РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 2 октомври 2013 година
относно компенсацията, платима на Simet SpA за услугите за обществен транспорт, предоставяни през периода 1987-2003 г. (мярка за държавна помощ SA.33037 (2012/C) - Италия)
(нотифицирано под номер C(2013) 6251)
(само текстът на италиански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/201/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С електронно уведомление от 18 май 2011 г. в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора италианските органи уведомиха за компенсация за Simet SpA („Simet“) за предоставянето на услуги за междурегионален автобусен превоз съгласно задължение за обществена услуга, изпълнявано през периода 1987-2003 г., както е постановено от Държавния съвет (Consiglio di Stato), върховния административен съд в Италия („мярката, предмет на уведомлението“). Това уведомление беше регистрирано под номер на дело SA.33037.
(2)
Повече информация за мярката, предмет на уведомлението, беше предоставена от италианските органи на 12 юли 2011 г., 5 октомври 2011 г., 20 февруари 2012 г., 2 и 28 март 2012 г. и на 17 април 2012 г.
(3)
С писмо от 31 май 2012 г. Комисията уведоми Италия, че е взела решение да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора („решението за откриване“).
Следната информация беше получена в рамките на приемливите срокове:
-
италианските органи изпратиха коментарите си по решението за откриване с писма от 1 юни 2012 г., 24 септември 2012 г. и 11 октомври 2012 г.;
-
единствената трета страна, която изпрати коментари в отговор на решението за откриване, беше Simet, потенциалният бенефициер на мярката, предмет на уведомлението. Информацията от нея беше получена на 4 август 2012 г., 31 октомври 2012 г. и 13 декември 2012 г.;
-
италианските органи предоставиха мнения по информацията от третата страна с писма от 28 ноември 2012 г., 4 декември 2012 г., 19 декември 2012 г. и 10 януари 2013 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. ДРУЖЕСТВОТО И ПРЕДОСТАВЕНИТЕ УСЛУГИ
(4)
Simet е частно дружество, което предоставя услуги за редовен автобусен превоз на пътници въз основа на концесии от италианската държава съгласно Закон № 1822/39 (2). По-специално Simet обслужва мрежа от междурегионални връзки на редовен автобусен превоз между област Калабрия и други области в Италия. В допълнение към тези услуги, които допринасят за приблизително две трети от приходите на дружеството, Simet предоставя и други услуги, включително услуги за международен превоз, туристически услуги и отдаване под наем на автобуси с водач (3), които отговарят за оставащата една трета от неговите приходи.
(5)
През октомври 1999 г. Simet за първи път иска от Министерството на инфраструктурата и транспорта („Министерството“) компенсация за междурегионалните автобусни услуги по отношение на годините от 1987 г. (4) нататък. Министерството отказва това и последващите искания, тъй като смята, че не е натоварило Simet със задължения за обществена услуга.
(6)
Според италианските органи дружеството Simet, както и други доставчици на междурегионален редовен автобусен превоз, е извършвало дейност въз основа на временни лицензи (концесии), подновявани ежегодно по искане на дружеството. Тези концесии дават на дружеството изключителното право да предоставя съответните услуги. В спецификациите за годишната концесия се посочва, че предоставянето на услугата не дава право на дружеството на каквато и да е субсидия или компенсация и че услугата се извършва изцяло на собствен риск на дружеството. Тарифите, предложени от самото дружество, също са отразени в спецификациите за годишната концесия, приети от Министерството.
(7)
С течение на времето дружеството е изпратило няколко искания за промяна на договореностите за предоставянето на въпросната услуга, които обикновено са одобрявани в съответствие с процедурата, предвидена в Президентски указ № 369/94 (5). В членове 4 и 5 от Президентски указ № 369/94 се предвижда подробна процедура за оценка и сравнителен анализ на заявленията във връзка с въвеждането на всякаква нова услуга въз основа на концесия.
2.2. РЕШЕНИЯТА НА ДЪРЖАВНИЯ СЪВЕТ ПРЕДИ РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(8)
В отговор на отказа на министерството да предостави компенсация за обществена услуга за периода от 1987 г. нататък Simet подава съдебен иск в италианските административни съдилища, чрез който иска компенсация за изпълнение на задължението си за обществена услуга.
