miżmuma jew mixtrija maqsuma skont l-iskopertura qabel u wara l-hedging/l-assigurazzjoni u l-iskopertura għall-garanti finanzjarji, maqsuma skont il-kategoriji ta’ affidabbiltà kreditizja tal-garanti jew isem il-garanti;
(p)
għall-portafoll mhux tan-negozjar u rigward l-iskoperturi garantiti mill-istituzzjoni, l-ammont ta’ assi danneġġati/wara d-data tal-għeluq garantiti u t-telf rikonoxxut mill-istituzzjoni matul il-perijodu attwali, it-tnejn li huma maqsumin skont it-tip ta’ skopertura;
(q)
għall-portafoll tan-negozjar, l-iskoperturi totali pendenti garantiti mill-istituzzjoni u soġġetti għal rekwiżit kapitali għar-riskju tas-suq, maqsuma f’tradizzjonali/sintentiċi u skont it-tip ta’ skopertura;
(r)
fejn applikabbli, jekk l-istituzzjoni tkun ipprovdiet appoġġ fit-termini tal-Artikolu 248(1) u l-impatt fuq il-fondi proprji.
Artikolu 450
Politika ta’ rimunerazzjoni
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw tal-anqas l-informazzjoni li ġejja, dwar il-politika ta’ rimunerazzjoni u l-prattiki tal-istituzzjoni għal dawk il-kategoriji ta’ persunal li l-attivitajiet professjonali tagħhom ikollhom impatt materjali fuq il-profil tar-riskju tagħha:
(a)
informazzjoni dwar il-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet użat sabiex tiġi ddeterminata l-politika ta’ rimunerazzjoni, kif ukoll l-għadd ta' laqgħat li jsiru mill-korp ewlieni li jissorvelja r-rimunerazzjoni matul is-sena finanzjarja, inkluża, jekk applikabbli, l-informazzjoni dwar il-kompożizzjoni u l-mandat tal-kumitat ta’ rimunerazzjoni, il-konsulent estern li s-servizzi tiegħu ntużaw għad-determinazzjoni tal-politika ta’ rimunerazzjoni u r-rwol tal-partijiet interessati rilevanti;
(b)
informazzjoni dwar ir-rabta bejn il-paga u l-prestazzjoni;
(c)
l-aktar karatteristiċi importanti tat-tfassil tas-sistema ta’ rimunerazzjoni, inkluża l-informazzjoni dwar il-kriterji użati għall-kalkolu tal-prestazzjoni u l-aġġustament tar-riskju, il-politika ta’ differiment u l-kriterji tal-vestiment;
(d)
il-proporzjon bejn ir-remunerazzjoni fissa u varjabbli stabbilita f'konformità mal-Artikolu 90(1)(g) tad-Direttiva 2013/36/UE;
(e)
informazzjoni dwar il-kriterji tal-prestazzjoni li fuqhom huwa bbażat l-intitolament għal ishma, opzjonijiet jew komponenti varjabbli ta’ rimunerazzjoni;
(f)
il-parametri ewlenin u r-raġuni għal kull skema ta’ komponent varjabbli u kull benefiċċju ieħor mhux fi flus;
(g)
informazzjoni kwantitattiva aggregata dwar ir-rimunerazzjoni, maqsuma skont il-qasam tan-negozju;
(h)
informazzjoni kwantitattiva aggregata dwar ir-rimunerazzjoni, maqsuma skont il-ġestjoni superjuri u l-membri tal-persunal li l-azzjonijiet tagħhom ikollhom impatt materjali fuq il-profil tar-riskju tal-istituzzjoni, li tindika dan li ġej:
(i)
l-ammonti ta’ rimunerazzjoni għas-sena finanzjarja, maqsuma f’rimunerazzjoni fissa u varjabbli, u n-numru ta’ benefiċjarji;
(ii)
l-ammonti u l-forom ta’ rimunerazzjoni varjabbli, maqsuma fi flus, ishma, strumenti relatati mal-ishma u tipi oħra;
(iii)
l-ammonti ta’ rimunerazzjoni ddiferita pendenti, maqsuma f’porzjonijiet vestiti u mhux vestiti;
(iv)
l-ammonti ta’ rimunerazzjoni ddiferita mogħtija matul is-sena finanzjarja, imħallsa u mnaqqsa permezz ta’ aġġustamenti tal-prestazzjoni;
(v)
ħlasijiet għal kuntratti ġodda u għal terminazzjonijiet li jsiru matul is-sena finanzjarja, u l-għadd ta’ benefiċjarji ta’ dawn il-ħlasijiet;
(vi)
l-ammonti ta’ ħlasijiet għal terminazzjonijiet mogħtija matul is-sena finanzjarja, l-għadd ta’ benefiċjarji u l-ogħla għotja ta’ dan it-tip lil persuna waħda;
(i)
l-għadd ta’ individwi li jingħataw rimunerazzjoni ta’ EUR 1 miljun jew aktar f’sena finanzjarja, għal remunerazzjoni ta' bejn EUR 1 miljun u EUR 5 miljun maqsuma f’faxex ta’ pagamenti ta’ EUR 500 000 u għal remunerazzjoni ta' EUR 5 miljun u aktar maqsuma f’faxex ta’ pagamenti ta’ EUR 1 miljun;
(j)
fuq talba mill-Istat Membru jew l-awtorità kompetenti, ir-remunerazzjoni totali għal kull membru tal-korp amministrattiv jew l-amministrazzjoni għolja.
2. Għall-istituzzjonijiet li huma sinifikanti f’termini ta’ daqs, organizzazzjoni interna u n-natura, l-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom, l-informazzjoni kwantitattiva msemmija f’dan l-Artikolu għandha tkun disponibbli wkoll għall-pubbliku fil-livell ta' membri tal-korp amministrattiv.
L-istituzzjonijiet għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti stabbiliti f’dan l-Artikolu b’mod li huwa xieraq għad-daqs, l-organizzazzjoni interna u n-natura, l-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom u mingħajr preġudizzju għad-Direttiva 95/46/KE.
Artikolu 451
Lieva finanzjarja
1. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja dwar il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja tagħhom ikkalkulat fl-Artikolu 429 u l-ġestjoni tagħhom tar-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva:
(a)
il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja u l-mod kif l-istituzzjoni tapplika l-Artikolu 499(2) u (3);
(b)
tqassim tal-miżura tal-iskoperturi totali kif ukoll rikonċiljazzjoni tal-miżura tal-iskopertura totali bl-informazzjoni rilevanti divulgata f'dikjarazzjonijiet finanzjarji ppublikati;
(c)
fejn applikabbli, l-ammont ta' elementi fiduċjarji li għalihom ikun ġie rtirat ir-rikonoxximent skont l-Artikolu 429(11);
(d)
deskrizzjoni tal-proċessi użati għall-ġestjoni tar-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva;
(e)
deskrizzjoni tal-fatturi li kellhom impatt fuq il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja matul il-perijodu li jirreferi għalih il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja divulgata.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex tiġi ddeterminata formula uniformi għad-divulgazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 u l-istruzzjonijiet dwar kif tintuża din il-formula.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
TITOLU III
REKWIŻITI TA' KWALIFIKA GĦALL-UŻU TA' STRUMENTI JEW METODOLOĠIJI PARTIKOLARI
Artikolu 452
L-użu tal-Approċċ IRB għar-riskju tal-kreditu
L-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju bl-Approċċ IRB għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-permess tal-awtorità kompetenti għall-approċċ jew transizzjoni approvata;
(b)
spjegazzjoni u analiżi ta’:
(i)
l-istruttura tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni interna u r-relazzjoni bejn il-klassifikazzjoni interna u dik esterna;
(ii)
l-użu ta’ stimi interni għajr għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju f'konfomità mal-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3;
(iii)
il-proċess għall-ġestjoni u r-rikonoxximent tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu;
(iv)
il-mekkaniżmi ta’ kontroll għas-sistemi ta’ klassifikazzjoni inkluża deskrizzjoni tal-indipendenza, ir-responsabbiltà, u l-analiżi tas-sistemi ta’ klassifikazzjoni;
(c)
deskrizzjoni tal-proċess ta’ klassifikazzjoni interna, mogħtija b’mod separat għall-klassijiet ta’ skoperturi li ġejjin:
(i)
gvernijiet ċentrali u banek ċentrali;
(ii)
istituzzjonijiet;
(iii)
għoti ta' self speċjalizzat lill-impriżi, inklużi SMEs u riċevibbli korporattivi mixtrija;
(iv)
fil-livell ta' konsumatur, għal kull kategorija ta’ skopertura li jikkorrispondu għaliha l-korrelazzjonijiet differenti fl-Artikolu 154(1) sa (4);
(v)
ekwitajiet;
(d)
il-valuri tal-iskopertura għal kull klassi ta’ skopertura speċifikata fl-Artikolu 147. Skoperturi għall-gvernijiet ċentrali u l-banek ċentrali, l-istituzzjonijiet u l-impriżi fejn l-istituzzjonijiet jużaw l-istimi proprji tal-LGDs jew fatturi ta’ konverżjoni għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju għandhom jiġu ddivulgati b’mod separat mill-iskoperturi li l-istituzzjonijiet ma jużawx dawn l-istimi għalihom;
(e)
għal kull klassi ta’ skopertura għal gvernijiet ċentrali u banek ċentrali, istituzzjonijiet, impriżi u ekwitajiet, u fuq numru suffiċjenti ta’ gradi ta’ debitur (inkluża l-inadempjenza) sabiex tkun tista’ ssir differenzazzjoni utli tar-riskju ta’ kreditu, l-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw:
(i)
l-iskoperturi totali, inklużi għall-klassijiet ta’ skoperturi tal-gvernijiet ċentrali u l-banek ċentrali, l-istituzzjonijiet u l-impriżi, is-somma tas-self pendenti u l-valuri tal-iskoperturi għal impenji mhux miġbuda; u l-ammont pendenti għall-ekwitajiet;
(ii)
il-piż medju tar-riskju ppeżat skont l-iskopertura;
(iii)
għall-istituzzjonijiet li jużaw l-istimi proprji ta’ fatturi ta’ konverżjoni għall-kalkolu tal-ammonti tal-iskoperturi ppeżati skont ir-riskju, l-ammont ta’ impenji mhux miġbuda u l-valuri medji tal-iskoperturi ppeżati skont l-iskopertura għal kull klassi ta’ skopertura;
(f)
Għall-klassi ta’ skopertura fil-livell ta' konsumatur u għal kull waħda mill-kategoriji stipulat fil-punt (c)(iv), jew id-divulgazzjonijiet imsemmija fil-punt (e) (jekk applikabbli, fuq bażi aggregata), jew analiżi ta’ skoperturi (self pendenti u l-valuri tal-iskoperturi għal impenji mhux miġbuda) kontra numru suffiċjenti ta’ livelli EL sabiex tkun tista’ ssir differenzazzjoni utli tar-riskju ta’ kreditu (jekk applikabbli, fuq bażi aggregata);
(g)
l-aġġustamenti attwali tar-riskju ta’ kreditu speċifiku fil-perijodu preċedenti għal kull klassi ta’ skopertura (fil-livell ta' konsumatur, għal kull kategorija kif stipulat fil-punt (c)(iv) u kif huma differenti mill-esperjenza tal-passat;
(h)
deskrizzjoni tal-fatturi li ħallew impatt fuq l-esperjenza ta’ telf fil-perijodu preċedenti (pereżempju, l-istituzzjoni esperjenzat rati ta’ inadempjenza ogħla mill-medja, jew LGDs u fatturi ta’ konverżjoni ogħla mill-medja);
(i)
l-istimi tal-istituzzjoni abbażi tar-riżultati attwali fuq perijodu itwal. Bħala minimu, dawn għandhom jinkludu informazzjoni fuq l-istimi ta’ telf abbażi tat-telf attwali f’kull klassi ta’ skopertura (fil-livell ta' konsumatur, għal kull kategorija kif stipulat fil-punt (c)(iv) fuq perijodu suffiċjenti sabiex jippermetti stima utli tal-prestazzjoni tal-proċessi ta’ klassifikazzjoni interna għal kull klassi ta’ skopertura (fil-livell ta' konsumatur għal kull waħda mill-kategoriji kif stipulat fil-punt (c)(iv). Fejn xieraq, l-istituzzjonijiet għandhom jaqsmu aktar din l-informazzjoni sabiex jipprovdu analiżi tal-PD u, għall-istituzzjonijiet li jużaw l-istimi tal-LGDs u/jew il-fatturi ta’ konverżjoni proprji, ir-riżultati tal-LGD u l-fattur ta’ konverżjoni abbażi tal-istimi provduti fid-divulgazzjonijiet tal-valutazzjoni tar-riskju kwantitattiv stipulat f'dan l-Artikolu;
(j)
għall-iskoperturi tal-klassijiet kollha speċifikati fl-Artikolu 147 u għal kull kategorija ta’ skoperturi li jikkorrispondu għalihom il-korrelazzjonijiet differenti fl-Artikolu 154(1) sa (4):
(i)
għall-istituzzjonijiet li jużaw l-istimi tal-LGD tagħhom stess għall-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju, il-medja tal-LGD u l-PD ppeżati skont l-iskoperturi f’perċentwal għal kull żona ġeografika rilevanti tal-iskoperturi għall-kreditu;
(ii)
għall-istituzzjonijiet li ma jużawx l-istimi tal-LGD tagħhom stess, il-medja tal-PD ippeżata skont l-iskoperturi f’perċentwal għal kull żona ġeografika rilevanti tal-iskoperturi għall-kreditu.
Għall-finijiet tal-punt (c), id-deskrizzjoni għandha tinkludi t-tipi ta’ skoperturi inklużi fil-klassi ta’ skopertura, id-definizzjonijiet, il-metodi u d-data għall-valutazzjoni u l-validazzjoni tal-PD u, jekk applikabbli, l-LGD u l-fatturi ta’ konverżjoni, inklużi s-suppożizzjonijiet użati fid-derivazzjoni ta’ dawn il-varjabbli, u d-deskrizzjonijiet ta’ devjazzjonijiet materjali mid-definizzjoni ta’ inadempjenza kif stabbilit fl-Artikolu 178, inklużi s-segmenti l-kbar affettwati minn tali devjazzjonijiet.
Għall-finijiet tal-punt (j), iż-żona ġeografika rilevanti tal-iskoperturi għall-kreditu tfisser skoperturi fl-Istati Membri fejn l-istituzzjoni ġiet awtorizzata u l-Istati Membri jew pajjiżi terzi li fihom l-istituzzjonijiet iwettqu attivitajiet permezz ta’ fergħa jew sussidjarja.
Artikolu 453
Użu ta’ tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu
L-istituzzjonijiet li japplikaw tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-politiki u l-proċessi għan-netting li jidher kif ukoll dak li ma jidhirx fil-karti tal-bilanċ, u indikazzjoni li turi sa fejn l-entità tagħmel użu minnhom;
(b)
il-politiki u l-proċessi għall-valutazzjoni u l-ġestjoni tal-kollateral;
(c)
deskrizzjoni tat-tipi ewlenin ta’ kollateral meħuda mill-istituzzjoni;
(d)
it-tipi ewlenin ta’ garanti u l-kontroparti tad-derivat ta’ kreditu u l-affidabbiltà kreditizja tagħhom;
(e)
informazzjoni dwar konċentrazzjonijiet tar-riskju tas-suq jew ta’ kreditu fil-mitigazzjoni ta’ kreditu li ssir;
(f)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont l-Approċċ Standardizzat jew l-Approċċ IRB, iżda li ma jipprovdux l-istimi proprji għal-LGDs jew il-fatturi ta’ konverżjoni fir-rigward tal-klassi ta’ skopertura, b’mod separat għal kull klassi ta’ skopertura, il-valur tal-iskoperturi totali (wara, fejn applikabbli, in-netting li jidher jew li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ) li huwa kopert - wara l-applikazzjoni tal-aġġustamenti ta’ volatilità - permezz ta’ kollateral finanzjarju eliġibbli, u kollateral eliġibbli ieħor;
(g)
għall-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju taħt l-Approċċ Standardizzat jew l-Approċċ IRB, b’mod separat għal kull klassi ta’ skopertura, l-iskopertura totali (wara, fejn applikabbli, in-netting li jidher jew li ma jidhirx fil-karta tal-bilanċ) li hija koperta b'garanziji jew b'derivati tal-kreditu. Għall-klassi ta’ skopertura tal-ekwitajiet, dan ir-rekwiżit japplika għal kull approċċ previst fl-Artikolu 155.
Artikolu 454
Użu tal-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu għar-riskju operattiv
L-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu stabbiliti fl-Artikoli 321 sa 324 għall-kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji tagħhom għar-riskju operattiv għandhom jiddivulgaw deskrizzjoni tal-użu ta’ assigurazzjonijiet u mekkaniżmi oħra ta’ trasferiment tar-riskji għall-finijiet ta’ mitigazzjoni ta’ dan ir-riskju.
Artikolu 455
Użu tal-Mudelli Interni tar-Riskju tas-Suq
L-istituzzjonijiet li jikkalkolaw ir-rekwiżiti kapitali tagħhom skont l-Artikolu 363 għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni li ġejja:
(a)
għal kull subportafoll kopert:
(i)
il-karatteristiċi tal-mudelli użati;
(ii)
fejn applikabbli, għall-mudelli interni għar-riskju ta’ inadempjenza inkrimentali u ta’ migrazzjoni u għan-negozjar ta’ korrelazzjoni, il-metodoloġiji użati u r-riskji kkalkulati permezz tal-użu ta’ mudell intern inkluża deskrizzjoni tal-approċċ użat mill-istituzzjoni sabiex jiġu ddeterminati l-perijodi ta’ likwidità, il-metodoloġiji użati sabiex tinkiseb valutazzjoni tal-kapital li hija konsistenti mal-istandard ta’ solidità meħtieġ u l-approċċi użati fil-validazzjoni tal-mudell;
(iii)
deskrizzjoni tal-ittestjar għal stress applikat għas-subportafoll;
(iv)
deskrizzjoni tal-approċċi użati għall-ittestjar b’lura u l-validazzjoni tal-preċiżjoni u l-konsistenza tal-mudelli interni u l-proċessi ta’ mudellar;
(b)
l-ambitu tal-permess mill-awtorità kompetenti;
(c)
deskrizzjoni tal-firxa u l-metodoloġiji għall-konformità mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 104 u 105;
(d)
l-ogħla, l-inqas u l-valur medju ta’ dawn li ġejjin:
(i)
il-kalkoli ta’ kuljum tal-valur fir-riskju tul il-perijodu tar-rappurtar u fl-aħħar tal-perijodu;
(ii)
il-kalkoli tal-valur fir-riskju taħt stress tul il-perijodu tar-rappurtar u fl-aħħar tal-perijodu;
(iii)
il-figuri ta’ riskju għar-riskju ta’ inadempjenza inkrimentali u ta’ migrazzjoni u għar-riskju speċifiku tal-portafoll tan-negozjar ta’ korrelazzjoni fuq il-perijodu ta’ rappurtar u fl-aħħar tal-perijodu;
(e)
l-elementi tar-rekwiżit għall-fondi proprji kif speċifikat fl-Artikolu 364;
(f)
il-perijodu ta’ likwidità medja ppeżata għal kull subportafoll kopert mill-mudelli interni għar-riskju ta’ inadempjenza inkrimentali u ta’ migrazzjoni u għan-negozjar ta’ korrelazzjoni;
(g)
tqabbil tal-kalkoli tal-valur fir-riskju fi tmiem il-ġurnata ta' kull ġurnata mal-bidliet ta’ ġurnata waħda fil-valur tal-portafoll sa tmiem il-jum ta’ xogħol sussegwenti flimkien ma’ analiżi ta’ kull qbiż importanti fil-valur matul il-perijodu ta’ rappurtar.
PARTI DISGĦA
ATTI DDELEGATI U ATTI TA' IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 456
Atti ddelegati
1. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa sabiex tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 462, dwar il-kwistjonijiet li ġejjin:
(a)
jiġu ċċarati d-definizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 4, 5, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 u 411 sabiex tiġi żgurata applikazzjoni uniformi ta’ dan ir-Regolament;
(b)
jiġu ċċarati d-definizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 4, 5, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 u 411sabiex jitqiesu, fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament, l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji;
(c)
emenda fil-lista tal-klassijiet ta’ skopertura fl-Artikoli 112 u 147 sabiex jitqiesu l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji;
(d)
l-ammont speċifikat fil-punt (c) tal-Artikolu 123, l-Artikolu 147(5)(a), l-Artikolu 153(4) u l-Artikolu 162(4), sabiex jitqiesu l-effetti tal-inflazzjoni;
(e)
il-lista u klassifikazzjoni tal-punti barra l-karta tal-bilanċ fl-Annessi I u II, sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi fis-swieq finanzjarji;
(f)
aġġustament fil-kategoriji tad-ditti ta' investiment fl-Artikolu 95(1) u l-Artikolu 96(1) sabiex jitqiesu l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji;
(g)
kjarifika tar-rekwiżit stabbilit fl-Artikolu 97 sabiex tkun żgurata applikazzjoni uniformi ta’ dan ir-Regolament.
(h)
emendar tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji kif stipulat fl-Artikoli 301 sa 311 ta' dan ir-Regolament u l-Artikoli 50a sa 50d tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 biex jittieħed kont ta’ żviluppi jew emendi għall-istandards internazzjonali għall-iskoperturi għal kontroparti ċentrali;
(i)
kjarifika tat-termini msemmija fir-rinunzji li jinsabu fl-Artikolu 400;
(j)
emendar tal-kalkolu kapitali u l-kalkolu tal-iskopertura totali tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja msemmija fl-Artikolu 429(2) sabiex jiġi kkoreġut kwalunkwe nuqqas misjub fuq il-bażi ta’ rappurtar imsemmi fl-Artikolu 430(1) qabel ma l-proporzjon ta’ lieva finanzjarja jkun irid jiġi ppubblikat mill-istituzzjonijiet kif stabbilit fl-Artikolu 451(1)(a).
