РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1288/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 година
за създаване на „Еразъм +“ - програма на Съюза в областта на образованието, обучението, младежта и спорта и за отмяна на решения № 1719/2006/ЕО, № 1720/2006/ЕО и № 1298/2008/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 165, параграф 4 и член 166, параграф 4 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В съобщението на Комисията от 29 юни 2011 г., озаглавено „Бюджет за Европа 2020“, се призовава за единна програма в областта на образованието, обучението, младежта и спорта, в която да се включат международните аспекти на висшето образование, да се обединят програмата за действие в областта на ученето през целия живот („Обучение през целия живот“), създадена с Решение № 1720/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4), и програмата „Младежта в действие“ („Младежта в действие“), създадена с Решение № 1719/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5), програмата за действие „Еразмус Мундус“ („Еразмус Мундус“), създадена с Решение № 1298/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), програмата „ALFA III“, създадена с Регламент (ЕО) № 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета (7), и програмите „Темпус“ и „Edulink“, за да се гарантира по-голяма ефективност, по-силна стратегическа насоченост и използването на полезните взаимодействия между различните аспекти на единната програма. Освен това се предлага спортът да бъде част от единната програма (наричана по-долу „програмата“).
(2)
Междинните доклади за оценка на съществуващите програми -„Обучение през целия живот“, „Младежта в действие“ и „Еразмус Мундус“, както и общественото допитване за бъдещето на действията на Съюза в областта на образованието, обучението и младежта, а също и във висшето образование, разкриха голяма, а в някои отношения, и нарастваща необходимост от продължаване на европейско равнище на сътрудничеството и мобилността в тези области. В докладите се подчертава важността на създаването на по-тесни връзки между програмите на Съюза и разработването на политиките в областта на образованието, обучението и младежта, изразява се желанието действията на Съюза да се структурират по начин, който позволява по-добра реакция в рамките на парадигмата за учене през целия живот, и се отправя призив за приемане на по-прост, по-ориентиран към потребителя и по-гъвкав подход за изпълнението на тези действия и за трайно преодоляване на разпокъсаността на международните програми за сътрудничество във висшето образование.
(3)
Програмата следва да се съсредоточи върху достъпността на финансирането и прозрачността на административните и финансови процедури, включително посредством използването на информационните и комуникационни технологии (ИКТ) и цифровизацията. Изключително важни за успеха на програмата са рационализирането и опростяването на организацията и управлението ѝ, както и трайната насоченост към намаляване на административните разходи.
(4)
Допитването до обществеността относно стратегическия избор на Съюза за прилагане на новите правомощия на Съюза в областта на спорта, както и докладът за оценка на Комисията на подготвителните действия в областта на спорта предоставиха полезна информация за приоритетните области на действията на Съюза и показаха ползите, които Съюзът може да извлече, като подпомага дейности, насочени към създаване, споделяне и разпространяване на опит и познания по отношение на различните проблеми на европейско равнище, свързани със спорта, при условие че те са съсредоточени главно върху масовия спорт.
(5)
В стратегията Европа 2020 за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж се определя стратегията на Съюза за растеж за следващото десетилетие в подкрепа на такъв растеж и се поставят пет амбициозни цели, които трябва да бъдат постигнати до 2020 г., по-специално в областта на образованието, в която целта е да се намали под 10 % делът на преждевременно напускащите училище и да се достигне дял в размер на най-малко 40 % на завършилите висше или равностойно на него образование сред гражданите на възраст 30-34 години. Това включва и водещите ѝ инициативи и по-специално „Младежта в движение“ и Програмата за нови умения и работни места.
(6)
В заключенията си от 12 май 2009 г. Съветът отправи призив за създаване на стратегическа рамка за европейско сътрудничество в образованието и обучението („ECET 2020“) и за определяне на четири стратегически цели с оглед да се отговори на предизвикателствата, които все още предстои да бъдат преодолени при създаването на Европа на знанието и превръщането на ученето през целия живот в реалност за всички.
(7)
Съгласно членове 8 и 10 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), както и членове 21 и 23 от Хартата на основните права на Европейския съюз, програмата насърчава наред с другото равенството между жените и мъжете и мерките за борба с дискриминацията, основана на пол, расов или етнически произход, религия или убеждения, увреждания, възраст или сексуална ориентация. Необходимо е при прилагането на програмата да се разшири достъпът за лица от групи в неблагоприятно или уязвимо положение и да се подходи активно към специалните образователни потребности на хората с увреждания.
(8)
Програмата следва да включва силно изразено международно измерение, особено що се отнася до висшето образование, не само за да се подобри качеството на европейското висше образование с оглед на постигането на по-широките цели на „ЕСЕТ 2020“ и привлекателността на Съюза като място за получаване на образование, но също и за да се насърчи разбирателството между хората и да се допринесе за устойчивото развитие на висшето образование в държави партньори, както и за по-широкото им социално-икономическо развитие, наред с другото, посредством насърчаване на „движението на мозъци“ чрез дейности по мобилност с участието на граждани на държави партньори. За тази цел следва да бъде достъпно финансиране от Инструмента за сътрудничество за развитие (ИСР), Европейския инструмент за съседство (ЕИС), Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП) и Инструмента за партньорство за сътрудничество с трети държави(ИП). Финансови средства би могло да бъдат предоставени и от Европейския фонд за развитие (ЕФР) в съответствие с приложимите за това процедури. Разпоредбите на настоящия регламент следва да се прилагат за използването на тези финансови средства, като се гарантира спазването на съответните регламенти, с които се създават посочените инструменти и фонд.
(9)
В резолюцията си от 27 ноември 2009 г. относно обновената рамка за европейско сътрудничество по въпросите на младежта (2010-2018 г.) Съветът подчертава необходимостта всички младежи да се разглеждат като ресурс за обществото и да се търсят възможности за улесняване на тяхното участие в разработването на политики, които ги засягат, чрез постоянен структуриран диалог между вземащите решенията и младежите и младежките организации на всички равнища.
(10)
Обединяването на формалното, неформалното и самостоятелното учене в една обща програма следва да създаде полезни взаимодействия и да насърчи междусекторното сътрудничество на различните сектори в областта на образованието, обучението и младежта. При изпълнението на програмата следва да бъдат надлежно взети предвид конкретните потребности на различните сектори и, където е уместно, ролята на местните и регионални органи.
(11)
За да бъде подкрепена мобилността, равнопоставеността и високите постижения в ученето, Съюзът следва да установи пилотно механизъм за гарантиране на студентски заеми, който да позволи на студентите, независимо от социалния им произход, да получат магистърската си степен в друга държава, за която програмата е отворена за участие ("държава по програмата"). Механизмът за гарантиране на студентски заеми следва да е на разположение на финансовите институции, които са съгласни да предоставят на студентите заеми при благоприятни условия за обучение за магистърска степен в други държави по програмата. Този допълнителен и новаторски инструмент за образователна мобилност не следва да замества някоя от настоящите, нито да възпрепятства развитието на бъдещи системи за безвъзмездно финансиране или за заеми в подкрепа на мобилността на студентите на местно и национална равнище, както и на равнището на Съюза. Механизмът за гарантиране на студентски заеми следва да подлежи на строг мониторинг и оценка, по-специално що се отнася до приемането му от пазара в различните държави. В съответствие с член 21, параграфи 2 и 3, най-късно до края на 2017 г. на Европейския парламент и на Съвета следва да бъде представен междинен доклад с оглед получаването на политически насоки относно запазването на Механизма за гарантиране на студентски заеми.
(12)
Държавите членки следва да се стремят да приемат всички подходящи мерки за отстраняване на правните и административни пречки за правилното действие на програмата. Това включва разрешаването, когато е възможно, на административните проблеми, които създават трудности за получаването на визи и разрешителни за пребиваване. В съответствие с Директива 2004/114/ЕО на Съвета (8) държавите членки се насърчават да въведат ускорени процедури за прием.
(13)
Съобщението на Комисията от 20 септември 2011 г., озаглавено „Подкрепа за растеж и работни места - програма за модернизирането на системите за висше образование в Европа“, установява рамка, в която Съюзът, държавите членки и институциите в областта на висшето образование могат да си сътрудничат, за да се увеличи броят на завършилите висше образование, да се подобри качеството на образованието и да се увеличи приносът, който висшето образование и научноизследователската дейност могат да осигурят, за да помогнат на икономиките и обществото в държавите членки да излязат по-силни от световната икономическа криза.
(14)
За по-добро справяне с младежката безработица в Съюза следва да се обърне специално внимание на транснационалното сътрудничество между образователни институции за висше и професионално образование и предприятията, с цел повишаване на пригодността за заетост на студентите и развиване на предприемаческите им умения.
(15)
С декларацията от Болоня, подписана на 19 юни 1999 г., от министрите на образованието на 29 европейски държави бяха установени междуправителствени процедури, насочени към създаване на „Европейско пространство за висше образование“, което изисква постоянна подкрепа на равнището на Съюза.
(16)
Ключовата роля на професионалното образование и обучение при оказването на помощ за постигането на редица цели, заложени в стратегията „Европа 2020“, е широко призната и определена в обновения процес от Копенхаген (2011-2020 г.), като по-специално се има предвид нейният потенциал за справяне с високото равнище на безработица в Европа, особено на младежката и дългосрочната безработица, за насърчаване на културата на учене през целия живот, за преодоляване на социалното изключване и за насърчаване на активното гражданство. Необходими са качествени стажове и периоди на чиракуване, включително в микро- и в малки и средни предприятия, с цел преодоляване на разминаването между знанията, получени в образователния и обучителния процес, и уменията и компетентностите, които се изискват в работната среда, както и укрепване на пригодността на младежите за започване на работа.
(17)
Необходимо е да се увеличат интензивността и степента на европейското сътрудничество между училищата, мобилността на училищния персонал и учащите с цел да се работи за реализиране на приоритетите, определени в плана за европейско сътрудничество по въпросите на училищата на 21-ви век, а именно да се повиши качеството на училищното образование в Съюза в областта на развиването на умения, да се подобри равнопоставеността и включването в училищните системи и институции, а също и да се подкрепи и укрепва учителската професия и ръководството на училищата. В този контекст следва да се даде приоритет на стратегическите цели за намаляване на преждевременното напускане на училище, за подобряване на резултатите в областта на основните умения,и за осигуряване на висококачествено образование и грижи в ранна детска възраст за повече деца, наред с целите за повишаване на професионалната компетентност на учителите и училищните ръководители и подобряване на образователните възможности на децата, произхождащи от семейства на мигранти, както и на тези в неравностойно социално-икономическо положение.
(18)
Обновената европейска програма за учене за възрастни, включена в резолюцията на Съвета от 28 ноември 2011 г., има за цел да създаде възможност за всички възрастни да развиват и подобряват своите умения и способности през целия си живот. Специално внимание следва да се обърне на подобряването на възможностите за учене на големия брой нискоквалифицирани европейски граждани, по-специално чрез повишаване на езиковата и математическа грамотност и чрез насърчаване на гъвкави модели за обучение и мерки за предоставяне на втори шанс.
(19)
Дейността на Европейския форум на младежта, националните информационни центрове за академично признаване (NARIC), мрежите „Евридика“, „Euroguidance“ и EURODESK, както и тази на националните звена за координация на дейността eTwinning, националните „Европас“ центрове и националните информационни бюра в съседните държави е от съществено значение за постигане на целите на програмата, по-специално чрез предоставяне на Комисията на редовна и актуална информация по отношение на различните области на дейността на посочените организации и чрез разпространяване на резултатите от прилагането на програмата в Съюза и в държавите партньори.
(20)
Следва да бъде засилено сътрудничеството по програмата с международните организации в областта на образованието, обучението, младежта и спорта, и в частност със Съвета на Европа.
(21)
За да се допринесе за развитието в световен мащаб на високи постижения в изследването на европейската интеграция и за да се отговори на нарастващата нужда от познания и от диалог за процеса на европейска интеграция и неговото развитие, е важно да се насърчат високите постижения в преподаването, научните изследвания и проучванията в тази област, като се оказва подкрепа на институциите за висше образование или сдруженията, работещи в областта на европейската интеграция, и преследващи цел в интерес на Европа, чрез програмата „Жан Моне“.
(22)
Сътрудничеството по програмата с организациите на гражданското общество в областта на образованието, обучението, младежта и спорта на национално равнище и на равнището на Съюза е от изключително значение, за да се усвоят в голяма степен стратегиите и политиките за учене през целия живот и да се отчитат идеите и съображенията на заинтересованите лица от всички равнища.
(23)
В съобщението на Комисията от 18 януари 2011 г. озаглавено „Развиване на европейското измерение в спорта“, се излагат идеите на Комисията за действия на равнището на Съюза в областта на спорта след влизането в сила на Договора от Лисабон и се предлага списък с конкретни действия на Комисията и държавите членки за повишаване на европейската спортна идентичност, разделени в три основни глави: обществената роля на спорта, икономическото измерение на спорта и организацията на спорта. Необходимо е да се вземе предвид и добавената стойност на спорта, включително местния спорт, и приносът му към културното и историческото наследство на Съюза.
(24)
Необходимо е съсредоточаване на вниманието по-специално върху масовия спорт и доброволното участие в спортни дейности с оглед на важната им роля за насърчаване на социалното приобщаване, равните възможности и укрепващата здравето физическа дейност.
(25)
По-високата прозрачност и признаване на професионалните квалификации и умения и по-широко използване на инструментите на Съюза за прозрачност и признаване следва да допринесат за подобряване на качеството на образованието и обучението и да улеснят мобилността за целите както на ученето през целия живот, така и за професионални цели в Европа, както между държавите, така и между различните сектори. Осигуряването на достъп до методи, практики и технологии, използвани в други държави, ще помогне за повишаване на пригодността за заетост.
(26)
За тази цел се препоръчва да се използва в по-голяма степен единната рамка за прозрачност на професионалните квалификации и умения („Европас“), създадена с Решение № 2241/2004/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9), Европейския регистър за осигуряване на качество във висшето образование (EQAR) и Европейската асоциация за осигуряване на качество във висшето образование (ENQA), създадени съгласно Препоръка 2006/143/ЕО на Европейския парламента и на Съвета (10), Европейската квалификационна рамка (ЕКР), създадена съгласно Препоръка на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2008 г. (11), Европейската система за кредити в професионалното образование и обучение (ECVET), създадена съгласно Препоръка на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2009 г. (12), Европейската референтна рамка за осигуряване на качество в професионалното образование и обучение (EQAVET), създадена съгласно Препоръка на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2009 г. (13), и Европейската система за трансфер и натрупване на кредити (ECTS).
(27)
За да се гарантира по-голяма ефективност на връзките с широката общественост и по-силно взаимодействие между комуникационните дейности, предприети по инициатива на Комисията, ресурсите, отделени за комуникация съгласно настоящия регламент, следва да допринесат и за институционалната комуникация на политическите приоритети на Съюза, при условие че те са свързани с общата цел на настоящия регламент.
(28)
Необходимо е да се осигури европейската добавена стойност на всички действия, провеждани в рамките на програмата, и допълването им с дейностите на държавите членки в съответствие с член 167, параграф 4 ДФЕС, както и с други дейности, по-специално тези в областите на културата и медиите, заетостта, научните изследвания и иновациите, промишлеността и предприятията, политиката на сближаване и развитие, както и политиката на разширяване и инициативите, инструментите и стратегиите в областта на регионалната политика и външните отношения.
(29)
Целта на програмата е да има положително и устойчиво въздействие върху политиките и практиките в областите на образованието, обучението, младежта и спорта. Това системно въздействие следва да бъде постигнато посредством различни действия и дейности, предвидени в програмата, чиято цел е да насърчат промени на институционално равнище и, когато е целесъобразно, да доведат до иновации на системно равнище. Не се изисква наличието на системно въздействие на отделните проекти, за които се иска финансова подкрепа от програмата. Кумулативният ефект от тези проекти следва да допринася за постигането на системно въздействие.
(30)
Ефективното управление на изпълнението, включително оценката и мониторингът, изисква разработването на конкретни, измерими и реалистични показатели за постигнатите резултати, които могат да бъдат измервани с течение на времето и които отразяват логиката на намесата.
(31)
Комисията и държавите членки следва да оптимизират използването на ИКТ и нови технологии с цел да улеснят достъпа до действия, свързани с образованието, обучението, младежта и спорта. Това би могло да включва виртуална мобилност, която следва да допълва, но не и да замества мобилността с учебна цел.
(32)
В настоящия регламент за целия срок на програмата се установява финансов пакет, представляващ основна референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (14) за Европейския парламент и за Съвета в рамките на годишната бюджетна процедура.
(33)
За да се сигури непрекъснатост на финансовата подкрепа, предвидена по програмата, на действието на органи, Комисията следва да е оправомощена по време на първоначалния етап от програмата да счита за допустими за финансиране разходите, пряко свързани с изпълнението на ползващите се от подкрепа дейности, дори когато те са направени от бенефициера преди подаването на заявлението за безвъзмездни средства.
(34)
Необходимо е да се установят критерии за постигнатите резултати, въз основа на които да се извършва разпределението на бюджетни средства между държавите членки за дейностите, управлявани от националните агенции.
(35)
Държавите - кандидатки за присъединяване към Съюза, и държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са част от Европейското икономическо пространство (ЕИП), могат да участват в програми на Съюза въз основа на рамкови споразумения, решения на Съвети за асоцииране или подобни споразумения.
(36)
Конфедерация Швейцария може да участва в програми на Съюза в съответствие със споразумение, което ще бъде подписано между Съюза и тази държава.
(37)
Физическите лица от отвъдморски страни и територии (ОСТ) и компетентните органи и публични и/или частни институции на ОСТ могат да участват в програмите на Съюза в съответствие с Решение 2001/822/ЕО на Съвета (15). Ограниченията, породени от разстоянието до най-отдалечените региони на Съюза и ОСТ, следва да бъдат вземани предвид при изпълнението на програмата.
(38)
Комисията и върховният представител на Европейския съюз по въпросите на външните работи и политиката на сигурност в съвместното си съобщение от 25 май 2011 г., озаглавено „Нов отговор на промените в съседните държави“, подчертаха, наред с другото, целта за по-нататъшно улесняване на участието на съседните държави в действия на Съюза в областта на мобилността и изграждането на капацитет във висшето образование, както и отварянето на бъдещата програма за образование и за съседните държави.
(39)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани посредством пропорционални мерки по време на целия цикъл на разходите, включително чрез предотвратяване, откриване и разследване на нередности, възстановяване на изгубени, недължимо платени или неправилно използвани средства, и когато е уместно, чрез налагане на санкции. Въпреки че за действията на Съюза по външно подпомагане е налице нарастваща нужда от финансиране, икономическото и бюджетното състояние на Съюза ограничават наличните за това подпомагане ресурси. Следователно е необходимо Комисията да потърси най-ефикасния и устойчив начин за оползотворяване на наличните ресурси, по-специално чрез използването на финансови инструменти, притежаващи „ефект на лоста“.
(40)
С цел насърчаване на достъпа до програмата, безвъзмездните средства, предоставяни в подкрепа на мобилността на физически лица, следва да бъдат съобразени с издръжката за живот в приемащата държава. В съответствие с националното право държавите членки следва също така да бъдат насърчавани да освобождават тези средства от всякакви данъци и социални плащания. Същото освобождаване следва да се прилага за публични или частни органи, които посредничат при предоставяне на посочената финансова подкрепа на съответните лица.
(41)
В съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (16) времето на доброволците може да се признава като съфинансиране в натура.
(42)
В своето съобщение от 29 юни 2011 г., озаглавено „Бюджет за Европа 2020“,Комисията подчерта ангажимента си за опростяване на финансирането на Съюза. Създаването на единна програма за образованието, обучението, младежта и спорта следва да доведе до значително опростяване, рационализиране и взаимодействиe при управлението на програмата. Изпълнението на програмата следва да бъде допълнително опростено чрез използването на финансиране с еднократно платими суми, единични цени и фиксирани ставки, както и чрез намаляване на формалните и бюрократични изисквания за бенефициерите и държавите членки.
(43)
Подобряването на изпълнението и повишаването на качеството на разходите следва да съставляват ръководни принципи за постигането на целите на програмата, като същевременно се гарантира оптимално използване на финансовите ресурси.
(44)
Важно е да се осигури добро финансово управление на програмата и нейното изпълнение по възможно най-ефективния и ориентиран към потребителите начин, като същевременно се гарантира правна сигурност и достъпност на програмата за всички участници.
(45)
С цел да се осигури бърза реакция на променящите се потребности през целия срок на действие на програмата на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС по отношение на разпоредбите, свързани с допълнителните дейности, управлявани от националните агенции. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(46)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (17).
(47)
Програмата следва да обхваща три различни области и комитетът, създаден съгласно настоящия регламент, следва да разглежда както хоризонтални, така и секторни въпроси. Задължение на държавите членки е да осигурят изпращането на подходящи представители да присъстват на заседанията на комитета съобразно темите от неговия дневен ред, а задължение на председателя на комитета е да гарантира, че дневният ред на заседанията посочва ясно съответния сектор или сектори и темите по сектори, които ще бъдат обсъждани на всяко заседание. Когато е уместно, в съответствие с правилника на комитета и в отделни случаи, следва да бъде възможно външни експерти, включително представители на социалните партньори, да бъдат поканени да участват в заседанията на комитета като наблюдатели.
(48)
Целесъобразно е да се осигури правилното завършване на програмата, по-специално по отношение на продължаването на многогодишните мерки за управлението ѝ, като например финансирането на техническата и административната помощ. Считано от 1 януари 2014 г., посредством техническата и административната помощ следва да се гарантира, ако е необходимо, управлението на дейности, които към края на 2013 г. още не са завършени в рамките на предходните програми,
(49)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването на програма, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки, a поради своя мащаб и ефект, може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки, в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(50)
Следователно Решения № 1719/2006/ЕО, № 1720/2006/ЕО и № 1298/2008/ЕО следва да бъдат отменени,
(51)
За да се осигури непрекъснатост на финансовата подкрепа, предвидена по програмата, настоящият регламент следва да се прилага считано от 1 януари 2014 г. Поради спешност настоящият регламент следва да влезе в сила възможно най-бързо след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 1
Обхват на програмата
1. С настоящия регламент се създава програма за действие на Съюза в областта на образованието, обучението, младежта и спорта, наречена „Еразъм+“ (наричана по-долу „програмата“).
2. Програмата се изпълнява през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
3. Програмата обхваща следните области, като отчита структурите и конкретни потребности на различните сектори в държавите членки:
а)
образованието и обучението на всички равнища в перспективата на ученето през целия живот, включително училищното образование („Коменски“), висшето образование („Еразъм“), международното сътрудничество във висшето образование („Еразмус Мундус“), професионалното образование и обучение („Леонардо да Винчи“) и ученето за възрастни („Грюндвиг“);
б)
младежта („Младежта в действие“), най-вече в контекста неформалното и самостоятелното учене;
в)
спорта, и по-специално масовия спорт.
4. Програмата включва международно измерение с цел да се подкрепя външната дейност на Съюза, включително неговите цели за развитие, чрез сътрудничество между Съюза и държави партньори.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„учене през целия живот“ означава всякакъв вид общо образование, професионално образование и обучение, неформално учене и самостоятелно учене, предприето в течение на живота, което води до подобряване на знанията, уменията и компетентностите или участието в обществото в личен, граждански, културен, социален и/или свързан със заетостта дейност план, включително предоставянето на консултации и услуги по ориентиране;
2)
„неформално учене“ означава учене, което се осъществява посредством планирани дейности (по отношение на учебните цели и учебното време) и при наличие на някаква форма на подпомагане на учебния процес (например връзка между учащ и преподавател), но което не е част от официалната система за образование и обучение.