(9)
След обжалване в Решение № 1405/2010 от 9 март 2010 г. („Решение № 1405/2010“) Държавният съвет признава правото на Simet да получи компенсация за услугите си за редовен (основно междурегионален) автобусен превоз, предоставени съгласно концесиите, дадени от италианската държава. Точният размер на компенсацията е трябвало да бъде определен на основата на надеждни данни от счетоводството на дружеството.
(10)
Както е обяснено по-подробно в решението за откриване, в Решение № 1405/2010 не се посочва точно с кой правен акт се налага задължението за обществена услуга, нито под каква форма. Постановление № 2072 на Държавния съвет, издадено на 18 януари 2011 г., след като администрацията не изпълнява Решение № 1405/2010, е по-ясно в това отношение, тъй като в него се посочва, че министерството неколкократно отказва на дружеството възможността да промени маршрутите, разписанията и спирките, както и постановява дружеството да държи тарифите си еднакви със или под тарифите на Ferrovie dello Stato (италианските държавни железници) - според дружеството всички тези елементи са показателни за извършването на обществена услуга.
(11)
Въпреки че в Решение № 1405/2010 наистина се споменава новият Регламент (ЕО) № 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета (6), с който се уреждат компенсациите за обществени услуги, доколкото той определя критериите за компенсация, които не се различават коренно от онези, заложени в предходни регламенти на Общността, Държавният съвет постановява отговорните органи да платят компенсация на Simet въз основа на членове 6, 10 и 11 от Регламент (ЕИО) № 1191/69 (7).
(12)
Италианските органи решиха да изчакат оценката за мярката, предмет на уведомлението, от Комисията, преди да изпълнят решението на Държавния съвет (Решение № 1405/2010 и Постановление № 2072/2010) и да платят компенсацията на Simet.
2.3. СУМА, ЗА КОЯТО ПЪРВОНАЧАЛНО Е ПОСТЪПИЛО УВЕДОМЛЕНИЕ, НА ВЪЗМОЖНА КОМПЕНСАЦИЯ ЗА ОБЩЕСТВЕНА УСЛУГА
(13)
По отношение на размера на компенсацията, платима на Simet за предоставените услуги, италианските органи предоставиха доклад на Комисията, поръчан от Simet и изготвен от външен консултант („първоначалния доклад“), без да подкрепят предварителните оценки в него. В първоначалния доклад дължимата компенсация се оценява на приблизително 59,4 милиона EUR (8).
(14)
Впоследствие обаче исканията за компенсация бяха преоценени и след решението за откриване Държавният съвет поиска независима оценка на адекватното равнище на компенсация. Резултатът от тази оценка се разглежда в раздели 2.6 и 2.7.
2.4. ПРОДЪЛЖИТЕЛНОСТ
(15)
Въпреки че Simet иска компенсация за услугите, предоставени до края на 2013 г. (9), италианските органи смятат, че съответният период за целите на уведомлението обхваща само периода 1987-2003 г., тъй като Решение № 1405/2010 се отнася единствено до обжалването, което обхваща този период. По-конкретно точка 3.1 от Решение № 1405/2010 се позовава ясно на компенсация за периода 1987-2003 г.
2.5. РАЗВИТИЕ НА НАЦИОНАЛНОТО СЪДЕБНО ПРОИЗВОДСТВО СЛЕД РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(16)
След отказа от страна на италианските органи да изпълнят Решение № 1405/2010 и Постановление № 2072/2011 Държавният съвет издаде ново постановление - № 270/2012 - за назначаване на панел от независими експерти, които да решат как да се приведе в действие Решение № 1405/2010.
(17)
На панела, който се състои от председател и двама членове, беше възложено да изчисли размера на компенсацията, платима на Simet съгласно Решение № 1405/2010. В същото време страните по спора назначиха собствени експерти, които коментираха предварителните заключения на панела от експерти. Това доведе до размяна на редица доклади и отговори през следващите месеци.