2. L-ABE għandha tissorvelja r-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju ta’ aġġustament tal-valutazzjoni tal-kreditu u sal-1 ta’ Jannar 2015 għandha tippreżenta rapport lill-Kummissjoni. B'mod partikolari, ir-rapport għandu jivvaluta:
(a)
it-trattament tar-riskju ta’ CVA bħala tariffa indipendenti minflok komponent intergrat tal-qafas tar-riskju tas-suq;
(b)
il-kamp ta' applikazzjoni tat-tariffa tar-riskju ta’ CVA inkluża l-eżenzjoni fl- Artikolu 482;
(c)
koperturi eliġibbli;
(d)
il-kalkolu ta’ rekwiżiti ta' kapital tar-riskju ta’ CVA.
Abbażi ta' dak ir-rapport u fejn is-sejbiet huma b'tali mod li jkun meħtieġ li l-Kummissjoni għandha wkoll tingħata s-setgħa tadotta att iddelegat skont l-Artikolu 462 biex temenda l-Artikolu 381, l-Artikolu 382(1) sa (3) u l-Artikoli 383 sa 386 li jikkonċernaw dawk l-elementi.
Artikolu 457
Aġġustamenti u korrezzjonijiet tekniċi
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta l-atti ddelegati skont l-Artikolu 462, sabiex tagħmel aġġustamenti u korrezzjonijiet tekniċi tal-elementi li mhumiex essenzjali fid-dispożizzjonijiet li ġejjin sabiex jitqiesu l-iżviluppi fil-prodotti jew l-attivitajiet finanzjarji ġodda, sabiex tagħmel aġġustamenti b’kont meħud tal-iżviluppi wara l-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament f’atti leġislattivi oħra tal-Unjoni dwar is-servizzi finanzjarji u l-kontabbiltà inklużi l-istandards tal-kontabbiltà bbażati fuq ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002:
(a)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-kreditu stabbiliti fl-Artikoli 111 sa 134, u fl-Artikoli 143 sa 191;
(b)
l-effetti tal-mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu skont l-Artikoli 193 sa 241;
(c)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għat-titolizzazzjoni stabbiliti fl-Artikoli 242 sa 266;
(d)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskji ta’ kreditu tal-kontroparti skont l-Artikoli 272 sa 311;
(e)
ir-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju operattiv stabbiliti fl-Artikoli 315 sa 324;
(f)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tas-suq stabbiliti fl-Artikoli 325 sa 377;
(g)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tas-saldu stabbiliti fl-Artikoli 378 u 379;
(h)
ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju tal-aġġustament tal-valutazzjoni tal-kreditu stabbiliti fl-Artikoli 383, 384 u 386;
(i)
Il-Parti Tnejn u l-Artikolu 99 biss bħala riżultat tal-iżviluppi fl-istandards tal-kontabbiltà jew ir-rekwiżiti li jqisu l-leġislazzjoni tal-Unjoni.
Artikolu 458
Riskju makroprudenzjali jew sistemiku identifikat fil-livell ta' Stat Membru
1 L-Istati Membri għandhom jinnominaw l-awtorità responsabbli għall-applikazzjoni ta' dan l-Artikolu. Din l-awtorità għandha tkun l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nominata.
2. Fejn l-awtorità determinata skont il-paragrafu 1 tidentifika tibdil fl-intensità tar-riskju makroprudenzjali jew sistemiku fis-sistema finanzjarja bil-potenzjal ta' konsegwenzi negattivi serji għas-sistema finanzjarja u l-ekonomija reali fi Stat Membru speċifiku u li dik l-awtorità tqis li jkun aħjar li jiġu indirizzati permezz ta' miżuri nazzjonali aktar stretti, hija għandha tinnotifika lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni, lill-BERS u lill-ABE b'dan il-fatt u għandha tippreżenta evidenza kwantitattiva u kwalifikattiva rilevanti ta' dawn kollha li ġejjin:
(a)
il-bidliet fl-intensità tar-riskju makroprudenzjali jew sistemiku;
(b)
ir-raġunijiet għalfejn tali bidliet jistgħu joħolqu theddida għall-istabbiltà finanzjarja fil-livell nazzjonali;
(c)
ġustifikazzjoni dwar għalfejn l-Artikoli 124 u 164 ta' dan ir-Regolament u l-Artikoli 101, 103, 104, 105, 133, u 136 tad-Direttiva 2013/36/UE ma jistgħux jindirizzaw b'mod adegwat ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku identifikat, b'kont meħud tal-effettività relattiva ta' dawk il-miżuri;
(d)
abbozz ta' miżuri nazzjonali għal istituzzjonijiet awtorizzati domestikament, jew sottogrupp ta' dawk l-istituzzjonijiet, maħsuba għall-mitigazzjoni tal-bidliet fl-intensità tar-riskju u dwar:
(i)
il-livell ta' fondi proprji stabbiliti fl-Artikolu 92;
(ii)
ir-rekwiżiti għal skoperturi kbar stabbiliti fl-Artikolu 392 u l-Artikolu 395 sa 403;
(iii)
ir-rekwiżiti ta' divulgazzjoni pubblika stabbiliti fl-Artikoli 431 sa 455; jew
(iv)
il-livell tar-riżerva ta' konservazzjoni ta’ kapital imniżżla fl-Artikolu 129 tad-Direttiva 2013/36/UE.
(v)
rekwiżiti ta' likwidità kif imniżżel fil-Parti Sitta;
(vi)
piżijiet tar-riskju għall-individwar ta' bżieżaq spekulattivi ta' assi fis-settur tal-proprjetà residenzjali u kummerċjali; jew
(vii)
skoperturi fi ħdan is-settur finanzjarju;
(e)
spjegazzjoni dwar għaliex l-abbozzi ta' miżuri jitqiesu xierqa, effettivi u proporzjonati mill-awtorità determinata skont il-paragrafu 1 biex tiġi indirizzata s-sitwazzjoni; u
(f)
valutazzjoni tal-impatt pożittiv jew negattiv probabbli tal-abbozzi ta' miżuri fuq is-suq intern abbażi ta' informazzjoni li hija disponibbli għall-Istat Membru kkonċernat.
3. Meta jkunu awtorizzati japplikaw miżuri nazzjonali skont dan l-Artikolu, l-awtoritajiet determinati skont il-paragrafu 1 għandhom jipprovdu lill-awtoritajiet kompetenti rilevanti jew lill-awtoritajiet nominati fi Stati Membri l-informazzjoni rilevanti kollha.
4. Is-setgħa biex jiġi adottat att ta' implimentazzjoni li jirrifjuta l-abbozzi ta' miżuri nazzjonali msemmija fil-punt (d) tal-paragrafu 2 tingħata lill-Kunsill, li jaġixxi b'maġġoranza kwalifikata, fuq proposta mill-Kummissjoni.
Il-BERS u l-ABE għandhom, fi żmien xahar minn meta jirċievu n-notifika msemmija fil-paragrafu2, jagħtu l-opinjonijiet tagħhom dwar il-punti msemmijin f'dak il-paragrafu lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Istat Membru kkonċernat.
Waqt li tieħu l-akbar kont tal-opinjonijiet imsemmijin fit-tieni subparagrafu u jekk ikun hemm evidenza robusta, qawwija u dettaljata li l-miżura ser ikollha impatt negattiv fuq is-suq intern li tegħleb il-benefiċċji tal-istabbilità finanzjarja li jirriżultaw fi tnaqqis tar-riskji makroprudenzjali jew sistemiċi identifikati, il-Kummissjoni tista', fi żmien xahar, tipproponi lill-Kunsill att ta' implimentazzjoni li jirrifjuta l-abbozzi ta' miżuri nazzjonali.
Fin-nuqqas ta' proposta tal-Kummissjoni f'dak il-perijodu ta' xahar, l-Istat Membru kkonċernat jista' b'mod immedjat jadotta l-abbozz ta' miżuri nazzjonali għal perijodu ta' mhux aktar minn sentejn jew sal-waqt meta ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku ma jibqax jeżisti jekk dan iseħħ qabel.
Il-Kunsill għandu jiddeċiedi dwar il-proposta tal-Kummissjoni fi żmien xahar wara l-wasla tal-proposta u jiddikjara r-raġunijiet għar-rifjut jew le tal-abbozz ta' miżuri nazzjonali.
Il-Kunsill għandu jirrifjuta biss l-abbozz ta' miżuri nazzjonali proposti jekk iqis li waħda jew iżjed mill-kondizzjonijiet li ġejjin ma tkunx ġiet osservata:
(a)
it-tibdil fl-intensità tar-riskju makroprudenzjali jew sistemiku jkunu ta' tali natura li jkunu ta' riskju għall-istabbiltà finanzjarja fil-livell nazzjonli;
(b)
l-Artikoli 124 u 164 ta' dan ir-Regolament u l-Artikoli 101, 103, 104, 105, 133 u 136 tad-Direttiva 2013/36/UE[ ma jistgħux jindirizzaw b'mod adegwat ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku identifikat, b'kont meħud tal-effettività relattiva ta' dawk il-miżuri;
(c)
l-abbozzi talmiżuri nazzjonali huma iktar adatti biex jindirizzaw ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku identifikat u ma jinvolvux effetti negattivi sproporzjonati fuq is-sistema finanzjarja kollha, jew partijiet minnha, fi Stati Membri oħrajn jew fl-Unjoni kollha, għalhekk b'mod li jifformaw jew joħolqu ostakolu għall-funzjonament tas-suq intern;
(d)
il-kwistjoni tikkonċerna biss Stat Membru wieħed; u
(e)
ir-riskji ma jkunux diġà ġew indirizzati minn miżuri oħrajn f'dan ir-Regolament jew fid-Direttiva 2013/36/UE
Il-valutazzjoni tal-Kunsill għandha tikkunsidra l-opinjoni tal-BERS u l-ABE u għandha tkun ibbażata fuq l-evidenza ppreżentata f'konformità mal-paragrafu 1 mill-awtorità determinata skont il-paragrafu 1.
Fin-nuqqas ta' att ta' implimentazzjoni tal-Kunsill li tirrifjuta l-abbozzi tal-miżuri nazzjonali fi żmien xahar minn meta tiġi riċevuta l-proposta tal-Kummissjoni, l-Istat Membru jista' jadotta l-miżuri u japplikom għal perijodu ta' mhux aktar minn sentejn jew sal-waqt meta ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku ma jibqax jeżisti jekk dan iseħħ qabel.
5. Stati Membri oħra jistgħu jirrikonoxxu l-miżuri stabbiliti skont dan l-Artikolu u japplikawhom għal fergħat awtorizzati domestikament lokalizzati fl-Istat Membru awtorizzat li japplika l-miżuri.
6. Fejn l-Istati Membri jirrikonoxxu l-miżuri stabbiliti skont dan l-Artikolu, huma għandhom jinnotifikaw lill-Kunsill, lill-Kummissjoni, lill-ABE, lill-BERS u lill-Istat Membru awtorizzat li japplika l-miżuri.
7. Meta jkun qed jiddeċiedi jekk jirrikonoxxix il-miżuri stabbiliti skont dan l-Artikolu, l-Istat Membru għandu jqis il-kriterji mniżżlin fil-paragrafu4.
8. L-Istat Membru awtorizzat biex japplika l-miżuri jista' jitlob lill-BERS biex joħroġ rakkomandazzjoni kif imsemmi fl-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010 lil Stat Membru jew aktar li ma jirrikonoxxux il-miżuri.
9. Qabel l-iskadenza tal-awtorizzazzjoni maħruġa skont il-paragrafu4, l-Istat Membru għandu, f'konsultazzjoni mal-BERS u l-ABE jirrevedi s-sitwazzjoni u jista' jadotta, f'konformità mal-proċedura msemmija fil-paragrafu4, deċiżjoni ġdida għall-estensjoni tal-perijodu tal-applikazzjoni tal-miżuri nazzjonali kull darba għal sena waħda addizzjonali. Wara l-ewwel estensjoni, il-Kummissjoni għandha, f'konsultazzjoni mal-BERS u l-ABE, tirrevedi s-sitwazzjoni tal-inqas darba fis-sena.
10. Minkejja l-proċedura kif stabbilita fil-paragrafi 3 sa 9, l-Istati Membri għandhom jitħallew iżidu l-piżijiet tar-riskju 'l fuq minn dawk previsti f’dan ir-Regolament ta' mhux aktar minn 25 %, għal dawk l-iskoperturi identifikati fil-punti (vi) u (vii) tal-paragrafu 2(d) ta’ dan l-Artikolu) u jirrestrinġu l-limitu ta' skopertura kbira prevista fl-Artikolu 395 ta' mhux aktar minn 15 % għal perijodu ta' mhux aktar minn sentejn jew sakemm ir-riskju makroprudenzjali jew sistemiku ma jibqax jeżisti jekk dan iseħħ qabel, dment li l-kondizzjonijiet u r-rekwiżiti tan-notifika fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu jiġu sodisfatti.
Artikolu 459
Rekwiżiti prudenzjali
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa sabiex tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 462, sabiex timponi, għal perijodu ta’ sena, rekwiżiti prudenzjali aktar stretti għal skoperturi fejn dan huwa neċessarju sabiex jiġu indirizzati l-bidliet fl-intensità tar-riskji mikroprudenzjali u makroprudenzjali li jirriżultaw minn żviluppi fis-suq fl-Unjoni jew barra l-Unjoni li jaffettwaw lill-Istati Membri kollha, u fejn l-istrumenti ta' dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE mhumiex biżżejjed biex jindirizzaw dawn ir-riskji, b'mod partikolari fuq ir-rakkomandazzjoni jew l-opinjoni tal-BERS jew l-ABE, dwar:
(a)
il-livell ta' fondi proprji stabbilit fl-Artikolu 92;
(b)
ir-rekwiżiti għal skoperturi kbar stabbiliti fl-Artikolu 392 u l-Artikoli 395 sa 403;
(c)
ir-rekwiżiti ta' divulgazzjoni pubblika stabbiliti fl-Artikoli 431 sa 455.
Mill-inqas darba fis-sena, il-Kummissjoni megħjuna mill-BERS, għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar żviluppi tas-suq li potenzjalment jitolbu l-użu ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 460
Likwidità
1. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa sabiex tadotta att iddelegat skont l-Artikolu 462 sabiex tispeċifika fid-dettall ir-rekwiżit ġenerali stabbilit fl-Artikolu 412(1). L-att iddelegat adottat skont dan il-paragrafu għandu jkun ibbażat fuq l-elementi li għandhom jiġu rrappurtati skont il-Parti Sitta, Titolu II u l-Anness III, għandu jispeċifika ċ-ċirkostanzi li fihom l-awtoritajiet kompetenti għandhom jimponu livelli speċifiċi ta' flussi ’il ġewwa u ’l barra fuq istituzzjonijiet ta’ kreditu sabiex ikunu koperti r-riskji speċifiċi li huma esposti għalihom, u għandu jirrispetta l-limiti massimi stabbiliti fil-paragrafu 2.
2. Ir-rekwiżit ta' kopertura għal-likwidità msemmi fl-Artikolu 412 għandu jiġi introdott f'konformità mal-introduzzjoni gradwali li ġejja:
(a)
60 % tar-rekwiżit ta' kopertura għal-likwidità fl-2015;
(b)
70 % mill-1 ta’ Jannar 2016;
(c)
80 % mill-1 ta’ Jannar 2017;
(d)
100 % mill-1 ta’ Jannar 2018.
Għal dan il-għan, il-Kummissjoni għandha tieħu kont tar-rapporti msemmijin fl-Artikolu 509(1), (2) u (3) u l-istandards internazzjonali żviluppati mill-fora internazzjonali kif ukoll l-ispeċifiċatijiet tal-Unjoni.
Il-Kummissjoni għandha tadotta l-att iddelegat imsemmi fil-paragrafu 1 sat-30 ta’ Ġunju 2014. Dan għandu jidħol fis-seħħ sal-31 ta’ Diċembru 2014, iżda ma għandux japplika qabel l-1 ta’ Jannar 2015.
Artikolu 461
Reviżjoni tal-introduzzjoni gradwali tar-rekwiżit ta’ kopertura tal-likwidità
1. L-ABE għandha, wara li tikkonsulta lill-BERS, tirrapporta lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju 2016 dwar jekk l-introduzzjoni gradwali tar-rekwiżit ta’ kopertura tal-likwidità speċifikata fl-Artikolu 460(2) għandhiex tiġi emendata. Din l-analiżi għandha tieħu kont dovut tal-iżviluppi regolatorji tas-suq u dawk internazzjonli kif ukoll tal-ispeċifiċatijiet tal-Unjoni.
Fir-rapport tagħha, l-ABE għandha tivvaluta b'mod partikolari introduzzjoni diferita tal-istandard mimimu vinkolanti ta' 100 %, sal-1 ta’ Jannar 2019. Ir-rapport għandu jieħu kont tar-rapporti annwali msemmijin fl-Artikolu 509(1), id-data dwar is-suq rilevanti u r-rakkomandazzjonijiet tal-awtoritajiet kompetenti kollha.
2. Fejn meħtieġ biex jiġu indirizzati l-iżviluppi fis-swieq u żviluppi oħrajn, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta att iddelegat f'konformità mal-Artikolu 462 sabiex tibdel l-introduzzjoni gradwali speċifikata fl-Artikolu 460 u tiddiferixxi sal-2019 l-introduzzjoni ta' standard mimimu vinkolanti ta' 100 % għar-rekwiżit ta' kopertura għal-likwidità stabbilit fl-Artikolu 412(1) u biex fl-2008 tapplika standard mimimu vinkolanti ta' 90 % għar-rekwiżit tal-kopertura tal-likwidità.
Għall-għanijiet ta' valutazzjoni tal-ħtieġa ta' diferiment il-Kummissjoni għandha tieħ kont tar-rapport u l-valutazzjoni msemmija fil-paragrafu 1.
Att iddelegat adottat f'konformità ma' dan l-Artikolu m'għandux japplika qabel l-1 ta’ Jannar 2018 u għandu jidħol fis-seħħ sat-30 ta’ Ġunju 2017.
Artikolu 462
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa tal-adozzjoni ta’ atti ddelegati qiegħda tingħata lill-Kummissjoni soġġetta għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħat tal-adozzjoni ta' atti ddelegati msemmija fl-Artikoli 456 sa 460 għandha tkun ikkonferita għal perijodu indeterminat ta' żmien minn 31 ta’ Diċembru 2014.
3. Id-delega tas-setgħat imsemmija fl-Artikoli 456 sa 460 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni għal revoka ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Għandha tidħol fis-seħħ fil-jum li jsegwi l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data sussegwenti li tkun speċifikata fiha. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att iddelegat diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah fl-istess waqt lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikoli 456 sa 460 għandu jidħol biss fis-seħħ jekk ma tiġi espressa l-ebda oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill f'perijodu ta' tliet xhur min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill t-tnejn li huma jkunu infurmaw lill-Kummissjoni bil-fatt li mhumiex se jqajmu oġġezzjoni. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż bi tliet xhur fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 463
Oġġezzjonijiet għall-istandards tekniċi regolatorji
Fejn il-Kummissjoni tadotta standard tekniku regolatorju skont dan ir-Regolament li jkun l-istess bħall-abbozz ta' standard tekniku regolatorju ppreżentat mill-ABE, il-perijodu li matulu l-Parlament Ewropew u l-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għal dak l-istandard tekniku regolatorju għandu jkun xahar mid-data ta' notifika. Fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill dak il-perijodu għandu jiġi estiz b'xahar. Permezz ta' deroga mit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, il-perijodu li matulu l-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għal dak l-istandard tekniku regolatorju jista', fejn adatt, jiġi estiż b'xahar ieħor.
Artikolu 464
Kumitat Bankarju Ewropew
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna mill-Kumitat Bankarju Ewropew stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2004/10/KE (32). Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu jkun applikabbli l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
PARTI GĦAXRA
DISPOŻIZZJONIJIET TRANSIZZJONALI, RAPPORTI, ANALIŻI U EMENDI
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET TRANSIZZJONALI
KAPITOLU 1
Rekwiżiti ta' fondi proprji, qligħ mhux realizzat u telf imkejjel b'valur u tnaqqis ġust
Taqsima 1
Rekwiżiti ta' fondi proprji
Artikolu 465
Rekwiżiti ta' fondi proprji
1. Permezz ta’ deroga mill-punti (a) u (b) tal-Artikolu 92(1) għandhom japplikaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji li ġejjin matul il-perijodu mill 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014:
(a)
proporzjon ta’ kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ livell li jaqa’ fil-medda ta’ 4 % sa 4,5 %;
(b)
proporzjon ta’ kapital ta' Grad 1 ta’ livell li jaqa’ fil-medda ta’ 5,5 % sa 6 %.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw u jippubblikaw il-livelli tal-proporzjonijiet ta’ kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 u ta' Grad 1 fil-meded speċifikati fil-paragrafu 1 li l-istituzzjonijiet għandhom jilħqu jew jaqbżu.
Artikolu 466
L-ewwel darba li jiġu applikati l-Istandards Internazzjonali ta’ Rappurtar Finanzjarju
B'deroga mill-Artikolu 24(2), l-awtoritajiet kompetent għandhom jagħtu lill-istituzzjonijiet li huma meħtieġa jwettqu l-valutazzjoni tal-assi u elementi li ma jidhrux fil-karta tal-bilanċ u d-determinazzjoni tal-fondi proprji f'konformità mal-Istandards Internazzjonali tal-Kontabbiltà kif japplikaw skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 għall-ewwel darba fi żmien 24 xahar għall-implimentazzjoni tal-proċessi interni u r-rekwiżiti tekniċi meħtieġa.
Taqsima 2
Qligħ mhux realizzat u telf imkejjel b'valur ġust
Artikolu 467
Telf mhux realizzat ikkalkulat b'valur ġust
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 35, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet għandhom jinkludu fil-kalkolu tal-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tagħhom il-perċentwal applikabbli tat-telf mhux realizzat relatat mal-assi jew il-passivi kkalkulat b'valur ġust biss, u rrapurtat fuq il-karta tal-bilanċ, għajr dawk imsemmija fl-Artikolu 33 u t-telf l-ieħor kollu mhux realizzat irrapurtat bħala parti mill-kont tal-qligħ u t-telf.