3)
„самостоятелно учене“ означава учене, което е резултат от ежедневни дейности, свързани с работата, семейството или свободното време, и което не е организирано или структурирано по отношение на целите, учебното време или подпомагането на учебния процес; то може да е непреднамерено от гледна точка на учащия;
4)
„структуриран диалог“ означава диалогът с младежите и младежките организации, който служи като средище за непрекъснато съвместно обмисляне на приоритетите, изпълнението и следващите стъпки в европейското сътрудничество по въпросите на младежта;
5)
„транснационален“ се отнася, освен ако не е посочено друго, за всяко действие, което включва най-малко две държави по програмата, както е посочено в член 24, параграф 1;
6)
„международен“ се отнася за всяко действие, което включва най-малко една държава по програмата и най-малко една трета държава („държава партньор“);
7)
„образователна мобилност“ означава физическо преместване в държава, различна от държавата на пребиваване, с цел учебна дейност, обучение или неформално или самостоятелно учене; тя може да бъде под формата на стажове, периоди на чиракуване, младежки обмен, доброволчество, преподаване или участие в дейност за професионално развитие и може да включва подготвителни дейности, като курс за обучение по езика на приемащата държава, както и дейности по изпращане и приемане и последващи дейности;
8)
„сътрудничество за иновации и обмен на добри практики“ означава проекти за транснационално и международно сътрудничество, в които участват организации, работещи в областта на образованието, обучението и/или младежта, като те могат да включват и други организации;
9)
„подкрепа за реформиране на политиката“ означава всеки вид дейност, която има за цел подкрепа и улесняване на модернизацията на системите за образование и обучение, както и подкрепа за разработване на европейска политика за младежта, чрез процес на политическо сътрудничество между държавите членки, по-специално в рамките на отворения метод на координация и структурирания диалог с младежите;
10)
„виртуална мобилност“ означава организирани на институционално ниво дейности, подкрепяни чрез информационните и комуникационните технологии, включително електронното обучение, чрез които се осъществят или улесняват транснационални и/или международни прояви на сътрудничество в контекста на преподаване и/или обучение;
11)
„персонал“ означава лицата, които на професионални или доброволни начала участват в образованието, обучението или неформалното учене за младежи, като може да включва университетски преподаватели, учители, инструктори, училищни ръководители, специалисти, работещи с младежи, както и непреподавателски състав;
12)
„специалист, работещ с младежи“ е лице, което на професионални или доброволни начала работи в областта на неформалното учене и което подкрепя младежите в личното им социално-икономическо и професионално развитие;
13)
„младежи“ са лицата на възраст между 13 и 30 години;
14)
„висша учебна институция“ означава:
a)
всеки вид висша учебна институция, която в съответствие с националното право или практика предлага признати степени или други признати квалификации за висше образование, без значение как се наричат тази институция;
б)
всяка институция, която в съответствие с националното право или практика предлага професионално образование или обучение на ниво висше образование;
15)
„съвместна степен“ означава интегрирана учебна програма, предлагана от най-малко две висши учебни институции, след преминаването на която се получава едно свидетелство за степен, издадено и подписано съвместно от всички участващи институции, което се признава официално в държавите, в които са разположени участващите институции;
16)
„двустранна степен/многостранна степен“ означава учебна програма, предлагана от най-малко две (двустранна) или повече (многостранна) висши учебни институции, при която учащият при приключване на учебната програма получава отделно свидетелство за степен от всяка участваща институция;
17)
„младежка дейност“ означава извънучилищна дейност (като например младежки обмен, доброволческа дейност или обучение на младежи), извършвана от младеж, самостоятелно или в група, по-специално чрез младежки организации, която се характеризира с неформален подход при учене;
18)
„партньорство“ означава споразумение между група институции и/или организации от различни държави по програмата за провеждане на съвместни европейски дейности в областите на образованието, обучението, младежта и спорта или споразумение за създаване на формална или неформална мрежа в съответната област, като съвместни учебни проекти за ученици и техните учители под формата на обмен на класове и индивидуална дългосрочна мобилност, интензивни програми в областта на висшето образование и сътрудничество между регионалните и местни органи за насърчаване на междурегионалното, включително трансгранично, сътрудничество; то може да бъде разширено до институции и/или организации от държави партньори с оглед подобряване на качеството на партньорството;
19)
„ключови компетентности“ означава основният набор от познания, умения и нагласи, необходим. на всички лица за личностна реализация и развитие, активно гражданско участие, социално приобщаване и трудова заетост, описан в Препоръка 2006/962/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18);
20)
„отворен метод на координация (ОМК)“ означава метод на междуправителствено сътрудничество, който осигурява рамка за сътрудничество между държавите членки, чиито национални политики по този начин могат да бъдат насочени към някои общи цели; в рамките на настоящата програма ОМК се прилага по отношение на образованието, обучението и младежта;
21)
„инструменти на Съюза за прозрачност и признаване“ означава инструментите, които помагат на заинтересованите страни да разберат, оценят и, когато е целесъобразно, признаят резултатите от ученето и квалификациите в целия Съюз;
22)
„съседни държави“ означава държавите и териториите, обхванати от Европейската политика на съседство;
23)
„двойна кариера“ означава съчетаването на високо спортно майсторство с общо образование или работа;
24)
„масов спорт“ означава организиран спорт, практикуван на местно равнище от непрофесионални спортисти, и спорт за всички.
Член 3
Европейска добавена стойност
1. С програмата се подкрепят само действията и дейностите, които съставляват европейска добавена стойност и да допринесат за постигането на общата цел, посочена в член 4.
2. Европейската добавена стойност на действията и дейностите по програмата се осигурява по-специално чрез техните:
а)
транснационален характер, по-специално по отношение на мобилността и сътрудничеството, насочени към постигането на устойчиво системно въздействие;
б)
взаимно допълване и взаимодействие с други програми и политики на национално и международно равнище и на равнището на Съюза;
в)
принос към ефективното използване на европейските инструменти за прозрачност и признаване.
Член 4
Обща цел на програмата
Програмата допринася за постигането на:
а)
целите на стратегията „Европа 2020“, включително водещата цел в областта на образованието;
б)
целите на стратегическата рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението („ЕСЕТ 2020“), включително съответните критерии;
в)
устойчивото развитие на държави партньори в областта на висшето образование,
г)
общите цели на обновената рамка за европейско сътрудничество по въпросите на младежта (2010-2018 г.),
д)
целта за развиването на европейско измерение в спорта, по-специално масовия спорт, в съответствие с работния план на Съюза за спорта, както и
е)
популяризирането на европейските ценности в съответствие с член 2 от Договора за Европейския съюз.
ГЛАВА II
Образование и обучение
Член 5
Специфични цели
1. В съответствие с общата цел на програмата, установена в член 4, и по-специално с целите на ЕСЕТ 2020, както и в подкрепа на устойчивото развитие на държави партньори в областта на висшето образование програмата има следните специфични цели:
а)
да се подобри равнището на ключовите компетентности и умения, особено по отношение на тяхната адекватност на пазара на труда и приноса им за сплотено общество, по-специално чрез по-големи възможности за образователна мобилност, както и чрез засилено сътрудничество между сектора на образованието и обучението и пазара на труда;
б)
на равнището на образователните и обучителните институции да се насърчи подобряването на качеството, иновациите, високите постижения и интернационализацията, по-специално чрез засилено транснационално сътрудничество между доставчиците на услуги в сферата на образованието и обучението и други заинтересовани страни;
в)
да се насърчи развитието на европейско пространство за учене през целия живот и да се повиши информираността във връзка с това с цел да се допълнят реформите на политиките на национално равнище и да се подкрепи модернизацията на системите на образование и обучение, по-специално чрез засилено сътрудничество в областта на политиките, по-добро използване на инструментите на Съюза за прозрачност и признаване и разпространението на добри практики;
г)
да се засили международното измерение на образованието и обучението, по-специално чрез сътрудничество между Съюза и институции на държави партньори в областта на професионалното образование и обучение и във висшето образование, чрез увеличаване на привлекателността на европейските институции за висше образование и подкрепа на външните действия на Съюза, включително неговите цели за развитие, посредством насърчаване на мобилността и сътрудничеството между Съюза и институциите за висше образование на държави партньори и целенасочено изграждане на капацитет в държави партньори;
д)
да се подобри преподаването и изучаването на езици и да се насърчава широкото езиково многообразие в Съюза и междукултурната осведоменост;
е)
да се насърчат високите постижения в преподаването и научноизследователската дейност в областта на европейската интеграция чрез дейности по инициативата „Жан Моне“ по целия свят, както е посочено в член 10.
2. За целите на извършването на оценка на програмата, в приложение I се определят измерими и относими ключови показатели за специфичните цели, посочени в параграф 1.
Член 6
Действия по програмата
1. В областта на образованието и обучението програмата е насочена към изпълнение на своите цели чрез следните видове действия:
а)
образователна мобилност за граждани;
б)
сътрудничество за иновации и обмен на добри практики; и
в)
подкрепа за реформиране на политиката.
2. Специфичните за инициативата „Жан Моне“ дейности са описани в член 10.
Член 7
Образователна мобилност за граждани
1. Действието за образователна мобилност за граждани подкрепя следните дейности в рамките на държавите по програмата, посочени в член 24, параграф 1:
а)
мобилността на студенти от всички етапи на висшето образование, на студенти, чираци и ученици в професионалното образование и обучение. Посочената мобилност може да се осъществи под формата на обучение в институция партньор или трупането на опит като чирак, асистент или стажант в чужбина. Мобилността за завършване на магистърска степен може да се подкрепя чрез механизма за гарантиране на студентски заеми, посочен в член 20;
б)
мобилността на персонала в рамките на държавите по програмата, както е посочено в член 24, параграф 1. Посочената мобилност може да се осъществи под формата на преподаване или асистентски стажове, или участие в дейности за професионално развитие в чужбина.
2. Това действие подкрепя и международната мобилност към държави партньори и от тях на студенти и персонал във връзка с висшето образование, включително мобилността, организирана въз основа на съвместни, двустранни или многостранни степени с високо качество или въз основа на съвместни покани.
Член 8
Сътрудничество за иновации и обмен на добри практики
1. Сътрудничеството за иновации и обмен на добри практики подкрепя:
а)
стратегически партньорства между организации и/или институции, работещи в областта на образованието и обучението или други съответни сектори с цел да се разработват и изпълняват съвместни инициативи и да се насърчава ученето и обменът на опит сред равнопоставени партньори;
б)
партньорства между пазара на труда и образователни и обучителни институции под формата на:
-
„алианси на познанията“, по-специално между институциите за висше образование и пазара на труда, които имат за цел да насърчават творчеството, иновациите, ученето в процеса на работа и предприемаческия дух чрез предлагане на съответни възможности за учене, включително за разработване на нови учебни планове и педагогически подходи;
-
секторни „алианси на уменията“ между доставчиците на услуги в областта на образованието и обучението и пазара на труда, които имат за цел да се насърчава пригодността за трудова заетост, да се спомага за създаването на нови специфични за дадения сектор или междусекторни учебни планове, да се разработват иновативни методи за професионално образование и обучение и да се прилагат на практика инструментите на Съюза за прозрачност и признаване;
в)
реализирани с помощта на информационните технологии платформи за поддръжка, които обхващат всички сектори на образованието и обучението, включително по-специално e-Twinning („електронно побратимяване“), които дават възможност за учене от равнопоставени партньори, виртуална мобилност и обмен на най-добри практики, както и предоставят достъп на участници от съседните държави.
2. Това действие подкрепя също така развитието, изграждането на капацитет, регионалната интеграция, обмена на знания и процесите на модернизация чрез международни партньорства между висши учебни институции в Съюза и в държави партньори, по-специално за учене от равнопоставени партньори и съвместни образователни проекти, както и чрез насърчаване на регионалното сътрудничество и националните информационни бюра, по-специално със съседните държави.
Член 9
Подкрепа за реформиране на политиката
1. Подкрепата за реформиране на политиката включва предприети на равнището на Съюза дейности, свързани с:
а)
изпълнението на програмата за политиката на Съюза в областта на образованието и обучението в контекста на ОМК, както и на процесите от Болоня и Копенхаген;
б)
прилагането в държавите по програмата на инструментите за прозрачност и признаване на Съюза, по-специално единната рамка на Съюза за прозрачност на професионалните квалификации и умения („Европас“),европейската квалификационна рамка (ЕКР), Европейската система за трансфер и натрупване на кредити (ECTS), Европейската система за трансфер на кредити в професионалното образование и обучение (ECVET), Европейската референтна рамка за осигуряване на качество в професионалното образование и обучение (EQAVET), Европейския регистър за осигуряване на качеството (EQAR) и Европейската асоциация за осигуряване на качеството на висшето образование (ENQA), както и предоставянето на подкрепа на общите за Съюза мрежи и европейските неправителствени организации (НПО) в областта на образованието и обучението;
в)
политическия диалог със съответните заинтересовани страни в Европа в областта на образованието и обучението;
г)
NARIC, мрежите „Евридика“ и „Euroguidance“, както и националните центрове „Европас“.
2. Действието подкрепя и политическия диалог с държави партньори и международни организации.
Член 10
Дейности по инициативата „Жан Моне“
Дейностите по инициативата „Жан Моне“ имат за цел:
a)
да насърчават в световен мащаб преподаването и научните изследвания в областта на европейската интеграция сред академичната общност, учащите и гражданите, по-специално чрез създаването на катедри „Жан Моне“ и други академични дейности, както и чрез предоставяне на помощ за други дейности за натрупване на знания във висшите учебни институции;
б)
подкрепа на дейностите на академичните институции или сдружения, работещи в областта на европейската интеграция и подкрепа за знака за високи постижения „Жан Моне“;
в)
подкрепа на следните институции, преследващи цел от европейски интерес:
i)
Европейския университетски институт във Флоренция;
ii)
Колежа на Европа (университетските градчета в Брюж и Натолин);
iii)
Европейския институт по публична администрация (EIPA), Маастрихт;
iv)
Академията по европейско право, Трир;
v)
Европейската агенция за развитие на образованието за хора със специални потребности, Одензе;
vi)
Международния център за европейско обучение (CIFE), Ница;
г)
насърчаване на дебатите в областта на политиката и на размяната на мнения за политически приоритети на Съюза между академичния свят и определящите политиката лица.
ГЛАВА III
Младеж
Член 11
Специфични цели
1. В съответствие с общата цел на програмата, посочена в член 4, и по-специално в съответствие с целите на обновената рамка за европейско сътрудничество по въпросите на младежта (2010-2018 г.), програмата е насочена към изпълнение на следните специфични цели:
а)
да се подобри равнището на ключовите компетентности и умения на младежите, включително на тези с по-малко възможности, както и да се насърчи участието им в демократичния живот на Европа и участието им на пазара на труда, тяхното активно гражданство, междукултурен диалог, социално приобщаване и солидарност, по-специално чрез по-големи възможности за образователна мобилност за младежите, лицата, участващи в работа, свързана с младежи, или младежките организации и лидери, както и чрез укрепване на връзките между областта на младежта и пазара на труда;
б)
да се насърчи подобряването на качеството в работата, свързана с младежи, по-специално чрез засилено сътрудничество между организации в областта на младежта и/или други заинтересовани страни;
в)
да се допълват реформите на политиката на местно, регионално и национално равнище и да се подкрепя разработването на основана на знания и доказателства политика за младежта и признаването на неформалното и самостоятелното учене, по-специално чрез засилено сътрудничество в областта на политиката, по-добро използване на инструментите на Съюза за прозрачност и признаване и разпространението на добри практики;
г)
да се засили международното измерение на младежките дейности и ролята на специалистите и организациите, работещи с младежи, като структури за подкрепа за младежите, в допълнение към външната дейност на Съюза, по-специално чрез насърчаване на мобилността и сътрудничеството между Съюза и заинтересованите страни от държави партньори и международни организации, както и чрез насочено изграждане на капацитет в държави партньори.
2. За целите на извършването на оценка на програмата в приложение I се определят измерими и относими ключови показатели за специфичните цели, посочени в параграф 1.
Член 12
Действия по програмата
Програмата е насочена към изпълнение на своите цели чрез следните видове действия:
а)
образователна мобилност за граждани;
б)
сътрудничество за иновации и обмен на добри практики;
в)
подкрепа за реформиране на политиката.
Член 13
Образователна мобилност за граждани
1. Мобилността с учебна цел на физически лица подкрепя:
а)
мобилността на младежите, включени в дейностите по неформално и самостоятелно обучение между държавите по програмата; подобна мобилност може да бъде под формата на младежки обмен и доброволчески дейности под егидата на Европейската доброволческа служба, както и на иновационни дейности въз основа на съществуващите разпоредби за мобилността;
б)
мобилността на лицата, участващи в младежка дейност или младежките организации, и лидери; тази мобилност може да бъде под формата на дейности по обучение и работа в мрежи.
2. Това действие подкрепя също така мобилността към и от държави партньори, по-специално съседни страни, на младежи, лица, участващи в младежка дейност или младежки организации, и младежки лидери.
Член 14
Сътрудничество за иновации и обмен на добри практики
1. Сътрудничеството за иновации и обмен на добри практики подкрепя:
а)
стратегическите партньорства, насочени към разработване и изпълнение на съвместни инициативи, включително младежки инициативи и граждански проекти, насърчаващи активната гражданска позиция, обществените иновации, участието в демократичния живот и предприемачеството, чрез учене и обмен на опит сред равнопоставени партньори;
б)
информационни платформи за поддръжка, даващи възможност за учене от равнопоставени партньори, основана на знания работа с младежи, виртуална мобилност и обмен на добри практики.
2. Действието подкрепя също така развитието, изграждането на капацитет и обмена на знания посредством партньорства между организации от държавите по програмата и държави партньори, по-специално чрез учене от равнопоставени партньори.
Член 15
Подкрепа за реформиране на политиката
1. Подкрепата за реформиране на политиката включва дейности, свързани със:
а)
изпълнението на програмата на политиката на Съюза в областта на младежта чрез ОМК;
б)
прилагането в държавите по програмата на инструментите на Съюза за прозрачност и признаване, по-специално Youthpass, и подкрепата за общите за Съюза мрежи и европейските НПО в областта на младежта;
в)
политическия диалог със съответните заинтересовани страни в Европа и структуриран диалог с младежите;
г)
Европейския форум на младежта, центровете за ресурси за развитието на работата, свързана с младежи, и мрежата „Eurodesk“.
2. Действието подкрепя и политическия диалог с държави партньори и международни организации.
ГЛАВА IV
Спорт
Член 16
Специфични цели
1. В съответствие с общата цел на програмата, посочена в член 4, и работния план на Съюза за спорта, програмата е насочена по-специално към масовия спорт и към изпълнение на следните специфични цели в областта на спорта:
а)
справяне с трансграничните заплахи за почтеността в спорта, като допинга, уговарянето на мачове и насилието, както и всички видове прояви на нетърпимост и дискриминация;
б)
насърчаване и подкрепа за доброто управление в спорта и двойната кариера на спортистите;
в)
насърчаване на доброволческите дейности в спорта, заедно със социалното приобщаване, равните възможности и информираността за значението на укрепващата здравето физическа активност чрез засилено участие и равен достъп до спортни дейности за всички.
2. За целите на извършването на оценка на програмата в приложение I се определят измерими и относими ключови показатели за специфичните цели, посочени в параграф 1.
Член 17
Дейности
1. Целите на сътрудничеството се постигат посредством следните транснационални дейности, които следва да са насочени по-специално към масовия спорт:
а)
подкрепа за партньорства за сътрудничество;
б)
подкрепа за европейски спортни събития с нестопанска цел, които обхващат няколко държави по програмата и които допринасят за постигане на целите, посочени в член 16, параграф 1, буква в);
в)
подкрепа за подобряване на доказателствената база, необходима за разработването на политиките;
г)
диалог със съответните заинтересовани лица в Европа.
2. За дейности, посочени в параграф 1, може да се използва допълнително финансиране от трети лица, като например частни предприятия.
ГЛАВА V
Финансови разпоредби
Член 18
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнението на програмата, считано от 1 януари 2014 г., се определя в размер на 14 774 524 000 EUR по текущи цени.
Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в рамките на Многогодишната финансова рамка.
2. Сумата, посочена в параграф 1, се разпределя за дейностите по програмата, както следва, с допустимо отклонение до 5 % от всяка от разпределените суми:
а)
77,5 % за образование и обучение, от които се разпределят следните минимални суми:
i)
43 % за висшето образование, които съставляват 33,3 % от общия бюджет;
ii)
22 % за професионалното образование и обучение, които съставляват 17 % от общия бюджет;
iii)
15 % за училищното образование, които съставляват 11,6 % от общия бюджет;
iv)
5 % за ученето за възрастни, които съставляват 3,9 % от общия бюджет;
б)
10 % за младежта;
в)
3,5 % за Механизма за гарантиране на студентски заеми;
г)
1,9 % за инициативата „Жан Моне“;
д)
1,8 % за спорта, от които до 10 % за дейността, посочена в член17, параграф 1, буква б);
е)
3,4 % като безвъзмездни средства за оперативни разходи за националните агенции; както и
ж)
1,9 % за покриване на административни разходи.
3. От разпределените суми по параграф 2, букви a) и б) най-малко 63 % се предоставят за образователна мобилност за граждани, най-малко 28 % - за сътрудничество в областта на иновациите и обмен на добри практики, и 4,2 % - за подкрепа за реформиране на политиките.
4. В допълнение към посочения в параграф 1 финансов пакет, с цел да се насърчи международното измерение на висшето образование се разпределя допълнително финансиране, предвидено в различните външни инструменти - Инструмента за сътрудничество и развитие (ИСР), Европейския инструмент за съседство (ЕИС), Инструмента за партньорство за сътрудничество с трети държави (ИП) и Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП)за действия по мобилността с учебна цел към или от държави партньори, и за действия по сътрудничеството и политическия диалог с органи, институции и организации от тези държави. Настоящият регламент се прилага за използването на посочените финансови средства, като същевременно се гарантира съответствие със съответните регламенти, уреждащи посочените външни инструменти, а за ИСР - и изпълнението на критериите за официална помощ за развитие, установени от Комитета за подпомагане на развитието на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие.
Финансирането се предоставя под формата на две многогодишни разпределения, обхващащи съответно първите четири и оставащите три години. Разпределението на това финансиране се определя в многогодишните индикативни програми за външните инструменти, посочени в първа алинея, в съответствие с набелязаните потребности и приоритети на съответните държави. Сътрудничеството с държави партньори може да се основава, когато е целесъобразно, на допълнителни бюджетни кредити към тези държави, които ще бъдат предоставени в съответствие с процедурите, договорени с тях.
Дейността във връзка с мобилността на студенти и персонал между държави по програмата и държави партньори, финансирани чрез разпределените средства от ИСР, е насочена към области, свързани с приобщаващото и устойчиво развитие на развиващите се държави.
5. Разпределените за програмата финансови средства могат да покриват и разходи, свързани с дейности за подготовка, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са необходими за управлението на програмата и постигането на нейните цели, и по-специално проучвания, срещи на експерти и дейности по комуникация и предоставяне на информация, включително институционална комуникация за политическите приоритети на Съюза, доколкото те са свързани с общата цел на настоящия регламент, разходи, свързани с ИТ, насочени към обработката и обмена на информация, и всички други разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията за управлението на програмата.
6. Разпределените финансови средства могат да покриват и разходите за техническата и административна помощ, необходима за осигуряване на прехода между програмата и мерките, приети съгласно решения № 1719/2006/ЕО, № 1720/2006/ЕО и № 1298/2008/ЕО. Ако е необходимо, за покриване на подобни разходи могат да бъдат предвидени бюджетни кредити и в бюджета за периода след 2020 г., за да се позволи управлението на действия и дейности, които не са приключили към 31 декември 2020 г.
7. Финансовите средства за образователна мобилност за граждани, посочена в член 6, параграф 1, буква а) и член 12, буква а), които се управляват от национална агенция или агенции („националната агенция), се разпределят въз основа на броя на населението и на издръжката за живот в държавата членка, разстоянието между столиците на държавите членки и постигнатите резултати. Показателят за постигнати резултати има тежест от 25 % от общите финансови средства в съответствие с критериите, посочени в параграфи 8 и 9. За посочените в член 8, параграф 1, буква а) и в член 14, параграф 1, буква а) стратегически партньорства, които се подбират и управляват от национална агенция, финансовите средства се разпределят въз основа на критерии, които се определят от Комисията в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 36, параграф 3. Тези формули, доколкото е възможно, са неутрални по отношение на различните системи на образование и обучение на държавите членки, избягват значителни намаления на годишния бюджет, разпределян на държавите членки в две последователни години, и намаляват прекомерните неравновесия в размера на разпределените безвъзмездни средства.
8. Финансовите средства се разпределят въз основа на постигнатите резултати с цел да се насърчи ефикасното и ефективно използване на ресурсите. Критериите, използвани за измерване на постигнатите резултати, се основават на последните налични данни и са насочени по-специално към:
a)
равнището на получените през годината крайни продукти; и
б)
равнището на извършените през годината плащания.