(18)
Панелът от експерти приключи работата си през август 2012 г. Панелът не достигна до единодушно заключение. Вместо това на Държавния съвет бяха представени два отделни доклада:
-
на 29 август 2012 г. беше предаден докладът на малцинството, подписан от председателя на панела, назначен от Държавния съвет, в който се констатира, че няма достатъчно налични данни, за да се определи компенсацията, платима на Simet, и следователно не може да се предостави компенсация;
-
на 20 август 2012 г. беше предаден докладът на мнозинството, подписан от двама от тримата експерти, назначени от Държавния съвет, в който се констатира, че компенсацията, платима на Simet, възлиза на 22 049 796 EUR.
(19)
Тъй като процедурата за държавна помощ още продължава в Комисията, Държавният съвет не е взел окончателно решение по отношение на размера на компенсацията, платима на Simet.
2.6. ДОКЛАДЪТ НА МАЛЦИНСТВОТО
(20)
В доклада на малцинството се подчертават по-специално следните елементи:
-
липсата на надеждни данни за изчисляване на компенсацията (изисквани съгласно Постановление № 2072/2011 и Решение № 1405/2010);
-
липсата на отделно счетоводство, изисквано от Регламент (ЕИО) № 1191/69 като необходимо условие за предоставяне на компенсация (с цел да се избегне свръхкомпенсирането);
-
невъзможността отделната счетоводна система да се замени с други счетоводни системи, които досега не са се показали годни за точно идентифициране на всички елементи на приходи и разходи;
-
по отношение на годините, за които има налични данни за аналитични сметки за отчитане (само две години - 2002 г. и 2003 г.),m PT документите, приложени във финансовите отчети (бележки към финансовите отчети и доклад за операциите), не се позовават на такива данни. Това изглежда сочи, че органите за корпоративно управление не са използвали аналитични сметки за отчитане при проследяването на операциите на дружеството;
-
липсата на предварително определени параметри за изчисляване на компенсация;
-
неспособността на дружеството да посочи точни, конкретни и недвусмислени задължения за обществена услуга (с позоваване на видовете, посочени в законодателството на Съюза) за отделните маршрути;
-
неспособността да идентифицира „икономическата неизгода“, произтичаща от тези задължения;
-
липсата на доказателство за вредата, понесена от дружеството Simet, което носеше тежестта да предостави това доказателство в производството, довело до Решение № 1405/10.
(21)
В светлината на тези недостатъци, в доклада на малцинството се констатира, че няма надеждни данни за изчисляване на компенсацията, постановена в Решение № 1405/2010, и по този начин не може да се предели размер на компенсацията.
2.7. ДОКЛАДЪТ НА МНОЗИНСТВОТО
(22)
В доклада на малцинството е използвана следната методология, за да се изчисли компенсацията, дължима на Simet:
2.7.1. Елемент на компенсация, основан на разликата между оперативните разходи и приходите
2.7.1.1. Метод за оценяване на приходите
(23)
За периодите 1987-1992 г. и 2002-2003 г. експертите екстраполираха приходите от услугите за редовен автобусен превоз пряко от финансовите счетоводни отчети. За периода 1993-2001 г. експертите използваха документацията на Simet за приходите, тъй като във финансовите счетоводни отчети от този период не се излагат подробно приходите от тези услуги (10). Въз основа на тези изчисления беше установено, че общите приходи за периода 1987-2003 г. възлизат на 57 213 440 EUR.
2.7.1.2. Метод за оценка на разходите за автобусната услуга
(24)
Тъй като за периода 1987-1992 г. няма налични отчети за разходите, експертите разпределиха разходите за услугите за междурегионален редовен автобусен превоз въз основа на процента приходи, генерирани от същите тези услуги за този период. Експертите взеха общия размер на разходите от всеки годишен финансов отчет. След това, за да достигнат до оперативните разходи, експертите извадиха от общите разходи всички от следните неоперативни разходи: дължима лихва, финансови такси, загуби от прехвърляне на активи, различни по характер загуби и разходи, преки данъци и окончателни инвентари. Накрая, оперативните разходи, които се дължат на услугите за междурегионален редовен автобусен превоз, бяха определени въз основа на процента от приходите, генерирани от същите тези услуги за редовен автобусен превоз.