2. Il-perċentwal applikabbli għall-finijiet tal-paragrafu 1 għandu jaqa’ fil-meded li ġejjin:
(a)
20 % sa 100 % matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
40 % sa 100 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(c)
60 % sa 100 %matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016; u
(d)
80 % sa 100 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017.
B'deroga mill-paragrafu 1, l-awtoritajiet kompetenti, f'każijiet fejn trattament bħal dan kien jiġi applikat qabel 1 ta’ Jannar 2014 jistgħu jippermettu lill-istituzzjonijiet biex ma jinkludu fl-ebda element tal-fondi proprji qligħ jew telf mhux realizzat fuq skoperturi lil gvernijiet ċentrali klassifikati fil-kategorija “Disponibbli għall-Bejgħ” tal-IAS 39 approvat mill-UE.
It-trattament stipulat fit-tieni subparagrafu għandu jiġi applikat sakemm il-Kummissjoni tkun adottat regolament abbażi tar-Regolament (KE) Nru 1606/2002 li japprova s-sostituzzjoni tal-IAS 39 mill-Istandard Internazzjonali ta’ Rappurtar Finanzjarju.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw u jippubblikaw il-perċentwal applikabbli fil-meded speċifikati fil-punti (a) sa (d) tal-paragrafu 2.
Artikolu 468
Qligħ mhux realizzat ikkalkulat b'valur ġust
1. B'deroga mill-Artikolu 35, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet għandhom ineħħu mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tagħhom il-perċentwal applikabbli tal-qligħ mhux realizzat relatat mal-assi jew il-passivi kkalkulat skont il-valur ġust u rrapurtat fuq il-karta tal-bilanċ, għajr dawk imsemmija fl-Artikolu 33 u l-qligħ l-ieħor kollu mhux realizzat bl-eċċezzjoni ta' dawk relatati mal-proprjetajiet tal-investiment irrapurtati bħala parti mill-kont tal-qligħ u t-telf. L-ammont reżidwu li jirriżulta m'għandux jitneħħa mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-perċentwal applikabbli għandu jkun ta’ 100 % matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014, u għandu, wara din id-data, jaqa’ taħt il-meded li ġejjin:
(a)
60 % sa 100 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(b)
40 % sa 100 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
(c)
20 % sa 100 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017.
Mill-1 ta’ Jannar 2015, fejn skont l-Artikolu 467, awtorità kompetenti teħtieġ li l-istituzzjonijiet jinkludu fil-kalkolu tal-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 100 % tat-telf mhux realizzat ikkalkulat b'valur ġust, l-awtorità kompetenti tista' wkoll tippermetti lill-istituzzjonijiet jinkludu 100 % tal-qligħ mhux realizzat ikkalkulat b'valur ġust f'dan il-kalkolu.
Mill-1 ta’ Jannar 2015, fejn taħt l-Artikolu 467 awtorità kompetenti teħtieġ lil istituzzjonijiet li jinkludu perċentwal ta' telf mhux realizzat ikkalkulat b'valur ġust fil-kalkolu tal-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 dik l-awtorità kompetenti ma għandhiex tistabbilixxi perċentwal applikabbli għal qligħ mhux realizzat taħt il-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu li jaqbeż il-perċentwal applikabbli għal telf mhux realizzat stabbilit skont l-Artikolu 467.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhomjiddeterminaw u jippubblikaw il-perċentwal applikabbli tal-qligħ mhux realizzat fil-meded speċifikati fil-punti (a) sa (c) tal-paragrafu 2 li ma tneħħiex mill-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1.
4. B'deroga mill-Artikolu 33(1), matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2013 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet għandhom jinkludu fil-fondi proprji tagħhom il-perċentwal applikabbli, kif speċifikat fl-Artikolu 478, tal-qligħ u telf b’valur ġust minn obbligazzjonijiet tad-derivati li jirriżultaw mir-riskju tal-kreditu proprju tagħhom.
Taqsima 3
Tnaqqis
Subtaqsima 1
Taqqis minn elementi tal-ekwità komuni ta' grad 1
Artikolu 469
Tnaqqis mill-elementi tal-Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 36(1), matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, għandu japplika dan li ġej:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 il-perċentwal applikabbli speċifikat fl-Artikolu 478 tal-ammonti meħtieġa sabiex jitnaqqsu skont il-punti (a) sa (h) tal-Artikolu 36(1), għajr l-assi tat-taxxa differita li jistrieħu fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet rilevanti stabbiliti fl-Artikolu 472 għall-ammonti reżidwi ta’ elementi li jeħtiġilhom jitnaqqsu skont il-punti (a) sa (h) tal-Artikolu 36(1), għajr l-assi ta’ taxxa differita li jistrieħu fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji;
(c)
l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 il-perċentwal applikabbli speċifikat fl-Artikolu 478 tal-ammont totali li jeħtieġlu jitnaqqas skont il-punti (c) u (i) tal-Artikolu 36(1) wara li jiġi applikat l-Artikolu 470;
(d)
l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 472(5) jew (11), kif applikabbli, għall-ammont reżidwu totali tal-elementi meħtieġa sabiex jitnaqqsu skont il-punti (c) u (i) tal-Artikolu 36(1) wara li jiġi applikat l-Artikolu 470.
2. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-porzjon tal-ammont reżidwu totali msemmi fil-punt (d) tal-paragrafu 1, li huwa soġġett għall-Artikolu 472(5), billi jinqasam l-ammont speċifikat fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu bl-ammont speċifikat fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont tal-assi tat-taxxa differita li huma dipendenti fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 470(2);
(b)
is-somma tal-ammonti msemmija fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 470(2).
3. L-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-porzjon tal-ammont reżidwu totali msemmi fil-punt (d) tal-paragrafu 1 li huwa soġġett għall-Artikolu 472(11) billi jinqasam l-ammont speċifikat fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu bl-ammont speċifikat fil-punt (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont ta’ holdings diretti jew indiretti fl-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 imsemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 470(2);
(b)
is-somma tal-ammonti msemmija fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 470(2).
Artikolu 470
Eżenzjoni mit-tnaqqis mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, l-elementi rilevanti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 għandhom jinkludu l-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni kkalkolati wara li jiġu applikati d-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 32 sa 35 u wara li jsir it-tnaqqis skont il-punti (a) sa (h), (k)(ii) sa (v) u (l) tal-Artikolu 36(1), għajr assi tat-taxxa differita li jistrieħu fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji.
2. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 48(1), matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet ma għandhomx inaqqsu l-elementi elenkati fil-punti (a) u (b) ta' dan il-paragrafu li meta jkunu aggregati jiġu daqs jew inqas minn 15 % tal-elementi rilevanti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 tal-istituzzjoni:
(a)
assi tat-taxxa diferiti li jiddependu fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji u li meta jkunu aggregati jkunu daqs jew inqas minn 10 % tal-element rilevanti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(b)
fejn istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju, il-holdings diretti, indiretti u sintetiċi mill-istituzzjoni fl-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ dik l-entità li meta jkunu aggregati jiġu daqs jew inqas minn 10 % tal-elementi rilevanti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1.
3. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 48(4), l-elementi eżenti mit-tnaqqis skont il-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu għandhom jiġu ppeżati skont ir-riskju b’250 %. L-elementi msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu għandhom ikunu soġġetti għar-rekwiżiti tat-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
Artikolu 471
Eżenzjoni mit-Tnaqqis ta' Holdings ta' Ekwità f'Kumpanniji ta' Assigurazzjoni mill-Elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. B'deroga mill-Artikolu 49(1), matul il-perijodu 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2022, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu li l-istituzzjonijiet ma jnaqqsux holdings ta' ekwità f'impriżi tal-assigurazzjoni, impriżi tar-riassigurazzjoni u kumpanniji azzjonarji tal-assigurazzjoni meta jkunu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a), (c) u (e) tal-Artikolu 49(1);
(b)
l-awtoritajiet kompetenti jkunu sodisfatti bil-livell ta' kontroll tar-riskju u l-proċeduri tal-analiżi finanzjarja adottati speċifikament mill-istituzzjoni sabiex tissorvelja l-investiment fl-impriża jew kumpannija holding;
(c)
il-holdings ta' ekwità tal-istituzzjoni fl-impriża tal-assigurazzjoni, l-impriża tar-riassigurazzjoni jew kumpannija holding tal-assigurazzjoni ma jkunux aktar minn 15 % tal-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 maħruġa minn dik l-entità ta' assigurazzjoni sal-31 ta’ Diċembru 2012 u matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2013 sal-31 ta’ Diċembru 2022;
(d)
l-ammont ta' holding ta' ekwità li ma jitnaqqasx ma jkunx aktar mill-ammont miżmum fl-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 fl-impriża tal-assigurazzjoni, l-impriża tar-riassigurazzjoni jew il-kumpannija holding tal-assigurazzjoni sal-31 ta’ Diċembru 2012;
2. Il-holdings ta' ekwità li ma jitnaqqsux skont il-paragrafu 1 għandhom jikkwalifikaw bħala skoperturi u ppeżati għar-riskju f'370 %.
Artikolu 472
Elementi mhux imnaqqsa mill-Ekwità Komuni ta' Grad 1
1. B'deroga mill-punt (c) tal-Artikolu 33(1) u mill-punti (a) sa (i) tal-Artikolu 36(1), matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan l-Artikolu għall-ammonti reżidwi ta’ elementi msemmijin fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 468(4) u fil-punti (b) u (d) tal-Artikolu 469(1), kif applikabbli.
2. L-ammont reżidwu tal-aġġustamenti ta' valutazzjoni għad-derivati li jirriżultaw mir-riskju tal-kreditu proprju ta’ istituzzjoni ma għandux jitnaqqas.
3. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu ta’ telf tas-sena finanzjarja attwali msemmijin fil-punt (a) tal-Artikolu 36(1):
(a)
telf li huwa materjali jiġi mnaqqas mill-elementi tal-Grad 1;
(b)
telf li mhuwiex materjali ma jiġix imnaqqas.
4. L-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu l-ammont reżidwu tal-assi intanġibbli msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 36(1)(b) mill-elementi tal-Grad 1.
5. L-ammont reżidwu tal-assi tat-taxxa differita msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 36(1) ma għandux jitnaqqas u għandu jkun soġġett għal piż tar-riskju ta’ 0 %.
6. L-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fl-Artikolu 36(1)(d) għandu jitnaqqas nofs mill-elementi tal-Grad 1 u nofs mill-elementi tal-Grad 2.
7. L-ammont reżidwu tal-assi ta’ fond definit ta’ pensjoni ta’ benefiċċju msemmi fl-Artikolu 36(1)(e) ma għandux jitnaqqas mill-ebda element tal-fondi proprji u għandu jiġi inkluż fl-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 sakemm dak l-ammont kien ikun rikonoxxut bħala fondi proprji oriġinali skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punti (a) sa (ca) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE.
8. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu ta’ holdings fl-istrumenti proprji ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 imsemmija fl-Artikolu 36(1)(f):
(a)
l-ammont ta’ holdings diretti jitnaqqas mill-elementi ta' Grad 1;
(b)
l-ammont ta’ holdings indiretti u sintetiċi, inklużi l-istrumenti proprji ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 li l-istituzzjoni tista’ tkun obbligata tixtri minħabba obbligu kuntrattwali kontinġenti jew eżistenti, ma jitnaqqasx u huwa soġġett għal piż tar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u għar-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
9 L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu ta’ holdings tal-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ entità tas-settur finanzjarju fejn l-istituzzjoni għandha holdingst transversali reċiproċi ma’ dik l-entità msemmija fil-punt (g) tal-Artikolu 36(1):
(a)
fejn istituzzjoni ma għandhiex investiment sinifkanti f’dik l-entità tas-settur finanzjarju, l-ammont tal-holding tagħha fl-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ dik l-entità huwa ttrattat bħala wieħed li jaqa’ taħt il-punt (h) tal-Artikolu 36(1);
(b)
fejn istituzzjoni għandha investiment sinifikanti f’dik l-entità tas-settur finanzjarju, l-ammont ta’ holdings tagħha fl-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta’ dik l-entità huwa ttrattat bħala wieħed li jaqa’ taħt il-punt (i) tal-Artikolu 36(1).
10. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammonti reżidwi tal-elementi msemmija fil-punt (h) tal-Artikolu 36(1):
(a)
l-ammonti meħtieġa jitnaqqsu li jirrelataw mal-holdings diretti jitnaqqsu nofs mill-elementi ta' Grad 1 u nofs mill-elementi ta' Grad 2;
(b)
l-ammonti li jirrelataw mal-holdings indiretti u sintetiċi mhumiex imnaqqsa u huma soġġetti għal piżjiet tar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u għar-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
11. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammonti reżidwi tal-elementi msemmija fil-punt (i) tal-Artikolu 36(1):
(a)
l-ammonti meħtieġa jitnaqqsu li jirrelataw mal-holdings diretti jitnaqqsu nofs mill-elementi ta' Grad 1 u nofs mill-elementi ta' Grad 2;
(b)
l-ammonti li jirrelataw mal-holdings indiretti u sintetiċi ma jitnaqqsux u huma soġġetti għal piżijiet tar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u għar-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
Artikolu 473
Introduzzjoni tal-emendi għall-IAS 19
1. Permezz ta' deroga mill-Artikolu 481, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2018, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu li l-istituzzjonijiet li jħejju l-kontijiet tagħhom f'konformità mal-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà adottati skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 6(2) tar-Regolament (KE) Nru 1606/2002 iżidu mal-kapital ta' Ekwità Komuni ta’ Grad 1 tagħhom l-ammont applikabbli skont il-paragrafu 2 jew 3 ta' dan l-Artikolu, kif applikabbli, multiplikat bil-fattur applikat skont il-paragrafu 4.
2. L-ammont applikabbli għandu jiġi kkalkulat billi jitnaqqas mit-total derivat skont punt (a) is-somma derivata skont il-punt (b):
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valur tal-assi tal-fondi jew pjanijiet ta' pensjonijiet b’benefiċċju definit tagħhom, kif applikabbli f'konformità mar-Regolament (KE) Nru 1126/2008 (33) kif emendat bir-Regolament (UE) Nru 1205/2011 (34). L-istituzzjonijiet imbagħad għandhom inaqqsu mill-valuri ta' dawn l-assi l-valuri tal-obbligi taħt l-istess fondi jew pjanijiet determinati skont l-istess regoli ta' kontabbiltà;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom jiddeterminaw il-valuri tal-assi tal-fondi jew pjanijiet ta' pensjonijiet b’benefiċċju definit tagħhom, kif applikabbli, skont ir-regoli stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1126/2008. L-istituzzjonijiet imbagħad għandhom inaqqsu mill-valuri ta' dawk l-assi, il-valuri tal-obbligazzjonijiet taħt l-istess fondi jew pjanijiet determinati skont l-istess regoli ta' kontabbiltà.
3. L-ammont determinat skont il-paragrafu 2 għandu jkun limitat għall-ammont mhux meħtieġ li jitnaqqas mill-fondi proprji, qabel 1 ta’ Jannar 2014 skont il-miżuri ta' traspożizzjoni nazzjonali tad-Direttiva 2006/48/KE, dment li dawk il-miżuri ta' traspożizzjoni nazzjonali jkunu eliġibbli għat-trattament stipulat fl-Artikolu 481 ta' dan ir-Regolament fl-Istat Membru kkonċernat.
4. Għandhom japplikaw il-fatturi li ġejjin:
(a)
1 fil-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
0,8 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(c)
0,6 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
(d)
0,4 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017;
(e)
0,2 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2018 sal-31 ta’ Diċembru 2018.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw il-valuri tal-assi u l-obbligazzjonijiet skont il-paragrafu 2 fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji ppubblikati tagħhom.
Subtaqsima 2
Tnaqqis minn elementi addizzjonali ta' grad 1
Artikolu 474
Tnaqqis minn elementi ta’ Grad 1 Addizzjonali
Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 56, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, għandu japplika dan li ġej:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu mill-elementi Addizzjonali tal-Grad 1 l-perċentwal applikabbli speċifikat fl-Artikolu 478 tal-ammonti meħtieġa jitnaqqsu skont l-Artikolu 56;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 475 għall-ammonti reżidwi tal-elementi meħtieġa jitnaqqsu skont l-Artikolu 56.
Artikolu 475
Elementi mhux imnaqqsa mill-elementi Addizzjonali tal-Grad 1
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 56, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, ir-rekwiżiti stabbiliti f’dan l-Artikolu għandhom japplikaw għall-ammonti reżidwi msemmijin fil-punt (b) tal-Artikolu 474.
2. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 56:
(a)
holdings diretti fi strumenti proprji Addizjonali tal-Grad 1 jitnaqqsu mill-elementi tal-Grad 1 skont il-valur fil-kontijiet;
(b)
holdings indiretti u sintetiċi ta’ strumenti proprji Addizzjonali tal-Grad 1, inklużi strumenti proprji Addizzjonali tal-Grad 1 li istituzzjoni tista’ tkun obbligata li tixtri minħabba obbligu kuntrattwali kontinġenti jew eżistenti, ma jitnaqqsux u huma ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u soġġetti għar-rekwiżiti tat-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
3. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 56:
(a)
fejn istituzzjoni ma għandhiex investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju li magħha għandha holdings transversi reċiproċi, l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi tagħha ta’ dawk l-istrumenti Addizzjonali tal-Grad 1 ta’ dik l-entità huwa ttrattat bħala wieħed li jaqa’ taħt il-punt (c) tal-Artikolu 56;
(b)
fejn l-istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju li magħha għandha holdings transversali reċiproċi, l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi tagħha ta’ dawk l-istrumenti Addizzjonali tal-Grad 1 ta’ dik l-entità huwa ttrattat bħala wieħed li jaqa’ taħt il-punt (d) tal-Artikolu 56.
4. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fil-punti (c) u (d) tal-Artikolu 56:
(a)
l-ammont relatat mal-holdings diretti meħtieġa sabiex jitnaqqsu skont il-punti (c) u (d) tal-Artikolu 56 jitnaqqsu nofs mill-elementi tal-Grad 1 u nofs mill-elementi tal-Grad 2;
(b)
l-ammont relatat mal-holdings indiretti u sintetiċi meħtieġa sabiex jitnaqqsu skont il-punti (c) u (d) tal-Artikolu 56 ma għandhomx jitnaqqsu u għandhom ikunu soġġetti għal piż tar-riskju skont il-Kapitolu 2 or 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u għar-rekwiżiti tat-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
Subtaqsima 3
Tnaqqis minn elementi ta' grad 2
Artikolu 476
Tnaqqis minn elementi ta’ Grad 2
Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 66, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, għandu japplika dan li ġej:
(a
l-istituzzjonijiet għandhom inaqqsu mill-elementi tal-Grad 2 il-perċentwal applikabbli speċifikat fl-Artikolu 478 tal-ammonti meħtieġa jitnaqqsu skont l-Artikolu 66;
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 477 għall-ammonti reżidwi meħtieġa jitnaqqsu skont l-Artikolu 66.
Artikolu 477
Tnaqqis minn elementi ta’ Grad 2
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 66, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, ir-rekwiżiti stabbiliti f’dan l-Artikolu għandhom japplikaw għall-ammonti reżidwi msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 476.
2. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 66:
(a)
holdings diretti tal-istrumenti proprji tal-Grad 2 jitnaqqsu skont il-valur fil-kontijiet mill-elementi tal-Grad 2;
(b)
holdings indiretti u sintetiċi fl-istrumenti proprji tal-Grad 2, inklużi dawk l-istrumenti proprji tal-Grad 2 li l-istituzzjoni tista’ tkun obbligata tixtri minħabba obbligu kuntrattwali eżistenti jew kontinġenti, ma jitnaqqsux u huma ppeżati skont ir-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u soġġetti għar-rekwiżiti tat-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
3. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 66:
(a)
fejn istituzzjoni ma jkollhiex investiment sinifikanti fl-entità tas-settur finanzjarju li magħha jkollha holdings transversali reċiproċi, l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi tagħha tal-istrumenti tal-Grad 2 tal-entità huwa ttrattat bħala wieħed li jaqa’ taħt il-punt (c) tal-Artikolu 66;
(b)
fejn l-istituzzjoni jkollha investiment sinifikanti f’entità tas-settur finanzjarju li magħha jkollha holdings transversali reċiproċi, l-ammont ta’ holdings diretti, indiretti u sintetiċi tal-istrumenti tal-Grad 2 ta’ dik l-entità tas-settur finanzjarju huwa ttrattat bħala wieħed li jaqa’ taħt il-punt (d) tal-Artikolu 66.
4. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan li ġej għall-ammont reżidwu tal-elementi msemmija fil-punti (c) u (d) tal-Artikolu 66:
(a)
l-ammont relatat mal-holdings diretti li huwa meħtieġ jitnaqqas skont il-punti (c) u (d) tal-Artikolu 66 jitnaqqas nofs mill-elementi tal-Grad 1 u nofs mill-elementi tal-Grad 2;
(b)
l-ammont relatat mal-holdings indiretti u sintetiċi li huwa meħtieġ jitnaqqas skont il-punti (c) u (d) tal-Artikolu 66 ma għandux jitnaqqas u huwa soġġett għal piż tar-riskju skont il-Kapitolu 2 jew 3 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u r-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
Subtaqsima 4
Perċentwali applikabbli għal tnaqqis
Artikolu 478
Perċentwali applikabbli għat-tnaqqis minn elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, Addizzjonali ta' Grad 1 u Grad 2
1. Il-perċentwal applikabbli għall-finijiet tal-Artikolu 468(4), il-punti (a) u (c) tal-Artikolu 469, il-punt (a) tal-Artikolu 474 u l-punt (a) tal-Artikolu 476 għandhom jaqgħu fil-meded li ġejjin:
(a)
20 % sa 100 % għall-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
40 % sa 100 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(c)
60 % sa 100 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
(d)
80 % sa 100 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017.