9. Разпределянето на финансови средства за 2014 г. се основава на последните налични данни за проведените действия и на равнището на усвоените бюджетни средства по линия на програмата за обучение през целия живот и програмите „Младежта в действие“ и „Еразмус Мундус“ до 31 декември 2013 г. включително.
10. Програмата може да осигури подкрепа чрез специфични иновативни методи на финансиране, и по-специално посочените в член 20.
Член 19
Специфични методи на финансиране
1. Комисията предоставя финансовата подкрепа от страна на Съюза в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
2. Комисията може да отправи покани заедно с държави партньори или техни организации и агенции за финансиране на проекти чрез съфинансиране. Проектите могат да се оценяват и подбират чрез съвместни процедури по оценка и подбор, които ще се договорят от участващите финансиращи агенции в съответствие с принципите, изложени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
3. Счита се, че публични органи, както и училища, висши учебни институции и организации в областта на образованието, обучението, младежта и спорта, които са получили над 50 % от годишните си приходи през последните две години от публични източници, имат необходимия финансов, професионален и административен капацитет, за да изпълняват дейности по програмата. От тях не се изисква да предоставят допълнителни документи, за да докажат такъв капацитет.
4. Чрез дерогация от член 130, параграф 2 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и в надлежно обосновани случаи Комисията може да приеме разходи, които са пряко свързани с изпълнението на ползващите се от подкрепа действия и направени през първите шест месеца на 2014г., за допустими за финансиране, считано от 1 януари 2014 г., дори когато те са направени от бенефициера преди подаването на заявлението за финансиране.
5. Сумата, посочена в член 137, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, не се прилага за финансова подкрепа за образователна мобилност, отпусната на граждани.
Член 20
Механизъм за гарантиране на студентски заеми
1. Механизмът за гарантиране на студентски заеми осигурява частични гаранции на финансовите посредници за заеми, отпускани при възможно най-благоприятни условия на студенти, започващи втори цикъл на обучение, като например магистратура, в призната висша учебна институция в държава по програмата, посочена в член 24, параграф 1, която не е нито тяхната държава на пребиваване, нито държавата, в която са придобили квалификацията, предоставяща им достъп до магистърската програма.
2. Гаранциите, учредени по Механизма за гарантиране на студентски заеми, покриват нови допустими студентски заеми до максимум 12 000 EUR за едногодишна програма и до 18 000 EUR за двегодишна програма, или тяхната равностойност в местна валута.
3. Управлението на Механизма за гарантиране на студентски заеми на равнището на Съюза се възлага на Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ) в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 въз основа на споразумение за делегиране с Комисията, в което се определят подробните правила и изисквания, уреждащи прилагането на Механизма за гарантиране на студентски заеми и съответните задължения на страните. На тази основа ЕИФ сключва споразумения с финансови посредници, като банки, национални и/или регионални институции за отпускане на заеми за студенти или други признати финансови институции, и се стреми да избере финансов посредник от всяка държава по програмата, така че да се гарантира, че студентите от всички държави по програмата имат съпоставим и недискриминационен достъп до Механизма за гарантиране на студентски заеми.
4. Техническа информация относно действието на Механизма за гарантиране на студентски заеми е изложена в приложение II.
ГЛАВА VI
Изпълнение, постигнати резултати и разпространение на информация
Член 21
Мониторинг и оценка на изпълнението и постигнатите резултати
1. В сътрудничество с държавите членки Комисията осъществява редовен мониторинг на програмата и докладва за нейното изпълнение и постигнатите резултати, съпоставени с нейните цели, по-специално във връзка със:
а)
европейската добавена стойност, посочена в член 3;
б)
разпределението на финансовите средства във връзка със секторите на образованието, обучението и младежта, с оглед на това до края на програмата да се осигури такова разпределение на финансирането, което да гарантира устойчиво системно въздействие;
в)
използването на финансовите средства от външни инструменти, както е посочено в член 18, параграф 4, и техния принос за съответните цели и принципи на тези инструменти.
2. В допълнение към осъществяването на непрекъснат мониторинг до 31 декември 2017 г. Комисията представя междинен доклад за оценка относно ефективността на мерките, предприети за постигането на целите на програмата, и относно ефикасността на програмата и нейната европейска добавена стойност, като по целесъобразност този доклад се придружава от законодателно предложение за изменение на настоящия регламент. В посочения междинен доклад за оценка се разглеждат възможностите за опростяване на програмата, нейната вътрешна и външна съгласуваност, доколко продължават да са актуални всички нейни цели, както приносът на мерките, предприети за изпълнението на стратегия Европа 2020. В него се вземат предвид и резултатите от оценката на въздействието в дългосрочен план на предходните програми (Програмата за обучение през целия живот, програмите „Младежта в действие“, „Еразмус Мундус“ и други международни програми за висше образование).
3. Комисията представя междинен доклад за оценка, посочен параграф 2, на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите.
4. Без да се засягат изискванията, посочени в глава VIII, и задълженията на националните агенции, посочени в член 28, до 30 юни 2017 г. държавите членки предават на Комисията доклад за изпълнението и въздействието на програмата на териториите им.
5. До 30 юни 2022 г. Комисията представя на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите окончателна оценка на програмата.
Член 22
Комуникация и разпространение на информация
1. В сътрудничество с държавите членки Комисията осигурява разпространението на информация, публичността и последващите дейности във връзка с всички действия и дейности, подкрепяни от програмата, както и с разпространението на резултатите от предходните програми - програмата за обучение през целия живот, „Младежта в действие“ и „Еразмус Мундус“.
2. Бенефициерите по проектите, подкрепяни чрез действията и дейностите, посочени в членове 6, 10, 12, 17 и 20, осигуряват подходяща комуникация и разпространение на постигнатите резултати и оказаното въздействие. Това може да включва предоставянето на информация между партньори относно възможностите за мобилност.
3. Националните агенции, посочени в член 28, разработват последователна политика с оглед на ефективното разпространение и използване на резултатите от дейностите, подкрепяни в рамките на действията, управлявани по програмата от посочените национални агенции, подпомагат Комисията в изпълнението на общата задача за разпространение на информация относно програмата, включително информация за действията и дейностите, управлявани на национално равнище и на равнището на Съюза, и резултатите от нея, и информират съответните целеви групи относно действията, предприети в тяхната държава.
4. Публичните и частни органи в рамките на секторите, обхванати от програмата, използват наименованието „Еразъм+“ за целите на комуникацията и разпространението на информация във връзка с програмата. За различните сектори на програмата се използват следните наименования:
-
„Коменски“, свързано с училищното образование;
-
„Еразъм“, свързано с всички видове висше образование в рамките на държавите по програмата;
-
„Еразмус Мундус“, свързано с всички видове дейности в рамките на висшето образование между държавите по програмата и държави партньори;
-
„Леонардо да Винчи“, свързано с професионалното образование и обучение;
-
„Грюндвиг“, свързано с ученето за възрастни;
-
„Младежта в действие“, свързано с неформалното и самостоятелното учене в областта на младежта;
-
„Спорт“, свързано с дейности в областта на спорта.
5. Дейностите по комуникация трябва да допринасят и за институционалната комуникация на политическите приоритети на Съюза, при условие че тези приоритети са свързани с общата цел на настоящия регламент.
ГЛАВА VII
Достъп до програмата
Член 23
Достъп
1. Всички публични или частни органи, които развиват дейност в областта на образованието, обучението, младежта и масовия спорт, могат да кандидатстват за финансиране по програмата. По отношение на дейностите, посочени в член 13, параграф 1, буква а) и член 14, параграф 1, буква а), програмата подкрепя участието на групи от младежи, осъществяващи работа, свързана с младежта, но не непременно в рамките на младежка организация.
2. При изпълнението на програмата, наред с другото, по отношение на подбора на участниците и отпускането на стипендиите Комисията и държавите членки гарантират, че се полагат специални усилия за насърчаване на социалното приобщаване и участието на хора със специални потребности или с по-малко възможности.
Член 24
Участие на държавите
1. Програмата е отворена за участие на следните държави (наричани по-долу „държавите по програмата“):
а)
държавите членки;
б)
държавите в процес на присъединяване, държавите кандидатки и потенциалните държави кандидатки, за които има предприсъединителна стратегия, в съответствие с общите принципи и условия за участие на такива държави в програми на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения и решения на съвети за асоцииране или подобни споразумения;
в)
държавите - членки на ЕАСТ, които са страни по Споразумението за ЕИП, в съответствие с разпоредбите на това споразумение;
г)
Конфедерация Швейцария, въз основа на двустранно споразумение, сключено с тази държава;
д)
държавите в рамките на Европейската политика за съседство, които са сключили със Съюза споразумения, предвиждащи възможност за участието им в програмите на Съюза, при условие че със Съюза бъде сключено двустранно споразумение относно условията за участието им в програмата.
2. Държавите по програмата имат всички задължения и изпълняват всички задачи, предвидени в настоящия регламент по отношение на държавите членки.
3. Програмата подпомага сътрудничеството с държави партньори, по-специално съседните държави, по действия и дейности, посочени в членове 6, 10 и 12.
ГЛАВА VIII
Система за управление и одит
Член 25
Взаимно допълване
В сътрудничество с държавите членки Комисията гарантира цялостната съгласуваност и взаимното допълване на програмата със:
а)
съответните политики и програми, по-специално свързаните с културата и медиите, заетостта, научните изследвания и иновациите, промишлеността и предприятията, сближаването и политиката за развитие, както и политиката на разширяване и инициативите, инструментите и стратегиите в областта на регионалната политика и външните отношения;
б)
другите значими източници на финансиране от Съюза за образованието, обучението, младежта и спорта, по-специално Европейския социален фонд и другите финансови инструменти, свързани с трудовата заетост и социалното приобщаване, Европейския фонд за регионално развитие, Рамковата програма за научни изследвания и иновации "Хоризонт 2020", както и финансовите инструменти, свързани с правосъдието и гражданството, здравеопазването, програмите за външно сътрудничество и предприсъединителната помощ.
Член 26
Изпълнителни органи
Програмата се изпълнява по последователен начин от следните органи:
а)
на равнището на Съюза - от Комисията;
б)
на национално равнище - от националните агенции в държавите по програмата.
Член 27
Национален орган
1. Понятието „национален орган“ се отнася до един или повече национални органи в съответствие с националното право и практики.
2. В срок до 22 януари 2014 г. всяка държава членка уведомява Комисията с официално уведомление, предадено чрез постоянното ѝ представителство, относно лицето (лицата), законно оправомощено(и) да действа(т) от нейно име в качеството на „национален орган“ за целите на настоящия регламент. В случай на замяна на националния орган по време на изпълнението на програмата съответната държава членка уведомява незабавно Комисията за това в съответствие със същата процедура.
3. Държавите членки предприемат всички подходящи мерки за премахване на правните и административните пречки пред правилното действие на програмата, включително, когато е възможно, мерки с цел решаване на проблеми, които създават затруднения за получаването на визи.
4. В срок до 22 март 2014 г. националният орган определя национална агенция или национални агенции. В случай че има повече от една национална агенция, държавите членки установяват подходящ механизъм за координирано управление на изпълнението на програмата на национално равнище, по-специално с цел осигуряване на съгласувано и икономически ефективно изпълнение на програмата и ефективни контакти с Комисията във връзка с това, и с цел улесняванена възможното прехвърляне на финансови средства между агенциите, с което да се осигури гъвкавост и по-добро оползотворяване на средствата, разпределени на държавите членки. Без да се засягат разпоредбите на член 29, параграф 3, всяка държава членка решава как да организира взаимоотношенията между своя национален орган и своята национална агенция, включително за задачи като изготвянето на годишната работна програма на националната агенция.
Националният орган предоставя на Комисията подходяща предварителна оценка на съответствието, в уверение на това, че националната агенция спазва член 58, параграф 1, буква в), подточки v) и vi) и член 60, параграфи 1, 2 и 3 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и член 38 от Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (19), както и на изискванията на Съюза по отношение на стандартите за вътрешен контрол за националните агенции и на правилата за управлението на финансовите средства по програмата, предназначени за отпускане на безвъзмездни средства.
5. Националният орган определя независим одитен орган, както е посочено в член 30.
6. Националният орган изготвя своята предварителна оценка на съответствието въз основа на резултатите от собствените си проверки и одити и/или въз основа на проверките и одитите, предприети от независимия одитен орган, посочен в член 30.
7. Когато националната агенция, определена за програмата, е агенцията, която е била определена за национална агенция за предходната програма за обучение през целия живот или програмата „Младежта в действие“, обхватът на проверките и одитите за изготвяне на предварителна оценка на съответствието може да бъде ограничен до изискванията, които са нови и специфични за програмата.
8. Националният орган извършва мониторинг и следи управлението на програмата на национално равнище. Той своевременно информира Комисията и провежда консултации с нея преди вземането на каквото и да било решение, което може да окаже значително въздействие върху управлението на програмата, по-специално във връзка със своята национална агенция.
9. Националният орган осигурява подходящо съфинансиране на операциите на своята национална агенция, за да се гарантира, че програмата се управлява при спазване на приложимите правила на Съюза.
10. В случай че Комисията отхвърли определената национална агенция въз основа на своята преценка на предварителната оценка на съответствието, националният орган гарантира, че са предприети необходимите коригиращи действия по отношение на националната агенция, за да бъде тя приведена в съответствие с минималните изисквания, определени от Комисията, или определя друг орган за национална агенция.
11. Въз основа на годишната декларация за управлението на националната агенция, независимото одитно становище по нея и анализа на Комисията на съответствието и дейността на националната агенция до 31 октомври всяка година националният орган предоставя на Комисията информация за дейностите по мониторинг и надзор по програмата.
12. Националният орган носи отговорност за правилното управление на финансовите средства на Съюза, преведени от Комисията на националната агенция под формата на безвъзмездни средства, които се отпускат в рамките на програмата.
13. При нередност, небрежност или измама, дължащи се на националната агенция, както и в случай на сериозни пропуски или незадоволителни резултати от страна на националната агенция, когато това води до претенции към нея от страна на Комисията, националният орган отговаря за възстановяването на несъбраните средства на Комисията.
14. В случаите, описани в параграф 13, националният орган може да оттегли мандата на националната агенция по своя собствена инициатива или по искане на Комисията. В случай че националният орган желае да оттегли този мандат по други основателни причини, той уведомява Комисията за оттеглянето най-малко шест месеца преди предвидената дата на приключване на мандата на националната агенция. В такъв случай националният орган и Комисията официално договарят конкретни и определени във времето преходни мерки.
15. В случай на оттегляне националният орган провежда необходимите проверки по отношение на финансовите средства на Съюза, поверени на националната агенция, чийто мандат е оттеглен, и осигурява безпрепятственото прехвърляне на тези финансови средства на новата национална агенция, както и на всички документи и управленски инструменти, необходими за управление на програмата. Националният орган предоставя на националната агенция, чийто мандат е оттеглен, финансова подкрепа, необходима, за да продължи да изпълнява договорните си задължения към бенефициерите по програмата и към Комисията до момента на прехвърляне на тези задължения на нова национална агенция.
16. По искане на Комисията националният орган определя институциите или организациите или видовете институции и организации, които да се считат за допустими за участие в конкретни действия по програмата на съответните им територии.
Член 28
Национална агенция
1. Понятието „национална агенция“ се отнася до един или повече национални органи в съответствие с националното право и практика.
2. Националната агенция:
а)
има правосубектност или е част от образувание, което има правосубектност, и се урежда от законодателството на съответната държава членка; за национална агенция не може да бъде определено министерство;
б)
разполага с подходящ персонал, инфраструктура и капацитет за управление, така че да изпълнява задачите си по задоволителен начин, като осигурява ефикасно и ефективно управление на програмата и добро финансово управление на финансовите средства на Съюза;
в)
разполага с оперативни и правни средства за прилагане на правилата за административното, договорното и финансовото управление, определени на равнището на Съюза;
г)
предлага подходящи финансови гаранции, учердени за предпочитане от орган от публичния сектор, съответстващи на размера на финансовите средства на Съюза, които ще трябва да управлява;
д)
се определя за времетраенето на програмата.
3. Националната агенция отговаря за управлението на всички етапи от жизнения цикъл на проектите по следните действия по програмата в съответствие с член 58, параграф 1, буква в), подточки v) и vi) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и с член 44 от Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012:
a)
образователна мобилност за граждани, с изключение на мобилността, организирана въз основа на съвместни или двустранни/многостранни степени, широкомащабни доброволчески проекти и Механизма за гарантиране на студентски заеми;
б)
стратегически партньорства в рамките на действието за сътрудничество за иновации и обмен на добри практики;
в)
управлението на дейности с ограничен мащаб в подкрепа на структурирания диалог в областта на младежта в рамките на действието за подкрепа за реформиране на политиката.
4. Чрез дерогация от параграф 3 вземането на решенията за подбор и отпускане на финансови средства за стратегическите партньорства, посочени в параграф 3, буква б), може да бъде управлявано на равнище на Съюза, ако за тази цел бъде взето решение в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 36, параграф 3, и само в конкретни случаи, когато са налице ясни основания за такава централизация.
5. Националната агенция отпуска безвъзмездни средства на бенефициерите посредством споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или решение за отпускане на безвъзмездни средства, в съответствие с посоченото от Комисията за съответното действие по програмата.
6. Националната агенция докладва ежегодно на Комисията и на своя национален орган в съответствие с член 60, параграф 5 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Националната агенция отговаря за изпълнението на бележките, направени от Комисията след осъществения от нея анализ на годишната декларация за управлението и на независимото одитно становище по декларацията.
7. Националната агенция не може да делегира на трето лице каквато и да било възложена й задача по програмата или по изпълнението на бюджета, без предварително писмено разрешение от националния орган и Комисията. Националната агенция носи цялата отговорност за задачите, делегирани на трето лице.
8. В случай на оттегляне на мандата на национална агенция тя продължава да носи юридическа отговорност за изпълнението на договорните си задължения към бенефициерите по програмата и към Комисията до прехвърлянето на тези задължения на нова национална агенция.
9. Националната агенция отговаря за управлението и приключването на финансовите споразумения, свързани с предходните програми - програмата за обучение през целия живот и програмата „Младежта в действие“, които все още действат към момента на започване изпълнението на програмата.
Член 29
Европейска комисия
1. В срок от два месеца след получаване от националния орган на предварителната оценка на съответствието, посочена в член 27, параграф 4, Комисията приема, приема условно или отхвърля определената национална агенция. Комисията не влиза в договорни отношения с националната агенция, докато не приеме предварителната оценка на съответствието. При условно приемане Комисията може да приложи пропорционални предпазни мерки в договорните си отношения с националната агенция.
2. При приемане на предварителната оценка на съответствието на националната агенция, определена за програмата, Комисията признава официално правните отговорности по отношение на финансовите споразумения, свързани с предходните програми - програмата за обучение през целия живот и програмата „Младежта в действие“, които са все още съществуват към момента на започване изпълнението на програмата.
3. В съответствие с член 27, параграф 4 в документа, уреждащ договорните взаимоотношения между Комисията и националната агенция:
а)
се установяват стандартите за вътрешен контрол за националните агенции, както и правилата за управление на финансовите средства на Съюза за отпускане на безвъзмездни средства от националните агенции;
б)
се съдържа работната програма на националната агенция, в която са включени управленските задачи на националната агенция, за които се предоставя подкрепа от Съюза;
в)
се посочват изискванията за докладване за националната агенция.
4. Комисията предоставя ежегодно на националната агенция следните финансови средства по програмата:
а)
финансови средства за отпускане на безвъзмездни средства в съответната държава членка за действията по програмата, чието управление е поверено на националната агенция;
б)
финансово участие в подкрепа на управленските задачи на програмата, изпълнявани от националната агенция. То се предоставя под формата на участие с единна ставка към оперативните разходи на националната агенция и се определя в зависимост от размера на финансовите средства на Съюза за отпускане на безвъзмездни средства, поверени на националната агенция.
5. Комисията определя изискванията за работната програма на националната агенция. Комисията не предоставя на националната агенция финансови средства, докато не одобри официално работната програма на националната агенция.
6. Въз основа на изискванията за съответствие на националните агенции, посочени в член 27, параграф 4, Комисията прави преглед на националните системи за управление и контрол, по-специално въз основа на предварителната оценка на съответствието, която й е представена от националния орган, годишната декларация за управлението на националната агенция и на становището на независим одитен орган по нея, като надлежно отчита ежегодната информация, предоставена от националния орган за извършените от него дейности по мониторинг и надзор по програмата.
7. След като направи оценка на годишната декларация за управлението и на становището на независимия одитен орган по нея, Комисията изпраща своето становище и бележките си по посочените документи на националната агенция и на националния орган.
8. В случай че Комисията не може да приеме годишната декларация за управлението или независимото одитно становище по нея или в случай на незадоволително изпълнение от националната агенция на бележките на Комисията, последната може да приложи всякакви предпазни и корективни мерки, необходими за защита на финансовите интереси на Съюза, в съответствие с член 60, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) №°996/2012.
9. Комисията организира редовни срещи с мрежата от национални агенции с цел да гарантира съгласувано прилагане на програмата във всички държави по програмата.
Член 30
Независим одитен орган
1. Независимият одитен орган изготвя одитно становище относно годишната декларация за управлението, посочена в член 60, параграф 5 от Регламент (ЕС, Евратом) № 996/2012.
2. Независимият одитен орган трябва да:
a)
притежава необходимата професионална компетентност за извършване на одити в публичния сектор;
б)
гарантира, че при своите одити взема предвид международно признатите одитни стандарти;
в)
не е в положение на конфликт на интереси по отношение на правното образувание, в чиято структура е националната агенция. По-специално, той трябва да е функционално независим по отношение на правното образувание, в чиято структура е националната агенция.
3. Независимият одитен орган предоставя на Комисията и на нейните представители, както и на Сметната палата, пълен достъп до всички документи и доклади, подкрепящи одитното становище, което той изготвя относно годишната декларация за управлението на националната агенция.
ГЛАВА IX
Система за контрол
Член 31
Принципи на системата за контрол
1. Комисията предприема подходящи мерки, за да гарантира, че когато се изпълняват дейности, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на мерки за предотвратяване на измами, корупция и всякакви други незаконни действия, чрез ефективни мерки за контрол, а ако се открият нередности - чрез възстановяване на недължимо платените суми, и, когато е целесъобразно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.
2. Комисията отговаря за надзорните проверки по отношение на действията и дейностите по програмата, които се управляват от националните агенции. Тя определя минималните изисквания за проверките, извършвани от националната агенция и от независимия одитен орган.
3. Националната агенция отговаря за първичните проверки на бенефициерите на безвъзмездни средства за действия и дейности по програмата, както е посочено в член 28, параграф 3. Тези проверки трябва да осигуряват достатъчно гаранции, че отпуснатите безвъзмездни средства са използвани по предназначение и в съответствие с приложимите правила на Съюза.
4. По отношение на финансовите средства по програмата, преведени на националните агенции, Комисията гарантира подходяща координация на своите проверки с националните органи и националните агенции въз основа на принципа на единния одит и на анализ на риска. Настоящата разпоредба не се прилага за разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF).
Член 32
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място по отношение на всички бенефициери, изпълнители, подизпълнители и други трети лица, които са получили финансови средства от Съюза. Те могат също така да провеждат одити и проверки по отношение на националните агенции.
2. OLAF може да извършва контрол и проверки на място на икономически оператори, имащи пряко или непряко отношение към такова финансиране, в съответствие с процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (20), с оглед да установи дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза, във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране от страна на Съюза.
3. Без да се засягат параграфи 1 и 2, в споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, както и споразуменията и решенията за отпускане на безвъзмездни средства и договорите, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, на Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се предоставят правомощия да извършват такива одити, контрол и проверки на място.
ГЛАВА X
Делегиране на правомощия и разпоредби за прилагане
Член 33
Делегиране на правомощия на Комисията
За да бъде управлението на задачите на най-подходящото равнище, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 34 за изменение на член 28, параграф 3, но само по отношение на осигуряването на допълнителни действия, които да се управляват от националните агенции.