(25)
За периода 1993-2001 г. Simet променя представянето си на данни в годишните си финансови отчети (11). Следователно за тези години експертите извадиха стойността на общите оперативни разходи от годишните финансови отчети на дружеството като алгебричен сбор от следните елементи на производствени разходи: помощни материали и консумативи, външни услуги, използване на несобствено имущество, разходи за персонал, амортизация и обезценка, вариране на складовите наличности на суровини, помощни материали и консумативи, и различни по характер оперативни разноски. След това оперативните разходи, които се дължат на услугите за редовен автобусен превоз, бяха определени въз основа на процент от приходите, генерирани от същите услуги за редовен автобусен превоз (както беше направено за периода 1987-1992 г.). За 2000 г. и 2001 г., въпреки че са прилагани аналитични сметки за отчитане, съответните документи не са изчерпателни, поради което беше решено да се използва същият метод за идентифициране на разходите, произтичащи от услугите за редовен автобусен транспорт, както и за предходните години.
(26)
За 2002 г. и 2003 г. има налични аналитични сметки за отчитане. Съответно експертите разделиха разходите на следните категории: i) разходи, свързани с пробега; ii) разходи, разпределими пряко за услугите за редовен автобусен превоз; и iii) разходи, които се разпределят въз основа на оборота.
-
Първата категория разходи включва разходи, свързани с гориво, масло за двигателя, гуми, резервни части, външна работа, измиване на превозното средство, такси за автомагистрали, задължителна поддръжка на превозното средство, отдаване под наем и обезценка на активи. Всеки от тези елементи на разходи е разделен на общия брой пропътувани километри и след това разходът на километър беше умножен по броя пропътувани километри само за услугите за редовен автобусен транспорт.
-
Втората категория разходи включва онези елементи от разходите, които въз основа на аналитичните сметки за отчитане могат да се припишат пряко на услуги за междурегионален редовен автобусен превоз. Такива са: пряка заетост, изхвърляне на отпадъци, дължими комисионни, различни видове такси, такси за паркиране, наем от трети страни на превозни средства за обезпечаването на редовните автобусни услуги, покупки за осигуряване на услуги в автобуса и възстановяване на разноски на пътуващия персонал.
-
Третата категория разходи включва „непреки разходи“ и се състои от непреки разходи за труд, режийни разходи, автобусни застраховки, данъци за собственост на превозно средство и наем на помещения. Тези разходи бяха разпределени въз основа на процент от приходите, генерирани от същите редовни автобусни услуги.
(27)
След като се съберат така изчислените числа за всеки от горепосочените периоди, беше установено, че общите разходи, свързани с услугите за редовен автобусен превоз за периода 1987-2003 г., възлизат на 59 510 413 EUR.
(28)
Следователно, след като се извадят тези разходи от приходите вследствие на редовните автобусни услуги, в доклада на мнозинството се установява оперативна загуба в размер на 2 296 973 EUR за периода 1987-2003 г.
2.7.2. Елемент на компенсация, свързан с необходимостта да се гарантира възнаграждение за вложения капитал:
(29)
За всяка година на преглед експертите определиха вложения капитал като сбор от:
-
собствен капитал („E“), чиято стойност е взета от годишните финансови отчети, като се разглежда капиталът на акционерите; и
-
заемен капитал („D“). Експертите смятаха за заемен капитал единствено финансовия дълг, т.е. задълженията към банки и други кредитори.
(30)
Формулата за средно претеглена цена на капитала („WACC“) беше взета за основа за определяне на процента на възнаграждение за вложения капитал.
Където:
Re
=
необходим процент възвръщаемост на капитала;
Rd
=
разходи за дълга; E = собствен капитал на дружеството;
D
=
дълг на дружеството; ;
E/V
=
процент на финансиране, което е собствен капитал;
D/V
=
процент на финансиране, което е дълг;
Tc
=
ставка на корпоративен данък
(31)
Очакваната възвращаемост на капитала беше изчислена с помощта на „модела за оценка на капиталови активи“. Този модел описва връзката между риск и предвидена възвръщаемост:
Където:
rf
=
безрисков процент
βa
=
бета на сигурност
=
очаквана пазарна възвръщаемост
(32)
Лихвеният процент за десетгодишни държавни облигации, взет от националните статистики, е използван за заместител на безрисков процент (rf).