2. Permezz ta’ deroga mill-paragrafu 1, għall-elementi imsemmijin fil-punt (c) tal-Artikolu 36(1) li kienu jeżistu qabel il-perċentwal applikabbli għall-finijiet tal-punt (c) tal-Artikolu 469(1) għadu jaqa' fil-meded li ġejjin:
(a)
0 % sa 100 % għall-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 to 2 ta’ Jannar 2015;
(b)
10 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2015 to 2 ta’ Jannar 2016;
(c)
20 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’Jannar 2016 to 2 ta’ Jannar 2017;
(d)
30 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2017 to 2 ta’ Jannar 2018;
(e)
40 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2018 to 2 ta’ Jannar 2019;
(f)
50 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2019 to 2 ta’ Jannar 2020;
(g)
60 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2020 to 2 ta’ Jannar 2021;
(h)
70 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2021 to 2 ta’ Jannar 2022;
(i)
80 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2022 to 2 ta’ Jannar 2023;
(j)
90 % sa 100 % għall-perijodu minn 2 ta’ Jannar 2023 to 2 ta’ Jannar 2024.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhomjiddeterminaw u jippubblikaw perċentwal applikabbli fil-meded speċifikati fil-paragrafi 1 u 2 għal kull tnaqqis li ġej:
(a)
it-tnaqqis individwali meħtieġ skont il-punti (a) sa (h) tal-Artikolu 36(1), għajr l-assi tat-taxxa differita li jistrieħu fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji;
(b)
l-ammont aggregat tal-assi tat-taxxa differita li jistrieħu fuq il-profitabbiltà fil-ġejjieni u li jirriżultaw minn differenzi temporanji u l-elementi msemmija fil-punt (i) tal-Artikolu 36(1) li għandu jitnaqqas skont l-Artikolu 48;
(c)
kull tnaqqis li għandu jsir skont il-punti (b) sa (d) tal-Artikolu 56;
(d)
kull tnaqqis li għandu jsir skont il-punti (b) sa (d) tal-Artikolu 66.
Taqsima 4
Interess minoritarju u strumenti ta' grad 1 u grad 2 addizzjonali maħruġa minn sussidjarji
Artikolu 479
Rikonoxximent fil-kapital konsolidat tal-istrumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 u elementi li ma jikkwalifikawx bħala interessi minoritarji
1. Permezz ta’ deroga mit-Titolu II tal-Parti Tnejn, matul il-perijodu 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, ir-rikonoxximent fil-fondi proprji konsolidati tal-elementi li jkunu jikkwalifikaw bħala riżervi konsolidati skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-Artikolu 65 tad-Direttiva 2006/48/KE li ma jikkwalifikawx bħala kapital konsolidat ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 għal kwalunkwe mir-raġunijiet li ġejjin għandu jiġi ddeterminat mill-awtoritajiet kompetenti skont il-paragrafi 2 u 3 ta' dan l-Artikolu:
(a)
l-istrument ma jikkwalifikax bħala strument ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, u konsegwentement, id-dħul relatat miżmum u l-kontijiet tal-primjum tal-ishma ma jikkwalifikawx bħala elementi konsolidati ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1;
(b)
l-elementi ma jikkwalifikawx bħala riżultat tal-Artikolu 81(2);
(c)
l-elementi ma jikkwalifikawx għax sussidjarja mhijiex istituzzjoni jew entità li hija soġġetta għar-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament u din id-Direttiva 2013/36/UE minħabba l-liġi nazzjonali applikabbli;
(d)
l-elementi ma jikkwalifikawx għax is-sussidjarja mhijiex inkluża bis-sħiħ fil-konsolidazzjoni skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu II tal-Parti Wieħed.
2. Il-perċentwal applikabbli tal-elementi msemmija fil-paragrafu 1 li jkunu jikkwalifikaw bħala riżervi konsolidati skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-Artikolu 65 tad-Direttiva 2006/48/KE għandu jikkwalifika bħala kapital konsolidat ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 2, il-perċentwali applikabbli għandhom jaqgħu fil-meded li ġejjin:
(a)
0 % sa 80 % għall-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
0 % sa 60 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(c)
0 % sa 40 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
(d)
0 % sa 20 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 u sal-31 ta’ Diċembru 2017.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhomjiddeterminaw u jippubblikaw il-perċentwal applikabbli fil-meded speċifikati fil-paragrafu 3.
Artikolu 480
Rikonoxximent fil-fondi proprji konsolidati ta’ interessi minoritarji u l-kwalifikazzjoni ta’ kapital Addizzjonali tal-Grad 1 u l-Grad 2
1. Permezz ta’ deroga mill-punt (b) tal-Artikolu 84(1), mill-punt (b) tal-Artikolu 85(1) u mill-punt (b) tal-Artikolu 87(1), matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, il-perċentwali msemmija f’dawk l-Artikoli għandhom jiġu multiplikati b’fattur applikabbli.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-fattur applikabbli għandu jaqa’ fil-meded li ġejjin:
(a)
0,2 sa 1 fil-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
0,4 sa 1 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(c)
0,6 sa 1 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016; u
(d)
0,8 sa 1 fil-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhomjiddeterminaw u jippubblikaw il-valur tal-fattur applikabbli fil-meded speċifikati fil-paragrafu 2.
Taqsima 5
Filtri u tnaqqis addizzjonali
Artikolu 481
Filtri u tnaqqis addizzjonali
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 32 sa 36, 56 u 66, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet għandhom jagħmlu aġġustamenti fl-elementi ta' Ekwità Komuni ta', l-elementi ta' Grad 1, l-elementi ta' Grad 2 jew l-elementi tal-fondi proprji sabiex jew jinkludu fihom jew inkella jnaqqsu minnhom dak il-perċentwal applikabbli tal-filtri jew it-tnaqqis meħtieġa skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-Artikoli 57, 61, 63, 63a, 64 u 66 tad-Direttiva 2006/48/KE, u għall-Artikoli 13 u 16 tad-Direttiva 2006/49/KE, u li mhumiex meħtieġa skont il-Parti Tnejn ta' dan ir-Regolament.
2. B'deroga mill-Artikolu 36(1)(i) u l-Artikolu 49(1) u (3), matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeħtieġu jew jippermettu lill-istituzzjonijiet li japplikaw il-metodi msemmija fl-Artikolu 49(1) meta r-rekwiżiti stipulati fil-punti (b) u (e) tal-Artikolu 49(1) mhumiex sodisfatti, pjuttost mit-tnaqqis meħtieġ skont l-Artikolu 36(1). F'dawn il-każijiet, il-proporzjon ta' holdings tal-istrumenti ta' fondi proprji ta' entità tas-settur finanzjarju li fiha l-impriża prinċipali għandha investiment sinifikanti li mhux meħtieġ li jitnaqqas skont l-Artikolu 49(1) għandu jiġi determinat mill-perċentwal applikabbli msemmi fil-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu. L-ammont li ma jitnaqqasx għandu jkun soġġett għar-rekwiżiti tal-Artikolu 49(4), skont kif applikabbli.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-perċentwal applikabbli għandu jaqa’ fil-meded li ġejjin:
(a)
0 % sa 80 % għall-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
0 % sa 60 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(c)
0 % sa 40 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
(d)
0 % sa 20 % għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017
4. Għall-finijiet tal-paragrafu2, il-perċentwal applikabbli għandu jaqa’ bejn 0 % u 50 % għall-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014.
5. Għal kull filtru jew tnaqqis imsemmi fil-paragrafi 1 u 2, l-awtoritajiet kompetenti għandhomjiddeterminaw u jippubblikaw il-perċentwali applikabbli fil-meded speċifikati fil-paragrafi 3 u 4;
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-kondizzjonijiet li permezz tagħhom l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw jekk l-aġġustamenti fil-fondi proprji, jew elementi minnhom, skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għad-Direttiva 2006/48/KE jew id-Direttiva 2006/49/KE li mhumiex inklużi fil-Parti Tnejn ta' dan ir-Regolament għandhomx, għall-finijiet ta' dan l-Artikolu, isiru għall-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, għall-elementi Ta' Grad 1 Addizzjonali, għall-elementi ta' Grad 1, għall-elementi ta' Grad 2 jew għall-fondi proprji.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 482
Kamp ta' applikazzjoni għat-transazzjonijiet ta' derivati mal-fondi tal-pensjonijiet
Fir-rigward ta' dawk it-transazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 89 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 u applikat flimkien mal-arranġament tal-iskemi tal-pensjoni kif definit fl-Artikolu 2 ta’ dak ir-Regolament, l-istituzzjonijiet m'għandhomx jikkalkulaw ir-rekwiżiti tal-fondi proprji għar-riskju ta' CVA kif previst fl-Artikolu 382(4)(c) ta’ dan ir-Regolament
KAPITOLU 2
Anterjorità tal-istrumenti kapitali
Taqsima 1
Strumenti li jikkostitwixxu għajnuna mill-istat
Artikolu 483
Anterjorità tal-istrumenti ta’ għajnuna mill-Istat
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 26 sa 29, 51, 52, 62 u 63 matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, dan l-Artikolu japplika għall-istrumenti kapitali fejn jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istrumenti nħarġu qabel 1 ta’ Jannar 2014;
(b)
l-istrumenti nħarġu fil-kuntest ta' miżuri ta' rikapitalizzazzjoni skont ir-regoli ta' għajnuna mill-Istat. Dment li parti mill-istrumenti jkunu sottoskritti privatament, huma jridu jinħarġu qabel it-30 ta’ Ġunju 2012 u flimkien ma' dawk il-partijiet li huma sottoskritti mill-Istat Membru;
(c)
l-istrumenti ġew ikkunsidrati kompatibbli mas-suq intern mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 107 tat-TFUE;
(d)
fil-każijiet fejn l-istrumenti jkunu sottoskritti kemm mill-Istat Membru kif ukoll minn investituri privati, fejn ikun hemm tifdija parzjali tal-istrumenti sottoskritti mill-Istat Membru, sehem korrispondenti tal-parti tal-istrumenti sottoskritta privatament għandha tingħata anterjorità skont l-Artikolu 484. Meta l-istrumenti kollha sottoskritti mill-Istat Membru jkunu ġew mifdija, l-istrumenti sottoskritti minn investituri privati li jkun fadal għandhom jingħataw anterjorità skont l-Artikolu 484.
2. L-istrumenti li kkwalifikaw skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (a) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 minkejja dawn it-tnejn li ġejjin:
(a)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 28 ta' dan ir-Regolament ma jkunux intlaħqu;
(b)
l-istrumenti nħarġu minn impriża msemmija fl-Artikolu 27 ta' dan ir-Regolament u ma ntlaħqux il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 28 ta' dan ir-Regolament, jew fejn applikabbli, l-Artikolu 29 ta' dan ir-Regolament.
3. L-istrumenti msemmija fil-punt (c) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu li ma jikkwalifikawx taħt il-miżuri ta' traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (a) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 minkejja li ma jkunux issodisfati r-rekwiżiti fil-punt (a) jew (b) tal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, dment li jkunu ssodisfati r-rekwiżiti tal-paragrafu 8 ta' dan l-Artikolu.
L-istrumenti li jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 skont l-ewwel subparagrafu ma jistgħux jikkwalifikaw bħala strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali jew strumenti ta' Grad 2 skont il-paragrafi 5 jew 7.
4. L-istrumenti li kkwalifikaw skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (ca) tal-Artikolu 57 u għall-Artikolu 66(1) tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali minkejja l-fatt li ma jkunux qegħdin jintlaħqu l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52(1) ta' dan ir-Regolament.
5. L-istrumenti msemmija fil-punt (c) tal-paragrafu 1 ta' dan ir-Regolament li ma jikkwalifikawx taħt il-miżuri ta' traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (ca) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali minkejja li ma jkunux issodisfati l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52(1) ta' dan ir-Regolament, dment li jkunu ssodisfati l-kondizzjonijiet tal-paragrafu 8 ta' dan l-Artikolu.
L-istrumenti li jikkwalifikaw bħala strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali skont l-ewwel subparagrafu ma jistgħux jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 jew strumenti ta' Grad 2 skont il-paragrafi 3 jew 7.
6. Elementi li kkwalifikaw skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punti (f), (g) jew (h) tal-Artikolu 57 u għall-Artikolu 66 (1) tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 2 minkejja li l-elementi ma jkunux imsemmija fl-Artikolu 62 ta' dan ir-Regolament jew il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ta' dan ir-Regolament ma jkunux qegħdin jintlaħqu.
7. L-istrumenti msemmija fil-punt (c) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu li ma jikkwalifikawx taħt il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (f), (g) jew (h) tal-Artikolu 57 jew għall-Artikolu 66(1) tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 2 minkejja li l-elementi ma jissemmewx fl-Artikolu 62 ta' dan ir-Regolament jew ma jkunux issodisfati l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ta' dan ir-Regolament, dment li jkunu ssodisfati l-kondizzjonijiet fil-paragrafu 8 ta’ dan l-Artikolu.
L-istrumenti li jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 2 skont l-ewwel subparagrafu ma jistgħux jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 jew strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali skont il-paragrafi 3 jew 5.
8. L-istrumenti msemmija fil-paragrafi 3, 5, u 7 jistgħu biss jikkwalifikaw bħala strumenti tal-fondi proprji msemmija f'dawk il-paragrafi meta tkun issodisfata l-kondizzjoni fil-punt (a) tal-paragrafu 1 u meta jinħarġu minn istituzzjonijiet li huma inkorporati fi Stat Membru li hu soġġett għal Programm ta' Aġġustament Ekonomiku, u l-ħruġ ta' dawk l-istrumenti jkun maqbul jew eliġibbli taħt dak il-programm.
Taqsima 2
Strumenti li ma jikkostitwixxux għajnuna mill-istat
Subtaqsima 1
Eliġibbiltà u limiti tal-anterjorità
Artikolu 484
Eliġibbiltà għall-anterjorità ta’ elementi li kkwalifikaw bħala fondi proprji skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għad-Direttiva 2006/48/KE
1. Dan l-Artikolu għandu japplika biss għal strumenti u elementi li nħarġu jew kienu eliġibbli bħala fondi proprji qabel il-31 ta’ Diċembru 2011 u mhumiex dawk imsemmija fl-Artikolu 483(1).
2. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 26 sa 29, 51, 52, 62 u 63, dan l-Artikolu għandu japplika matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021.
3. Soġġett għall-Artikolu 485 ta' dan ir-Regolament u tal-limitu speċifikat fl-Artikolu 486(2) tiegħu, kapital fis-sens tal-Artikolu 22 tad-Direttiva 86/635/KEE, u l-kontijiet primjum tal-ishma relatati, li kkwalifika bħala fondi proprji oriġinali skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (a) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 minkejja li dak il-kapital ma jilħaqx il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 28, jew fejn applikabbli, l-Artikolu 29 ta' dan ir-Regolament.
4. Soġġetti għal-limitu speċifikat fl-Artikolu 486(3) ta' dan ir-Regolament, l-istrumenti, u l-kontijiet primjum tal-ishma relatati, li kkwalifikaw bħala fondi proprji oriġinali skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (ca) tal-Artikolu 57 u l-Artikolu 154(8) u (9) tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala elementi Ta' Grad 1 Addizzjonali, minkejja li ma jintlaħqux il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52 ta' dan ir-Regolament.
5. Soġġetti għal-limiti speċifikati fl-Artikolu 486(4) ta' dan ir-Regolament, l-elementi, u l-kontijiet primjum tal-ishma relatati, li kkwalifikaw skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punti (e), (f), (g) jew (h) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2, minkejja li dawn l-elementi mhumiex inklużi fl-Artikolu 62 ta' dan ir-Regolament jew il-fatt li ma jintlaħqux il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 485
Eliġibbilità għall-inklużjoni f'Ekwità Komuni ta' Grad 1 ta' kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati ma' elementi li kkwalifikaw bħala fondi proprji taħt miżuri nazzjonali ta' traspożizzjoni għad-Direttiva 2006/48/KE
1. Dan l-Artikolu għandu japplika biss għal strumenti li nħarġu qabel il-31 ta’ Diċembru 2010 u mhumiex dawk imsemmija fl-Artikolu 483(1).
2. Kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-kapital skont it-tifsira tal-Artikolu 22 tad-Direttiva 86/635/KEE, li kkwalifikaw bħala fondi proprji oriġinali taħt il-miżuri nazzjonali ta' traspożizzjoni tal-punt (a) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 jekk dawn jilħqu l-kondizzjonijiet stabbiliti f'punti (i) u (j) tal-Artikolu 28 ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 486
Limiti għall-anterjorità ta’ elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, ta' Grad 1 Addizzjonali u ta' Grad 2
1. Matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021, dan l-Artikolu għandu jillimita sa fejn dawk l-istrumenti u l-elementi msemmija fl-Artikolu 484 jistgħu jikkwalifikaw bħala fondi proprji.
2. L-ammont ta’ elementi msemmija fl-Artikolu 484(3) li għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 huwa limitat għall-perċentwal applikabbli tas-somma tal-ammonti speċifikati fil-punti (a) u (b) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont nominali ta’ kapital imsemmi fl-Artikolu 484(3) li kienu nħarġu sal-31 ta’ Diċembru 2012;
(b)
il-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-elementi msemmija fil-punt (a).
3. L-ammont ta’ elementi msemmija fl-Artikolu 484(4) li għandhom jikkwalifikaw bħala elementi Ta' Grad 1 Addizzjonali huwa limitat għall-perċentwal applikabbli multiplikat bir-riżultat tat-tnaqqis mis-somma tal-ammonti speċifikati fil-punti (a) u (b) ta' dan il-paragrafu tas-somma tal-ammonti speċifikati fil-punti (c) sa (f) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont nominali tal-istrumenti msemmija fl-Artikolu 484(4), li jkunu għadhom maħruġin fil-31 ta’ Diċembru 2012;
(b)
il-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (a);
(c)
l-ammont ta’ strumenti msemmija fl-Artikolu 484(4) li fil-31 ta’ Diċembru 2012 jkunu qabżu l-limiti speċifikati fil-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (a) tal-Artikolu 66(1) u l-Artikolu 66(1a) tad-Direttiva 2006/48/KE;
(d)
il-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (c);
(e)
l-ammont nominali tal-istrumenti msemmija fl-Artikolu 484(4) li kienu nħarġu sal-31 ta’ Diċembru 2012 iżda li ma jikkwalifikawx bħala strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali skont l-Artikolu 489(4);
(f)
il-kontijiet primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (e).
4. L-ammont ta’ elementi msemmija fl-Artikolu 484(5) li għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 huwa limitat għall-perċentwal applikabbli tar-riżultat ta’ tnaqqis mis-somma tal-ammonti speċifikati fil-punti (a) sa (d) ta' dan il-paragrafu tas-somma tal-ammonti speċifikati fil-punti (e) sa (h) ta' dan il-paragrafu:
(a)
l-ammont nominali tal-istrumenti msemmija fl-Artikolu 484(5) li jkunu għadhom maħruġin fil-31 ta’ Diċembru 2012;
(b)
il-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (a);
(c)
l-ammont nominali ta’ kapital subordinat ta’ self li jkun għadu maħruġ fil-31 ta’ Diċembru, imnaqqas mill-ammont meħtieġ skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (c) tal-Artikolu 64(3) tad-Direttiva 2006/48/KE;
(d)
l-ammont nominali tal-elementi msemmija fl-Artikolu 484(5), għajr l-istrumenti u l-kapital subordinat ta’ self imsemmija fil-punti (a) u (c) ta’ dan il-paragrafu, li nħarġu qabel il-31 ta’ Diċembru 2012;
(e)
l-ammont nominali tal-istrumenti u l-elementi msemmija fl-Artikolu 484(5) li nħarġu qabel il-31 ta’ Diċembru 2012 li qabżu l-limiti speċifikati fil-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (a) tal-Artikolu 66(1) tad-Direttiva 2006/48/KE;
(f)
il-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (e);
(g)
l-ammont nominali tal-istrumenti msemmija fl-Artikolu 484(5) li nħarġu qabel il-31 ta’ Diċembru 2012 li ma jikkwalifikawx bħala elementi ta' Grad 2 skont l-Artikolu 490(4);
(h)
il-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati mal-istrumenti msemmija fil-punt (g).
5. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, il-perċentwali applikabbli msemmija fil-paragrafi 2 sa 4 għandhom jaqgħu fil-meded li ġejjin:
(a)
60 % sa 80 % matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
40 % sa 70 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015.
(c)
20 % sa 60 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
(d)
0 % sa 50 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017; 0
(e)
0 % sa 40 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2018 sal-31 ta’ Diċembru 2018;
(f)
0 % sa 30 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2019 sal-31 ta’ Diċembru 2019;
(g)
0 % sa 20 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2012 sal-31 ta’ Diċembru 2020;
(h)
0 % sa 10 % matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021;
6. L-awtoritajiet kompetenti għandhomjiddeterminaw u jippubblikaw il-perċentwali applikabbli fil-meded speċifikati fil-paragrafu 5.
Artikolu 487
Elementi esklużi mill-anterjorità fl-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 jew dawk ta' Grad 1 Addizzjonali f’elementi oħra ta’ fondi proprji
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 51, 52, 62 u 63, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021, l-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw bħala elementi msemmija fl-Artikolu 484(4), il-kapital u l-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati msemmija fl-Artikolu 484(3) li huma esklużi mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 għax jaqbżu l-perċentwal applikabbli speċifikat fl-Artikolu 486(2), sakemm l-inklużjoni ta’ dak il-kapital u l-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati ma jaqbżux il-limitu tal-perċentwal applikabbli msemmi fl-Artikolu 486(3).
2. B’deroga mill-Artikoli 51, 52, 62 u 63, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021, l-istituzzjonijiet jistgħu jittrattaw l-elementi li ġejjin bħala elementi msemmija fl-Artikolu 484(5), sakemm l-inklużjoni tagħhom ma taqbiżx il-limitu tal-perċentwal applikabbli msemmi fl-Artikolu 486(4):
(a)
il-kapital, u l-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati, imsemmija fl-Artikolu 484(3) li huma esklużi mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 għax jaqbżu l-perċentwal applikabbli speċifikat fl-Artikolu 486(2);
(b)
l-istrumenti, u l-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati, imsemmija fl-Artikolu 484(4) li jaqbżu l-perċentwal applikabbli msemmi fl-Artikolu 486(3).