Член 34
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 33, се предоставя на Комисията за целия срок на програмата.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 33 може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 33, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 35
Изпълнение на програмата
С цел изпълнението на програмата Комисията приема чрез актове за изпълнение годишни работни програми в съответствие с процедурата за разглеждане, посочена в член 36, параграф 3. Всяка годишна работна програма гарантира, че общите и специфичните цели, определени в членове 4, 5, 11 и 16, се изпълняват ежегодно по последователен начин и очертава очакваните резултати, метода на изпълнение и общия размер на разходите. В годишните работни програми се съдържа също така описание на действията, които ще се финансират, информация за разпределената за всяко действие сума и за разпределението на финансовите средства между държавите членки за дейности, управлявани чрез националните агенции, както и примерен график за тяхното изпълнение. При отпуснати безвъзмездни средства в тях се включват максималният процент на съфинансиране, който е съобразен с особеностите на целевите групи, и по-специално техния капацитет за съфинансиране и възможностите за привличане на финансиране от трети лица. По-специално, за действия, насочени към организации с ограничени финансови възможности, процентът на съфинансиране се определя най-малко на 50 %.
Член 36
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕО) № 182/2011.
2. Комитетът може да заседава в специални състави, за да разглежда секторни въпроси. Когато е целесъобразно, в съответствие с неговия процедурен правилник и в специални случаи, на заседанията му могат да бъдат поканени да участват като наблюдатели външни експерти, включително представители на социалните партньори.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА XI
Заключителни разпоредби
Член 37
Отмяна и преходни разпоредби
1. Решения № 1719/2006/ЕО, № 1720/2006/ЕО и № 1298/2008/ЕО се отменят, считано от 1 януари 2014 г.
2. Действията, започнати до 31 декември 2013 г., включително въз основа на решения № 1719/2006/ЕО, № 1720/2006/ЕО и № 1298/2008/ЕО, се управляват, когато е приложимо, в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент.
3. Държавите членки гарантират на национално равнище безпрепятствения преход между действията, провеждани в рамките на предходните програми в областта на ученето през целия живот, младежта и международното сътрудничество във висшето образование, и действията, които се изпълняват по програмата.
Член 38
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година
REGOLAMENT (UE) Nru 1288/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal -11 ta' Diċembru 2013
li jistabbilixxi 'Erasmus+': il-programm tal-Unjoni għall-edukazzjoni, taħriġ, żgħażagħ u sport u li jħassar id-Deċiżjonijiet Nru 1719/2006/KE, Nru 1720/2006/KE u Nru 1298/2008/KE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 165(4) u 166(4) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Il-komunikazzjoni tal-Kummissjoni tad-29 ta’ Ġunju 2011 intitolata 'Baġit għall-Ewropa' issejjaħ għal programm wieħed fil-qasam tal-edukazzjoni, it-taħriġ, iż-żgħażagħ u l-isport, inkluż l-aspetti internazzjonali tal-edukazzjoni għolja, li jiġbor flimkien il-programm ta' azzjoni fil-qasam tat-tagħlim tul il-ħajja ('Tagħlim Tul il-Ħajja') stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 1720/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), il-programm Żgħażagħ fl-Azzjoni ('Żgħażagħ fl-Azzjoni') stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 1719/2006/KE (5), il-programm ta' azzjoni Erasmus Mundus ('Erasmus Mundus') stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 1298/2008/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), il-programm ALFA III stabbilit bir-Regolament (KE) Nru 1905/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), u l-programmi Tempus u Edulink sabiex tiġi żgurata effiċjenza ikbar, fokus strateġiku iktar b'saħħtu u sinerġiji li jiġu sfruttati bejn l-aspetti varji tal-programm uniku. Barra minn hekk, l-isport ġie propost bħala parti minn dan il-programm uniku ('il-Programm').
(2)
Ir-rapporti ta’ evalwazzjoni interim tal-programmi eżistenti Tagħlim tul il-Ħajja, Żgħażagħ fl-Azzjoni u Erasmus Mundus u l-konsultazzjoni mal-pubbliku dwar il-futur tal-azzjoni tal-Unjoni fl-edukazzjoni, it-taħriġ u ż-żgħażagħ kif ukoll fl-edukazzjoni għolja wrew il-ħtieġa b'saħħitha u f'ċerti aspetti li dejjem tiżdied għal kooperazzjoni u mobbiltà kontinwa f’dawk l-oqsma fuq livell Ewropew. Ir-rapporti tal-evalwazzjoni enfasizzaw l-importanza li jinħolqu rabtiet eqreb bejn il-programmi tal-Unjoni u l-iżvilupp ta' politiki fl-edukazzjoni, it-taħriġ u ż-żgħażagħ, urew ix-xewqa li l-azzjoni tal-Unjoni għandha tkun strutturata b' tali mod li tirrispondi aħjar għall-paradigma tat-tagħlim tul il-ħajja, u ppressat għal approċċ aktar sempliċi, faċli u flessibbli biex tiġi implimentata din l-azzjoni u t-tmiem tal-frammentazzjoni ta’ programmi internazzjonali ta’ kooperazzjoni għal edukazzjoni għolja.
(3)
Il-Programm għandu jiffoka fuq l-aċċessibbiltà tal-finanzjament u t-trasparenza tal-proċeduri amministrattivi u finanzjarji, inkluż permezz tal-użu ta' teknoloġiji tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni (ICTs) u d-diġitalizzazzjoni. Is-simplifikazzjoni tal-organizzazzjoni u l-ġestjoni, u attenzjoni sostnuta lejn it-tnaqqis tal-infiq amministrattiv huma vitali għas-suċċess tal-Programm.
(4)
Il-konsultazzjoni pubblika dwar l-għażliet strateġiċi tal-Unjoni għall-implimentazzjoni tal-kompetenza l-ġdida tal-Unjoni fil-qasam tal-isport u r-rapport ta’ evalwazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-azzjonijiet preparatorji fil-qasam tal-isport taw indikazzjonijiet utli dwar l-oqsma ta’ prijorità għall-azzjoni tal-Unjoni u wrew il-valur miżjud li l-Unjoni tista’ tagħti lill-attivitajiet ta’ appoġġ immirati li joħolqu, jaqsmu u jifirxu l-esperjenzi u l-għarfien dwar kwistjonijiet differenti li jaffettwaw l-isport fuq livell Ewropew, dejjem sakemm ikunu prinċipalment iffukati fil-livell tal-popolazzjoni bażika.
(5)
L-istrateġija Ewropa 2020 għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv tiddefinixxi l-istrateġija ta’ tkabbir tal-Unjoni għad-deċennju li ġej biex tappoġġa tali tkabbir, u tiffissa ħames objettivi ambizzjużi li għandhom jintlaħqu sal-2020, b'mod partikolari fil-qasam tal-edukazzjoni, fejn l-għan huwa li r-rati ta' tluq mill-iskola qabel iż-żmien biex jitnaqqsu taħt l-10 % u li tal-inqas 40 % tan-nies bejn it-30-34 sena jiġu permessi jlestu l-edukazzjoni terzjarja jew ekwivalenti. Dan jinkludi wkoll l-inizjattivi ewlenin tagħha, partikolarment 'Żgħażagħ fl-Azzjoni' u l-Aġenda għall-Ħiliet u l-Impjiegi l-Ġodda.
(6)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tat-12 ta’ Mejju 2009, il-Kunsill talab li jkun hemm qafas strateġiku għal kooperazzjoni Ewropea fl-edukazzjoni u t-taħriġ (ET 2020) li jiffissa erba’ miri strateġiċi bil-għan li jilħqu l-isfidi li għad fadal biex tinħoloq Ewropa bbażata fuq l-għarfien u biex it-tagħlim tul il-ħajja jsir realtà għal kulħadd.
(7)
Skont l-Artikoli 8 u 10 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), kif ukoll l-Artikoli 21 u 23 tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea, il-Programm jippromwovi inter alia l-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel u miżuri kontra d-diskriminazzjoni abbażi tas-sess, ir-razza jew l-oriġini etnika, ir-reliġjon jew it-twemmin, id-diżabbiltà, l-età jew l-orjentazzjoni sesswali. Hemm il-ħtieġa li l-aċċess minn membri ta' gruppi żvantaġġjati u vulnerabbli jitwessa’ u li l-ħtiġijiet ta’ tagħlim speċjali tal-persuni b’diżabbiltà jiġu indirizzati b’mod attiv fl-implimentazzjoni tal-Programm.
(8)
Il-Programm għandu jinkludi dimensjoni internazzjonali solida b’mod partikolari fir-rigward tal-edukazzjoni għolja, sabiex mhux biss itejjeb il-kwalità tal-edukazzjoni għolja Ewropea fir-rigward tal-miri wesgħin tal-ET 2020 u l-attrazzjoni tal-Unjoni bħala destinazzjoni tal-istudju, iżda wkoll biex jippromwovi l-fehim bejn in-nies u jikkontribwixxi għall-iżvilupp sostenibbli tal-edukazzjoni għolja f’pajjiżi sħab, kif ukoll l-iżvilupp soċjoekonomiku usa' tagħhom, inter alia billi tiġi stimolata ċ-ċirkolazzjoni tal-imħuħ permezz ta' azzjonijiet ta' mobbiltà ma' ċittadini ta' pajjiżi terzi. Għal dan l-għan, il-finanzjament għandu jsir disponibbli mill-Istrument tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp (DCI), l-Istrument Ewropew ta' Viċinat (ENI), l-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni (IPA) u l-Istrument ta' Sħubija għal kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi (PI). Il-fondi jistgħu jitqiegħdu għad-dispożizzjoni mill-Fond Ewropew għall-Iżvilupp (EDF) f'konformità mal-proċeduri li jiggvernawh. Id-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament għandhom japplikaw għall-użu ta' dawk il-fondi, filwaqt li tiġi żgurata konformità mar-Regolamenti rispettivi li jistabbilixxu dawk l-istrumenti u dak il-fond.
(9)
Fir-riżoluzzjoni tiegħu tas-27 ta' Novembru 2009 dwar qafas imġedded ta' kooperazzjoni Ewropea fil-qasam taż-żgħażagħ (2010-2018), il-Kunsill enfasizza l-bżonn li ż-żgħażagħ kollha jitqiesu bħala riżorsa fis-soċjetà u fittex li jiffaċilita l-parteċipazzjoni tagħhom fl-iżvilupp tal-politiki li jaffettwawhom permezz ta' djalogu strutturat kontinwu bejn min jieħu d-deċiżjonijiet u ż-żgħażagħ u l-organizzazzjonijiet tal-istess żgħażagħ fuq kull livell.
(10)
Il-fatt li jinġiebu flimkien tagħlim formali, tagħlim non-formali u tagħlim informali fi programm uniku għandu joħloq sinerġiji u jrawwem kooperazzjoni trans-settorjali fid-diversi oqsma tal-edukazzjoni, it-taħriġ u ż-żgħażagħ. Matul l-implimentazzjoni tal-Programm, il-bżonnijiet speċifiċi tad-diversi setturi u, fejn ikun xieraq, ir-rwol tal-awtoritajiet lokali u reġjonali, għandhom jiġu kkunsidrati kif xieraq.
(11)
Biex tappoġġa l-mobbiltà, l-ekwità u l-eċċellenza fl-istudji, l-Unjoni, fuq bażi ta' proġett pilota, għandha tistabbilixxi Faċilità ta’ Garanzija tas-Self lill-Istudenti biex tippermetti lill-istudenti, irrispettivament mill-isfond soċjali tagħhom, biex jagħmlu l-Masters tagħhom f’pajjiż ieħor li għalih hija miftuħa l-parteċipazzjoni fil-Programm (il-'pajjiż fil-Programm'). Il-Faċilità ta’ Garanzija tas-Self lill-Istudenti għandha tkun disponibbli lill-istituzzjonijiet finanzjarji li jaqblu li joffru self għall-istudji tal-Masters f’pajjiżi oħrajn fil-Programm b’termini favorevoli għall-istudenti. Din l-għodda addizzjonali u innovattiva għall-mobbiltà fit-tagħlim m'għandhiex tissotitwixxi la sistemi ta' għotjiet jew self attwali, u lanqas għandha timpedixxi l-iżvilupp ta' dawk futuri, li jappoġġaw il-mobbiltà tal-istudenti fil-livell lokali, nazzjonali jew tal-Unjoni. Il-Faċilità ta’ Garanzija tas-Self lill-Istudenti għandha tkun soġġetta għal monitoraġġ u valutazzjoni mill-qrib, b'mod partikolari fir-rigward tal-kummerċjalizzazzjoni tagħha f'pajjiżi differenti. F'konformità mal-Artikolu 21(2) u (3), għandu jitressaq rapport ta' evalwazzjoni ta' nofs it-terminu lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sa mhux aktar tard minn tmiem l-2017, bl-għan li tinkiseb gwida politika dwar it-tkomplija tal-Faċilità ta’ Garanzija tas-Self lill-Istudenti.
(12)
L-Istati Membri għandhom jagħmlu ħilithom biex jadottaw il-miżuri xierqa kollha biex iwarrbu l-ostakli legali u amministrattivi għall-funzjonament xieraq tal-Programm. Dan jinkludi, fejn ikun possibbli, is-sejba ta' soluzzjoni għall-kwistjonijiet amministrattivi li joħolqu diffikultajiet fil-kisba tal-viżi u ta' permessi ta' residenza. F’konformità mad-Direttiva tal-Kunsill 2004/114/KE (8), l-Istati Membri huma mħeġġa jistabbilixxu proċeduri ta’ ammissjoni iktar rapida.
(13)
Il-komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-20 ta' Settembru 2011 intitolata 'Appoġġ għat-tkabbir u l-impjiegi - aġenda għall-immodernizzar tas-sistemi ta’ edukazzjoni għolja tal-Ewropa' tiffissa qafas li fih l-Unjoni, l-Istati Membri u l-istituzzjonijiet ta’ edukazzjoni għolja jistgħu jikkooperaw biex jagħtu spinta lill-għadd ta’ gradwati, biex itejbu l-kwalità tal-edukazzjoni u biex jimmassimizzaw l-kontribuzzjoni li l-edukazzjoni għolja u r-riċerka jistgħu jagħtu biex jgħinu lill-ekonomiji tal-Istati Membri u s-soċjetajiet tagħna joħorġu aktar b’saħħithom mill-kriżi ekonomika dinjija.
(14)
Sabiex jiġi indirizzat aħjar il-qgħad fost iż-żgħażagħ fl-Unjoni, għandha tingħata attenzjoni partikulari lill-kooperazzjoni transnazzjonali bejn l-istituzzjonijiet għall-edukazzjoni għolja u vokazzjonali u n-negozji, bil-għan li tittejjeb l-impjegabbiltà tal-istudenti u jiġu żviluppati l-ħiliet imprenditorjali.
(15)
Id-Dikjarazzjoni ta’ Bolonja, iffirmata mill-Ministri tal-Edukazzjoni ta’ 29 pajjiż Ewropew fid-19 ta’ Ġunju 1999, stabbilixxiet proċess intergovernattiv immirat biex joħloq żona Ewropea ta' edukazzjoni għolja', li għandha bżonn appoġġ kontinwu fuq livell tal-Unjoni.
(16)
Ir-rwol kruċjali tal-edukazzjoni u t-taħriġ vokazzjonali (ETV) biex jgħinu sabiex jinkisbu numru ta’ miri stipulati fl-istrateġija Ewropa 2020 huwa rikonoxxut b'mod ġenerali u definit fil-proċess ta’ Kopenħagen imġedded (2011-2020), b’mod partikolari b’kont meħud tal-potenzjal tiegħu fl-indirizzar tal-livell għoli ta’ qgħad fl-Ewropa, b’mod speċjali l-qgħad fost iż-żgħażagħ u l-qgħad fit-tul, il-promozzjoni ta’ kultura ta’ tagħlim tul il-ħajja, il-ġlieda kontra l-esklużjoni soċjali u l-promozzjoni ta’ ċittadinanza attiva. Traineeships u apprendistati ta' kwalità, inkluż dawk f'mikrointrapriżi u f'intrapriżi żgħar u ta' daqs medju, huma meħtieġa sabiex jonqos id-distakk bejn l-għarfien miksub permezz tal-edukazzjoni u t-taħriġ u l-kapaċitajiet u l-kompetenzi meħtieġa fid-dinja tax-xogħol, kif ukoll biex tissaħħaħ l-impjegabbiltà taż-żgħażagħ.
(17)
Huwa meħtieġ li tissaħħaħ l-intensità u l-firxa ta’ kooperazzjoni Ewropea bejn l-iskejjel, u tal-mobbiltà tal-persunal tal-iskola u ta’ dawk li qed jitgħallmu sabiex jiġu ttrattati l-prijoritajiet stabbiliti fl-Aġenda għall-Kooperazzjoni Ewropea dwar l-Iskejjel għas-Seklu°21, jiġifieri biex tittejjeb il-kwalità tal-edukazzjoni fl-iskejjel tal-Unjoni fl-oqsma ta’ żvilupp kompetenti u sabiex jiġu mtejba l-ekwità u l-inklużjoni fis-sistemi skolastiċi u fl-istituzzjonijiet, kif ukoll biex tissaħħaħ il-professjoni tal-għalliema u tat-tmexxija tal-iskola u jingħatalhom appoġġ. F’dan il-kuntest, il-miri strateġiċi biex jitnaqqas it-tluq mill-iskola qabel iż-żmien, tittejjeb il-prestazzjoni fil-ħiliet bażiċi, u jittejbu l-parteċipazzjoni u l-kwalità fl-edukazzjoni u l-kura fit-tfulija bikrija għandhom jingħataw prijorità flimkien ma' miri li jsaħħu l-kompetenzi professjonali tal-għalliema u tal-mexxejja tal-iskola, u li jtejbu l-opportunitajiet edukattivi għat-tfal li kienu migranti u ta’ dawk li qegħdin fi żvantaġġ soċjoekonomiku.
(18)
L-Aġenda Ewropea għat-Tagħlim tal-Adulti, li giet imġedda, inluża fir-riżoluzzjoni tal-Kunsill tat-28 ta' Novembru 2011 li timmira biex tippermetti lill-adulti kollha biex jiżviluppaw u jtejbu l-ħiliet u l-kompetenzi tagħhom matul ħajjithom. Għandha tingħata attenzjoni partikolari lit-titjib tal-opportunitajiet ta' tagħlim għall-għadd għoli ta’ Ewropej b’ħiliet baxxi, b'mod partikolari billi jittejjeb il-litteriżmu u l-għarfien diġitali u billi jiġu promossi rotot flessibbli ta' tagħlim u miżuri biex wieħed jingħata t-tieni opportunità.
(19)
L-azzjoni tal-Forum taż-Żgħażagħ Ewropej, iċ-Ċentri ta’ Informazzjoni dwar Rikonoxximent Akkademiku Nazzjonali (NARIC), in-netwerks Eurydice, Euroguidance u Eurodesk, kif ukoll is-Servizzi Nazzjonali ta' Appoġġ għall-eTwinning, iċ-Ċentri Nazzjonali Europass u l-Uffiċċji Nazzjonali tal-Informazzjoni fil-pajjiżi tal-viċinat hija essenzjali sabiex jinkisbu l-għanijiet tal-Programm, b'mod partikolari billi jipprovdu lill-Kummissjoni b’informazzjoni regolari u aġġornata dwar l-oqsma varji tal-attività u permezz tad-disseminazzjoni tar-riżultati tal-Programm fl-Unjoni u fil-pajjiżi sħab.
(20)
Il-kooperazzjoni taħt il-Programm mal-organizzazzjonijiet internazzjonali fil-qasam tal-edukazzjoni, it-taħriġ, iż-żgħażagħ u l-isport għandha tissaħħaħ, b’mod partikolari mal-Kunsill tal-Ewropa.
(21)
Bil-għan li jingħata kontribut għall-iżilupp tal-eċċellenza fl-istudji dwar l-integrazzjoni Ewropea madwar id-dinja u biex jingħata rispons għall-ħtieġa dejjem akbar ta’ għarfien u jsir djalogu dwar il-proċess ta' integrazzjoni Ewropea u l-iżvilupp tiegħu, huwa importanti li tiġi stimulata l-eċċellenza fl-istruzzjoni, fir-riċerka u fir-riflessjoni f’dan il-qasam billi jiġu appoġġati l-istituzzjonijiet akkademiċi jew l-assoċjazzjonijiet attivi fil-qasam tal-integrazzjoni Ewropea u assoċjazzjonijiet b'għan ta' interess Ewropew, permezz tal-Azzjoni Jean Monnet.
(22)
Il-Kooperazzjoni taħt il-Programm mal-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili fl-oqsma tal-edukazzjoni, it-taħriġ, iż-żgħażagħ u l-isport, fil-livell nazzjonali u tal-Unjoni, hija ta' importanza kbira sabiex toħoloq sens ta' sjieda wiesgħa fir-rigward ta' strateġiji u politiki ta' tagħlim tul il-ħajja u biex jitqiesu l-ideat u t-tħassib tal-partijiet interessati f'kull livell.
(23)
Il-komunikazzjoni mill-Kummissjoni tat-18 ta’ Jannar 2011 intitolata 'L-Iżvilupp tad-Dimensjoni Ewropea fl-Isport' tistabbilixxi l-ideat tal-Kummissjoni għal azzjoni fil-livell tal-Unjoni fil-qasam tal-isport wara d-dħul fis-seħħ tat-Trattat ta’ Lisbona u tipproponi lista ta’ azzjonijiet konkreti li għandhom jittieħdu mill-Kummissjoni u mill-Istati Membri sabiex ikabbru l-identità Ewropea fl-isport fi tliet kapitoli wesgħin: ir-rwol tal-isport fis-soċjetà, id-dimensjoni ekonomika tal-isport u l-organizzazzjoni tal-isport. Jeħtieġ ukoll li jitqies il-valur miżjud tal-isport, inklużi sports indiġeni, u l-kontribuzzjoni tiegħu għall-wirt kulturali u storiku tal-Unjoni.
(24)
Hemm bżonn li tingħata attenzjoni partikolari għall-isport tal-massa u l-volontarjat fl-isport, minħabba r-rwol importanti li jiżvolġu fil-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali, l-opportunitajiet indaqs u l-attività fiżika li ġġib ’il quddiem is-saħħa.
(25)
It-titjib fit-trasparenza u r-rikonoxximent ta' kwalifiki u kompetenzi u l-aċċettazzjoni estiża tal-għodod ta’ trasparenza u rikonoxximent tal-Unjoni għandhom jikkontribwixxu għall-iżvilupp tal-edukazzjoni u tat-taħriġ ta’ kwalità, u jiffaċilitaw il-mobbiltà kemm għat-tagħlim tul il-ħajja kif ukoll għall-finijiet ta’ xogħol fl-Ewropa kollha, bejn il-pajjiżi kif ukoll bejn is-setturi. Il-ftuħ tal-aċċess għal metodi, prattiki u teknoloġiji użati f’pajjiżi oħra jgħinhom itejbu l-impjegabbiltà tagħhom.
(26)
Għal dak il-għan, huwa rakkomandat li jsir użu estiż mill-qafas uniku tal-Unjoni għat-trasparenza tal-kwalifiki u l-kompetenzi (Europass) stabbilit mid-Deċiżjoni Nru 2241/2004KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), ir-Reġistru Ewropew għall-Assigurazzjoni tal-Kwalità fl-Edukazzjoni Għolja (EQAR) u l-Assoċjazzjoni Ewropea għall-Assigurazzjoni tal-Kwalità fl-Edukazzjoni Għolja (ENQA) stabbiliti permezz tar-Rakkommandazzjoni 2006/143/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10), il-Qafas tal-Kwalifiki Ewropew (EQF) stabbilit permezz tar-Rakkomandazzjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2008 (11), is-Sistema ta’ Krediti Ewropej għall-Edukazzjoni u t-Taħriġ Vokazzjonali (ECVET) stabbilita permezz tar-Rakkomandazzjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta' Ġunju 2009 (12), u l-Qafas Ewropew ta' Referenza tal-Assigurazzjoni tal-Kwalità għall-Edukazzjoni u t-Taħriġ Vokazzjonali (EQAVET) stabbilita permezz tar-Rakkomandazzjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Ġunju 2009 (13) u tas-Sistema Ewropea ta’ Trasferiment u Akkumulazzjoni tal-Krediti (ECTS).