(33)
За годините, за които трябваше да се оцени компенсацията, експертите стигнаха до заключението, че инвеститорите, инвестиращи по-скоро в акции, отколкото в ценни книжа без риск на италианския пазар (12), искат рискова премия от средно 5,8 % (rm-rf).
(34)
Бета (13) на акциите в капитала на Simet беше изчислена, като се вземе стойността на бета без ливъридж (14) от 0,39 за автобусната услуга и транспортния сектор (15). След това тази бета стойност се коригира в зависимост от финансовата структура, докладвана от дружеството за всяка година:
(35)
За периода 1987-1994 г. ставката на италианския корпоративен данък беше 36 %, за периода 1995-2000 г. - 37 %, а за периода 2001-2002 г. - 36 %.
(36)
Според експертите възнаграждението за вложения капитал указва компенсацията, която Simet следва да получи след данък. Тъй като компенсацията подлежи на данъчно облагане, трябва да бъде коригирана по следния начин:
(37)
Въз основата на тези формули експертите изчисляват, че дължимото възнаграждение за вложения от Simet капитал е в размер на 5 948 150 EUR.
(38)
Така общият размер на компенсацията, изчислена от експертите, преди прилагането на лихва за забава е 8 245 124 EUR (компенсация, свързана с оперативната загуба и възнаграждението за вложения капитал).
2.7.3. Изчисляване на лихва за забава
(39)
Предвид факта, че компенсационните суми, изчислени по-горе, не са плащани през годините, за които са дължими, експертите преразгледаха горните суми, както следва:
-
първоначално изчислените суми бяха преоценени въз основа на индексите на инфлация на потребителските цени по ISTAT до юли 2012 г.;
-
след това върху така получените суми беше приложена законната лихва.
(40)
Така панелът от експерти достигна до обща компенсация в размер на 22 049 796 EUR.
2.7.4. Други наблюдения, включени в доклада на мнозинството
(41)
Докладът на мнозинството включва мнението, че компенсацията, постановена от Държавния съвет, не засяга пряко приложение на Регламент (ЕИО) № 1191/69, което означава пряко предоставяне - макар и със задна дата - на компенсация съгласно посочения регламент. Вместо това в доклада се посочва, че Държавният съвет е предложил прилагането на критериите, определени в посочения регламент, относно общи методи за компенсация, за да се установи щетата, понесена от Simet в резултат от неправомерно продължаване във времето на задължения за обществена услуга.
(42)
В доклада на мнозинството се отбелязва още, че в случаите, в които Комисията смята, че Регламент (ЕИО) № 1191/69 не е приложим, за да се оцени компенсация за обществена услуга, тя често одобрява тази компенсация като прилага по аналогия уредбата на Общността за държавни помощи във вид на задължения за обществени услуги. Основният критерий за Комисията беше размерът на компенсацията да не надвишава необходимото за покриване на понесените разходи при изпълнението на тези задължения. По отношение на риска от свръхкомпенсиране в настоящия случай мнението в доклада на мнозинството е, че тъй като извършената дейност е свързана с изчисление ex post на разходите, действително понесени в миналото от дружеството, за да предостави необходимите редовни автобусни услуги, тези изчисления не съдържат елемента на несигурност, който е присъщ във всяка прогнозна оценка когато компенсацията се определя ex ante. Следователно не стои въпросът за свръхкомпенсирането.
(43)
В доклада на мнозинството се засяга въпросът за липсата на разделно отчитане. В него е изложено мнението, че разделното отчитане се прилага за онези предприятия, които получават компенсация за изпълнението на обществена услуга, за да се избегне злоупотребата с тези средства за другите дейности на дружеството. При все това, тъй като в настоящия случай досега не са прехвърляни публични средства на Simet като компенсация за предоставянето на обществена услуга, изискването за разделно отчитане следва да не се смята за причина за отказ от плащане на компенсацията, постановена от Държавния съвет.