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-kondizzjonijiet għat-trattament tal-istrumenti ta’ fondi proprji msemmija fil-paragrafi 1 u 2 bħala strumenti li jaqgħu taħt l-Artikolu 486(4) (5) matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata bis-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 488
Amortizzazzjoni tal-elementi tal-anterjorità bħala elementi ta' Grad 2
L-elementi msemmija fl-Artikolu 484(5) li jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 imsemmija fl-Artikolu 484(5) jew l-Artikolu 486(4) għandhom ikunu soġġetti għar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 64.
Subtaqsima 2
Inklużjoni ta' strumenti b'sejħa u inċentiv ta' fidi f'elementi ta' grad 1 u grad 2 addizzjonali
Artikolu 489
Strumenti ibridi b’sejħa u inċentiva ta’ fidi
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 51 u 52, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021, l-istrumenti msemmija fl-Artikolu 484(4) li fit-termini u l-kondizzjonijiet tagħhom jinkludu sejħa b’inċentiv sabiex jiġu mifdija mill-istituzzjoni għandhom ikunu soġġett għar-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 7 ta' dan l-Artikolu.
2. L-istrumenti għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali jekk jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi qabel l-1 ta’ Jannar 2013 biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52 jintlaħqu mill-1 ta’ Jannar 2013.
3. L-istrumenti għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali bir-rikonoxximent tagħhom imnaqqas skont l-Artikolu 484(4) sad-data tal-maturità effettiva tagħhom u wara dik id-data għandhom jikkwalifikaw bħala elementi Ta' Grad 1 Addizzjonali mingħajr limitu sakemm:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi fl-1 ta’ Jannar 2013 jew wara biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-elementi;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52 jintlaħqu mid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti.
4. L-istrumenti ma għandhomx jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali u ma għandhomx ikunu soġġetti għall-Artikolu 484(4), minn 1 ta’ Jannar 2014 fejn jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi bejn il-31 ta’ Diċembru 2011 u l-1 ta’ Jannar 2013;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52 ma ntlaħqux mid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti.
5. L-istrumenti għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali bir-rikonoxximent tagħhom imnaqqas skont l-Artikolu 484(4) sad-data tal-maturità effettiva tagħhom, u ma għandhomx jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali wara dik id-data, fejn jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi fl-1 ta’ Jannar 2013 jew wara biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52 ma ntlaħqux mid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti.
6. L-istrumenti għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 1 Addizzjonali skont l-Artikolu 484(4) fejn jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi qabel jew fil-31 ta’ Diċembru 2011 biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 52 ma ntlaħqux mid-data tal-maturità effettiva tal-istrumenti.
Artikolu 490
Elementi ta' Grad 2 b’inċentiv ta’ fidi
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 62 u 63, matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021, l-elementi msemmija fl-Artikolu 484(5) li kkwalifikaw skont il-miżuri ta’ traspożizzjoni nazzjonali għall-punt (f) jew (h) tal-Artikolu 57 tad-Direttiva 2006/48/KE u li jinkludu fit-termini u l-kondizzjonijiet tagħhom sejħa b’inċentiv sabiex jiġu mifdija mill-istituzzjoni għandhom ikunu soġġetti għar-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 7 ta' dan l-Artikolu.
2. L-elementi għandhom jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Grad 2 sakemm:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi qabel l-1 ta’ Jannar 2013 biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa;
(c)
mill-1 ta’ Jannar 2013 jintlaħqu l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63.
3. L-elementi għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 skont l-Artikolu 484(5) sad-data tal-maturità effettiva tagħhom, u wara dik id-data għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 mingħajr limitu, jekk jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi fl-1 ta’ Jannar 2013 jew wara biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-elementi;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 jintlaħqu mid-data tal-maturità effettiva tal-elementi.
4. L-elementi ma għandhomx jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 mill-1 ta’ Jannar 2013 fejn jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi bejn il-31 ta’ Diċembru 2011 u l-1 ta’ Jannar 2013 biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-elementi;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ma jintlaħqux mid-data tal-maturità effettiva tal-elementi.
5. L-elementi għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 bir-rikonoxximent tagħhom imnaqqas skont l-Artikolu 484(5) sad-data tal-maturità effettiva tagħhom, u ma għandhomx jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 wara dik id-data, meta:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi fl-1 ta’ Jannar 2013 jew wara biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tagħhom;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ma jintlaħqux mid-data tal-maturità effettiva tal-elementi.
6. L-elementi għandhom jikkwalifikaw bħala elementi ta' Grad 2 skont l-Artikolu 484(5) meta:
(a)
l-istituzzjoni setgħet twettaq sejħa b’inċentiv ta’ fidi qabel jew fil-31 ta’ Diċembru 2011 biss;
(b)
l-istituzzjoni ma wettqitx is-sejħa fid-data tal-maturità effettiva tal-elementi;
(c)
il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 63 ma jintlaħqux mid-data tal-maturità effettiva tal-elementi.
Artikolu 491
Maturità effettiva
Għall-finijiet tal-Artikoli 489 u 490, il-maturità effettiva għandha tiġi ddeterminata kif ġej:
(a)
għall-elementi msemmija fil-paragrafi 3 u 5 ta’ dawk l-Artikoli, hija d-data tal-ewwel sejħa b’inċentiv ta’ fidi li sseħħ fl-1 ta’ Jannar 2013 jew wara;
(b)
għall-elementi msemmija fil-paragrafu 4 ta’ dawk Artikoli, hija d-data tal-ewwel sejħa b’inċentiv ta’ fidi li sseħħ bejn il-31 ta’ Diċembru 2011 u l-1 ta’ Jannar 2013;
(c)
għall-elementi msemmija fil-paragrafu 6 ta’ dawk l-Artikoli, hija d-data tal-ewwel sejħa b’inċentiv ta’ fidi qabel il-31 ta’ Diċembru 2011.
KAPITOLU 3
Dispożizzjonijiet transizzjonali għal żvelar ta' fondi proprji
Artikolu 492
Divulgazzjoni tal-fondi proprji
1. L-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dan l-Artikolu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021.
2. Matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2015, l-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw sa fejn il-livell tal-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 u l-kapital ta' Grad 1 qabżu r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 465.
3. Matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-informazzjoni addizzjonali li ġejja dwar il-fondi proprji tagħhom:
(a)
in-natura u l-effett fuq il-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, il-kapital ta' Grad 1 Addizzjonali, il-kapital ta' Grad 2 u l-fondi proprji tal-filtri u t-tnaqqis individwali applikati skont l-Artikoli 467 sa 470, 474, 476 u 479;
(b)
l-ammonti ta’ interessi minoritarji u l-istrumenti ta' Grad 1 Addizzjonali u l-Grad 2, u d-dħul miżmum u l-kontijiet tal-primjum tal-ishma relatati, maħruġa mis-sussidjarji li huma inklużi fil-kapital konsolidat ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, fil-kapital ta' Grad 1 Addizzjonali, fil-kapital ta' Grad 2 u fil-fondi proprji skont it-Taqsima 4 tal-Kapitolu 1;
(c)
l-effett fuq il-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, fuq il-kapital Ta' Grad 1 Addizzjonali, fuq il-kapital ta' Grad 2 u fuq il-fondi proprji tal-filtri u t-tnaqqis individwali applikati skont l-Artikolu 481;
(d)
in-natura u l-ammont tal-elementi li jikkwalifikaw bħala elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, elementi ta' Grad 1 u elementi ta' Grad 2 minħabba l-applikazzjoni tad-derogi speċifikati fit-Taqsima 2 tal-Kapitolu 2.
4. Matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2021, l-istituzzjonijiet għandhom jiddivulgaw l-ammont ta’ strumenti li jikkwalifikaw bħala strumenti ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1, strumenti Ta' Grad 1 Addizzjonali u strumenti ta' Grad 2 minħabba l-applikazzjoni tal-Artikolu 484.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi biex tispeċifika formoli uniformi għad-divulgazzjoni magħmula skont dan l-Artikolu. Il-formoli għandhom jinkludu l-elementi elenkati fil-punti (a), (b), (d) u (e) tal-Artikolu 437(1), kif emendati mill-Kapitoli 1 u 2 ta’ dan it-Titolu.
L-ABE għandha tissottometti dawk l-abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sa 1 ta’ Frar 2014
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa sabiex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
KAPITOLU 4
Skoperturi kbar, rekwiżiti ta' fondi proprji, lieva u l-minimi ta' Basel I
Artikolu 493
Dispożizzjonijiet tranżitorji għal skoperturi kbar
1. Id-dispożizzjonijiet fuq skoperturi kbar kif stabbiliti fl-Artikoli 386 sa 403 ma għandhomx japplikaw għal ditti tal-investimenti li n-negozju ewlieni tagħhom jikkonsisti b’mod esklussiv fil-forniment ta’ servizzi tal-investimenti jew f’attivitajiet relatati mal-istrumenti finanzjarji stabbiliti fil-punti 5, 6, 7, 9 u 10 tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE u li għalihom, fil-31 ta’ Diċembru 2006, ma kinitx tapplika d-Direttiva tal-Kunsill 93/22/KEE tal-10 ta’ Mejju 1993 dwar servizzi ta’ investiment fil-qasam ta’ titoli (35). Din l-eżenzjoni hija disponibbli sal-31 ta’ Diċembru 2017 jew sad-data ta’ dħul fis-seħħ ta’ kwalunkwe emenda skont il-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, skont liema minnhom tiġi l-aktar kmieni.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha, fuq il-bażi ta’ konsultazzjonijiet pubbliċi u fid-dawl tad-diskussjonijiet mal-awtoritajiet kompetenti, tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar:
(a)
reġim xieraq għas-superviżjoni prudenzjali tad-ditti tal-investimenti li n-negozju ewlieni tagħhom jikkonsisti b’mod esklussiv fil-forniment ta’ servizzi tal-investimenti jew f’attivitajiet relatati mad-derivati tal-prodotti jew f’kuntratti tad-derivati stabbiliti fil-punti 5, 6, 7, 9 u 10 tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE;
(b)
l-importanza li tiġi emendata d-Direttiva 2004/39/KE sabiex tinħoloq kategorija ulterjuri ta' ditti tal-investiment li n-negozju ewlieni tagħhom jikkonsisti b’mod esklussiv fil-forniment ta’ servizzi tal-investimenti jew f’attivitajiet relatati mal-istrumenti finanzjarji stabbiliti fil-punti 5, 6, 7, 9 u 10 tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE dwar il-provvisti tal-enerġija.
Fuq il-bażi ta’ dan ir-rapport, il-Kummissjoni tista’ tissottometti proposti għal emendi għal dan ir-Regolament.
3. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 400 (2) u (3), l-Istati Membri jistgħu, għal perijodu transizzjonali sad-dħul fis-seħħ ta’ kwalunkwe att legali wara l-analiżi f’konformità mal-Artikolu 507, iżda mhux wara 2 ta’ Jannar 2029 jeżentaw kompletament jew parzjalment l-iskoperturi li ġejjin mill-applikazzjoni tal-Artikolu 395(1):
(a)
bonds koperti li jaqgħu taħt l-Artikolu 129(1), (3) u (6);
(b)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq il-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali tal-Istati Membri fejn dawk il-pretensjonijiet jingħataw piż ta’ riskju ta’ 20 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2 u skoperturi oħra għal jew garantiti minn dawn il-gvernijiet reġjonali jew l-awtoritajiet lokali, pretensjonijiet li fuqhom jingħata piż ta’ riskju ta’ 20 % taħt il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2;
(c)
skoperturi, fosthom holdings jew tipi oħra ta’ holdings, imġarrba minn istituzzjoni għall-impriża prinċipali tagħha, għal sussidjarji oħra ta’ dik l-impriża prinċipali jew għas-sussidjarji tagħha stess, sakemm dawk l-impriżi jkunu koperti mis-superviżjoni fuq bażi konsolidata li tkun soġġetta għaliha l-istituzzjoni stess, skont dan ir-Regolament, id-Direttiva 2002/87/KE jew skont standards ekwivalenti li jkunu fis-seħħ f’pajjiż terz. L-iskoperturi li ma jissodisfawx dawk il-kriterji, kemm jekk ikunu kif ukoll jekk ma jkunux eżentati mill-Artikolu 395(1) ta' dan ir-Regolament, għandhom jiġu ttrattati bħala skoperturi għal parti terza;
(d)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq u skoperturi oħra, inklużi l-parteċipazzjonijiet jew tipi oħra ta’ holdings, għal istituzzjonijiet reġjonali jew ċentrali ta’ kreditu fejn l-istituzzjoni ta’ kreditu tappartjeni lil ’netwerk skont id-dispożizzjonijiet ġuridiċi jew statutorji u li jkunu responsabbli, skont dawn id-dispożizzjonijiet, għall-operazzjonijiet ta’ kklerjar ta’ flus fi ħdan in-netwerk;
(e)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq u skoperturi oħra għal istituzzjonijiet ta’ kreditu mġarrba minn istituzzjonijiet ta’ kreditu, li minnhom waħda topera fuq bażi mhux kompetittiva u li tipprovdi jew tiggarantixxi għoti ta' self skont programmi leġislattivi jew l-istatuti tagħha, biex tippromwovi oqsma speċifiċi tal-ekonomija taħt xi forma ta’ sorveljanza governattiva u restrizzjonijiet fuq l-użu tas-self, bil-kondizzjoni li l-iskoperturi rispettivi joriġinaw minn tali self li jkun mgħoddi lill-benefiċjarji permezz ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu jew mill-garanziji fuq dan is-self;
(f)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq istituzzjonijiet, u espożizzjonijiet oħra għal istituzzjonijiet, dejjem jekk dawk l-espożizzjonijiet ma jikkostitwixxux il-fondi proprji ta’ istituzzjonijiet bħal dawn u ma jdumux aktar mill-jum tax-xogħol ta’ wara u li mhumiex denominati f’munita kummerċjali ewlenija;
(g)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq banek ċentrali fil-forma ta’ riżervi minimi meħtieġa miżmuma minn dawk il-banek ċentrali li jkunu denominati fil-muniti nazzjonali tagħhom;
(h)
elementi ta' assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq gvernijiet ċentrali fil-forma ta’ rekwiżiti statutorji ta’ likwidità miżmuma f’titoli tal-gvern li huma denominati u ffinanzjati fil-muniti nazzjonali bil-kondizzjoni li, fid-diskrezzjoni tal-awtorità kompetenti, il-valutazzjoni tal-kreditu ta’ dawk il-gvernijiet ċentrali assenjati minn ECAI nominata tkun grad ta’ investiment;
(i)
50 % tad-dokumenti ta' kreditu b'riskju medju/baxx li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ u tal-faċilitajiet ta’ kreditu mhux miġbud b'riskju medju/baxx li ma jidhrux fuq il-karta tal-bilanċ imsemmija fl-Anness I u soġġett għall-qbil tal-awtoritajiet kompetenti, 80 % tal-garanziji barra mill-garanziji fuq self li għandhom bażi ġuridika jew regolatorja u jingħataw għall-membri tagħhom bi skemi ta’ garanzija reċiproka li għandhom status ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(j)
il-garanziji legalment meħtieġa li jintużaw meta self b'ipoteka ffinanzjat permezz tal-ħruġ ta' bonds ta’ ipoteki jitħallas lill-mutwatarju tal-ipoteka qabel ir-reġistrazzjoni finali tal-ipoteka fir-reġistru tal-artijiet, bil-kondizzjoni li l-garanzija ma tintużax biex tnaqqas ir-riskju fil-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju;
(k)
elementi ta’ assi li jikkostitwixxu pretensjonijiet fuq u skoperturi oħra għal boroż rikonoxxuti.
Artikolu 494
Dispożizzjonijiet tranżitorji għal kapital eliġibbli
Permezz ta’ deroga mill-punt (71)(b) tal-Artikolu 4(1), il-kapital eliġibbli jista' jinkludi l-kapital ta' Grad 2 sa l-ammonti li ġejjin:
(a)
100 % tal-kapital ta' Grad 1 matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2014;
(b)
75 % tal-kapital ta' Grad 1 matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2015 sal-31 ta’ Diċembru 2015;
(b)
50 % tal-kapital ta' Grad 1 matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
Artikolu 495
Trattament ta' skoperturi għal ekwità skont l-Approċċ IRB
1. Permezz ta’ deroga mill-Kapitolu 3 tal-Parti Tlieta, sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw mit-trattament IRB ċerti kategoriji ta’ skoperturi tal-ekwità tal-istituzzjonijiet u s-sussidjarji mill-UE tal-istituzzjonijiet f’dak l-Istat Membru. L-awtorità kompetenti għandha tippubblika l-kategoriji tal-iskoperturi tal-ekwità li jibbenefikaw minn dak it-trattament skont l-Artikolu 143 tad-Direttiva 2013/36/UE.
Il-pożizzjoni eżentata għandha titkejjel bħala n-numru ta’ ishma mill-31 ta’ Diċembru 2007 u kwalunkwe sehem addizzjonali li jirriżulta b’mod dirett mis-sjieda ta’ dawk il-holdings, jekk ma jżidux is-sehem proporzjonali tas-sjieda f’kumpannija f’portafoll.
Jekk akkwist iżid is-sehem proporzjonali ta’ sjieda f’holding speċifiku, il-parti tal-holding li tikkostitwixxi l-eċċess ma għandhiex tkun soġġetta għar-rinunzja. Lanqas l-eżenzjoni ma għandha tapplika għal holdings li oriġinarjament kienu soġġetti għall-eżenzjoni, iżda li nbiegħu u mbagħad inxtraw lura.
Skoperturi tal-ekwità soġġetti għal din id-dispożizzjoni għandhom ikunu soġġetti għar-rekwiżiti ta' kapital kkalkolati skont l-Approċċ Standardizzat tal-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 2 u r-rekwiżiti stabbiliti fit-Titolu IV tal-Parti Tlieta, kif applikabbli.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lill-ABE bl-implimentazzjoni ta’ dan il-paragrafu.
2. Fil-kalkolu tal-ammonti ta' skoperturi ppeżati skont ir-riskju għall-għanijiet tal-Artikolu 114(4), sal-31 ta’ Diċembru 2015 l-istess piz tar-riskju għandu jiġi assenjat fir-rigward tal-iskoperturi għall-gvernijiet ċentrali jew il-banek ċentrali tal-Istati Membri denominati u mwaqqfa fil-munita domestika ta' kwalunkwe Stat Membru bħalma jkunu applikati tali skoperturi denominati u mwaqqfa fil-munita domestika tagħhom.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji biex jiġu speċifikati l-kondizzjonijiet li skonthom l-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom l-eżenzjoni msemmija fil-paragrafu 1.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 496
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għal bonds koperti
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jeżentaw kompletament jew parzjalment mil-limitu ta’ 10 % lill-unitajiet prijoritarji maħruġa minn French Fonds Communs de Créances jew minn entitajiet ta’ titolazzjoni li huma ekwivalenti għall-French Fonds Communs de Créances stabbiliti fil-punti (d) u (e) tal-Artikolu 129(1), dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-iskoperturi fuq proprjetà immobbli residenzjali jew kummerċjali titolizzati kienu oriġinati minn membru tal-istess grupp konsolidat li l-emittent tal-bonds koperti wkoll ikun membru tiegħu, jew minn entità affiljata mal-istess korp ċentrali li l-emittent tal-bonds koperti wkoll ikun affiljat miegħu, fejn dik is-sħubija jew affiljazzjoni fi grupp komuni tiġi stabbilita fil-ħin li l-unitajiet prijoritarji jsiru kollaterali għall-bonds koperti;
(b)
membru tal-istess grupp konsolidat li l-emittent tal-bonds koperti jkun membru tiegħu jew entità affiljata mal-istess korp ċentrali li l-emittent tal-bonds koperti wkoll ikun affiljat miegħu, iżomm is-segment tal-ewwel telf kollu li jsostni dawk l-unitajiet prijoritarji.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2014, għall-finijiet tal-punt (c) tal-Artikolu 129(1), l-iskoperturi prijoritarji mhux garantiti tal-istituzzjonijiet li kkwalifikaw għal piż tar-riskju ta’ 20 % skont il-liġi nazzjonali qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament għandhom jitqiesu li jikkwalifikaw għal-livell 1 ta’ kwalità ta’ kreditu.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2014, għall-finijiet tal-Artikolu 129(5), l-iskoperturi prijoritarji mhux garantiti tal-istituzzjonijiet li kkwalifikaw għal piż tar-riskju ta’ 20 % skont il-liġi nazzjonali qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament għandhom jitqiesu li jikkwalifikaw għal piż ta’ riskju ta’ 20 %.
Artikolu 497
Rekwiżiti ta' fondi proprji għal skoperturi għal CCPs
1. Sa 15-il xahar wara d-data tad-dħul fis-seħħ tal-aħħar wieħed mill-ħdax-il standard regolatorju tekniku msemmija fl-aħħar tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 89(3) tar-Regolament (UE) 648/2012, jew sakemm tittieħed deċiżjoni skont l-Artikolu 14 ta' dak ir-Regolament dwar l-awtorizzazzjoni tas-CCP, skont liema data tiġi l-ewwel, istituzzjoni tista' tikkunsidra dik is-CCP li tkun QCCP, dment li l-kondizzjoni stabbilita fl-ewwel parti ta' dak is-subparagrafu tkun ġiet sodisfatta.
2. Sa 15-il xahar wara d-data tad-dħul fis-seħħ tal-aħħar mill-għaxar standards regolatorji tekniċi msemmija fl-aħħar tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 89(3) tar-Regolament (UE) 648/2012, jew sakemm tittieħed deċiżjoni skont l-Artikolu 25 ta' dak ir-Regolament dwar ir-rikonoxximent tas-CCP stabbilita f'pajjiż terz, skont liema data tiġi l-ewwel, istituzzjoni tista' tikkunsidra dik is-CCP li tkun QCCP,
3. Il-Kummissjoni tista' tadotta att ta' implimentazzjoni skont l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 li jestendi d-dispożizzjonijiet transizzjonali fil-paragrafi 1 u 2 ta' dan l-Artikolu b'sitt xhur oħra, f'ċirkostanzi eċċezzjonali fejn huwa meħtieġ u proporzjonat biex jiġi evitat tfixkil għas-swieq finanzjarji internazzjonali.