(27)
Sabiex tiġi żgurata effiċjenza akbar fil-komunikazzjoni lill-pubbliku ġenerali u sinerġiji aktar b’saħħithom bejn l-attivitajiet ta’ komunikazzjoni mwettqa b'inizjattiva tal-Kummissjoni, ir-riżorsi allokati għall-komunikazzjoni skont dan ir-Regolament għandhom jikkontribwixxu wkoll biex ikopru l-komunikazzjoni bejn il-korpi dwar il-prijoritajiet politiki tal-Unjoni bil-kundizzjoni li dawn huma relatati mal-objettivi ġenerali ta’ dan ir-Regolament.
(28)
Huwa meħtieġ li jiġi żgurat il-valur miżjud Ewropew tal-azzjonijiet kollha mwettqa fil-qafas tal-Programm, u l-komplementarjetà tagħhom mal-attivitajiet mwettqa mill-Istati Membri b’konformità mal-Artikolu°167(4) tat-TFUE u mal-attivitajiet oħra, b’mod partikolari dawk fl-oqsma tal-kultura u l-media, l-impjiegi, ir-riċerka u l-innovazzjoni, l-industrija u l-intrapriżi, il-politika ta' koeżjoni u tal-iżvilupp, kif ukoll il-politika u l-inizjattivi tat-tkabbir, l-istrumenti u l-istrateġiji fil-qasam tal-politika reġjonali u r-relazzjonijiet esterni.
(29)
Il-Programm huwa maħsub biex ikollu impatt pożittiv u sostenibbli fuq il-politiki u l-prattiki tal-edukazzjoni, it-taħriġ, iż-żgħażagħ u l-isport. Dak l-impatt sistemiku għandu jinkiseb permezz ta' diversi azzjonijiet u attivitajiet previsti fil-Programm, li għandhom l-għan li jrawmu tibdiliet fil-livell istituzzjonali u li jwasslu, fejn ikun xieraq, għal innovazzjoni fil-livell tas-sistemi. Proġetti individwali li għalihom jiġi mfittexappoġġ finanzjarju mill-Programm mhumiex meħtieġa jkollhom impatt sistemiku bħala tali. Huwa r-riżultat kumulattiv ta' dawk il-proġetti li għandu jikkontribwixxi għall-otteniment tal-impatt sistemiku.
(30)
Il-ġestjoni effikaċi tal-prestazzjoni, inkluż l-evalwazzjoni u l-monitoraġġ, teħtieġ l-iżvilupp ta’ indikaturi speċifiċi, li jitkejlu u realistiċi tal-prestazzjoni li jistgħu jitkejlu maż-żmien u li jirriflettu l-loġika tal-intervenzjoni.
(31)
Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jottimizzaw l-użu tal-ICTs u tat-teknoloġiji ġodda sabiex jiffaċilitaw l-aċċess għal azzjonijiet b'rabta mal-edukazzjoni, it-taħriġ, iż-żgħażagħ u l-isport. Dan jista' jinkludi l-mobbiltà virtwali, li għandha tikkumplimenta iżda mhux tissostitwixxi l-mobbiltà fit-tagħlim.
(32)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi pakkett finanzjarju għat-tul kollu tal-Programm, li għandu jikkostitwixxi l-ammont ta' referenza primarja, fis-sens tal-Punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni f’materji ta' baġit u dwar ġestjoni finanzjarja tajba (14), għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(33)
Sabiex tkun żgurata l-kontinwità fl-appoġġ finanzjarju provdut taħt il-Programm għall-funzjonament tal-korpi, il-Kummissjoni għandha, matul il-fażi inizjali tal-Programm, tkun tista' tikkunsidra l-ispejjeż marbuta direttament mal-implimentazzjoni tal-attivitajiet appoġġati bħala eliġibbli għall-finanzjament, anki jekk il-benefiċjarju jkun ġarrabhom qabel ma tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-għotja.
(34)
Hemm ħtieġa li jiġu stabbiliti kriterji ta' prestazzjoni li fuqhom l-allokazzjoni tal-fondi tal-baġit bejn l-Istati Membri għall-azzjonijiet ġestiti mill-aġenziji nazzjonali għandha tkun ibbażata.
(35)
Il-pajjiżi kandidati għall-adeżjoni mal-Unjoni u dawk il-pajjiżi tal-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles (EFTA) li huma membri taż-Żona Ekonomika Ewropea (ŻEE) jistgħu jieħdu sehem fil-programmi tal-Unjoni fuq il-bażi ta' ftehimiet ta’ qafas, deċiżjonijiet ta’ Kunsilli ta’ Assoċjazzjoni jew ftehimiet simili.
(36)
Il-Konfederazzjoni Svizzera tista’ tipparteċipa fil-programmi tal-Unjoni skont ftehim li jrid jiġi ffirmat bejn l-Unjoni u dak il-pajjiż.
(37)
Individwi minn pajjiż jew territorju extra-Ewropew (OCT) u korpi jew istituzzjonijiet kompetenti pubbliċi u/jew privati minn OCT jistgħu jipparteċipaw fil-programmi f'konformità mad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE (15). Ir-restrizzjonijiet imposti mid-distanza tar-reġjuni l-iktar imbiegħda tal-Unjoni u tal-OCTs għandhom jitqiesu meta jiġi implimentat il-Programm.
(38)
Il-Kummissjoni u r-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni Ewropea għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà, fil-komunikazzjoni konġunta tagħhom tal-25 ta' Mejju 2011 intitolata 'Risposti ġodda għal Viċinat fi trasformazzjoni', iddeskrivew, inter alia, il-mira li jkomplu jiffaċilitaw aktar il-parteċipazzjoni tal-pajjiżi tal-viċinat fil-mobbiltà tal-Unjoni u fl-azzjonijiet ta’ bini ta’ kapaċità fl-edukazzjoni għolja u l-ftuħ fil-ġejjieni tal-programm ta’ edukazzjoni għall-pajjiżi tal-viċinat.
(39)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu protetti permezz ta’ miżuri proporzjonati matul iċ-ċiklu tan-nefqa, inklużi l-prevenzjoni, l-iskoperta u l-investigazzjoni ta’ irregolaritajiet, l-irkupru ta’ fondi li jkunu ntilfu, imħallsa bi żball jew użati b’mod mhux korrett u, fejn xieraq, penali. Filwaqt li l-għajnuna esterna tal-Unjoni għandha iktar bżonn ta’ finanzjament, is-sitwazzjoni ekonomika u baġitarja tal-Unjoni tillimita r-riżorsi disponibbli għal din l-għajnuna. Għalhekk, il-Kummissjoni għandha tipprova tuża bl-iktar mod effiċjenti u sostenibbli r-riżorsi disponibbli partikolarment permezz tal-istrumenti finanzjarji b’effett ta’ lieva.
(40)
Biex jittejjeb l-aċċess għall-Programm, l-għotjiet ta' appoġġ għall-mobbiltà tal-individwi għandhom jiġu aġġustati għall-ispejjeż ta' għajxien u ta' sussistenza tal-pajjiż ospitanti. F'konformità mal-liġi nazzjonali, l-Istati Membri għandhom ukoll jitħeġġu jeżentaw lil dawk l-għotjiet minn kwalunkwe taxxa u imposta soċjali. L-istess eżenzjoni għandha tapplika għal korpi pubbliċi jew privati li jagħtu dan l-appoġġ finanzjarju lill-individwi kkonċernati.
(41)
F'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16), il-ħin tal-volontarjat jista’ jiġi rikonoxxut bħala kofinanzjament fil-forma ta' kontribuzzjonijiet mhux fi flus.
(42)
Fil-komunikazzjoni tagħha tad-29 ta' Ġunju 2011 intitolata 'Baġit għall-Ewropa 2020', tad-29 ta’ Ġunju 2011, il-Kummissjoni impenjat ruħha biex tissemplifika l-finanzjament tal-Unjoni. Il-ħolqien ta’ programm uniku dwar l-edukazzjoni, it-taħriġ, iż-żgħażagħ u l-isport għandu jwassal għal simplifikazzjoni sinifikanti, razzjonalizzazzjoni u sinerġiji sinifikanti fil-ġestjoni tal-Programm. L-implimentazzjoni tal-Programm għandha tkun issimplifikata aktar bl-użu ta’ somom f’daqqa, spejjeż unitarji jew finanzjament b’rata fissa, kif ukoll bit-tnaqqis tar-rekwiżiti formali u burokratiċi għall-benefiċjarji u l-Istati Membri.
(43)
It-titjib tal-implimentazzjoni u l-kwalità tal-infiq għandhom jikkostitwixxu prinċipji gwida biex jinkisbu l-objettivi tal-Programm, waqt li jiġi żgurat l-użu ottimali tar-riżorsi finanzjarji.
(44)
Huwa importanti li tiġi żgurata l-ġestjoni finanzjarja tajba tal-Programm, kif ukoll l-implimentazzjoni tiegħu bl-aktar mod effikaċi u sempliċi għall-utent, filwaqt li jiġu żgurati wkoll iċ-ċertezza legali u l-aċċessibbiltà tal-Programm għall-parteċipanti kollha.
(45)
Sabiex tiġi żgurata reazzjoni ta’ malajr għall-ħtiġijiet li jinbidlu matul matul it-tul tal-Programm, is-setgħa li jiġu adottati atti skont l-Artikolu 290 tat-TFUE għandha tiġi delegata lill-Kummissjoni fir-rigward tad-dispożizzjonijiet mal-azzjonijiet addizzjonali mmexxija mill-aġenziji nazzjonali. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fuq livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura t-trażmissjoni simultanja, f'waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(46)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandhom jingħataw setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni.Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17).
(47)
Il-Programm għandu jkopri tliet oqsma differenti, u l-kumitat stabbilit skont dan ir-Regolament għandu jittratta kemm kwistjonijiet orizzontali kif ukoll dawk settorjali. Huwa f'idejn l-Istati Membri li jiżguraw li jibagħtu r-rappreżentanti rilevanti sabiex jattendu laqgħat ta’ dak il-kumitat f'konformità mat-temi li jkun hemm fl-aġenda tiegħu, u huwa f'idejn il-president tal-kumitat li jiżgura li l-aġendi tal-laqgħat ikunu jindikaw b'mod ċar is-settur jew is-setturi involuti u t-temi, skont kull wieħed mis-setturi, li se jiġu diskussi waqt kull laqgħa. Fejn ikun xieraq, u f konformità mar-regoli ta' proċedura tal-kumitat u fuq bażi ad hoc, għandu jkun possibbli li jiġu mistiedna esperti esterni, inklużi rappreżentanti tas-sħab soċjali, biex jipparteċipaw fil-laqgħat tal-kumitat bħala osservaturi.
(48)
Huwa xieraq li jiġi żgurat l-għeluq korrett tal-Programm, b’mod partikolari fir-rigward tal-kontinwazzjoni tal-arranġamenti pluriennali għall-ġestjoni tiegħu, bħal finanzjament ta’ assistenza teknika u amministrattiva. Mill-1 ta’ Jannar 2014, l-assistenza teknika u amministrattiva għandha tiżgura, jekk meħtieġ, il-ġestjoni tal-azzjonijiet li għadhom ma ġewx iffinalizzati bil-programmi predeċessuri sa tmiem l-2013,
(49)
Ladarba l-għan ta' dan ir-Regolament, jiġifieri li jistabbilixxi l-Programm, ma jistax jinkiseb b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri imma jista' għalhekk, minħabba raġunijiet tal-iskala u l-effetti tiegħu, jinkiseb aħjar fil-livell ta' Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, f'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà, kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat tal-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stipulat f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jistax imur lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak il-għan.
(50)
Id-Deċiżjonijiet Nru 719/2006/KE, Nru 1720/2006/KE u Nru 298/2008/KE għandhom għalhekk jitħassru,
(51)
Sabiex tiġi żgurata l-kontinwità fl-appoġġ finanzjarju provdut taħt il-Programm, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014. Għal raġunijiet ta' urġenza, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ kemm jista' jkun malajr wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 1
Ambitu tal-Programm
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi programm għall-azzjoni tal-Unjoni fil-qasam tal-edukazzjoni, it-taħriġ, iż-żgħażagħ u l-isport li jissejjaħ 'Erasmus+' ('il-Programm').
2. Il-Programm għandu jiġi implimentat għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020.
3. Il-Programm għandu jkopri l-oqsma li ġejjin, filwaqt li jirrispetta l-istrutturi u l-bżonnijiet speċifiċi tad-diversi setturi fl-Istati Membri:
(a)
l-edukazzjoni u t-taħriġ fil-livelli kollha, f'perspettiva ta' tagħlim tul il-ħajja, inklużi l-edukazzjoni skolastika (Comenius), l-edukazzjoni għolja (Erasmus), l-edukazzjoni għolja internazzjonali (Erasmus Mundus), l-edukazzjoni u t-taħriġ vokazzjonali (Leonardo da Vinci) u t-tagħlim tal-adulti (Grundtvig);
(b)
iż-żgħażagħ (Żgħażagħ fl-Azzjoni), b'mod partikolari fil-kuntest ta' tagħlim mhux formali u informali;
(c)
l-isport, b'mod partikolari l-isport tal-massa.
4. Il-Programm għandu jinkludi dimensjoni internazzjonali mmirata biex tappoġġa l-azzjoni esterna tal-Unjoni, inklużi l-objettivi tagħha għall-iżvilupp, permezz tal-kooperazzjoni bejn l-Unjoni u l-pajjiżi sħab.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
'tagħlim tul il-ħajja' tfisser l-edukazzjoni ġenerali kollha, l-edukazzjoni u t-taħriġ vokazzjonali, it-tagħlim informali u t-tagħlim mhux formali li jkun sar tul il-ħajja, li jwassal għal titjib fl-għarfien, fil-ħiliet u fil-kompetenzi jew il-parteċipazzjoni fis-soċjetà f’perspettiva personali, ċivika, kulturali, soċjali u/jew tkun relatata mal-impjieg, inkluż l-għoti ta’ servizzi ta’ konsulenza u gwida;
(2)
'tagħlim mhux formali' tfisser tagħlim li jseħħ permezz ta' attivitajiet ippjanati (f'termini ta' objettivi tat-tagħlim u ħin għat-tagħlim) li jinkludu xi forma ta' appoġġ għat-tagħlim (eż. relazzjoni bejn student u għalliem), iżda li mhumiex parti mis-sistema formali ta' edukazzjoni u taħriġ;
(3)
'tagħlim informali' tfisser tagħlim li jirriżulta minn attivitajiet ta' kuljum b'rabta max-xogħol, il-familja jew ir-rikreazzjoni li mhuwiex organizzat jew strutturat f'termini ta' objettivi, ħin jew appoġġ għat-tagħlim; jista' ma jkunx intenzjonali mill-perspettiva tal-istudent;
(4)
'djalogu strutturat' tfisser djalogu maż-żgħażagħ u organizzazzjonijiet taż-żgħażagħ, li jservi bħala forum għal riflessjoni konġunta kontinwa dwar il-prijoritajiet, l-implimentazzjoni u s-segwitu tal-kooperazzjoni Ewropea fil-qasam taż-żgħażagħ;
(5)
'transnazzjonali', sakemm ma jkunx indikat mod ieħor, tfisser kwalunkwe azzjoni li tinvolvi mill-inqas żewġ pajjiżi fil-Programm kif imsemmi fl-Artikolu 24(1);
(6)
'internazzjonali' tfisser kwalunkwe azzjoni li tinvolvi mill-inqas pajjiż fil-Programm wieħed u mill-inqas pajjiż terz wieħed ('pajjiż sħab');
(7)
'mobbiltà fit-tagħlim' tfisser iċ-ċaqliq fiżiku minn pajjiż li mhux il-pajjiż tar-residenza, sabiex isir studju, taħriġ jew tagħlim mhux formal jew informali; hija tista' tieħu l-forma ta' traineeships, apprendistatiskambji bejn iż-żgħażagħ, volontarjat, tagħlim jew parteċipazzjoni f’attività ta’ żvilupp professjonali u tista' tinkludi attivitajiet preparatorji, bħal taħriġ fil-lingwa tal-pajjiż ospitanti, kif ukoll li jintbagħtu n-nies, jiġu ospitati n-nies u attivitajiet ta' segwitu;
(8)
'kooperazzjoni għall-innovazzjoni u l-iskambju ta' prattiki tajbin' tfisser proġetti ta’ kooperazzjoni transnazzjonali u internazzjonali li jinvolvu organizzazzjonijiet attivi fl-oqsma tal-edukazzjoni, it-taħriġ u/jew taż-żgħażagħ u jistgħu jinkludu organizzazzjonijiet oħra;
(9)
'appoġġ għar-riforma tal-politika' tfisser kull tip ta’ attività mmirata biex tappoġġa u tiffaċilita l-modernizzazzjoni tas-sistemi ta' edukazzjoni u ta’ taħriġ, kif ukoll appoġġ għall-iżvilupp tal-politika Ewropea dwar iż-żgħażagħ, permezz tal-proċess ta' kooperazzjoni politika bejn l-Istati Membri, partikolarment il-Metodu Miftuħ ta’ Koordinazzjoni u d-djalogu strutturat maż-żgħażagħ;
(10)
'mobbiltà virtwali' tfisser sett ta’ attivitajiet appoġġati mit-teknoloġija tal-informazzjoni u l-komunikazzjonijiet, inkluż it-tagħlim fuq l-internet, organizzati fuq livell istituzzjonali, li jirrealizzaw jew jiffaċilitaw esperjenzi kollaborattivi transnazzjonali u/jew internazzjonali f’kuntest ta’ istruzzjoni u/jew tagħlim;
(11)
'persunal' tfisser persuni li, jew fuq bażi professjonali jew volontarja, huma involuti fl-edukazzjoni, fit-taħriġ jew fit-tagħlim mhux formali taż-żgħażagħ, u jista' jinkludi professuri, għalliema, persuni li jħarrġu, mexxejja tal-iskola, persuni li jaħdmu maż-żgħażagħ u persunal mhux edukattiv;
(12)
'ħaddiem li jaħdem maż-żgħażagħ' tfisser professjonist jew voluntier involut fit-tagħlim mhux formali li jappoġġa liż-żgħażagħ fl-iżvilupp personali, soċjoedukattiv u professjonali tagħhom;
(13)
'żgħażagħ' tfisser individwi bejn it-13 u t-30 sena;
(14)
'istituzzjoni ta’ edukazzjoni għolja' tfisser:
(a)
kull tip ta’ istituzzjoni ta’ edukazzjoni għolja li, skont il-liġi jew il-prattika nazzjonali, toffri lawrji rikonoxxuti jew kwalifiki rikonoxxuti oħra ta’ livell terzjarju, irrispettivament mill-isem ta’ tali stabbiliment;
(b)
kull istituzzjoni li, skont il-liġi jew il-prattika nazzjonali, toffri edukazzjoni jew taħriġ vokazzjonali fuq livell terzjarju;
(15)
'lawrji konġunti' tfisser programm ta’ studju integrat offrut tal-inqas minn żewġ istituzzjonijiet ta' edukazzjoni għolja li jirriżulta f'ċertifikat wieħed ta' lawrja maħruġ u ffirmat b'mod konġunt mill-istituzzjonijiet parteċipanti kollha u rikonoxxut uffiċjalment fil-pajjiżi fejn jinsabu l-istituzzjonijiet parteċipanti;
(16)
'lawrja doppja/lawrji multipla' tfisser programm ta’ studju offrut tal-inqas minn żewġ istituzzjonijiet (doppji) jew iktar (multipli) tal-edukazzjoni għolja li permezz tiegħu l-istudent kif ilesti l-programm ta’ studju jirċievi ċertifikat separat ta' lawrja minn kull istituzzjoni parteċipanti;
(17)
'attività taż-żgħażagħ' tfisser attività barra mill-iskola (bħal skambju ta’ żgħażagħ, volontarjat, taħriġ għaż-żgħażagħ) imwettqa minn żgħażugħ, individwalment jew fi grupp, b’mod partikolari permezz ta' organizzazzjonijiet għaż-żgħażagħ u kkaratterizzata b’approċċ ta’ tagħlim mhux formali;
(18)
'sħubija' tfisser ftehim bejn grupp ta’ istituzzjonijiet u/jew organizzazzjonijiet f'pajjiżi fil-Programm differenti sabiex iwettqu attivitajiet Ewropej konġunti fl-oqsma tal-edukazzjoni, tat-taħriġ, taż-żgħażagħ u tal-isport jew biex jistabbilixxu netwerk formali jew informali f'qasam rilevanti, bħal proġetti ta’ tagħlim konġunt għall-istudenti u l-għalliema tagħhom fl-għamla ta’ skambji tal-klassijiet u individwali, inkluża l-mobbiltà fit-tul, programmi intensivi fl-edukazzjoni għolja u kooperazzjoni bejn awtoritajiet reġjonali u lokali biex titrawwem il-kooperazzjoni inter-reġjonali, inkluża dik transkonfinali; tista’ tiġi estiża għall-istituzzjonijiet u/jew l-organizzazzjonijiet mill-pajjiżi sħab bil-ħsieb li tissaħħaħ il-kwalità tas-sħubija;
(19)
'kompetenzi ewlenin' tfisser is-sett bażiku ta’ għarfien, ħiliet u attitudnijiet, li l-individwi kollha għandhom bżonn għas-sodisfazzjon u l-iżvilupp personali, għaċ-ċittadinanza attiva, għall-inklużjoni soċjali u għall-impjieg, kif deskritt fir-Rakkomandazzjoni 2006/962/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18);
(20)
'Metodu Miftuħ ta’ Koordinazzjoni (MMK)' tfisser metodu intergovernattiv li jipprovdi qafas għall-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri, li l-politiki nazzjonali tagħhom b’hekk jistgħu jiġu diretti lejn ċerti objettivi komuni; fl-ambitu ta’ dan il-Programm, l-MMK japplika għall-edukazzjoni, it-taħriġ u ż-żgħażagħ;
(21)
'għodod ta’ trasparenza u rikonoxximent tal-Unjoni' tfisser strumenti li jgħinu lill-partijiet interessati jifhmu, japprezzaw u kif adatt jirrikonoxxu l-eżiti tat-tagħlim u l-kwalifiki fl-Unjoni kollha;
(22)
'pajjiżi tal-viċinat' tfisser il-pajjiżi u t-territorji koperti mill-Politika Ewropea tal-Viċinat;
(23)
'karriera doppja' tfisser taħlita ta’ taħriġ sportiv fuq livell għoli mal-edukazzjoni ġenerali jew max-xogħol;
(24)
'l-isport tal-massa' tfisser l-isport organizzat fil-livell lokali mill-isportivi mhux professjonali, u l-isport għal kulħadd.
Artikolu 3
Valur miżjud Ewropew
1. Il-Programm għandu jappoġġa biss dawk l-azzjonijiet u l-attivitajiet li jippreżentaw valur miżjud Ewropew potenzjali u li jikkontribwixxi għall-ksib tal-għan ġenerali kif imsemmi fl-Artikolu 4.
2. Il-valur miżjud Ewropew tal-azzjonijiet u l-attivitajiet tal-Programm għandu jiġi żgurat partikolarment permezz ta’:
(a)
il-karattru transnazzjonali tagħhom, partikolarment fir-rigward tal-mobbiltà u l-kooperazzjoni mmirati lejn il-kisba ta' impatt sistematiku sostenibbli;
(b)
il-komplimentarjetà u s-sinerġija tagħhom ma' programmi u politiki oħra fil-livell nazzjonali, tal-Unjoni u internazzjonali;
(c)
il-kontribut tagħhom għall-użu effettiv tal-għodod ta' trasparenza u rikonoxximent tal-Unjoni.
Artikolu 4
Objettivi ġenerali tal-Programm
Il-Programm għandu jikkontribwixxi sabiex jinkisbu:
(a)
l-objettivi tal-istrateġija Ewropa 2020, inkluża l-mira ewlenija tal-edukazzjoni;
(b)
l-objettivi tal-qafas strateġiku għall-kooperazzjoni Ewropea fl-edukazzjoni u t-taħriġ ('ET 2020'), inklużi l-punti ta' riferiment korrispondenti;
(c)
l-iżvilupp sostenibbli ta’ pajjiżi sħab fil-qasam tal-edukazzjoni għolja;
(d)
l-objettivi ġenerali tal-qafas imġedded ta' kooperazzjoni Ewropea fil-qasam taż-żgħażagħ (2010-2018);
(e)
l-objettiv tal-iżvilupp tad-dimensjoni Ewropea fl-isport, b'mod partikolari l-isport tal-massa, f'konformità mal-pjan ta' ħidma tal-Unjoni għall-isport; kif ukoll
(f)
il-promozzjoni tal-valuri Ewropej f'konformità mal-Artikolu 2 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea.