(44)
В доклада на мнозинството се отбелязва също, че за периода 2002-2003 г., за който има аналитични сметки за отчитане, действителните оперативни загуби като цяло са същите като загубите, установени въз основа на методологията, използвана за предходните години, съгласно която разходите са разпределени за услугите за междурегионален редовен автобусен превоз въз основа на процент от приходите, генерирани от същите услуги (цифрите се различават само с 2,6 %). Следователно експертите са на мнение, че неналичността на аналитични сметки за отчитане за предходния период следва да няма практическо значение за предоставянето на компенсация.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(45)
Както е обяснено в решението за откриване, Комисията имаше някои съмнения по отношение на съвместимостта на мярката, предмет на уведомлението, с вътрешния пазар.
(46)
Първо, Комисията имаше съмнения по отношение на класифицирането на мярката, предмет на уведомлението, като мярка, която не представлява помощ. По-специално Комисията постави въпроса дали четирите условия, посочени от Съда на Европейския съюз в решението му по делото Altmark (16), са изпълнени.
(47)
Второ, Комисията повдигна въпроса за приложимата правна уредба. Тъй като компенсацията, постановена от Държавния съвет, е свързана със задължения за обществена услуга, които предполагаемо са били наложени на Simet през периода 1987-2003 г., но все още незаплатени, възникна въпросът дали Регламент (ЕИО) № 1191/69, или Регламент (ЕО) № 1370/2007 е приложим в настоящия случай.
(48)
Комисията сметна, че Регламент (ЕИО) № 1191/69 ще бъде приложим в настоящия случай, ако може да се докаже, че на Simet наистина е било наложено задължение за обществена услуга едностранно от италианските органи и че предложената компенсация е в съответствие с всички изисквания на посочения регламент. Това е така, защото съгласно член 17, параграф 2 от Регламент (ЕИО) № 1191/69 компенсацията за задължения за обществена услуга, наложени едностранно на предприятие, платена по силата на разпоредбите в посочения регламент, не подлежи на процедурата по предварително уведомление на Комисията. Ако обаче нито едно от тези две условия не е доказано изпълнено, съвместимостта на мярката, предмет на уведомлението, ще трябва да се оценява съгласно Регламент (ЕО) № 1370/2007.
(49)
Трето, допускайки, че компенсацията, постановена от Държавния съвет, наистина е в резултат от едностранно налагане на задължения за обществена услуга, Комисията все пак имаше съмнения въз основа на информацията, с която разполага, дали компенсацията е в съответствие с изискванията на Регламент (ЕИО) № 1191/69. Комисията също изрази съмнения дали е уместно да се приложи общата процедура за компенсация, определена в Регламент (ЕИО) № 1191/69, приложим за едностранно наложени задължения за обществена услуга за годините след 1992 г., тъй като считано от юли 1992 г., междурегионалните автобусни услуги не е можело да са предмет на едностранно наложени задължения за обществена услуга (17).
(50)
Четвърто, ако по-нататъшното разследване потвърди, че поне едно от условията за освобождаване от уведомление по силата на Регламент (ЕИО) № 1191/69 не е изпълнено и трябва да се направи оценка съгласно Регламент (ЕО) № 1370/2007, Комисията имаше съмнения дали в настоящия случай са спазени условията в посочения регламент.
(51)
Във всички случаи, независимо от приложеното правно основание, Комисията изрази съмнения дали компенсацията, постановена от Държавния съвет, изключва възможността за свръхкомпенсиране. Комисията отбеляза липсата на ефективно разделяне на сметките на Simet поне до 2000 г. (18) и постави под въпрос възможността за точно установяване ex post на разходите, свързани редовните автобусни услуги. Тя също така постави под въпрос адекватността на очакваната възвращаемост на собствения капитал, използвана в изчисленията на компенсацията.
4. МНЕНИЕ НА ИТАЛИЯ
(52)
В своето мнение италианските органи смятат, че мярката, предмет на уведомлението, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, по-специално защото не удовлетворява всички условия, посочени от Съда в решението си по делото Altmark. Италианските органи също смятат, че компенсацията, постановена от Държавния съвет, не съответства нито на Регламент (ЕИО) № 1191/69, нито на Регламент № 1370/2007.