4. Sad-dati ta' skadenza definiti fil-paragrafi 1 u 2, u estiżi taħt il-paragrafu 3, kif applikabbli, fejn CCP ma għandhiex fond ta’ inadempjenza u ma għandhiex arranġament vinkolanti implimentat mal-membri ta’ kklerjar tagħha li jippermettilha tuża l-marġni inizjali kollu jew parti minnu rċevut mill-membri ta’ kklerjar tagħha daqs li kieku kienu kontribuzzjonijiet prefinanzjati, istituzzjoni għandha tissostiwixxi l-formula t-tajba biex tikkalkula r-rekwiżiti ta' fondi proprji (Ki) fl-Artikolu 298a(2) b'dan li ġej:
fejn
IMi = il-marġini inizjali depożitat mas-CCP mill-membru tal-ikklerjar i
IM= is-somma tal-marġni inizjali kkomunikata lill-istituzzjoni mis-CCP.
Artikolu 498
Eżenzjoni tal-operaturi tal-Prodotti
1. Id-dispożizzjonijiet fuq ir-rekwiżiti tal-fondi proprji kif stabbiliti f’dan ir-Regolament ma għandhomx japplikaw għal ditti tal-investiment li n-negozju ewlieni tagħhom jikkonsisti b’mod esklussiv fil-forniment ta’ servizzi tal-investiment jew f’attivitajiet relatati mal-istrumenti finanzjarji stabbiliti fil-punti 5, 6, 7, 9 u 10 tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE u li ma applikatx għalihom id-Direttiva 93/22/KEE fil-31 ta’ Diċembru 2006.
Din l-eżenzjoni għandha tapplika sal-31 ta’ Diċembru 2017 jew sad-data tad-dħul fis-seħħ ta’ kwalunkwe emenda skont il-paragrafi 2 u 3, skont liema minnhom tiġi l-aktar kmieni.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha, fuq il-bażi ta’ konsultazzjonijiet pubbliċi u fid-dawl tad-diskussjonijiet mal-awtoritajiet kompetenti, tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar:
(a)
reġim xieraq għas-superviżjoni prudenzjali tad-ditti tal-investimenti li n-negozju ewlieni tagħhom jikkonsisti b’mod esklussiv fil-forniment ta’ servizzi tal-investimenti jew f’attivitajiet relatati mad-derivati tal-prodotti jew f’kuntratti tad-derivati stabbiliti fil-punti 5, 6, 7, 9 u 10 tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE;
(b)
l-importanza li tiġi emendata d-Direttiva 2004/39/KE sabiex tinħoloq kategorija ulterjuri ta' ditti tal-investiment li n-negozju ewlieni tagħhom jikkonsisti b’mod esklussiv fil-forniment ta’ servizzi tal-investimenti jew f’attivitajiet relatati mal-istrumenti finanzjarji stabbiliti fil-punti 5, 6, 7, 9 u 10 tat-Taqsima C tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE dwar il-provvisti tal-enerġija, inklużi l-elettriku, il-faħam, il-gass u ż-żejt.
3. Fuq il-bażi tar-rapport imsemmi fil-paragrafu 2, il-Kummissjoni tista’ tissottometti proposti għal emendi ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 499
Lieva finanzjarja
1. Permezz ta’ deroga mill-Artikoli 429 u 430, matul il-perijodu bejn 1 Jannar 2014 u l-31 ta’ Diċembru 2021, l-istituzzjonijiet għandhom jikkalkolaw u jirrapportaw il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja billi jużaw dawn it-tnejn li ġejjin bħala l-kalkolu tal-kapital:
(a)
Kapital ta’ Grad 1;
(b)
Kapital ta’ Grad 1, soġġett għad-derogi stabbiliti fil-Kapitoli 1 u 2 ta’ dan it-Titolu.
2. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 451(1), l-istituzzjonijiet jistgħu jagħżlu jiddivulgawx jew le dik l-informazzjoni dwar il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja bbażata fuq definizzjoni waħda jew it-tnejn li huma tal-kalkolu tal-kapital speċifikata fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu. Fejn l-istituzzjonijiet jibdlu d-deċiżjoni tagħhom dwar liema proporzjon ta’ lieva finanzjarja sejrin jiddivulgaw, l-ewwel divulgazzjoni li sseħħ wara tali bidla għandu jkun fiha rikonċiljazzjoni tal-informazzjoni dwar il-proporzjonijiet ta’ lieva finanzjarja kollha li ġew divulgati sal-mument tal-bidla.
3. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 429(2), matul il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu lill-istituzzjonijiet jikkalkolaw il-proporzjon ta’ lieva finanzjarja tal-aħħar trimestru fejn jikkunsidraw li l-istituzzjonijiet jista’ ma jkollhomx data ta’ kwalità tajba biżżejjed sabiex jikkalkolaw proporzjon ta’ lieva finanzjarja li jkun medja aritmetika tal-proporzjonijiet ta’ lieva finanzjarja ta’ kull xahar fuq bażi ta’ tliet xhur.
Artikolu 500
Dispożizzjonijiet transizzjonali - minimu ta’ Basel I
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2017, l-istituzzjonijiet li jikkalkolaw l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju skont il-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3 u l-istituzzjonijiet li jużaw l-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu kif speċifikati fil-Parti Tlieta, it-Titolu III, il-Kapitolu 4 għall-kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji tagħhom għar-riskju operattiv għandhom jilħqu ż-żewġ rekwiżiti li ġejjin:
(a)
huma għandu jkollhom il-fondi proprji kif mitlub mill-Artikolu 92;
(b)
huma għandu jkollhom fondi proprji li f'kull waqt ikunu aktar minn jew daqs 80 % tal-ammont minimu totali tal-fondi proprji li l-istituzzjoni tkun mitluba li jkollha skont l-Artikolu 4 tad-Direttiva 93/6/KEE kif dik id-Direttiva u d-Direttiva 2000/12/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Marzu 2000 rigward il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju ta l-istituzzjonijiet ta' kreditu (36) kienu qabel l-1 ta’ Jannar 2007.
2. Soġġett għall-approvazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti, l-ammont imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1 jista' jiġi sostitwit b'rekwiżit biex jinżammu fondi proprji li f'kull waqt huma aktar minn jew daqs it-80 % tal-fondi proprji li l-istituzzjoni tkun mitluba żżomm taħt l-Artikolu 92 bil-kalkolu tal-ammonti ta’ skoperturi ppeżati sont ir-riskju f'konformità mal-Parti Tlieta, Titolu II, Kapitolu 2, u Parti Tlieta, Titolu III, Kapitolu 2 jew 3, kif applikabbli, minflok f'konformità mal-Parti Tlieta, Titolu II, Kapitolu 3, jew Parti Tlieta, Titolu III, Kapitolu 4, kif applikabbli.
3. Istituzzjoni tal-kreditu tista' tapplika l-paragrafu 2 biss jekk tkun bdiet tuża l-Approċċ IRB jew l-Approċċi Avvanzati ta' Kalkolu għall-kalkolu tar-rekwiżiti tal-kapital tagħha fi jew wara l-1 ta’ Jannar 2010.
4. Il-konformità mar-rekwiżiti tal-punt (b) tal-paragrafu 1 għandha tkun fuq il-bażi tal-ammonti tal-fondi proprji aġġustati għalkollox biex jirriflettu d-differenzi fil-kalkolu ta' fondi proprji skont id-Direttiva 93/6/KEE u d-Direttiva 2000/12/KEkif dawk id-Direttivi kienu qabel l-1 ta’ Jannar 2007 u l-kalkolu ta' fondi proprji skont dan ir-Regolament li ġej minn trattamenti separati ta' telf mistenni u telf mhux mistenni taħt Parti Tlieta, Titolu II, Kapitolu 3, ta' dan ir-Regolament.
5. Wara li jikkonsultaw mal-ABE, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirrinunzjaw għall-applikazzjoni tal-punt (b) tal-paragrafu 1 għall-istituzzjonijiet jekk jintlaħqu r-rekwiżiti kollha għall-Approċċ Ibbażat fuq il-Klassifikazzjoni Interna stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu II, il-Kapitolu 3, it-Taqsima 6 jew il-kriterji ta’ kwalifikazzjoni għall-użu tal-Approċċ Avvanzat ta’ Kalkolu stabbilit fil-Parti Tlieta, it-Titolu III, il-Kapitolu 4, skont kif applikabbli.
6. Il-Kummissjoni għandha sal-1 ta’ Jannar 2017 tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill dwar jekk huwiex xieraq li tiġi estiża l-applikazzjoni tal-bażi ta' Basel I lil hinn mill-31 ta’ Diċembru 2017 biex jiġi żgurat li hemm garanziji ta’ kontinġenza għall-mudelli interni, filwaqt li jittieħed kont tal-iżviluppi internazzjonali u l-istandards miftiehma fuq livell internazzjonali. Dak ir-rapport għandu jiġi akkumpanjat minn proposta leġislattiva jekk xieraq.
Artikolu 501
Tnaqqis tar-rekwiżiti ta’ kapital għar-riskju tal-kreditu fuq l-iskoperturi għall-SMEs
1. Ir-rekwiżiti ta’ kapital għar-riskju tal-kreditu fuq l-iskoperturi għall-SMEs għandhom jiġu mmultiplikati bil-fattur 0,7619.
2. Għall-fini ta’ dan l-Artikolu:
(a)
l-iskopertura għandha tiġi inkluża jew fil-livell tal-konsumatur jew inkella f'dawk korporattivi jew iggarantita minn ipoteki fuq klassijiet ta' proprjetà immobbli. Skoperturi inadempjenti għandhom ikunu esklużi;
(b)
SME hi definita skont ir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE tas-6 ta’ Mejju 2003 dwar id-definizzjoni ta’ intrapriżi mikro, żgħar u ta’ daqs medju (37). Fost il-kriterji elenkati fl-Artikolu 2 tal-Anness għal dik ir-Rakkomandazzjoni il-fatturat annwali biss għandu jittieħed kont tiegħu;
(c)
l-ammont totali dovut lill-istituzzjoni u lill-impriżi parent u lis-sussidjarji tagħha, inkluż kwalunkwe skopertura f'inadempjenza, mill-klijent obbligant jew minn grupp ta’ klijenti konnessi flimkien, iżda eskluż il-pretensjonijiet jew pretensjonijiet kontinġenti ggarantiti bi proprjetà residenzjali bħala kollateral, ma għandux, safejn l-istituzzjoni tkun innotifikata, jaqbeż l-EUR 1,5 miljun. L-istituzzjoni għandha tieħu passi raġonevoli sabiex tikseb din l-informazzjoni.
3. L-istituzzjonijiet għandhom jagħtu rapport lill-awtoritajiet kompetenti kull tliet xhur dwar l-ammont totali ta’ skoperturi għall-SMEs kkalkulat f’konformità mal-paragrafu.
4. Sa 2 ta’ Jannar 2017 il-Kummissjoni għandha tirrapporta dwar l-impatt tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji stabbiliti f’dan ir-Regolament fuq l-għoti ta' self lil SMEs u persuni fiżiċi u għandha tippreżenta dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma' proposta leġislattiva jekk xieraq.
5. Għall-fini tal-paragrafu 4, l-ABE għandha tagħti rapport dwar dan li ġej lill-Kummissjoni:
(a)
analiżi tal-evoluzzjoni tax-xejriet u kondizzjonijiet ta’ self għall-SMEs matul il-perijodu msemmi fil-paragrafu 4;
(b)
analiżi tal-livell ta' riskju effettiv tal-SMEs tal-Unjoni matul ċiklu ekonomiku sħiħ;
(c)
il-konsistenza tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji stabbiliti f’dan ir-Regolament għar-riskju tal-kreditu fuq skoperturi għal SMEs bl-eżiti tal-analiżi taħt il-punti (a) u (b).
TITOLU II
RAPPORTI U ANALIŻI
Artikolu 502
Ċikliċità tar-rekwiżiti tal-kapital
Il-Kummissjoni, f’kooperazzjoni mal-ABE, mal-BERS u mal-Istati Membri, u billi tikkunsidra l-opinjoni tal-BĊE, għandha tissorvelja b’mod perijodiku jekk dan ir-Regolament sħiħ, flimkien mad-Direttiva 2013/36/UE għandux effetti sinifikanti fuq iċ-ċiklu ekonomiku u, fid-dawl ta’ dak l-eżami, għandha tikkunsidra jekk humiex ġustifikati xi miżuri ta’ rimedju. Sal-31 ta’ Diċembru 2013, l-ABE għandha tirrapporta għand il-Kummissjoni jekk il-metodoloġiji tal-istituzzjonijiet skont l-Approċċ IRB għandhomx jikkonverġu bil-għan li jinkisbu rekwiżiti tal-kapital aktar komparabbli filwaqt li tiġi mitigata l-proċikliċità u kif dan jista’ jseħħ.
Ibbażata fuq dik l-analiżi u billi tiġi kkunsidrata l-opinjoni tal-BĊE, kull sentejn il-Kummissjoni għandha tħejji rapport u tissottomettih lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma’ kwalunkwe proposta xierqa. Kontribuzzjonijiet minn partijiet ta’ teħid ta’ kreditu u dawk ta’ self ta’ kreditu għandhom jiġu rikonoxxuti b’mod adegwat meta jitfassal ir-rapport.
Sal-31 ta’ Diċembru 2014 il-Kummissjoni għandha tanalizza u tirrapporta dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 33(1)(c) u għandha tippreżenta dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill flimkien ma' proposta leġislattiva jekk xieraq.
Fir-rigward tat-tħassir potenzjali tal-Artikolu 33(1)(c) u l-applikazzjoni potenzjali tiegħu fil-livell tal-Unjoni, l-analiżi għandha b'mod partikolari tiżgura li jkunu fis-seħħ salvagwardji suffiċjenti biex tiġi żgurata l-istabbiltà finanzjarja fl-Istati Membri kollha.
Artikolu 503
Rekwiżiti ta’ fondi proprji għal skoperturi fil-forma ta’ bonds koperti
1. Il-Kummissjoni għandha, sal-31 ta’ Diċembru 2014, wara li tikkonsulta mal-ABE, tirrapporta għand il-Parlament Ewropew u l-Kunsill, flimkien ma’ kwalunkwe proposta xierqa, dwar jekk il-piżijiet tar-riskju stabbiliti fl-Artikolu 129 u r-rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskju speċifiku fl-Artikolu 336(3) humiex adegwati għall-istrumenti kollha li jikkwalifikaw għal dawk it-trattamenti u jekk il-kriterji fl-Artikolu 129 humiex adatti.
2. Ir-rapport u l-proposti msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jikkunsidraw:
(a)
il-punt sa fejn ir-rekwiżiti regolatorji attwali dwar kapital applikabbli għal bonds koperti jiddifferenzjaw b'mod adegwat bejn varjazzjonijiet fil-kwalità ta' kreditu ta' bonds koperti u l-kollateral li l-bonds koperti jistgħu jiġi garantiti fuq il-bażi tagħhom, inkluż il-miżura tal-varjazzjonijiet fost l-Istati Membri;
(b)
it-trasparenza tas-suq tal-bonds koperti u l-punt sa fejn din tiffaċilita analiżi interna komprensiva minn investituri rigward ir-riskju ta' kreditu ta' bonds koperti u l-kollateral li jiggarantihom u s-segregazzjoni tal-assi fil-każ tal-insolvenza tal-emittent, inklużi l-effetti ta' mitigazzjoni tal-qafas legali nazzjonali strett sottostanti f'konformità mal-Artikolu 129 ta’ dan ir-Regolament u l-Artikolu 52(4) tad-Direttiva 2009/65/KE dwar il-kwalità ġenerali tal-kreditu ta' bond kopert u l-implikazzjonijiet tagħha fuq il-livell ta' trasparenza meħtieġ mill-investituri; u
(c)
il-punt sa fejn il-ħruġ minn istituzzjoni tal-kreditu ta' bonds koperti taffettwa r-riskju ta' kreditu li għalih kredituri oħrajn tal-istituzzjoni emittenti jkunu skoperti.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2014, wara li tikkonsulta l-ABE, il-Kummmissjoni għandha tagħmel rapport lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill dwar jekk self iggarantit minn inġenji tal-ajru (rahan fuq inġenji tal-ajru) u jekk self residenzjali kopert b'garanzija, iżda li mhux kopert b'ipoteka reġistrata, jistgħux ikunu kkunsidrati taħt ċerti kondizzjonijiet bħala assi eliġibbli skont l-Artikolu 129.
4. Sal-31 ta’ Diċembru 2016, il-Kummissjoni għandha tanalizza l-adegwatezza tad-deroga stipulata fl-Artikolu 496 u, jekk rilevanti, l-adegwatezza tal-estensjoni ta’ trattament simili għal kwalunkwe forma oħra ta’ bond kopert. Fid-dawl ta’ dik l-analiżi, il-Kummissjoni tista’, jekk dan ikun xieraq, tadotta atti delegati skont l-Artikolu 462 sabiex tagħmel dik id-deroga permanenti jew tagħmel proposti leġislattivi sabiex testendiha għal forom oħra ta’ bonds koperti.
Artikolu 504
Strumenti kapitali sottoskritti mill-awtoritajiet pubbliċi f'sitwazzjonijiet ta' emerġenza
Il-Kummissjoni għandha, sal-31 ta’ Diċembru 2016, wara li tikkonsulta lill-ABE, tagħti rapport lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill, flimkien ma’ kwalunkwe proposti xierqa, jekk it-trattament stabbilit fl-Artikolu 31 jeħtiġx jiġi emendat jew imneħħi.
Artikolu 505
Analiżi tal-finanzjament fuq perijodu twil
Sal-31 ta’ Diċembru 2014, il-Kummissjoni għandha tagħti rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma’ kwalunkwe proposta xierqa, dwar l-adegwatezza tar-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament fid-dawl tal-ħtieġa li jiġu żgurati livelli adegwati ta’ finanzjament għall-forom kollha ta’ finanzjament fit-tul għall-ekonomija, inklużi proġetti ta’ infrastruttura kritika fl-Unjoni fil-qasam tat-trasport, l-enerġija u l-komunikazzjoni.
Artikolu 506
Riskju tal-kreditu - definizzjoni ta’ inadempjenza
L-ABE għandha, sal-31 ta’ Diċembru 2017, tagħti rapport lill-Kummissjoni dwar kif is-sostituzzjoni ta’ 90 jum b’180 jum ta' arretrati, kif previst fil-punt (b) tal-Artikolu 178(1), għandha impatt fuq l-ammonti ta’ skoperturi ppeżati skont ir-riskju u kemm hi xierqa l-applikazzjoni kontinwa ta’ dik id-dispożizzjoni wara l-31 ta’ Diċembru 2019.
Abbażi ta’ dak ir-rapport, il-Kummissjoni tista’ tippreżenta proposta leġislattiva biex temenda dan ir-Regolament.
Artikolu 507
Skoperturi kbar
Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha tirrevedi u tirrapporta dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 400(1)(j) u l-Artikolu 400(2), inkluż jekk l-eżenzjonijiet stipulati fl-Artikolu 400(2) għandhomx ikunu diskrezzjonali, u għandha tissottometti dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma' proposta leġislattiva jekk xieraq.
Fir-rigward tal-eleminazzjoni potenzjali tad-diskrezzjoni nazzjonali taħt l-Artikolu 400(2)(c) u l-applikazzjonijiet potenzjali tagħha fuq livell tal-Unjoni, l-analiżi għandha tikkunsidra b’mod partikolari l-effiċjenza tal-ġestjoni tar-riskju tal-grupp filwaqt li tiżgura li jkun hemm fis-seħħ biżżejjed salvagwardji sabiex jiżguraw stabbiltà finanzjarja fl-Istati Membri kollha li fihom tkun inkorporata entità li tappartjeni lil grupp.
Artikolu 508
Livell ta' applikazzjoni
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2014, il-Kummissjoni għandha tanalizza u tirraporta dwar l-applikazzjoni tal-Parti Wieħed, it-Titolu II, u l-Artikolu 113(6) u (7) u għandha tissottometti dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkine ma' proposta leġislattiva jekk xieraq.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha tirrapporta dwar jekk ir-rekwiżit ta’ kopertura tal-likwidità stabbilit fil-Parti Sitta għandux japplika għad-ditti tal-investimenti u kif dan jista’ jseħħ, u għandha wara li tikkonsulta lill-ABE, tissottometti dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma' proposta leġislattiva jekk xieraq.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2015 il-Kummissjoni għandha, wara li tikkonsulta lill-ABE u l-AETS u fid-dawl tad-diskussjonijiet mal-awtoritajiet kompetenti, tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar reġim adatt għas-superviżjoni prudenzjali tad-ditti ta’ investiment u ta' ditti msemmija fil-punti (2)(b) u (c) tal-Artikolu 4(1). Fejn adatt, ir-rapport għandu jkun segwit minn proposta leġislattiva.
Artikolu 509
Rekwiżiti ta' likwidità
1. L-ABE għandha tissorvelja u tevalwa r-rapporti magħmula skont l-Artikolu 415(1), fost muniti u fost mudelli kummerċjali differenti. L-ABE għandha, wara li tikkonsulta lill-BERS, l-utenti aħħarin mhux finanzjarji, l-industrija bankarja, l-awtoritajiet kompetenti u l-banek ċentrali tas-SEBĊ nazzjonali annwalment u għall-ewwel darba sal-31 ta’ Diċembru 2013, tirrapporta lill-Kummissjoni dwar jekk speċifikazzjoni tar-rekwiżit ta’ kopertura tal-likwidità ġenerali fil-Parti Sitta bbażata fuq l-elementi għar-rappurtar tal-likwidità skont il-Parti Sitta, it-Titolu II u l-Anness III, ikkunsidrati individwalment jew b’mod kumulattiv, għandhiex il-probabbiltà li jkollha impatt detrimentali materjali fuq il-profil tan-negozju u tar-riskju tal-istituzzjonijiet stabbiliti fl-Unjoni jew fuq l-istabbiltà u l-funzjonament tajjeb tas-swieq finanzjarji jew fuq l-ekonomija u l-istabbiltà tal-forniment tas-self bankarju, b'attenzjoni partikolari fuq is-self lil SMEs u fuq l-iffinanzjar kummerċjali, inkluż self mogħti taħt skemi uffiċjali ta’ assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni.