KAPITOLU II
Edukazzjoni u taħriġ
Artikolu 5
Objettivi speċifiċi
1. F'konformità mal-objettiv ġenerali tal-Programm kif speċifikat fl-Artikolu 4, b'mod partikolari l-objettivi tal-ET 2020, kif ukoll l-appoġġ tal-iżvilupp sostenibbli ta' pajjiżi sħab fil-qasam tal-edukazzjoni għolja, il-Programm għandu jilħaq l-objettivi speċifiċi:
(a)
itejjeb il-livell tal-kompetenzi u tal-ħiliet ewlenin b'rigward partikolari għar-relevanza tagħhom għas-suq tax-xogħol u l-kontribuzzjoni tagħhom għal soċjetà koeżiva, b’mod partikolari permezz ta' żieda fl-opportunitajiet ta' mobbiltà ta' tagħlim u permezz tal-kooperazzjoni msaħħa bejn id-dinja tal-edukazzjoni u t-taħriġ u d-dinja tax-xogħol;
(b)
irawwem titjib fil-kwalità, eċċellenza fl-innovazzjoni u internazzjonalizzazzjoni fil-livell tal-istituzzjonijiet tal-edukazzjoni u t-taħriġ, b'mod partikolari permezz tal-kooperazzjoni transnazzjonali msaħħa bejn min jipprovdi l-edukazzjoni u t-taħriġ u partijiet interessati oħra;
(c)
jippromwovi l-ħolqien ta', u s-sensibilizzazzjoni dwar, qasam Ewropew għat-tagħlim tul il-ħajja mfassal biex jikkumplimenta riformi ta' politika fil-livell nazzjonali u li jappoġġa l-modernizzazzjoni tas-sistemi ta' edukazzjoni u taħriġ, b'mod partikolari permezz ta' politika ta' kooperazzjoni msaħħa, l-użu aħjar tal-għodod ta' trasparenza u rikonoxximent tal-Unjoni u d-disseminazzjoni ta' prattiki tajbin;
(d)
ikabbar id-dimensjoni internazzjonali tal-edukazzjoni u tat-taħriġ, b’mod partikolari permezz tal-kooperazzjoni bejn l-Unjoni u istituzzjonijiet ta' pajjiżi sħab fil-qasam tal-ETV u l-edukazzjoni għolja, billi jżid l-attrazzjoni tal-istituzzjonijiet Ewropej tal-edukazzjoni għolja u jappoġġa l-azzjoni esterna tal-Unjoni, inkluż l-objettivi ta’ żvilupp tagħha, permezz tal-promozzjoni tal-mobbiltà u l-kooperazzjoni bejn l-istituzzjonijiet tal-edukazzjoni għolja tal-Unjoni u tal-pajjiżi sħab u permezz ta’ bini mmirat ta’ kapaċitajiet fil-pajjiżi sħab;
(e)
itejjeb l-istruzzjoni u t-tagħlim tal-lingwi u jippromwovi d-diversità lingwistika kbira tal-Unjoni u l-għarfien interkulturali;
(f)
jippromwovi l-eċċellenza fl-attivitajiet tat-tagħlim u r-riċerka fl-integrazzjoni Ewropea permezz tal-attivitajiet Jean Monnet madwar id-dinja kif imsemmi fl-Artikolu 10.
2. Għall-iskopijiet tal-evalwazzjoni tal-Programm, indikaturi ewlenin li jistgħu jitkejlu u li huma rilevanti b’rabta mal-objettivi speċifiċi msemmija fil-paragrafu 1 huma deskritti fl-Anness I.
Artikolu 6
Azzjonijiet tal-Programm
1. Fil-qasam tal-edukazzjoni u t-taħriġ, il-Programm se jsegwi l-objettivi tiegħu permezz tat-tipi ta’ azzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-mobbiltà fit-tagħlim tal-individwi;
(b)
il-kooperazzjoni għall-innovazzjoni u l-iskambju ta' prattiki tajbin; u
(c)
appoġġ għar-riforma tal-politika.
2. L-attivitajiet speċifiċi ta’ Jean Monnet huma deskritti fl-Artikolu 10.
Artikolu 7
Mobbiltà fit-tagħlim tal-individwi
1. Il-mobbiltà fit-tagħlim tal-individwi għandha tappoġġa l-attivitajiet li ġejjin fil-pajjiżi fil-Programm kif imsemmi fl-Artikolu 24(1):
(a)
il-mobbiltà tal-istudenti tal-edukazzjoni għolja fiċ-ċikli kollha u ta' studenti, apprendisti u skulari fit-taħriġ u l-edukazzjoni vokazzjonali. Din il-mobbiltà tista’ tkun fl-għamla ta’ studji f'istituzzjoni sieħba jew apprendistati jew kisba ta' esperjenza bħala apprendist, assistent jew trainee barra mill-pajjiż. Il-mobbiltà ta’ lawrja fil-livell ta’ Masters tista' tkun appoġġata permezz tal-Faċilità ta’ Garanzija tas-Self lill-Istudenti kif imsemmi fl-Artikolu 20;
(b)
il-mobbiltà tal-persunal, fil-pajjiżi fil-Programm kif imsemmija fl-Artikolu24(1). Din il-mobbiltà tista’ tieħu l-forma ta’ tagħlim jew assistentati, jew ta’ parteċipazzjoni f’attivitajiet ta’ żvilupp professjonali barra l-pajjiż.
2. Din l-azzjoni għandha tappoġġa wkoll il-mobbiltà internazzjonali ta' studenti u ta’ persunal lejn u minn pajjiżi sħab fir-rigward tal-edukazzjoni għolja li tinkludi mobbiltà organizzata abbażi ta’ lawrji konġunti, doppji jew multipli ta’ kwalità għolja jew ta’ sejħiet konġunti.
Artikolu 8
Kooperazzjoni għall-innovazzjoni u l-iskambju ta' prattiki tajbin
1. Kooperazzjoni għall-innovazzjoni u l-iskambju ta' prattiki tajbin għandhom jappoġġaw:
(a)
sħubiji strateġiċi bejn organizzazzjonijiet u/jew istituzzjonijiet involuti fl-edukazzjoni u fit-taħriġ jew f'setturi rilevanti oħra, immirati biex jiżviluppaw u jimplimentaw inizjattivi konġunti u jippromwovu tagħlim bejn il-pari u ta' skambji ta' esperjenza;
(b)
sħubiji bejn id-dinja tax-xogħol u istituzzjonijiet tal-edukazzjoni u tat-taħriġ fl-għamla ta’:
-
alleanzi tal-għarfien bejn, b'mod partikolari, istituzzjonijiet tal-edukazzjoni għolja u d-dinja tax-xogħol immirati biex jippromwovu l-kreattività, l-innovazzjoni, tagħlim ibbażat fuq ix-xogħol u l-intraprenditorji billi joffru opportunitajiet rilevanti ta’ tagħlim, li jinkludu l-iżvilupp ta’ kurrikula u ta' approċċi pedagoġiċi ġodda;
-
alleanzi tal-ħiliet settorali bejn il-fornituri tal-edukazzjoni u t-taħriġ u d-dinja tax-xogħol immirati biex jippromwovu l-impjegabbiltà, jikkontribwixxu għall-ħolqien ta’ kurrikula ġodda speċifiċi għas-settur jew transettorjali, jiżviluppaw metodi innovattivi għat-tagħlim u t-taħriġ vokazzjonali u jpoġġu fil-prattika l-għodod ta' trasparenza u ta' rikonoxximent tal-Unjoni;
(c)
Pjattaformi ta’ appoġġ tal-IT, li jkopru s-setturi tal-edukazzjoni kollha, li jinkludu b’mod partikolari ġemellaġġ elettroniku, jippermettu tagħlim minn pari, mobbiltà virtwali u skambji tal-aħjar prattiki u ftuħ tal-aċċess għall-parteċipanti minn pajjiżi tal-viċinat.
2. Din l-azzjoni għandha tappoġġa wkoll l-iżvilupp, il-bini ta' kapaċità, l-integrazzjoni reġjonali, l-iskambji ta' għarfien u l-proċessi ta' modernizzazzjoni permezz ta' sħubiji internazzjonali bejn l-istituzzjonijiet tal-edukazzjoni għolja fl-Unjoni u f’pajjiżi sħab, b’mod partikolari, għal tagħlim minn pari u proġetti konġunti tal-edukazzjoni, kif ukoll permezz tal-promozzjoni tal-kooperazzjoni reġjonali u Uffiċċji Nazzjonali tal-Informazzjoni, b'mod partikolari mal-pajjiżi tal-viċinat.
Artikolu 9
Appoġġ għar-riforma tal-politika
1. L-appoġġ għar-riforma tal-politika għandu jinkludi l-attivitajiet mibdija fil-livell tal-Unjoni marbuta ma':
(a)
l-implimentazzjoni tal-aġenda politika tal-Unjoni dwar l-edukazzjoni u t-taħriġ fil-kuntest tal-MMK, kif ukoll tal-proċessi ta’ Bolonja u ta’ Kopenħagen;
(b)
l-implimentazzjoni fil-pajjiżi fil-Programm tal-għodod tat-trasparenza u r-rikonoxximent tal-Unjoni, partikolarment fil-qafas waħdieni tal-Unjoni għat-trasparenza tal-kwalifiki u tal-kompetenzi (Europass), il-Qafas Ewropew tal-Kwalifiki (EQF), is-Sistema Ewropea tat-Trasferiment u l-Akkumulazzjoni tal-Krediti (ECTS), is-Sistema Ewropea tal-Krediti għall-Edukazzjoni u Taħriġ Vokazzjonali (ECVET), il-Qafas Ewropew ta' Referenza tal-Assigurazzjoni tal-Kwalità għall-Edukazzjoni u Taħriġ Vokazzjonali (EQAVET), ir-Reġistru Ewropew għall-Assigurazzjoni tal-Kwalità fl-Edukazzjoni Għolja (EQAR) u l-Assoċjazzjoni Ewropea għall-Assigurazzjoni tal-Kwalità fl-Edukazzjoni Għolja (ENQA), u d-dispożizzjonijiet ta’ appoġġ għan-netwerks mal-Unjoni kollha u l-organizzazzjonijiet mhux governattivi (NGOs) Ewropej attivi fil-qasam tal-edukazzjoni u t-taħriġ;
(c)
id-djalogu ta' politika mal-partijiet interessati Ewropej rilevanti fil-qasam tal-edukazzjoni u t-taħriġ;
(d)
in-NARIC, in-netwerks Eurydice u Euroguidance, u ċ-Ċentri Nazzjonali Europass.
2. Din l-azzjoni għandha tappoġġa wkoll djalogu politiku ma’ pajjiżi sħab u ma' organizzazzjonijiet internazzjonali.
Artikolu 10
Attivitajiet Jean Monnet
L-attivitajiet Jean Monnet għandhom jimmiraw biex:
(a)
jippromwovu l-istruzzjoni u r-riċerka dwar l-integrazzjoni Ewropea dinjija fost akkademiċi speċjalizzati, dawk li qed jitgħallmu u ċittadini, b’mod partikolari permezz tal-ħolqien tal-Katedri Jean Monnet u attivitajiet oħra akkademiċi, kif ukoll billi jipprovdu għajnuna għal attivitajiet oħra ta’ tiswir ta’ għarfien f’istituzzjonijiet ta’ edukazzjoni għolja;
(b)
jappoġġaw l-attivitajiet ta’ istituzzjonijiet jew assoċjazzjonijiet akkademiċi attivi fil-qasam tal-istudji Ewropej ta’ integrazzjoni u jappoġġaw tikketta ta’ Jean Monnet għall-eċċellenza;
(c)
jappoġġaw l-istituzzjonijiet li ġejjin, li jsegwu mira ta’ interess Ewropew:
(i)
l-Istitut Universitarju Ewropew ta’ Firenze;
(ii)
il-Kulleġġ tal-Ewropa (il-kampus ta’ Bruges u dak ta’ Natolin);
(iii)
l-Istitut Ewropew tal-Amministrazzjoni Pubblika (EIPA), Maastricht;
(iv)
l-Akkademja tad-Dritt Ewropew, Trier;
(v)
l-Aġenzija Ewropea għall-Iżvilupp tal-Edukazzjoni għal Persuni bi Bżonnijiet Speċjali, Odense;
(vi)
iċ-Ċentru Internazzjonali għat-Taħriġ Ewropew (CIFE), Nizza;
(d)
jippromwovu dibattitu dwar il-politiki u skambji bejn id-dinja akkademika u dawk li jfasslu l-politika dwar prijoritajiet politiki tal-Unjoni.
KAPITOLU III
Żgħażagħ
Artikolu 11
Objettivi speċifiċi
1. F'konformità mal-objettiv ġenerali tal-Programm kif speċifikat fl-Artikolu 4, b'mod partikolari l-objettivi tal-qafas imġedded għall-kooperazzjoni Ewropea fil-qasam taż-żgħażagħ (2012-2018), il-Programm għandu jsegwi l-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
itejjeb il-livell tal-kompetenzi u l-ħiliet ewlenin taż-żgħażagħ, inkluż dawk li għandhom inqas opportunitajiet, kif ukoll jippromwovi l-parteċipazzjoni fil-ħajja demokratika fl-Ewropa u fis-suq tax-xogħol, iċ-ċittadinanza attiva, id-djalogu interkulturali, l-inklużjoni soċjali u s-solidarjetà, b’mod partikolari permezz ta’ żieda fl-opportunitajiet ta’ mobbiltà fit-tagħlim għaż-żgħażagħ, dawk attivi fil-ħidma fil-qasam taż-żgħażagħ jew f'organizzazzjonijiet taż-żgħażagħ u mexxejja taż-żgħażagħ, u permezz ta’ rabtiet imsaħħa bejn il-qasam taż-żgħażagħ u s-suq tax-xogħol;
(b)
irawwem it-titjib ta' kwalità fil-ħidma fil-qasam taż-żgħażagħ, b’mod partikolari il-kooperazzjoni msaħħa bejn l-organizzazjonijiet fil-qasam taż-żgħażagħ u/jew partijiet interessati oħra;
(c)
jikkomplimentaw riformi tal-politika f’livell lokali, reġjonali u nazzjonali, u jappoġġaw l-iżvilupp ta’ politika taż-żgħażagħ imsejsa fuq l-għarfien u l-evidenza kif ukoll ir-rikonoxximent tat-tagħlim mhux formali u informali, b’mod partikolari permezz ta’ kooperazzjoni msaħħa fil-qasam tal-politiki, użu aħjar tal-għodda tat-trasparenza u ta’ rikonoxximent tal-Unjoni u d-disseminazzjoni tal-aħjar prattiki;
(d)
itejbu d-dimensjoni internazzjonali ta’ attivitajiet fil-qasam taż-żgħażagħ u r-rwol tal-persuni li jaħdmu maż-żgħażagħ bħala strutturi ta' appoġġ għaż-żgħażagħ b’komplimentarjetà mal-azzjoni esterna tal-Unjoni, b’mod partikolari permezz tal-promozzjoni tal-mobbiltà u kooperazzjoni bejn partijiet interessati tal-Unjoni u ta’ pajjiżi sħab u organizzazzjonijiet internazzjonali, u permezz ta’ ħidma immirata għall-bini tal-kapaċitajiet f’pajjiżi sħab.
2. Għall-iskopijiet tal-evalwazzjoni tal-Programm, indikaturi ewlenin li jistgħu jitkejlu u li huma rilevanti b’rabta mal-objettivi speċifiċi msemmija fil-paragrafu 1 huma deskritti fl-Anness I.
Artikolu 12
Azzjonijiet tal-Programm
Il-Programm se jsegwi l-objettivi tiegħu permezz tat-tipi ta’ azzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-mobbiltà fit-tagħlim tal-individwi;
(b)
il-kooperazzjoni għall-innovazzjoni u l-iskambju ta' prattiki tajbin;
(c)
appoġġ għar-riforma tal-politika.
Artikolu 13
Mobbiltà fit-tagħlim tal-individwi
1. Il-mobbiltà fit-tagħlim tal-individwi għandha tappoġġa:
(a)
il-mobbiltà taż-żgħażagħ fl-attivitajiet ta’ tagħlim mhux formali u informali bejn il-pajjiżi fil-Programm; din il-mobbiltà tista' tieħu l-għamla ta' skambji taż-żgħażagħ u volontarjat permezz tas-Servizz Volontarju Ewropew, kif ukoll attivitajiet innovattivi abbażi ta' dispożizzjonijiet eżistenti għall-mobbiltà;
(b)
il-mobbiltà ta’ persuni attivi fix-xogħol taż-żgħażagħ jew organizzazzjonijiet taż-żgħażagħ u mexxejja taż-żgħażagħ; din il-mobbiltà tista’ tieħu l-forma ta’ taħriġ u attivitajiet ta’ netwerking;
2. Din l-azzjoni għandha tappoġġa wkoll il-mobbiltà taż-żgħażagħ, persuni attivi fil-ħidma fil-qasam taż-żgħażagħ jew organizzazzjonijiet taż-żgħażagħ u mexxejja taż-żgħażagħ, minn pajjiżi sħab jew lejhom, b'mod partikolari pajjiżi tal-viċinat.
Artikolu 14
Kooperazzjoni għall-innovazzjoni u l-iskambju ta' prattiki tajbin
1. Kooperazzjoni għall-innovazzjoni u l-iskambju ta' prattiki tajbin għandhom jappoġġaw:
(a)
sħubiji strateġiċi immirati lejn l-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta' inizjattivi konġunti, inklużi inizjattivi għaż-żgħażagħ u proġetti dwar iċ-ċittadinanza li jippromwovu ċittadinanza attiva, innovaxxjoni soċjali, parteċipazzjoni fil-ħajja demokratika u intraprenditorija, permezz ta' tagħlim bejn il-pari u skambji ta' esperjenzi;
(b)
pjattaformi ta’ appoġġ tal-IT li jippermettu t-tagħlim minn pari, ix-xogħol maż-żgħażagħ imsejjes fuq l-għarfien u l-iskambji tal-aħjar prattiki.
2. Din l-azzjoni għandha tappoġġa wkoll l-iżvilupp, il-bini ta' kapaċità u l-iskambji ta' għarfien permezz ta’ sħubiji bejn organizzazzjonijiet f'pajjiżi fil-Programm u pajjiżi sħab, b'mod partikolari permezz tat-tagħlim minn pari.
Artikolu 15
Appoġġ għar-riforma tal-politika
1. L-azzjoni ta’ appoġġ għar-riforma tal-politika għandha tinkludi attivitajiet marbuta ma’:
(a)
l-implimentazzjoni tal-aġenda politika tal-Unjoni fil-qasam taż-żgħażagħ, bl-użu tal-MMK;
(b)
l-implimentazzjoni fil-pajjiżi fil-Programm tal-għodod ta' trasparenza u rikonoxximent tal-Unjoni, b'mod partikolari il-Youthpass, u l-appoġġ għan-netwerks kollha tal-Unjoni u NGOs Ewropej għaż-żgħażagħ;
(c)
djalogu ta’ politika mal-partijiet interessati Ewropej rilevanti u djalogu strutturat maż-żgħażagħ;
(d)
il-Forum Ewropew għaż-Żgħażagħ, ċentri tar-riżorsi għall-iżvilupp tal-ħidma fil-qasam taż-żgħażagħ u n-netwerk Eurodesk.
2. Din l-azzjoni għandha tappoġġa wkoll djalogu politiku ma’ pajjiżi sħab u ma' organizzazzjonijiet internazzjonali.
KAPITOLU IV
Sport
Artikolu 16
Objettivi speċifiċi
1. F'konformità mal-objettiv ġenerali tal-Programm kif speċifikat fl-Artikolu 4, u mal-pjan ta' ħidma tal-Unjoni għall-isport, il-Programm għandu jiffoka b'mod partikolari fuq l-isport b'parteċipazzjoni tal-massa u għandu jsegwi l-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
biex jindirizza t-theddid transkonfinali għall-integrità tal-isport, bħad-doping, ix-xiri tal-logħob u l-vjolenza, kif ukoll kull tip ta’ intolleranza u diskriminazzjoni;
(b)
biex jippromwovi u jappoġġa l-governanza tajba fl-isport u l-karrieri doppji tal-atleti;
(c)
biex jippromwovi attivitajiet volontarji fl-isport, flimkien mal-inklużjoni soċjali, l-opportunitajiet indaqs u sensibilizzazzjoni dwar l-importanza tal-attività fiżika li ttejjeb is-saħħa permezz ta’ żieda fil-parteċipazzjoni fl-isport u aċċess ugwali għall-isport, għal kulħadd.
2. Għall-finijiet tal-evalwazzjoni tal-Programm, indikaturi ewlenin li jistgħu jitkejlu u li huma rilevanti b’rabta mal-objettivi speċifiċi msemmija fil-paragrafu 1 huma deskritti fl-Anness I.
Artikolu 17
Attivitajiet
1. L-objettivi tal-kooperazzjoni għandhom ikunu segwiti permezz tal-attivitajiet transnazzjonali li ġejjin, li għandhom jiffukaw b'mod partikolari fuq l-isport b'parteċipazzjoni tal-massa:
(a)
appoġġ għal sħubiji kollaborattivi;
(b)
appoġġ għal avvenimenti Ewropej tal-isport mingħajr skop ta’ qligħ li jinvolvu diversi pajjiżi fil-Programm u jikkontribwixxu għall-objettivi stabbiliti fil-punt (c) tal-Artikolu 16(1);
(c)
appoġġ għat-tisħiħ tal-bażi tal-evidenza għat-tfassil tal-politika;
(d)
id-djalogu mal-partijiet interessati Ewropej rilevanti.
2. L-attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jfittxu li jiksbu finanzjament supplimentari minn partijiet terzi, bħal intrapriżi privati.
KAPITOLU IV
Disposizzjonijiet finanzjarji
Artikolu 18
Baġit
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-Programm mill-1 ta’ Jannar 2014, huwa stabbilit għal EUR 14 774 524 000 fil-prezzijiet attwali.
L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali.
2. L-ammont imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jiġi allokat għall-azzjonijiet tal-Programm kif ġej, b'marġni ta' flessibbiltà li ma jeċċedix il-5 % ta' kull wieħed mill-ammonti allokati:
(a)
77,5 % lill-edukazzjoni u t-taħriġ, li minnhom se jiġu assenjati l-allokazzjonijiet minimi li ġejjin:
(i)
43 % lill-edukazzjoni għolja, li jirrappreżenta t-33,3 % tal-baġit totali;
(ii)
22 % lill-edukazzjoni u t-taħriġ vokazzjonali, li jirrappreżenta s-17 % tal-baġit totali;
(iii)
15 % lill-edukazzjoni fl-iskejjel, li jirrappreżenta l-11,6 % tal-baġit totali;
(iv)
5 % lit-tagħlim lill-adulti, li jirrappreżenta t-3,9 % tal-baġit totali;
(b)
10 % liż-żgħażagħ;
(c)
3,5 % lill-Faċilità ta’ Garanzija tas-Self lill-Istudenti;
(d)
1,9 % lil Jean Monnet;
(e)
1,8 % lill-isport, li minnhom mhux iktar minn 10 % lill-attività msemmija taħt il-punt (b) tal-Artikolu 17(1);
(f)
3,4 % bħala għotjiet operattivi lil aġenziji nazzjonali; u
(g)
1,9 % biex ikopru n-nefqa amministrattiva.
3. Mill-allokazzjonijiet imsemmija fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 2, mill-inqas 63 % għandhom jiġu allokati għall-mobbiltà fit-tagħlim għal individwi, mill-inqas 28 % għall-kooperazzjoni għal innovazzjoni u l-iskambju tal-prattiki tajbin u 4,2 % għall-appoġġ għar-riforma tal-politika.