(53)
Италианските органи подчертаха, че не съществува нито едностранно, нито договорно налагане на задължения за обществена услуга за междурегионалните автобусни услуги през разглеждания период. Правният инструмент, уреждащ взаимоотношенията между държавния орган и частните дружества, извършващи услуги за превоз на пътници, е едностранна концесия, въз основа на която държавният орган прехвърля на частния субект собственото си законно право да извършва транспортни услуги за клиенти без обособен характер, което е предоставено първоначално на държавата съгласно Закон № 1822/39.
(54)
Италианските органи припомниха също, че в спецификациите за концесията, издадени от министерството по искане на дружеството, ясно се посочва, че услугата се извършва изцяло на собствен риск на обслужващото дружество, с изключение на гаранция за изключителни права, съществуваща през разглеждания период. Извършването на услугата не дава право на получаване на никакъв вид субсидия или компенсация. Такива концесии са с временен характер и се преразглеждат всяка година по искане на дружеството. Лицензите са предмет на различни промени от една година за следващата по отношение на маршрути, места за спиране, честота на обслужване и др. предвид конкретните искания на дружествата.
(55)
По отношение на тавана за тарифите, описан в решението за откриване и съществуващ до 2001 г., италианските органи отбелязаха, че този таван е прилаган в цяла Италия, а не само в едно конкретно географско място. Те отбелязаха още, че в съответствие с член 2, параграф 5 от Регламент (ЕИО) № 1191/69 това е мярка на ценова политика, но не съставлява тарифно задължение, което е предмет на задължителна компенсация по смисъла на този регламент.
(56)
В допълнение, според италианските органи считано от юли 1992 г. (19), едностранните налагания на обществена услуга за междурегионален автобусен превоз дори не са позволени съгласно Регламент (ЕИО) № 1191/69. В член 1, параграф 5 от този регламент се позволява едностранно налагане само за градски, крайградски и регионални услуги.
(57)
Във всички случаи италианските органи отбелязаха, че дружеството Simet никога не е подало молба за преустановяване на задълженията за обществена услуга, както се изисква в член 4 от Регламент (ЕИО) № 1191/69, което те смятат за предпоставка, за да твърди, че въпросните задължения са съществували. Искането на Simet от 1999 г., адресирано до министерството (20), е общо искане за компенсация за обществена услуга, която предполагаемо е наложена от концесиите, предоставени от 1987 г. нататък. Италианските органи изтъкнаха, че в това искане не се посочва кои задължения за обществена услуга трябва да се преустановят, за да се гарантира адекватна доходност на междурегионалните услуги за редовен автобусен превоз.
(58)
Следователно италианските органи направиха извода, че Simet не е доказало, че е поело отговорност за задължения за обществена услуга (както е определено в член 2, параграф 2 на Регламент (ЕИО) № 1191/69), и по-специално не е доказало точно наложените му задължения за обслужване или транспорт, а също и тарифни задължения. Според Италия дружеството Simet е доказало само, че е извършило различни универсални транспортни услуги въз основа на държавните концесии, предоставени от органите, отговарящи за това, по искане на дружеството. Възлагането на универсални транспортни услуги на Simet само по себе си не доказва, че Simet е поело някакво задължение за обществена услуга по смисъла на Регламент (ЕИО) № 1191/69.
(59)
Италианските органи отбелязаха също, че през по-голямата част от разглеждания период (1987-2001 г.) Simet не е осъществило съответно разделно отчитане, както се изисква в член 1, параграф 5 от Регламент (ЕИО) № 1191/69 (21). Следователно не е било възможно да се изчислят допълнителните нетни разходи в резултат от изпълнението на задълженията за обществена услуга, което означава, че условията, посочени в член 10 от Регламент (ЕИО) № 1191/69, не са изпълнени.
(60)
Накрая, италианските органи изтъкнаха, че компетентното министерство не е установило никакви размери на компенсацията предварително, както се изисква в член 13 от Регламент (ЕИО) № 1191/69 тъй като не е наложило никакви задължения за обществена услуга на Simet. В настоящия случай дължимата на Simet компенсация е изчислена изключително въз основа на ex post оценка.