Ir-rapport imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jikkunsidra debitament is-swieq u l-iżviluppi regolatorji internazzjonali kif ukoll l-interazzjonijiet tar-rekwiżit tal-kopertura tal-likwidità ma' rekwiżiti prudenzjali oħra skont dan ir-Regolament bħall-proporzjonijiet tal-kapital ibbażati fuq ir-riskju stipulati fl-Artikolu 92 u l-proporzjoni ta' lieva finanzjarja.
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandha tingħatalhom l-opportunità li jiddikjaraw l-opinjonijiet tagħhom dwar ir-rapport imsemmi fl-ewwel subparagrafu.
2. Fir-rapport imsemmi fil-paragrafu 1, l-ABE għandha tivvaluta dan li ġej b'mod partikolari:
(a)
il-forniment ta' mekkaniżmi li jillimitaw il-valur tal-flussi ’l ġewwa tal-likwidità, b'mod partikolari bl-għan li jiġi determinat limitu massimu adatt tal-flussi ’l ġewwa u l-kondizzjonijiet għall-applikazzjoni tiegħu, b'kont meħud tal-mudelli kumemrċjali differenti inkluż finanzjament pass through, factoring, leasing, bonds koperti, ipoteki, ħruġ ta' bonds koperti, u l-miżura safejn dak il-limitu massimu għandu jiġi emendat jew jitneħħa sabiex jittieħed kont tal-ispeċifiċitajiet tal-finanzjament speċjalizzat;
(b)
il-kalibrazzjoni tal-flussi 'l ġewwa u 'l barra msemmija fil-Parti Sitta, Titolu II, b'mod partikolari taħt l-Artikolu 422(7) u l-Artikolu 425(2);
(c)
il-forniment ta' mekkaniżmi li jillimitaw il-kopertura tar-rekwiżiti ta' likwidità b'ċerti kategoriji ta' assi likwidi, b'mod partikolari l-valutazzjoni tal-preċentwal minimu adatt għall-assi likwidi msemmijin fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 416(1) meta mqabbla mat-total tal-assi likwidi, l-ittestajar ta' limitu ta' 60 % u l-konsiderazzjoni tal-iżviluppi regolatorji internazzjonali. Assi dovuti jew eżerċitabbli fi żmien 30 ġurnata tal-kalendarju ma għandhomx jingħaddu għas-60 % sakemm l-assi ma jkunux inkisbu taħt kollateral li jikkwalifika wkoll taħt il-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 416(1);
(d)
l-forniment ta’ rati speċifiċi ta’ flussi ' barra aktar baxxi u/jew flussi 'l ġewwa ogħla għall-flussi intragrupp li jispeċifika taħt liema kondizzjonijiet tali rati speċifiċi ta’ flussi ’l ġewwa jew ’il barra jkunu ġustifikati mill-perspettiva prudenzjali u li jistabbilixxi deskrizzjoni ta' metodoloġija ta' livell għoli li tuża kriterji u parametri oġġettivi sabiex jiġu determinati livelli speċifiċi ta' flussi ’l ġewwa jew ’il barra bejn l-istituzzjoni u l-kontroparti meta ma jkunux stabbiliti fl-istess Stat Membru.
(e)
il-kalibrazzjoni tar-rati għall-ġbid ta' self applikabbli għall-faċilitajiet impenjati ta' kreditu u likwidità mhux miġbudin li jaqgħu taħt l-Artikolu 424(3) u (5). B'mod partikolari, l-ABE għandha tittestja rata għall-ġbid ta' self ta' 100 %;
(f)
id-definizzjoni ta' depożitu fil-livell tal-konsumatur fil-punt (2) tal-Artikolu 411, b'mod partikolari l-adegwatezza li jiġi introdott limitu rigward depożiti ta' persuni fiżiċi;
(g)
il-ħtieġa li tiġi introdotta kategorija ġdida ta' depożitu fil-livell tal-konsumatur bi flussi 'l barra aktar baxxi fid-dawl tal-karatteristiċi speċifiċi ta' tali depożiti li jistgħu jiġġustifikaw rata ta' flussi 'l barra aktar baxxa u b'kont meħud ta’ żviluppi internazzjonali;
(h)
derogi mir-rekwiżiti dwar il-kompożizzjoni tal-assi likwidi li l-istituzzjonijiet ser ikunu meħtieġa jżommu, fejn f'munita partikolari l-ħtiġijiet kollettivi ġustifikati tal-istituzzjonijiet għal assi likwidi jkunu qed jaqbżu d-disponibbiltà ta' dawk l-assi likwidi u kondizzjonijiet li tali derogi għandhom ikunu soġġetti għalihom;
(i)
id-definizzjoni ta' prodotti finanzjarji konformi max-Shari’ah bħala alternattiva għal assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi għall-finijiet tal-Artikolu 416, għall-użu fil-banek li huma konformi max-Shari’ah;
(j)
id-definizzjoni ta' ċirkostanzi ta' stress, inkluż prinċipji għall-użu tal-istokk tal-assi likwidi u r-reazzjonijiet ta' superviżjoni neċessarji li skonthom ikunu l-istituzzjonijiet ikunu jistgħu jużaw l-assi likwidi tagħhom biex jissodisfaw il-flussi ’l barra tal-likwidità u kif għandha tiġi indirzzata n-nuqqas ta' konformità;
(k)
id-definizzjoni ta' relazzjoni operattiva stabbilita għall-klijenti mhux finanzjarji kif imsemmi fl-Artikolu 422(3)(c).
(l)
il-kalibrazzjoni tar-rata ta' flussi 'l barra applikabbli għal servizzi bankarji u ta’ prime brokering korrispondenti kif imsemmi fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 422(4);
(m)
mekkaniżmi għall-anterjorità ta' bonds garantiti mill-gvern maħruġin lil istituzzjonijiet tal-kreditu bħala parti mill-miżuri ta' sostenn tal-Gvern bl-approvazzjoni tal-Unjoni dwar għajnuna mill-istat, bħall-bonds maħruġin mill-Aġenzija Nazzjonali ta' Ġestjoni tal-Assi (NAMA) fl-Irlanda u mill-Kumpannija Spanjola ta' Ġestjoni tal-Assi fi Spanja, imfasslin biex jeliminaw l-assi problematiċi mill-karti tal-bilanċ tal-istituzzjonijiet tal-kreditu, bħala assi ta' likwidità u kwalità kreditizzja estremament għolja tal-inqas sa Diċembru 2023.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2013, l-ABE, wara li tikkonsulta mal-ESMA u mal-BĊE, għandha tirrapporta lill-Kummissjoni dwar definizzjonijiet uniformi xierqa ta’ likwidità u kwalità kreditizzja għolja u estremament għolja ta' assi trasferibbli għall-finijiet tal-Artikolu 416 u t-telf impost adatt għal assi li jikkwalifikaw bħala assi likwidi għall-finijiet tal-Artikolu 416, bl-eċċezzjoni tal-assi msemmijin fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 416(1).
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandha tingħatalhom l-opportunità li jiddikjaraw l-opinjonijiet tagħhom dwar dak ir-rapport.
Ir-rapport imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jikkunsidra wkoll:
(a)
kategoriji oħra ta' assi, b'mod partikolari titoli ggarantiti minn self fuq djar residenzjali (RMBS) ta' likwidità u kwalità kreditizzja għolja;
(b)
kategoriji oħra ta' titoli jew self eliġibbli tal-banek ċentrali, pereżempju bonds tal-gvern lokali u karta kummerċjali; u
(c)
assi oħra li mhumiex eliġibbli għall-bank ċentrali iżda kummerċjabbli, pereżempju ekwitajiet ikkwotati f'borża rikonoxxuta, deheb, strumenti ta' ekwità marbutin mal-indiċijiet prinċipali, bonds iggarantiti, bonds koperti, bonds ta' kumpanniji u fondi bbażati fuq dawk l-assi.
4. Ir-rapport imsemmi fil-paragrafu 3 għandu jikkunsidra jekk, u l-miżura safejn, faċilitajiet ta' kreditu ta' emerġenza (standby) imsemmijin fil-punt (e) tal-Artikolu 416(1) għandhomx jiġu inklużi bħala assi likwidi fid-dawl tal-iżviluppi internazzjonali u b'kont meħud tal-ispeċifiċitajiet Ewropej, inkluż il-mod kif il-politika monetarja titwettaq fl-Unjoni.
B’mod partikolari, l-ABE għandha tittestja l-adegwatezza tal-kriterji li ġejjin u l-livelli xierqa ta’ tali definizzjonijiet:
(a)
il-volum ta' negozjar minimu tal-assi;
(b)
il-volum pendenti minimu tal-assi;
(c)
l-ipprezzar trasparenti u l-informazzjoni ta’ wara n-negozjar;
(d)
il-livelli ta’ kwalità tal-kreditu msemmija fil-Parti Tlieta, Titolu II, Kapitolu 2;
(e)
ir-rekord ippruvat tal-istabbiltà tal-prezz;
(f)
il-volum medju nnegozjat u d-daqs medju tan-negozjar;
(g)
il-firxa massima bejn it-talba u l-offerta;
(h)
iż-żmien li fadal għall-maturità;
(i)
il-proporzjon ta’ dħul minimu.
5. Sal-31 ta’ Jannar 2014, l-ABE għandha barra minn hekk tirrapporta dwar dan li ġej:
(a)
id-definizzjonijiet uniformi ta' likwidità u kwalità kreditizzja għolja u estremament għolja;
(b)
l-konsegwenzi possibbli mhux previsti tad-definizzjoni ta' assi likwidi fuq il-kondotta tal-operazzjoni tal-politika monetarja u l-miżura safejn:
(i)
lista ta' assi likwidi li ma għandhiex konnessjoni mal-lista ta' assi eliġibbli tal-bank ċentrali tista' tinċentiva istituzzjonijiet biex jissottomettu assi eliġibbli li ma jkunux inklużi fid-definizzjoni ta' assi likwidi f'operazzjonijiet ta' ffinanzjar mill-ġdid;
(ii)
regolamentazzjoni tal-likwidità tista' tneħħi l-inċentiv ta' istituzzjonijiet li jsellfu jew jissellfu fis-suq tal-flus mhux garantit u jekk dan jistax iwassal biex jinħolqu dubji dwar l-objettivi tal-implimentazzjoni tal-politika monetarja EONIA;
(iii)
l-introduzzjoni tar-rekwiżit ta’ kopertura tal-likwidità jista' jagħmilha aktar diffiċli għall-banek ċentrali li jiżguraw stabbiltà tal-prezzijiet bl-użu tal-istrumenti u l-qafas tal-politika monetarja attwali;
(c)
ir-rekwiżiti operattivi għall-holdings ta' assi likwidi, kif imsemmi fil-punti (b) sa (f) tal-Artikolu 417, konformement mal-iżviluppi regolatorji internazzjonali.
Artikolu 510
Rekwiżiti ta’ Finanzjament Stabbli Nett
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2015, l-ABE għandha tirrapporta lill-Kummissjoni, abbażi tal-elementi li għandhom jiġu rappurtati skont il-Parti Sitta, Titolu III, dwar jekk ikunx xieraq li jiġi żgurat li l-istituzzjonijiet jużaw sorsi stabbli ta’ ffinanzjar u kif dan jista’ jsir, inkluża valutazzjoni tal-impatt fuq in-negozji u l-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet stabbiliti fl-Unjoni jew fuq is-swieq finanzjarji jew l-ekonomija u s-self mill-banek, b’enfasi partikolari fuq is-self lil SMEs u fuq l-finanzjament tan-negozju, inkluż self ipotekarju kofinanzjat. B'mod partikolari, l-ABE għandha tanalizza l-impatt ta' sorsi stabbli ta' finanzjament fuq l-istrutturi tar-rifinanzjament ta' mudelli bankarji differenti fl-Unjoni.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2015, l-ABE għandha wkoll tirrapporta lill-Kummissjoni, abbażi tal-elementi li għandhom jiġu rappurtati skont il-Parti Sitta, Titolu III u skont il-formati ta' rappurtar uniformi msemmijin fil-punt (a) tal-Artikolu 415(3) u wara li tikkonsulta mal-BERS, dwar il-metodoloġiji għad-determinazzjoni tal-ammont ta' finanzjament stabbli disponibbli għal u meħtieġ minn istituzzjonijiet u dwar definizzjonijiet uniformi adatti għall-kalkolu ta' tali rekwiżit ta’ finanzjament stabbli nett, li jeżamina b'mod partikolari dan li ġej:
(a)
il-kategoriji u l-ippeżar applikati għas-sorsi ta' finanzjament stabbli fl-Artikolu 427(1);
(b)
il-kategoriji u l-ippeżar applikati għad-determinazzjoni tar-rekwiżit għal finanzjament stabbli fl-Artikolu 428(1);
(c)
il-metodoloġiji għandhom jipprovdu inċentivi u diżinċentivi kif adatt li jinkoraġġixxu finanzjament aktar stabbli fuq termini itwal ta' żmien ta' assi, attivitajiet kummerċjali, investimenti u finanzjament ta' istituzzjonijiet;
(d)
il-ħtieġa li jiġu żviluppati metodoloġiji differenti għal tipi ta' istituzzjonijiet differenti.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2016, il-Kummissjoni għandha, jekk adatt, u waqt li tikkunsidra r-rapporti msemmijin fil-paragrafi 1 u 2, u waqt li tikkunsidra bis-sħiħ id-diversità tas-settur bankarju fl-Unjoni, tippreżenta proposta leġislattiva lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar kif jiġi żgurat li l-istituzzjonijiet jużaw sorsi stabbli ta' finanzjament.
Artikolu 511
Lieva finanzjarja
1. Abbażi tar-riżultati tar-rapport imsemmi fil-paragrafu3, sal-31 ta’ Diċembru 2016, il-Kummissjoni għandha tissottometti rapport dwar l-impatt u l-effettività tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
2. Fejn ikun xieraq, ir-rapport għandu jkun akkumpanjat minn proposta leġiżlattiva dwar l-introduzzjoni ta’ numru adatt ta' livelli ta' proporzjon ta' lieva finanzjarja li l-istituzzjonijiet li jsegwu mudelli kummerċjali differenti jkunu obblgati li jissodisfaw, fejn tiġi ssuġġerita kalibrazzjoni adegwata għal dawk il-livelli u kwalunkwe aġġustament xieraq fil-miżura kapitali kif imsemmi fl-Artikolu 429, flimkien ma' kwalunkwe miżura ta' flessibbiltà konnessa jekk meħtieġ, inklużi l-emendi adatti għall-Artikolu 458 biex jiġi introdott proporzjon ta' lieva fl-ambitu tal-miżuri inklużi f'dak l-Artikolu.
3. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, l-ABE għandha tirrapporta lill-Kummissjoni sal- 31 ta’ Ottubru 2016 dwar, tal-inqas, dan li ġej:
(a)
jekk il-qafas tal-proporzjon tal-lieva finanzjarja previst f'dan ir-Regolament u l-Artikoli 87 u 98 tad-Direttiva 2013/36/UE huwiex l-istrument adatt biex jitrażżan ir-riskju ta' lieva finanzjarja eċċessiva min-naħa tal-istituzzjonijiet b'mod u grad sodisfaċenti;
(b)
l-identifikazzjoni tal-mudelli kummerċjali li jirriflettu l-profili globali tar-riskju tal-istituzzjonijiet u l-introduzzjoni ta' livell differenzjati tal-proporzjoni ta' lieva finanzjarja għal dawk il-mudelli kummerċjali;
(c)
jekk ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 76 u 87 tad-Direttiva 2013/36/UE skont l-Artikoli 73 u 97 tad-Direttiva 2013/36./EU għall-indirizzar tar-riskju tal-lieva finanzjarja eċċessiva humiex suffiċjenti biex jiżguraw il-ġestjoni tajba ta' dan ir-riskju mill-istituzzjonijiet u, jekk le, liema titjib ulterjuri hu meħtieġ sabiex jintlaħqu dawn l-objettivi;
(d)
jekk - u f’dan il-każ, liema - bidliet ikunu meħtieġa fil-metodoloġija ta’ kalkolu msemmija fl-Artikolu 429 sabiex jiġi żgurat li l-proporzjon ta’ lieva finanzjarja jkun jista’ jintuża bħala indikatur xieraq tar-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva ta’ istituzzjoni;
(e)
jekk, fil-kuntest tal-kalkolu tal-iskoperturi totali tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja, il-valur tal-iskopertura tal-kuntratti elenkati fl-Anness II determinati billi jintuża l-Metodu ta’ Skopertura Oriġinali huwiex differenti b’mod materjali mill-valur tal-iskopertura ddeterminat billi jintuża l-Metodu tal-Ipprezzar Skont il-Valur fis-Suq;
(f)
jekk l-użu tal-fondi proprji jew tal-kapital ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1 bħala l-kalkolu tal-kapital tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja ikunx aktar xieraq għall-għan intenzjonat tal-ittraċċar tar-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva u, f’dan il-każ, xi tkun il-kalibrazzjoni xierqa tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja;
(g)
jekk il-fattur ta' konverżjoni msemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 429(10) għal faċilitajiet ta' kreditu mhux miġbudin, li jistgħu jiġu kkanċellati mingħajr kondizzjoni fi kwalunkwe ħin mingħajr notifika, jkunx konservattiv kif xieraq ibbażat fuq l-evidenza miġbura matul il-perijodu ta’ osservazzjoni;
(h)
jekk il-frekwenza u l-format tad-divulgazzjoni tal-elementi msemmija fl-Artikolu 451 humiex adegwati;
(i)
x'jista' jkun il-livell adatt għall-proporzjon ta’ lieva finanzjarja għal kull wieħed mill-mudelli kummerċjali identifikati skont il-punt (b);
(j)
jekk għandhiex tiġi ddefinita firxa għal kull livell ta' proporzjon ta’ lieva finanzjarja;
(k)
jekk l-introduzzjoni tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja bħala rekwiżit għall-istituzzjonijiet tkunx teħtieġ xi bidliet fil-qafas tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja mogħti minn dan ir-Regolament u, f’dan il-każ, liema bidliet;
(l)
jekk l-introduzzjoni tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja bħala rekwiżit għall-istituzzjonijiet tillimitax b’mod effettiv ir-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva min-naħa ta’ dawk l-istituzzjonijiet, b'mod partikolari għall-banek tas-settur pubbliku u, f’dan il-każ, jekk il-livell għall-proporzjon ta’ lieva finanzjarja għandux ikun l-istess għall-istituzzjonijiet kollha jew għandux ikun determinat skont il-profit tar-riskju u l-mudell kummerċjali kif ukoll id-daqs tal-istituzzjonijiet u, rigward dan, liema kalibrazzjonijiet addizzjonali jew perijodu ta' transizzjoni jkunu meħtieġa.
4. Ir-rapport imsemmi fil-paragrafu 3 għandu jkopri tal-inqas il-perijodu minn 1 ta’ Jannar 2014 sat-30 ta’ Ġunju 2016 u għandu jikkunsidra tal-inqas dan li ġej:
(a)
l-impatt tal-introduzzjoni tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja, determinat skont l-Artikolu 429, bħala rekwiżit li l-istituzzjonijiet ikunu jridu jilħqu għal:
(i)
swieq finanzjarji b’mod ġenerali u swieq għat-transazzjonijiet ta’ xiri mill-ġdid, derivati u bonds koperti b’mod partikolari;
(ii)
is-solidità tal-istituzzjonijiet;
(iii)
il-mudelli kummerċjali u l-istrutturi tal-karti tal-bilanċ tal-istituzzjonijiet; b'mod partikolari fir-rigward ta' oqsma b'livell baxx ta' riskju tan-negozji, bħal kreditu promozzjonali minn banek għall-iżvilupp pubbliku, self muniċipali, finanzjament ta' proprjetà residenzjali u oqsma oħra ta' riskju ta' livell baxx regolati mid-dritt nazzjonali;
(iv)
il-migrazzjoni ta’ skoperturi għal entitajiet li mhumiex soġġetti għas-superviżjoni prudenzjali;
(v)
innovazzjoni finanzjarja, b’mod partikolari l-iżvilupp ta’ strumenti b’lieva finanzjarja inkorporata;
(vi)
imġiba tal-istituzzjonijiet fir-rigward tat-teħid tar-riskji;
(vii)
attivitajiet tal-ikklerjar, ta’ saldu u ta’ kustodja u l-operazzjoni ta’ kontroparti ċentrali;
(viii)
ċikliċità tal-kalkolu tal-kapital u l-kalkolu tal-iskoperturi totali tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja;
(ix)
self mill-banek, b’enfasi partikolari fuq is-self lil SMEs, awtoritajiet lokali, gvernijiet reġjonali u entitajiet tas-settur pubbliku fuq l-iffinanzjar tan-negozju, inkluż is-self taħt skemi uffiċjali ta’ assigurazzjoni tal-kreditu għall-esportazzjoni;
(b)
l-interazzjoni tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja mar-rekwiżiti ta’ fondi proprji bbażati fuq ir-riskju u r-rekwiżiti tal-likwidità kif speċifikat f’dan ir-Regolament;
(c)
l-impatt tad-differenzi kontabbilistiċi bejn l-istandards tal-kontabbiltà applikabbli skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002, l-istandards tal-kontabbiltà applikabbli taħt id-Direttiva 86/635/KEE u standards applikabbli tal-qafas tal-kontabbiltà oħrajn u oqfsa rilevanti tal-kontabbiltà oħrajn fuq il-komparabbiltà tal-proporzjon ta’ lieva finanzjarja.
Artikolu 512
Skoperturi għal riskju ta’ kreditu trasferit
Sal-31 ta’ Diċembru 2014, il-Kummissjoni għandha tirrapporta għand il-Parlament Ewropew u l-Kunsill dwar l-applikazzjoni u l-effettività tad-dispożizzjonijiet tal-Parti Ħamsa fid-dawl tal-iżviluppi tas-suq internazzjonali.