4. Addizzjonalment għall-pakkett finanzjarju kif indikat fil-paragrafu 1, u sabiex tiġi promossa d-dimensjoni internazzjonali tal-edukazzjoni għolja, finanzjament addizzjonali, kif provdut fl-istrumenti esterni differenti (l-Istrument tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp (DCI), l-Istrument Ewropew tal-Viċinat (ENI), u l-Istrument tas-Sħubija għall-kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi (PI) u l-Istrument għall-Għajnuna Qabel l-Adeżjoni (IPA), għandu jiġi allokat għal azzjonijiet fir-rigward tal-mobbiltà fit-tagħlim lejn jew minn pajjiżi sħab, u għall-kooperazzjoni u d-djalogu politiku mal-awtoritajiet, istituzzjonijiet u organizazzjonijiet minn dawk il-pajjiżi. Dan ir-Regolament se japplika għall-użu ta’ dawk il-fondi, filwaqt li tiġi żgurata l-konformità mar-Regolamenti li jirregolaw rispettivament dawk l-istrumenti esterni, u, fil-każ tad-DCI, li jissodisfaw ukoll l-kriterji tal-Għajnuna Uffiċjali għall-Iżvilupp, kif stabbiliti mill-Kumitat ta' Għajnuna għall-Iżvilupp tal-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiċi.
Il-finanzjament għandu jsir disponibbli permezz ta' żewġ allokazzjonijiet pluriennali li jkopru biss l-ewwel erba' snin u t-tliet snin li jifdal rispettivament. L-allokazzjoni ta' dak il-finanzjament se tkun determinata fl-ipprogrammar indikattiv pluriennali tal-istrumenti esterni msemmija fl-ewwel subparagrafu, f’konformità mal-ħtiġijiet u l-prijoritajiet identifikati tal-pajjiżi kkonċernati. Kooperazzjoni ma’ pajjiżi sħab tista’ tkun ibbażata, fejn hu rilevanti, fuq approprjazzjonijiet addizzjonali minn dawk sabiex tkun disponibbli skont il-proċeduri li jridu jiġu miftehma ma' dawk il-pajjiżi.
L-azzjoni ta' mobbiltà tal-istudenti u tal-persunal bejn il-pajjiżi fil-Programm u l-pajjiżi sħab, iffinanzjata permezz tal-allokazzjoni mid-DCI, għandha tiffoka fuq oqsma li huma rilevanti għall-iżvilupp inklussiv u sostenibbli tal-pajjiżi li qed jiżviluppaw.
5. L-allokazzjoni finanzjarja tal-Programm tista’ tkopri wkoll spejjeż li huma ta’ attivitajiet ta’ preparazzjoni, ta' monitoraġġ, kontroll, verifika u evalwazzjoni li huma meħtieġa għall-ġestjoni tal-Programm u r-realizzazzjoni tal-objettivi tiegħu, b’mod partikolari studji, laqgħat ta' esperti u azzjonijiet ta’ informazzjoni u komunikazzjoni, inkluża l-komunikazzjoni korporattiva tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni kemm-il darba huma marbuta mal-objettiv ġenerali ta' dan ir-Regolament, l-ispejjeż marbuta mat-TI li jiffokaw fuq l-iskambju u l-ipproċessar ta’ informazzjoni, u spejjeż oħra fuq għajnuna teknika u amministrattiva li l-Kummissjoni jista’ jkollha rikors għalihom għall-ġestjoni tal-Programm.
6. L-allokazzjoni finanzjarja tista' tkopri wkoll l-ispejjeż ta' assistenza teknika u amministrattiva meħtieġa biex tiġi żgurata t-transizzjoni bejn il-Programm u l-miżuri adottati skont id-Deċiżjonijiet Nru 1719/2006/KE, Nru 1720/2006/KE u Nru 1298/2008/KE. Jekk ikun meħtieġ, l-approprjazzjonijiet jistgħu jiddaħħlu fil-baġit lil hinn mill-2020 biex ikopru spejjeż simili, sabiex tiġi permessa l-ġestjoni tal-azzjonijiet u l-attivitajiet li ma jkunux tlestew sal-31 ta’ Diċembru 2020.
7. Il-fondi għall-mobbiltà fit-tagħlim tal-individwi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 6(1) u l-punt (a) tal-Artikolu 12 li jridu jiġu ġestiti minn aġenzija jew aġenziji nazzjonali ('aġenzija nazzjonali') għandhom ikunu allokati fuq il-bażi tal-popolazzjoni u l-għoli tal-ħajja fl-Istat Membru, id-distanza bejn il-kapitali tal-Istati Membri u l-prestazzjoni. Il-parametru tal-prestazzjoni għandu jammonta għal 25 % tal-fondi totali skont il-kriterji msemmija fil-paragrafi 8 u 9. Fir-rigward tas-sħubiji strateġiċi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 8(1) u l-punt (a) tal-Artikolu 14(1) li għandhom jintgħażlu u jiġu ġestiti minn aġenzija nazzjonali, il-fondi għandhom jiġu allokati abbażi ta' kriterji li għandhom jiġu definiti mill-Kummissjoni f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 36(3). Dawk il-formuli għandhom, safejn huwa possibbli, ikunu newtrali fir-rigward tas-sistemi differenti ta' edukazzjoni u taħriġ tal-Istati Membri, għandhom jevitaw tnaqqis sostanzjali fil-baġit annwali allokat lill-Istati Membri minn sena għall-oħra u għandhom jimminimizzaw żbilanċi eċċessivi fil-livell tal-għotjiet allokati.
8. L-allokazzjoni ta’ fondi abbażi tal-prestazzjoni għandha tapplika sabiex tippromwovi l-użu effiċjenti u effikaċi tar-riżorsi. Il-kriterji użati biex titkejjel il-prestazzjoni għandhom ikunu bbażat fuq l-aktar data reċenti u għandhom jiffukaw b'mod partikolari fuq:
(a)
il-livell ta' eżiti annwali li saru; u
(b)
il-livell ta’ ħlasijiet annwali li saru.
9. L-allokazzjoni tal-fondi għas-sena 2014 għandha tkun ibbażata fuq l-aktar data reċenti disponibbli dwar l-azzjonijiet imwettqa u l-livell tal-baġit użat taħt it-Tagħlim Tul il-Ħajja, il-Programm Żgħażagħ fl-Azzjoni u l-programmi Erasmus Mundus implimentati sa u inkluż il-31 ta' Diċembru 2013.
10. Il-Programm jista’ jipprovdi appoġġ permezz ta’ modalitajiet innovattivi ta’ finanzjament, b’mod partikolari dawk stabbiliti fl-Artikolu 20.
Artikolu 19
Modalitajiet speċifiċi ta’ finanzjament
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni f'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
2. Il-Kummissjoni tista’ tniedi sejħiet konġunti ma’ pajjiżi sħab jew l-organizzazzjonijiet u l-aġenziji tagħhom biex jiffinanzjaw il-proġetti abbażi ta' fondi mqabbla. Il-Proġetti jistgħu jiġu evalwati u magħżula permezz ta’ proċeduri konġunti ta’ evalwazzjoni u għażla li għandhom jiġu miftiehma mill-aġenziji ta’ finanzjament involuti, f’konformità mal-prinċipji stipulati fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
3. Il-korpi pubbliċi, kif ukoll l-iskejjel, l-istituzzjonijiet tal-edukazzjoni għolja u l-organizzazzjonijiet fl-oqsma tal-edukazzjoni, it-taħriġ, iż-żgħażagħ u l-isport li jkunu rċevew iktar minn 50 % tad-dħul annwali tagħhom minn sorsi pubbliċi fl-aħħar sentejn għandhom jitqiesu li għandhom il-kapaċità finanzjarja, professjonali u amministrattiva meħtieġa biex iwettqu l-attivitajiet skont il-Programm. Ma għandhomx għalfejn jippreżentaw aktar dokumentazzjoni biex juru dik il-kapaċità.
4. B'deroga mill-Artikolu 130(2) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, u f'każijiet debitament iġġustifikati, il-Kummissjoni tista' tikkunsidra l-ispejjeż marbuta direttament mal-implimentazzjoni tal-attivitajiet appoġġati u mġarrba matul l-ewwel sitt xhur tal-2014 bħala eliġibbli għal finanzjament mill-1 ta' Jannar 2014, anki jekk il-benefiċjarju ma jkunx ġarrabhom qabel ġiet sottomessa l-applikazzjoni għall-għotja.
5. L-ammont imsemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 137(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 ma għandux japplika għall-appoġġ finanzjarju għall-mobbiltà fit-tagħlim mogħti lill-individwi.
Artikolu 20
Faċilità ta’ Garanzija tas-Self lill-Istudenti
1. Il-Faċilità ta' Garanzija tas-Self lill-Istudenti għandha tipprovdi garanziji parzjali lil intermedjarji finanzjarji fir-rigward ta' self, bl-aktar termini favorevoli possibbli, lil studenti li jkunu qed jipprovaw jiksbu lawrja tat-tieni ċiklu, bħal lawrja tal-Masters, f'istituzzjoni rikonoxxuta tal-edukazzjoni għolja f'pajjiż fil-Programm, msemmija fl-Artikolu 24(1), li la mhu pajjiż ta' residenza tagħhom u lanqas ma hu il-pajjiż li fih ikunu kisbu l-kwalifiki li jagħtuhom aċċess għall-programm ta' Masters.
2. Il-garanziji maħruġin permezz tal-Faċilità ta’ Garanzija tas-Self lill-Istudenti għandhom ikopru self tal-istudenti ġdid eliġibbli sa ammont massimu ta' EUR 12 000 għal programm fuq sena u sa massimu ta' EUR 18 000 għal programm ta' massimu sentejn, jew ammont ekwivalenti fil-munita lokali.
3. Il-ġestjoni tal-Faċilità ta’ Garanzija tas-Self lill-Istudenti fil-livell tal-Unjoni għandha titħalla f'idejn il-Fond Ewropew tal-Investiment (FEI) f'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 abbażi ta' ftehim ta' delega mal-Kummissjoni, li jistabbilixxi r-regoli u r-rekwiżiti dettaljati li jirregolaw l-implimentazzjoni tal-Faċilità ta’ Garanzija tas-Self lill-Istudenti u l-obbligi rispettivi tal-partijiet. Abbażi ta' dan kollu, il-FEI għandha tikkonkludi ftehimiet ma' intermedjarji finanzjarji, bħal banek, istituzzjonijiet nazzjoni u/jew reġjonali ta' self lill-istudenti jew istituzzjonijiet finanzjarji rikonoxxuti oħra, u għandha tipprova tagħżel intermedjarju finanzjarju minn kull wieħed mill-pajjiżi fil-Programm, sabiex jiġi żgurat li l-istudenti mill-pajjiżi fil-Programm kollha jkollhom aċċess għall-Faċilità ta’ Garanzija tas-Self lill-Istudenti b'mod konsistenti u non-diskriminatorju.
4. L-informazzjoni teknika dwar kif taħdem il-Faċilità ta’ Garanzija tas-Self lill-Istudenti hija mogħtija fl-Anness II.
KAPITOLU V
Prestazzjoni, riżultati u disseminazzjoni
Artikolu 21
Monitoraġġ u evalwazzjoni tal-prestazzjoni u tar-riżultati
1. Il-Kummissjoni, f’kooperazzjoni mal-Istati Membri, għandha timmonitorja u tirrapporta b’mod regolari dwar il-prestazzjoni u r-riżultati tal-Programm kif imkejjel skont l-objettivi tiegħu, b'attenzjoni partikolari għal:
(a)
il-valur miżjud Ewropew kif imsemmi fl-Artikolu 3;
(b)
id-distribuzzjoni tal-fondi assoċjati mas-setturi tal-edukazzjoni, it-taħriġ u ż-żgħażagħ, bil-għan li tiġi żgurata, sa tmiem il-Programm, allokazzjoni ta' fondi li tiggarantixxi impatt sistematiku sostenibbli;
(c)
l-użu tal-fondi derivati minn strumenti esterni, kif imsemmi fl-Artikolu 18(4) u l-kontribuzzjoni tagħhom għall-objettivi rispettivi u l-prinċipji ta' dawk l-istrumenti.
2. Minbarra li twettaq l-monitoraġġ kontinwu, il-Kummissjoni għandha tissottometti rapport ta' evalwazzjoni ta' nofs it-terminu sal-31 ta' Diċembru 2017 sabiex tevalwa l-effettività tal-miżuri meħuda biex jinkisbu l-għanijiet tal-Programm u biex tevalwa l-effiċjenza tal-Programm u l-valur miżjud Ewropew tiegħu, akkumpanjat, jekk xieraq, ma' proposta leġislattiva biex jiġi emendat dan ir-Regolament. Ir-rapport ta' evalwazzjoni I r-rapport ta' evalwazzjoni ta' nofs it-terminu għandu jindirizza l-ambitu għas-simplifikazzjoni tal-Programm, il-koerenza interna u esterna, ir-relevanza ssuktata tal-objettivi kollha tiegħu, kif ukoll il-kontribuzzjoni magħmula mill-miżuri meħuda għat-twettiq tal-istrateġija Ewropa 2020. Hija għandha tqis ukoll ir-riżultati tal-evalwazzjoni dwar l-impatt fit-tul tal-programmi ta’ qabel (Tagħlim Tul il-Ħajja, Żgħażagħ fl-Azzjoni, Erasmus Mundus u programmi internazzjonali oħra tal-edukazzjoni għolja).
3. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta r-rapport ta' evalwazzjoni ta' nofs it-terminu msemmi fil-paragrafu 2 lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni.
4. Bla ħsara għar-rekwiżiti stipulati fil-Kapitlu VII u l-obbligi tal-aġenziji nazzjonali kif imsemmija fl-Artikolu 28, l-Istati Membri għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni, sat-30 ta’ Ġunju 2017, rapport dwar l-implimentazzjoni u l-impatt tal-Programm fit-territorji rispettivi tagħhom.
5. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta valutazzjoni finali tal-Programm lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni sat-30 ta' Ġunju 2022.
Artikolu 22
Komunikazzjoni u disseminazzjoni
1. Il-Kummissjoni f’kooperazzjoni mal-Istati Membri għandha tiżgura d-disseminazzjoni ta’ informazzjoni, pubbliċità u segwitu fir-rigward tal-azzjonijiet u l-attivitajiet kollha appoġġati skont il-Programm, kif ukoll id-disseminazzjoni tar-riżultati tal-programmi preċedenti Tagħlim Tul il-Ħajja, Żgħażagħ fl-Azzjoni u Erasmus Mundus.
2. Il-benefiċjarji tal-proġetti appoġġati permezz ta’ azzjonijiet u attivitajiet imsemmija fl-Artikoli 6, 10, 12, 17, u 20 għandhom jiżguraw li r-riżultati u l-evalwazzjoni tal-impatti miksuba jiġu komunikati u disseminati b' mod xieraq. Dan jista’ jinkludi l-forniment ta' informazzjoni bejn il-pari dwar opportunitajiet ta’ mobbiltà;
3. L-aġenziji nazzjonali, kif imsemmija fl-Artikolu 28, għandhom jiżviluppaw politika konsistenti fir-rigward tad-disseminazzjoni u l-isfruttament effikaċi tar-riżultati ta’ attivitajiet appoġġati skont l-azzjonijiet li jiġġestixxu fil-Programm, għandhom jassistu l-Kummissjoni fil-kompitu ġenerali ta’ disseminazzjoni ta’ informazzjoni dwar il-Programm, inklużi informazzjoni dwar azzjonijiet u attivitajiet ġestiti fil-livell nazzjonali u tal-Unjoni, u r-riżultati tiegħu, u għandhom jinfurmaw il-gruppi mira rilevanti dwar l-azzjonijiet imwettqa fil-pajjiżi tagħhom.
4. Il-korpi pubbliċi u privati fis-setturi koperti mill-Programm għandhom jużaw il-marka kummerċjali 'Erasmus+' għall-finijiet ta' komunikazzjoni u disseminazzjoni ta’ informazzjoni marbuta mal-programm. Għas-setturi differenti tal-Programm, għandhom jintużaw l-ismijiet tal-marki li ġejjin:
-
'Comenius', assoċjata mal-edukazzjoni fl-iskejjel;
-
'Erasmus', assoċjata ma’ kull tip ta' edukazzjoni għolja fil-pajjiżi fil-Programm;
-
'Erasmus Mundus', assoċjata ma’ kull tip ta' attivitajiet ta' edukazzjoni għolja bejn il-pajjiżi fil-Programm u l-pajjiżi sħab;
-
'Leonardo da Vinci', assoċjata mal-edukazzjoni u taħriġ vokazzjonali;
-
'Grundtvig', assoċjata mat-tagħlim tal-adulti;
-
'Żgħażagħ fl-Azzjoni', assoċjata mat-tagħlim mhux formali u informali fil-qasam taż-żgħażagħ;
-
'Sports', assoċjata ma’ attivitajiet fil-qasam tal-isport.
5. Attivitajiet ta’ komunikazzjoni għandhom jikkontribwixxu wkoll għall-komunikazzjoni bejn il-korpi dwar il-prijoritajiet politiki tal-Unjoni bil-kundizzjoni li dawn huma relatati mal-objettivi ġenerali ta’ dan ir-Regolament.
KAPITOLU VII
Aċċess għall-Programm
Artikolu 23
Aċċess
1. Kwalunkwe korp pubbliku jew privat attiv fl-oqsma tal-edukazzjoni, it-taħriġ, iż-żgħażagħ u l-isport tal-massa jista' japplika għall-finanzjament taħt dan il-Programm. Fil-każ tal-attivitajiet imsemmijja fil-punt (a) tal-Artikolu 13(1) u l-punt (a) tal-Artikolu 14(1), il-Programm għandu wkoll jappoġġa l-parteċipazzjoni ta' gruppi ta’ żgħażagħ li huma attivi fil-ħidma fil-qasam taż-żgħażagħ, iżda mhux neċessarjament fil-kuntest ta’ organizzazzjoni taż-żgħażagħ.
2. Meta jimplimentaw il-Programm, inter alia fir-rigward tal-għażla tal-parteċipanti u l-għoti ta' boroż ta' studji, il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jiżguraw sforzi partikolari għall-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali u l-parteċipazzjoni ta' nies bi bżonnijiet speċjali jew anqas opportunitajiet.
Artikolu 24
Parteċipazzjoni tal-pajjiż
1. Il-Programm għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni tal-pajjiżi li ġejjin ('il-pajjiżi fil-Programm'):
(a)
l-Istati Membri;
(b)
il-pajjiżi tal-adeżjoni, il-pajjiżi kandidati u l-kandidati potenzjali li jibbenefikaw minn strateġija ta’ qabel l-adeżjoni, skont il-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta’ dawk il-pajjiżi fil-Programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-ftehimiet ta’ qafas rispettivi, id-deċiżjonijiet ta' Assoċjazzjoni tal-Kunsill jew ftehimiet simili;
(c)
dawk il-pajjiżi EFTA li huma parti mill-Ftehim ŻEE, skont id-dispożizzjonijiet ta’ dak il-ftehim;
(d)
il-Konfederazzjoni Svizzera, abbażi ta’ ftehim bilaterali li għandu jiġi konkluż ma’ dak il-pajjiż;
(e)
dawk il-pajjiżi koperti mill-Politika Ewropea tal-Viċinat li kkonkludew ftehimiet mal-Unjoni li jipprevedu l-possibbiltà li jipparteċipaw fil-programmi tal-Unjoni, soġġett għall-konklużjoni ta' ftehim bilaterli mal-Unjoni dwar il-kundizzjonijiet tal-parteċipazzjoni tagħhom fil-Programm.
2. Il-pajjiżi fil-Programm għandhom ikunu soġġetti għall-obbligi kollha u għandhom jissodisfaw il-kompiti kollha stabbiliti f’dan ir-Regolament fir-rigward tal-Istati Membri.
3. Il-Programm għandu jappoġġa l-kooperazzjoni mal-pajjiżi sħab, b' mod partikolari pajjiżi tal-viċinat, f’azzjonijiet u attivitajiet kif imsemmija fl-Artikoli 6, 10 u 12.
KAPITOLU VII
Sistema ta' ġestjoni u verifika
Artikolu 25
Komplementarjetà
Il-Kummissjoni, b'kooperazzjoni mal-Istati Membri, għandha tiżgura l-konsistenza globali u l-komplementarjetà tal-programm mal-:
(a)
politikai u l-programmi rilevanti, b’mod partikolari dawk b'rabta mal-kultura u l-midja, l-impjiegi, ir-riċerka u l-innovazzjoni, l-industrija u l-intrapriżi, il-politika ta’ koeżjoni u tal-iżvilupp, kif ukoll politika u inizjattivi dwar it-tkabbir, strumenti u strateġiji fil-qasam tal-politika reġjonali u r-relazzjonijiet esterni;
(b)
sorsi l-oħra rilevanti ta’ finanzjament tal-Unjoni għall-edukazzjoni, it-taħriġ, iż-żgħażagħ u l-isport, b’mod partikolari l-Fond Soċjali Ewropew u l-istrumenti finanzjarji l-oħra marbuta mal-impjiegi u l-inklużjoni soċjali, il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, u l-'Orizzont 2020' - il-Programmi Qafas għal Riċerka u Innovazzjoni, kif ukoll l-istrumenti finanzjarji relatati mal-ġustizzja u ċ-ċittadinanza, is-saħħa, il-programmi ta’ kooperazzjoni esterna u l-assistenza ta’ qabel l-adeżjoni.
Artikolu 26
Korpi ta’ implimentazzjoni
Il-Programm għandu jiġi implimentat b'mod konsistenti mill-korpi li ġejjin:
(a)
il-Kummissjoni fil-livell tal-Unjoni;
(b)
l-aġenziji nazzjonali fil-livell nazzjonali fil-pajjiżi fil-Programm.
Artikolu 27
Awtorità nazzjonali
1. It-terminu 'awtorità nazzjonali' jirriferi għal awtorità nazzjonali waħda jew iktar f'konformià mal-liġi u l-prassi nazzjonali.
2. Sa 22 ta’ Jannar 2014, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni peremzz ta’ notifika formali mir-Rappreżentant Permanenti tal-persuna/i awtorizzata/i legalment biex taġixxi/jaġixxu f’isimhom bħala l-'awtorità nazzjonali' għall-finijiet ta' dan ir-Regolament. Fil-każ ta’ sostituzzjoni tal-awtorità nazzjonali matul l-iżvolġiment tal-Programm, l-Istat Membru rilevanti għandu immedjatament jinnotifika lill-Kummissjoni, f'konformità mal-istess proċedura.
3. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha xierqa biex ineħħu l-ostakli legali u amministrattivi għat-tħaddim tajjeb tal-Programm, inkluż, fejn dan ikun possibbli, miżuri maħsuba biex jirriżolvu kwestjonijiet li jikkawżaw diffikultajiet fil-ksib tal-viżi.
4. Sa 22 ta’ Marzu 2014, l-awtorità nazzjonali għandha taħtar aġenzija nazzjonali jew aġenziji nazzjonali. F'każijiet fejn ikun hemm aktar minn aġenzija nazzjonali waħda, l-Istati Membri għandhom jiżguraw mekkaniżmu adegwat għall-ġestjoni kkoordinata tal-implimentazzjoni tal-Programm fil-livell nazzjonali, b'mod partikolari bil-ħsieb li jiżguraw implimentazzjoni koerenti u kosteffiċjenti tal-Programm u kuntatt effikaċi mal-Kummissjoni f'dan ir-rigward, u biex jiffaċilitaw it-trasferiment possibbli tal-fondi bejn l-aġenziji, biex b'hekk jippermettu l-flessibbiltà u użu aħjar tal-fondi allokati lill-Istati Membri. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 29(3), kull Stat Membru għandu jiddetermina kif jorganizza r-relazzjoni bejn l-awtorità nazzjonali u l-aġenzija nazzjonali, inkluż kompiti bħall-istabbiliment tal-programm ta' ħidma annwali tal-aġenzija nazzjonali.
L-awtorità nazzjonali għandha tipprovdi lill-Kummissjoni b’evalwazzjoni tal-konformità ex-ante li l-aġenzija nazzjonali tikkonforma mal-punti (c)(v) u (vi) tal-Artikolu 58(1) u l-Artikolu 60(1), (2) u (3) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, u l-Artikolu 38 tar-Regolament tal-Kummissjoni Delegat (UE) Nru 1268/2012 (19), kif ukoll mar-rekwiżiti tal-Unjoni għall-istandards tal-kontroll intern għall-aġenziji nazzjonali u r-regoli għall-ġestjoni tal-fondi tal-Programm għall-appoġġ f’għamla ta’ għotjiet.
5. L-awtorità nazzjonali għandha taħtar korp indipendenti ta’ verifika kif imsemmi fl-Artikolu 30.
6. L-awtorità nazzjonali għandha tibbaża l-evalwazzjoni tal-konformità ex ante tagħha fuq il-kontrolli u l-verifiki tagħha stess, u/jew fuq il-kontrolli u l-verifiki li saru mill-korp indipendenti tal-verifika msemmi fl-Artikolu 30.
7. Fejn l-aġenzija nazzjonali maħtura għall-Programm tkun l-istess bħall-aġenzija nazzjonali maħtura għall-programmi preċedenti Tagħlim Tul il-Ħajja jew Żgħażagħ fl-Azzjoni, l-ambitu tal-kontrolli u l-verifiki għall-evalwazzjoni tal-konformità ex ante jista' jkun limitat għar-rekwiżiti li jkunu ġodda u speċifiċi għall-Programm.
8. L-awtorità nazzjonali għandha timmonitorja u twettaq superviżjoni tal-ġestjoni tal-Programm fil-livell nazzjonali. Għandha tinforma u tikkonsulta lill-Kummissjoni mingħajr dewmien qabel ma tieħu kull deċiżjoni li jista’ jkollha impatt sinifikattiv fuq il-ġestjoni tal-Programm, partikolarment dwar l-aġenzija nazzjonali tagħha.
9. L-awtorità nazzjonali għandha tipprovdi kofinanzjament adegwat għall-operazzjonijiet tal-aġenzija nazzjonali biex tiżgura li l-Programm ikun ġestit f'konformità mar-regoli applikabbli tal-Unjoni.
10. Fil-każ li l-Kummissjoni tirrifjuta l-ħatra tal-aġenzija nazzjonali fuq il-bażi tal-evalwazzjoni tal-konformità ex ante tagħha, l-awtorità nazzjonali għandha tiżgura li l-passi meħtieġa ta' rimedju jittieħdu biex l-aġenzija nazzjonali tkun tista' tikkonforma mar-rekwiżiti minimi stipulati mill-Kummissjoni, jew għandha tinnomina korp ieħor bħala aġenzija nazzjonali.
11. Fuq il-bażi tad-dikjarazzjoni annwali tal-ġestjoni tal-aġenzija nazzjonali, l-opinjoni tal-verifika indipendenti u l-analiżi tal-Kummissjoni tal-konformità u l-prestazzjoni tal-aġenzija nazzjonali, l-awtorità nazzjonali għandha tipprovdi lill-Kummissjoni, sat-31 ta’ Ottubru ta’ kull sena, b' informazzjoni dwar l-attivitajiet tagħha ta’ monitoraġġ u superviżjoni fir-rigward tal-Programm.
12. L-awtorità nazzjonali għandha tieħu responsabbiltà tal-ġestjoni tajba tal-fondi tal-Unjoni ttrasferiti mill-Kummissjoni lill-aġenzija nazzjonali permezz ta' appoġġ fil-forma ta' għotja li jingħataw skont il-Programm.
13. F’każ ta’ xi irregolarità, negliġenza jew frodi li jkunu imputabbli lill-aġenzija nazzjonali, jew kwalunkwe nuqqasijiet serji jew prestazzjoni insuffiċjenti tal-aġenzija nazzjonali, u fejn dan iwassal għal pretensjonijiet mill-Kummissjoni kontra l-aġenzija nazzjonali, l-awtorità nazzjonali għandha tkun suġġetta li tħallas lura lill-Kummissjoni ill-fondi mhux irkuprati.
14. Fiċ-ċirkustanzi msemmija fil-paragrafu 12, l-awtorità nazzjonali tista’ tirrevoka l-aġenzija nazzjonali bl-inizjattiva tagħha jew wara talba mill-Kummissjoni tirrevoka l-mandat tal-awtorità nazzjonali. F’każ li l-awtorità nazzjonali tixtieq tirrevoka dak il-mandat għal kwalunkwe raġunioħra ġġustifikata, din għandha tinnotifika lill-Kummissjoni bir-revoka minn tal-inqas sitt xhur qabel id-data maħsuba għal tmiem il-mandat tal-aġenzija nazzjonali. F’dan il-każ, l-awtorità nazzjonali u l-Kummissjoni għandhom formalment jaqblu dwar miżuri tranżitorji speċifiċi u fil-ħin.
15. Fil-każ ta’ revoka, l-awtorità nazzjonali għandha twettaq l-kontrolli meħtieġa dwar il-fondi tal-Unjoni fdati lill-aġenzija nazzjonali li l-mandat tagħha ġie rrevokat u għandha tiżgura trasferiment bla tfixkil ta' dawk il-fondi u tad-dokumenti u tal-għodod ta' ġestjoni kollha meħtieġa għall-ġestjoni tal-Programm lill-aġenzija nazzjonali l-ġdida. L-awtorità nazzjonali għandha tipprovdi lill-aġenzija nazzjonali li l-mandat tagħha ġie rrevokat bl-appoġġ finanzjarju meħtieġ biex tkompli timplimenta l-obbligi kuntrattwali fil-konfront tal-benefiċjarji tal-Programm u l-Kummissjoni sakemm isir trasferiment ta' dawk l-obbligi lill-aġenzija nazzjonali ġdida.
16. Jekk il-Kummissjoni titlob dan, l-awtorità nazzjonali għandha tinnomina l-istituzzjonijiet jew l-organizzazzjonijiet, jew it-tipi ta' dawn l-istituzzjonijiet u l-organizzazzjonijiet, li għandhom jiġu kkunsidrati eliġibbli biex jipparteċipaw f’azzjonijiet speċifiċi tal-Programm fit-territorji rispettivi tagħhom.
Artikolu 28
Aġenzija nazzjonali
1. It-terminu 'aġenzija nazzjonali' jirriferi għal aġenzija nazzjonali waħda jew iktar f'konformità mal-liġi u l-prassi nazzjonali.
2. L-aġenzija nazzjonali għandha:
(a)
jkollha personalità ġuridika jew tkun parti minn entità li jkollha personalità ġuridika, u tkun regolata mil-liġi tal-Istat Membru kkonċernat; ministeru jista' ma jintgħażilx bħala aġenzija nazzjonali;
(b)
ikollha kapaċità ta’ ġestjoni, persunal u infrastrutturi adegwati biex jissodisfaw il-kompiti tagħha b'mod sodisfaċenti, jiżguraw ġestjoni effiċjenti u effettiva tal-Programm u ġestjoni finanzjarja tajba tal-fondi tal-Unjoni;
(c)
ikollha l-mezzi operattivi u legali biex tapplika r-regoli ta’ ġestjoni amministrattiva, kuntrattwali u finanzjarji stabbiliti fuq livell ta’ Unjoni;
(d)
toffri garanziji finanzjarji xierqa, preferibbilment maħruġa minn awtorità pubblika, korrispondenti għal-livell ta' fondi tal-Unjoni li hija se tkun imsejħa li tamministra;
(e)
tkun innominata għat-tul tal-Programm.
3. L-aġenzija nazzjonali għandha tkun responsabbli mill-ġestjoni tal-istadji kollha taċ-ċiklu tal-ħajja tal-proġett tal-azzjonijiet tal-Programm li ġejjin, f’konformità mal-punti (c)(v) u (vi) tal-Artikolu 58(1)tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u mal-Artikolu 44 tar-Regolament Delegat(UE) Nru 1268/2012:
(a)
mobbiltà fit-tagħlim tal-individwi, bl-eċċezzjoni tal-mobbiltà organizzata fuq il-bażi ta' lawrji konġunit jew doppji/multipli, proġetti ta' volontarjat fuq skala kbira u l-Faċilità ta’ Garanzija tas-Self lill-Istudenti;
(b)
sħubiji strateġiċi fl-azzjoni 'kooperazzjoni għall-innovazzjoni u l-iskambju tal-prassi tajba';
(c)
il-ġestjoni ta' attivitajiet fuq skala żgħira li jappoġġaw id-djalogu strutturat fil-qasam taż-żgħażagħ fl-azzjoni 'appoġġ għar-riforma tal-politika'.
4. B’deroga mill-paragrafu 3, id-deċiżjonijiet tal-għażla u l-għoti għas-sħubiji strateġiċi msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 3 jistgħu jiġu ġestiti fil-livell tal-Unjoni, jekk tittieħed deċiżjoni f' dan is-sens f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 36(3) u f’każijiet speċifiċi biss fejn ikun hemm raġunijiet ċari għal tali ċentralizzazzjoni.
5. L-aġenzija nazzjonali għandha toħroġ appoġġ ta’ għotja lil benefiċjarji permezz ta’ ftehim ta’ għotja jew deċiżjoni ta’ għotja, kif speċifikat mill-Kummissjoni għall-azzjoni kkonċernata tal-Programm.
6. L-aġenzija nazzjonali għandha tirrapporta kull sena lill-Kummissjoni u lill-awtorità nazzjonali fuq bażi annwali skont l-Artikolu 60(5) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012. L-aġenzija nazzjonali għandha tkun inkarigata mill-implimentazzjoni tal-osservazzjonijiet maħruġa mill-Kummissjoni wara l-analiżi tagħha tad-dikjarazzjoni tal-ġestjoni annwali, u tal-opinjoni tal-verifika indipendenti dwarha.
7. L-aġenzija nazzjonali ma għandhiex mingħajr awtorizzazzjoni bil-miktub mill-awtorità nazzjonali u mill-Kummissjoni tiddelega lill-partijiet terzi kull kompitu tal-Programm jew tingħata lilha l-implimentazzjoni tal-baġit. L-aġenzija nazzjonali għandha żżomm ir-responsabbiltà unika għal kwalunkwe-kompiti delegati lil parti terza.
8. Fejn il-mandat ta' aġenzija nazzjonali jiġi revokat, dik l-aġenzija nazzjonali għandha tibqa' legalment responsabbli li tissoddisfa l-obbligi kuntrattwali tagħha fil-konfront tal-benefiċjarji tal-Programm u tal-Kummissjoni sakemm isir it-trasferiment ta’ dawk l-obbligi lill-aġenzija nazzjonali l-ġdida
9. L-aġenzija nazzjonali għandha tkun inkarigata mill-ġestjoni u l-likwidazzjoni tal-ftehimiet finanzjarji relatati mal-programmi preċedenti ta’ Tagħlim tul il-Ħajja u Żgħażagħ fl-Azzjoni li jkunu għadhom miftuħa fil-bidu tal-Programm.
Artikolu 29
Il-Kummissjoni Ewropea
1. Fi żmien xahrejn mir-riċezzjoni mingħand l-awtorità nazzjonali tal-evalwazzjoni tal-konformità ex ante kif imsemmi fl-Artikolu 27(4), il-Kummissjoni għandha taċċetta, kundizzjonalment taċċetta jew tirrifjuta l-ħatra tal-aġenzija nazzjonali. Il-Kummissjoni ma għandhiex tidħol f’relazzjoni kuntrattwali mal-aġenzija nazzjonali sakemm taċċettata l-evalwazzjoni tal-konformità ex ante. Fil-każ ta’ aċċettazzjoni b’mod kundizzjonali, il-Kummissjoni tista’ tapplika miżuri proporzjonati ta’ prekawzjoni għar-relazzjoni kuntrattwali tagħha mal-aġenzija nazzjonali.
2. Ladarba tkun aċċettat l-evalwazzjoni tal-konformità ex ante dwar l-aġenzija nazzjonali maħtura għall-Programm, il-Kummissjoni għandha tifformalizza r-responsabbiltajiet legali fir-rigward ta’ ftehimiet finanzjarji marbuta mal-programmi preċedenti Tagħlim Tul il-Ħajja u Żgħażagħ fl-Azzjoni li jkunu għadhom miftuħa fil-bidu tal-Programm.
3. F'konformità mal-Artikolu 27(4), id-dokument li jirregola r-relazzjoni kuntrattwali bejn il-Kummissjoni u l-aġenzija nazzjonali għandu:
(a)
jistipula l-isandards interni ta’ kontroll għal aġenziji nazzjonali u r-regoli għall-ġestjoni tal-fondi tal-Unjoni għall-appoġġ ta’ għotja mill-aġenziji nazzjonali;
(b)
jinkludi l-programm ta’ ħidma tal-aġenzija nazzjonali li jinkludi l-kompiti ta’ ġestjoni tal-aġenzija nazzjonali li għalihom huwa pprovdut l-appoġġ tal-Unjoni;
(c)
jipeċifika r-rekwiżiti ta’ rappurtar għall-aġenzija nazzjonali.
4. Il-Kummissjoni għandha kull sena tagħmel il-fondi tal-Programm li ġejjin disponibbli għall-aġenziji nazzjonali:
(a)
fondi għall-appoġġ ta' għotja fl-Istat Membru konċernat għall-azzjonijiet tal-Programm li l-ġestjoni tagħhom hija fdata lill-aġenzija nazzjonali;
(b)
kontribuzzjoni finanzjarja b’appoġġ għall-kompiti ta’ ġestjoni tal-Programm tal-aġenzija nazzjonali. Din għandha tiġi pprovduta fil-forma ta’ kontribuzzjoni ta’ rata fissa għall-ispejjeż operattivi tal-aġenzija nazzjonali u għandha tiġi stabbilita fuq il-bażi tal-ammont ta’ fondi tal-Unjoni għall-appoġġ ta’ għotja fdati lill-aġenzija nazzjonali.
5. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi r-rekwiżiti għall-programm ta' ħidma tal-aġenzija nazzjonali. Il-Kummissjoni ma għandhiex tagħmel il-fondi tal-Programm disponibbli lill-aġenzija nazzjonali qabel il-Kummissjoni ma tkunx approvat formalment il-programm ta' ħidma tal-aġenzija nazzjonali.
6. Fuq il-bażi tar-rekwiżiti ta’ konformità għall-aġenziji nazzjonali msemmija fl-Artikolu 27(4), il-Kummissjoni għandha tirrevedi s-sistemi nazzjonali ta’ ġestjoni u kontroll, partikolarment abbażi tal-evalwazzjoni tal-konformità ex ante pprovduta mill-awtorità nazzjonali, tad-dikjarazzjoni annwali tal-ġestjoni tal-aġenzija nazzjonali u tal-opinjoni dwarha tal-korp indipendenti ta' verifika, b'kont meħud tal-informazzjoni annwali pprovduta mill-awtorità nazzjonali dwar l-attivitajiet ta’ monitoraġġ u superviżjoni tagħha rigward il-Programm.
7. Wara l-evalwazzjoni tagħha tad-dikjarazzjoni annwali tal-ġestjoni u tal-opinjoni dwarha tal-korp indipendenti ta’ verifika, il-Kummissjoni għandha tindirizza l-opinjoni u l-osservazzjonijiet tagħha lill-aġenzija nazzjonali u lill-awtorità nazzjonali.
8. Fil-każ li l-Kummissjoni ma tistax taċċetta d-dikjarazzjoni annwali tal-ġestjoni tal-aġenzija nazzjonali jew l-opinjoni tal-verifika indipendenti dwarha, jew fil-każ ta’ implimentazzjoni mhux sodisfaċenti mill-awtorità nazzjonali tal-osservazzjonijiet tal-Kummissjoni, il-Kummissjoni tista’ timplimenta kull miżura prekawzjonarja jew korrettiva meħtieġa biex tħares l-interessi finanzjarji tal-Unjoni skont l-Artikolu 60(4) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
9. Il-Kummissjoni għandha torganizza laqgħat regolari man-netwerk ta’ aġenziji nazzjonali sabiex tiżgura implimentazzjoni koerenti tal-Programm bejn il-pajjiżi kollha fil-Programm.
Artikolu 30
Korp tal-verifika indipendenti
1. Il-korp tal-verifika indipendenti għandu joħroġ opinjoni tal-verifika dwar id-dikjarazzjoni annwali tal-ġestjoni msemmija fl-Artikolu 60(5) tar-Regolament (UE, Euratom) No 966/2012.
2. Il-korp indipendenti tal-verifika għandu:
(a)
ikollu l-kompetenza professjonali meħtieġa biex jagħmel verifiki tas-settur pubbliku;
(b)
jiżgura li l-verifiki tiegħu jieħdu kont tal-istandards tal-verifika aċċettati fil-livell internazzjonali;
(c)
ma jkunx f’pożizzjoni ta’ kunflitt ta’ interessi fir-rigward tal-entità legali li l-aġenzija nazzjonali tagħmel parti minnha. B' mod partikolari, għandu ikun indipendenti fir-rigward tal-funzjonijiet tiegħu, mill-entità legali li l-aġenzija nazzjonali tagħmel parti minnha.
3. Il-korp indipendenti ta’ verifika għandu jagħti lill-Kummissjoni u lir-rappreżentanti tagħha kif ukoll lill-Qorti tal-Awdituri b’aċċess sħiħ għad-dokumenti u r-rapporti kollha b’appoġġ tal-opinjoni ta’ verifika li joħroġ dwar id-dikjarazzjoni annwali tal-ġestjoni tal-aġenzija nazzjonali.
KAPITOLU IX
Sistema ta’ kontroll
Artikolu 31
Prinċipji tas-sistema tal-kontroll
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu miżuri xierqa li jiżguraw li, meta jkunu implimentati azzjonijiet iffinanzjati skont dan ir-Regolament, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni huma mħarsa bl-applikazzjoni ta’ miżuri għall-prevenzjoni tal-frodi, il-korruzzjoni u kull attività illegali oħra, permezz ta’ kontrolli effettivi u, jekk jinstabu irregolaritajiet, permezz tal-irkupru tal-ammonti mħallsa mhux kif dovut u, fejn hu xieraq, permezz ta’ pieni effettivi, proporzjonati u disswasivi.
2. Il-Kummissjoni għandha tkun responsabbli għall-kontrolli ta’ superviżjoni fir-rigward tal-azzjonijiet u tal-attivitajiet tal-Programm immexxija mill-aġenziji nazzjonali. Għandha tistipula r-rekwiżiti minimi għall-kontrolli mill-aġenzija nazzjonali u l-korp indipendenti ta’ verifika.
3. L-aġenzija nazzjonali għandha tkun responsabbli għall-kontrolli primarji tal-benefiċjarji tal-għotjiet għall-azzjonijiet u għall-attivitajiet tal-Programm kif imsemmi fl-Artikolu 28(3). Dawn il-kontroll għandhom jagħtu assigurazzjoni raġonevoli li l-għotjiet mogħtija jintużaw kif kien intenzjonat u f’konformità mar-regoli applikabbli tal-Unjoni.
4. Fir-rigward tal-fondi tal-Programm trasferiti lill-aġenziji nazzjonali, il-Kummissjoni għandha tiżgura koordinazzjoni xierqa tal-kontrolli tagħha mal-awtoritajiet nazzjonali u l-aġenziji nazzjonali, fuq il-bażi tal-prinċipju ta’ verifika waħda u wara li ssir analiżi bbażata fuq ir-riskju. Din id-dispożizzjoni ma tapplikax għall-investigazzjonijiet imwettqa mill-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF).
Artikolu 32
Ħarsien tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri huma b'dan mogħtija s-setgħa li jagħmlu tverifiki, fuq il-bażi ta’dokumenti u fuq il-post, fir-rigward tal-benefiċjarji kollha tal-għotja, il-kuntratturi, is-sottokuntratturi u partijiet terzi oħra li rċevew fondi tal-Unjoni. Huma jistgħu jagħmlu wkoll verifiki u kontrolli fir-rigward tal-aġenziji nazzjonali.
2. L-OLAF jista' jagħmel verifiki u ispezzjonijiet fuq il-post fuq l-operaturi ekonomiċi kkonċernati direttament jew indirettament minn finanzjament bħal dan f'konformità mal-proċedura stabbilita fir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (20), bil-ħsieb li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b’rabta ma’ ftehim għall-għoti jew ma’ deċiżjoni għall-għoti jew kuntratt dwar finanzjament mill-Unjoni.
3. Bla ħsara għall-paragrafi 1 u 2, il-ftehimiet ta’ kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi u ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali, u ftehimiet tal-għotja, deċiżjonijiet tal-għotja u kuntratti li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandhom espressament jintitolaw lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF biex jagħmlu dawn il-verifiki, u jagħmlu kontrolli fil-post u ispezzjonijiet.
KAPITOLU X
Delega ta’ setgħat u dispożizzjonijiet ta’ implimentazzjoni
Artikolu 33
Delega ta' setgħat lill-Kummissjoni
Sabiex il-ġestjoni tal-kompiti titqiegħed fl-aktar livell adatt, il-Kummissjoni hija b'dan mogħtija s-setgħa li tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 34 dwar l-emendar tal-Artikolu 28(3), iżda biss biex jiġu previsti azzjonijiet addizzjonali li għandhom jiġu ġestiti mill-aġenziji nazzjonali.
Artikolu 34
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti ddelegati hija b'dan mogħtija lill-Kummissjoni soġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa tal-adozzjoni ta' atti delegati msemmija fl-Artikolu 33 hija b'dan mogħtija lill-Kummissjoni għad-dewmien tal-Programm.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 33 tista’ tiġi rrevokata f’kull mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kull att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 33 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġi espressa l-ebda oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill f'perjodu ta' xahrejn minn notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perjodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex se joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b’xahrejn bl-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 35
Implimentazzjoni tal-Programm
Sabiex timplimenta l-Programm, il-Kummissjoni għandha tadotta f’għamla ta’ atti ta’ implimentazzjoni skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 36(3). Kull programm ta’ ħidma annwali għandu jiżgura li l-objettivi ġenerali u speċifiċi stabbiliti fl-Artikoli 4, 5, 11 u 16 jiġu implimentati annwalment b'mod konsistenti u għandu jagħti deskrizzjoni tar-riżultati mistennija, il-metodu tal-implimentazzjoni u l-ammont totali tagħhom. Il-programmi ta’ ħidma annwali għandhom ukoll jinkludu deskrizzjoni tal-azzjonijiet li jridu jiġu ffinanzjati, indikazzjoni tal-ammont allokat għal kull azzjoni, u tad-distribuzzjoni tal-fondi bejn l-Istati Membri għall-azzjonijiet li għandhom jiġu ġestiti mill-aġenziji nazzjonali, u skeda indikattiva tal-implimentazzjoni. Huma għandhom jinkludu fil-każ ta' għotjiet, ir-rata massima ta' kofinanzjament, filwaqt li jqisu l-karatteristiċi tal-gruppi mira, b' mod partikolari l-kapaċità ta' kofinanzjament tagħhom u l-possibilitajiet li jattiraw finanzjament minn partijiet terzi. B'mod partikolari, għal azzjonijiet li jimmiraw organizzazzjonijiet b'kapaċitajiet finanzjarji limitati, ir-rata ta' kofinanzjament għandha tiġi stabbilita għal mill-inqas 50 %.
Artikolu 36
Proċedura ta’ kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Il-kumitat jista' jiltaqa' f'konfigurazzjonijiet speċifiċi biex jittratta kwistjonijiet settorjali. Fejn ikun xieraq, u f'konformità mar-regoli ta' proċedura tiegħu u fuq bażi ad hoc, esperti esterni, inklużi rappreżentanti tas-sħab soċjali, jistgħu jiġu mistiedna jipparteċipaw fil-laqgħat bħala osservaturi.
3. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
KAPITOLU XI
Dispożizzjonijiet Finali
Artikolu 37
Tħassir u dispożizzjonijiet transizzjonali
1. Id-Deċiżjonijiet Nru 1719/2006/KE, Nru 1720/2006/KE u Nru 1298/2008/KE huma b'dan imħassra mill-1 ta’ Jannar 2014.
2. L-azzjonijiet li jinbdew fil-31 ta’ Diċembru 2013 jew qabel, abbażi tad-Deċiżjonijiet Nru 1719/2006/KE, Nru 1720/2006/KE, u Nru 1298/2008/KE, għandhom jiġu amministrati, fejn rilevanti, b’konformità mad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw fuq livell nazzjonali t-tranżizzjoni bla tfixkil bejn l-azzjonijiet imwettqa fil-kuntest tal-programmi preċedenti fl-oqsma tat-tagħlim tul il-ħajja, taż-żgħażagħ u tal-kooperazzjoni internazzjonali fl-edukazzjoni għolja u dawk li jridu jiġu implimentati taħt il-Programm.
Artikolu 38
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, 11 ta’ Diċembru 2013