Artikolu 513
Regoli makroprudenzjali
1. Sat-30 ta’ Ġunju 2014, il-Kummissjoni għandha, wara konsultazzjoni tal-BERS u l-ABE, tanalizza jekk ir-regoli makroprudenzjali f'dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE humiex suffiċjenti biex jittaffew ir-riskji sistemiċi fis-setturi, ir-reġjuni u l-Istati Membri inkluż il-valutazzjoni ta';
(a)
jekk l-għodod makroprudenzjali attwali f'dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/UE ikunu effettivi, effiċjenti u trasparenti;
(b)
jekk il-kopertura u l-gradi possibbli ta' koinċidenza bejn l-għodod makroprudenzjali differenti biex jiġu mmirati riskji simili f'dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/EU humiex adegwati u, jekk adatt, jiġu proposti regoli makroprudenzjali ġodda;
(c)
kif l-istandards internazzjonalment maqbula għall-istituzzjonijiry sistemiċi jinteraġixxu mad-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament u d-Direttiva 2013/36/EU 2013/36/EU u, jekk adatt, jiġu proposti regoliġodda b'kont meħud ta' dawk l-istandards internazzjonalment maqbula.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2014 il-Kummissjoni għandha abbażi tal-konsultazzjoni mal-BERS u l-ABE tirrapporta lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill dwar il-valutazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 u, fejn adatt, tippreżenta proposta leġislattiva lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
Artikolu 514
Riskju ta’ Kreditu tal-Kontroparti u l-Metodu ta’ Skopertura Oriġinali
Sal-31 ta’ Diċembru 2016 il-Kummissjoni għandha tanalizza u tirrapporta dwar l-applikazzjoni tal-Artikolu 275 u għandha tissottometti dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, u, jekk ikun xieraq, tagħmel proposta leġislattiva.
Artikolu 515
Monitoraġġ u evalwazzjoni
1. L-ABE flimkien mal-ESMA għandhom sa 2 ta’ Jannar 2015 jirrapportaw dwar il-funzjonament ta’ dan ir-Regolament mal-obbligi relatati skont ir-Regolament (UE) Nru 648/2012, u b'mod partikolari rigward l-istituzzjonijiet li joperaw kontroparti ċentrali, biex tkun evitata d-duplikazzjoni tar-rekwiżiti għal transazzjonijiet ta' derivati u b'hekk ikun evitat riskju regolatorju akbar u spejjeż akbar għall-monitoraġġ mill-awtoritajiet kompetenti.
2. L-ABE għandha tissorvelja u tevalwa l-operat tad-dispożizzjonijiet għar-rekwiżiti ta' fondi proprji għal skoperturi lill-kontroparti ċentrali kif stabilit fit-Taqsima 9 tal-Kapitlu 6 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta. Sal-1 ta’ Jannar 2015 l-ABE għandha tirrapporta lill-Kummissjoni dwar l-impatt u l-effikaċja ta' dawn id-dispożizzjonijiet.
3. Sal-31 ta’ Diċembru 2016, il-Kummissjoni għandha tanalizza u tirrapporta dwar ir-rikonċiljazzjoni ta' dan ir-Regolament mal-obbligi relatati taħt ir-Regolament (UE) Nru 648/2012, ir-rekwiżiti ta' fondi proprji kif stabbiliti fit-Taqsima 9 tal-Kapitolu 6 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta u għandha tissottometti dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill u, jekk ikun xieraq, tagħmel proposta leġislattiva.
Artikolu 516
Finanzjament fit-tul
Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha tirrapporta dwar l-impatt ta' dan ir-Regolament dwar l-inkoraġġiment ta' investimenti fit-tkabbir fit-tul li jippromwovu l-infrastruttura sal-31 ta’ Diċembru 2015.
Artikolu 517
Definizzjoni tal-kapital eliġibbli
Sal-31 ta’ Diċembru 2014, il-Kummissjoni għandha tanalizza u tirrapporta dwar l-adegwatezza tad-definizzjoni tal-kapital eliġibbli applikata għall-finijiet tat-Titolu III tal-Parti Tnejn u l-Parti Erbgħa u għandha tissottometti dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, u, jekk ikun xieraq, tagħmel proposta leġislattiva.
Artikolu 518
Analiżi tal-istrumenti tal-kapital li jistgħu jiġu sottoskritti jew jiġu kkonvertiti fil-punt ta' non-vijabbiltà
Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha tanalizza u tirrapporta dwar jekk dan ir-Regolament għandux ikun fih rekwiżit li strumenti tal-kapital tal-Grad 1 jew Grad 2 Addizzjonali għandhom jiġu sottoskritti fil-każ li jiġi determinat li istituzzjoni m'għadhiex vijabbli. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma' proposta leġislattiva, fejn adatt.
Article 519
Tnaqqis tal-assi tal-fondi tal-pensjonijiet b’benefiċċji definiti mill-elementi ta' Ekwità Komuni ta' Grad 1
Sat-30 ta’ Ġunju 2014, l-ABE għandha tħejji rapport dwar jekk l-ISA 19 rivedut, flimkien mat-tnaqqis tal-assi netti tal-pensjonijiet kif stipulat fl-Artikolu 36(1)(e) u bidliet fil-passivi netti tal-pensjonijiet iwasslux għal volatilità indebita tal-fondi proprji tal-istituzzjonijiet.
B'kont meħud tar-rapport tal-ABE, il-Kummissjoni għandha tħejji sal-31 ta’ Diċembru 2014, rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-kwistjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu, flimkien ma' proposta leġislattiva, jekk xieraq, għall-introdizzjoni ta' trattament li jaġġusta l-assi u l-passivi netti tal-fondi tal-pensjonijiet b’benefiċċji definiti għall-kalkolu tal-fondi proprji.
TITOLU III
EMENDI
Artikolu 520
Emenda tar-Regolament (UE) Nru 648/2012
Ir-Regolament (UE) Nru 648/2012 huwa emendat kif ġej:
(1)
Il-Kapitolu li ġej jiġi miżjud fit-Titolu IV:
"KAPITOLU 4
Kalkoli u rappurtar għall-finijiet tar-Regolament (EU) No 575/2013
Artikolu 50a
Kalkolu tal-KCCP
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 308 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill 26 ta’ June 2013 dwar rekwiżiti prudenzjali għal istituzzjonijiet ta' kreditu u ditti ta' investiment (*) fejn CCP tkun irċeviet in-notifika msemmija fl-Artikolu 301(2)(b) ta' dak ir-Regolament, huwa għandu jikkalkula l-KCCP kif speċifikat fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu għal kull kuntratt u transazzjoni li jikklerja għall-membri tal-ikklerjar tiegħu kollha li jaqgħu fil-kopertura tal-fond ta’ inadempjenza partikolari.
2. CCP għandha tikkalkula l-kapital ipotetiku (KCCP) kif ġej:
fejn:
EBRMi
=
il-valur tal-iskopertura qabel il-mitigazzjoni tar-riskju li huwa daqs il-valur tal-iskopertura tas-CCP għall-membru tal-ikklerjar i li jirriżulta mill-kuntratti u t-transazzjonijiet kollha ma' dak il-membru tal-ikklerjar, ikkalkulat mingħajr ma jiġi kkunsidrat il-kollateral depożitat minn dak il-membru tal-ikklerjar;
IMi
=
il-marġini inizjali depożitat mas-CCP mill-membru tal-ikklerjar i;
DFi
=
il-kontribuzzjoni prefinanzjata tal-membru tal-ikklerjar i;
RW
=
piż tar-riskju ta’ 20 %;
proporzjon tal-kapital
=
8 %.
3. CCP għandha twettaq il-kalkolu meħtieġ mill-paragrafu 2 mill-inqas tal-inqas fuq bażi trimestrali jew aktar spiss fejn obbligata mill-awtoritajiet kompetenti ta’ dawk il-membri tal-ikklerjar tagħha li huma istituzzjonijiet.
4. L-EBA għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi biex jiġi speċifikat dan li ġej għall-fini tal-paragrafu 3:
(a)
il-frekwenza u d-dati tal-kalkolu speċifikat fil-paragrafu 2;
(b)
is-sitwazzjonijiet li fihom l-awtorità kompetenti ta' istituzzjoni li taġixxi bħala membru tal-ikklerjar tista’ tirrikjedi kalkoli u rappurtar aktar frekwenti minn dawk imsemmija fil-punt (a).
L-EBA għandha tissottometti dan l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa biex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 50b
Regoli ġenerali għall-kalkolu tal-KCCP
Għall-finijiet tal-kalkolu stipulat fl-Artikolu 50a(2), għandhom japplikaw dawn li ġejjin:
(a)
CCP għandha tikkalkula l-valur tal-iskoperturi li għandha lejn il-membri tal-ikklerjar tagħha kif ġej:
(i)
għal skoperturi li jirriżultaw minn kuntratti u transazzjonijiet elenkati fl-Artikolu 301(1) (a) u (d) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(ii)
għal skoperturi li jirriżultaw minn kuntratti u transazzjonijiet elenkati fl-Artikolu 301 (1)(b), (c) u (e) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 għandha tikkalkulahom skont il-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju speċifikat fl-Artikolu 223 ta' dak ir-Regolament b'aġġustamenti superviżorji għall-volatilità, speċifikat fl-Artikoli 223 u 224 ta' dak ir-Regolament. L-eċċezzjoni stipulata fil-punt (a) tal-Artikolu 285(3) ma għandhiex tapplika;
(iii)
għal skoperturi li jirriżultaw minn transazzjonijiet li mhumiex elenkati fl-Aritkolu 301(1) tar-Regolament (EU) No 575/2013 u li jinvolvi riskju tas-saldu biss għandha tikkalkulahom skont il-Parti Tlieta, Titolu V ta' dak ir-Regolament;
(b)
għal istituzzjonijiet li jaqgħu taħt l-ambitu tar-Regolament (EU) No 575/2013 is-settijiet ta' netting huma l-istess bħal dak definiti fil-Parti Tlieta, Titolu II ta' dak ir-Regolament;
(c)
fil-kalkolu tal-valuri msemmijin fil-punt (a), is-CCP għandha tnaqqas mill-iskoperturi tagħha l-kollateral depożitat mill-membri tal-ikklerjar tagħha, imnaqqas kif xieraq mill-aġġustamenti superviżorji għall-volatilità b’konformità mal-Metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju speċifikat fl-Artikolu 224 tar-Regolament (EU) No 575/2013;
(d)
CCP għandha tikkalkula l-iskoperturi tagħha għal transazzjonijiet ta' finanzjament ta' titoli mal-membri tal-ikklerjar tagħha skont il-metodu Komprensiv tal-Kollateral Finanzjarju, b'aġġustamenti superviżorji għall-volatilità, speċifikat fl-Artikoli 223 u 224 tar-Regolament (EU) No 575/2013;
(e)
fejn CCP għandha skoperturi għal CCP waħda jew aktar, għandha tittratta tali skoperturi daqs li kieku kienu skoperturi għall-membri tal-ikklerjar u tinkludi kull marġni jew kontribuzzjoni prefinanzjata rċevuta minn għand dawk is-CCPs fil-kalkolu tal-KCCP;
(f)
fejn CCP għandha arranġament kuntrattwali vinkolanti mal-membri tal-ikklerjar tagħha li jippermettilha tuża l-marġni inizzjali kollu jew parti minnu mill-membri tal-ikklerjar tagħha daqs li kieku kienu kontribuzzjonijiet prefinanzjati, is-CCP għandha tikkunsidra dak il-marġni inizjali bħala kontribuzzjonijiet prefinanzjati għall-finijiet tal-kalkolu fil-paragrafu 1 u mhux bħala marġni inizjali;
(g)
meta jiġi applikat il-Metodu skont il-valwazzjoni fis-suq, CCP għandha tissostitwixxi l-formula f'punt (c)(ii) tal-Artikolu 298(1) tar-Regolament (EU) No 575/2013 b'dan li ġej:
;
fejn in-numeratur tal-NGR jiġi kkalkulat skont l-Artikolu 274(1) tar-Regolament (EU) No 575/2013 u eżatt qabel ma jiġi effettivament skambjat il-marġni ta' varjazzjoni fit-tmiem tal-perijodu tas-saldu, u d-denominatur ikun l-ispiża grossa tas-sostituzzjoni;
(h)
fl-applikazzjoni tal-Metodu skont il-valwazzjoni fis-suq kif imsemmi fl-Artikolu 274 tar-Regolament (EU) No 575/2013, CCP għandha tissostittwixxi l-formula fil-punt (c)(ii) tal-Artikolu 298(1) ta' dak ir-Regolament b'dan li ġej:
fejn in-numeratur tal-NGR jiġi kkalkulat skont l-Artikolu 274(1) ta' dak ir-Regolament u eżatt qabel ma jiġu effettivament skambjati l-marġni ta' varjazzjoni fit-tmiem tal-perijodu tas-saldu, u d-denominatur ikun l-ispiża grossa tas-sostituzzjoni
(i)
fejn CCP ma tistax tikkalkula l-valur tal-NGR kif stipulat fil-punt (c)(ii) tal-Artikolu 298(1) tar-Regolament (EU) No 575/2013, għandha:
(i)
tinnotifika lil dawk li huma l-istituzzjonijiet fost il-membri ta’ kklerjar tagħha u lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom dwar in-naqqas ta' kapaċità tagħha li tikkalkula l-NGR u r-raġunijiet għax ma tistax twettaq il-kalkolu;
(ii)
għal perijodu ta’ tliet xhur, tista’ tuża valur tal-NGR ta’ 0,3 biex tagħmel il-kalkolu tal-PCEred speċifikat fil-punt (g);
(j)
fejn, fi tmiem il-perijodu speċifikat fil-punt (ii) tal-punt (i), is-CCP tibqa’ ma tistax tikkalkula l-valur tal-NGR, għandha tagħmel dan li ġej:
(i)
tieqaf tikkalkula l- KCCP;
(ii)
tinnotifika lil dawk li huma l-istituzzjonijiet fost il-membri ta’ kklerjar tagħha u lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom li waqfet tikkalkula l- KCCP;
(k)
għall-finijiet ta’ kalkolu tal-iskopertura futura potenzjali għal opzjonijiet u swaptions skont il-Metodu skont il-valwazzjoni fis-suq speċifikat fl-Artikolu 274 tar-Regolament (EU) No 575/2013, CCP għandha timmultiplika l-ammont nozzjonali tal-kuntratt bil-valur assolut tad-delta tal-opzjoni
kif stipulat fil-punt (a) tal-Artikolu 280(1) ta' dak ir-Regolament;
(l)
fejn CCP ikollha aktar minn fond ta' inadempjenza wieħed, għandha twettaq il-kalkolu stipulat fl-Artikolu 50a(2) għal kull fond ta' inadempjenza separatament.
Artikolu 50c
Rappurtar tal-informazzjoni
1. Għall-finijiet tal-Artikolu 308 tar-Regolament (EU) No 575/2013, CCP għandha tirrapporta l-informazzjoni li ġejja lil dawk li huma l-istituzzjonijiet fost il-membri ta’ kklerjar tagħha u lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom:
(a)
il-kapital ipotetiku (KCCP);
(b)
is-somma tal-kontribuzzjonijiet prefinanzjati (DFCM);
(c)
l-ammont tar-riżorsi finanzjarji prefinanzjati li hija obbligata li tuża - bil-liġi jew minħabba ftehim kuntrattwali mal-membri tal-ikklerjar tagħha - sabiex tkopri t-telf tagħha wara l-inadempjenza ta’ membru jew membri tal-ikklerjar tagħha qabel ma tuża l-kontribuzzjonijiet tal-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza tal-membri tal-ikklerjar li jifdal (DFCCP);
(d)
in-numru totali ta’ membri tal-ikklerjar tagħha (N);
(e)
il-fattur ta’ konċentrazzjoni (β), kif stipulat fl-Artikolu 50d;
(f)
is-somma tal-kontribuzzjonijiet kollha kuntrattwalment impenjati
.Fejn is-CCP ikollha aktar minn fond ta' inadempjenza wieħed, għandha tirrapporta l-informazzjoni fl-ewwel subparagrafu għal kull fond ta' inadempjenza separatament.
2. Is-CCP għandha tinnotifika lil dawk il-membri tal-ikklerjar tagħha li huma istituzzjonijiet mill-inqas fuq bażi trimestrali jew aktar spiss fejn meħtieġ mill-awtoritajiet kompetenti ta’ dawk il-membri tal-ikklerjar.
3. L-EBA għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
il-mudell uniformi għall-finijiet tar-rappurtar speċifikat fil-paragrafu 1;
(b)
il-frekwenza u d-dati tar-rappurtar speċifikati fil-paragrafu 2;
(c)
is-sitwazzjonijiet li fihom l-awtorità kompetenti ta' istituzzjoni li taġixxi bħala membru tal-ikklerjar tista’ tirrikjedi rappurtar aktar frekwenti minn dawk imsemmija fil-punt (b).
L-EBA għandha tissottometti dan l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 50d
Kalkolu tal-elementi speċifiċi li għandhom jiġu rappurtati mis-CCP
Għall-finijiet tal-Artikolu 50c, għandu japplika dan li ġej:
(a)
fejn ir-regoli ta' CCP jipprevedu li hija tuża parti mir-riżorsi finanzjarji tagħha jew ir-riżorsi finanzjarja tagħha kollha u b'mod parallel mal-kontribuzzjonijiet prefinanzjati tal-membri tal-ikklerjar tagħha b'mod li jagħmel dawk ir-riżorsi ekwivalenti għall-kontribuzzjonijiet prefinanzjati ta' membru tal-ikklerjar f'termini ta' kif huma jassorbu t-telf imġarrab mis-CCP fil-każ ta' inadempjenza jew insolvenza ta' wieħed jew aktar mill-membri tal-ikklerjar tagħha, is-CCP għandha żżid l-ammont korrispondenti ta' dawk ir-riżorsi mad-DFCM;
(b)
fejn ir-regoli ta’ CCP jipprevedu li tuża parti mir-riżorsi finanzjarji tagħha jew jew ir-riżorsi finanzjarja tagħha kollha biex tkopri t-telf tagħha minħabba l-inadempjenza ta' membru wieħed jew aktar tal-ikklerjar tagħha wara li tkun użat għalkollox il-fond ta' garanzija f'każ ta' inadempjenza kollu tagħha, iżda qabel ma tirrikorri għall-kontribuzzjonijiet kuntrattwalment impenjati tal-membri tal-ikklerjar tagħha, is-CCP għandha żżid l-ammont korrispondenti ta’ dawk ir-riżorsi finanzjarji addizzjonali
mal-ammont totali tal-kontribuzzjonijiet prefinanzjati (DF) kif ġej: .
(c)
CCP għandha tikkalkula l-fattur ta’ konċentrazzjoni (β) skont il-formula li ġejja:
fejn:
PCEred,i
=
iċ-ċifra mnaqqsa għall-iskopertura għall-kreditu futura potenzjali għall-kuntratti u t-transazzjonijiet kollha ta’ CCP mal-membru tal-ikklerjar i;
PCEred,1
=
iċ-ċifra mnaqqsa għall-iskopertura ta’ kreditu futura potenzjali għall-kuntratti u t-transazzjonijiet kollha ta’ CCP mal- membru tal-ikklerjar li jkollu l-akbar valur ta' PCEred ;
PCEred,2
=
iċ-ċifra mnaqqsa għall-iskopertura ta’ kreditu futura potenzjali għall-kuntratti u t-transazzjonijiet kollha ta’ CCP ma’ membru tal-ikklerjar li jkollu t-tieni l-akbar valur ta' PCEred .
(*) ĠU L 176, 27.6.2013, p. 1.";" 						
(2)
fl-Artikolu 11(5), il-punt (b) jitħassar:
(3)
fl-Artikolu 89 għandu jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
"5a. Sa 15-il xahar wara d-data tad-dħul fis-seħħ tal-aħħar wieħed mill-ħdax-il standard tekniku regolatorju msemmijin fl-aħħar tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3, jew sakemm tittieħed deċiżjoni taħt l-Artikolu 14 dwar l-awtorizzazzjoni tas-CCP, skont liema data tiġi l-ewwel, dik is-CCP għandha tapplika t-trattament speċifikat fit-tielet subparagrafu ta' dan il-paragrafu.
Sa 15-il xahar wara d-data tad-dħul fis-seħħ tal-aħħar wieħed mill-ħdax-il standard tekniku regolatorju msemmijin fl-aħħar tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 3, jew sakemm tittieħed deċiżjoni taħt l-Artikolu 25 dwar ir-rikonoxximent tas-CCP, skont liema data tiġi l-ewwel, dik is-CCP għandha tapplika t-trattament speċifikat fit-tielet subparagrafu ta' dan il-paragrafu.
Fejn CCP ma għandhiex fond ta’ inadempjenza u ma għandhiex fis-seħħ arranġament vinkolanti mal-membri ta’ kklerjar tagħha li jippermettilha tuża l-marġni inizjali kollu jew parti minnu rċevut mill-membri ta’ kklerjar tagħha daqs li kieku kienu kontribuzzjonijiet prefinanzjati, l-informazzjoni li hija għandha tirrapporta skont l-Artikolu 50c(1) għandha tinkludi l-ammont totali tal-marġni inizjali li tkun irċeviet mill-membri ta' kklerjar tagħha.
Il-limiti ta' żmien fl-ewwel u t-tieni subparagrafi ta' dan il-paragrafu jistgħu jiġu estiżi b'sitt xhur addizzjonali fejn il-Kummissjoni tkun adottat l-att ta' implimentazzjoni msemmi fl-Artikolu 497(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013."
PARTI ĦDAX
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Article 521
Dħul fis-seħħ u data ta' applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. Dan ir-Regolament għandu japplika minn 1 ta’ Jannar 2014, bl-eċċezzjoni ta':
(a)
L-Artikolu 8(3), l-Artikolu 21 u l-Artikolu 451(1), li għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2015;
(b)
L-Artikolu 413(1), li għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2016;
(c)
id-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament li jeħtieġu li l-ESAs jippreżentaw lill-Kummissjoni abbozzi ta' standards tekniċi u d-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament li jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni tadotta atti ddelegati jew atti ta' implimentazzjoni, li għandhom japplikaw minn 31 ta’ Diċembru 2014
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-26 ta’ Ġunju 2013.