(61)
Италианските органи смятат, че оценка съгласно Регламент (ЕО) № 1370/2007 до голяма степен поставя същите въпроси като оценка съгласно Регламент (ЕИО) № 1191/69 (включително липса на ясно определени задължения за обществена услуга, липса на обективни параметри за компенсация, установени предварително, липса на отделно счетоводство и др.). По отношение на понятието за „разумна печалба“, както е посочено в приложението към Регламент (ЕО) № 1370/2007, италианските органи смятат, че процентът на възвръщаемост, предложен от Simet в първоначалния доклад, е завишен за ситуация, при която компенсацията се определя ex post и се премахва рискът от непредвидени разходи/ загуби.
(62)
Италианските органи подкрепиха изцяло заключенията в доклада на малцинството, където се констатира, че размерът на компенсацията не може да се изчисли. В същото време те смятат, че докладът на мнозинството съдържа определени материални и методологични грешки. Например италианските органи изразиха съмнения за уместността на метода, основан на допускания и използван в този доклад за предварителна оценка на нетните оперативни разходи на предполагаемите задължения за обществена услуга. Те оспориха също факта, че докладът:
-
не ограничава сумата на вложения капитал до капитала за задълженията за обществена услуга, а използва целия вложен капитал за целите на изчисляване на компенсацията; т.е. капиталът, използван за други стопански дейности на дружеството, като например туристически агенции, международни услуги, наем на автобуси с водач, не се изключва от тези изчисления;
-
включва рискова премия над 100 базисни пункта при определяне на необходимата възвръщаемост на капитала; това не изглежда уместно за компенсация, изчислена ex post; и
-
не изчислява правилно лихвата, свързана с факта, че сумите на компенсацията не са плащани през годините, за които се отнасят. Експертите, назначени от Държавния съвет, са приложили законната лихва върху сумите, които са преоценени изцяло през 2012 г., а не върху първоначалните суми, както би било уместно.
5. МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ
(63)
Единствената трета страна, изпратила коментари в отговор на решението за откриване, е Simet, потенциалния бенефициер от мярката, предмет на уведомлението. В мнението си Simet изразява несъгласие с предварителните позиции на Комисията в решението за откриване.
(64)
За да обоснове твърдението си, че са му наложени задължения, Simet изпрати концесиите, които са му предоставени за маршрутите, обхванати от съдебното производство. Според Simet изискванията, предвидени в тези концесии, включват, inter alia, тарифите, постоянността на маршрута, спирките, честотата и разписанието на услугата. Те включват също условията, регулиращи превоза на багаж на пътниците и безплатния пренос на обикновени писма за пощенските служби, както и на друга поща срещу заплащане на такса, посочена в разпоредбите, уреждащи този вид превоз. Тези концесии изискват също от дружеството да докладва за всички преустановявания, инциденти и промени в услугата, както и съдържат задължението да се издават билети за превоз на пътници, багаж и селскостопански пратки, като съответните документи се пазят за пет години. Освен това Simet е трябвало да получи предварително разрешение от службите към министерството за моторни превозни средства в съответната провинция по отношение на вида и характеристиките на автобусите, които да се използват за услугите, обхванати от концесиите, както и за предоставянето на други услуги.
(65)
Simet изпрати също пълните или частични, според него, откази от страна на министерството да разреши промени в елементите на услугите, които дружеството е предоставяло. За разглеждания период Simet изпрати (частични) откази по отношение на (22):
-
молби да обслужва нови спирки в допълнение към съществуващите по редовните автобусни услуги по линия Росано-Неапол (1992 г.), линия Кариати-Милано (1995 г.), линия Козенца-Флоренция (1999 г.), линии Козенца-Флоренция и Козенца-Пиза (2000 г.), както и по линия Сан Джовани-Милано (2003 г.);
-
молба за разрешение да обслужва нови редовни услуги по линията Козенца-Неапол (2000 г.).
(66)
Simet смята, че тези откази показват едностранния характер на налагането на задължения за обществена услуга от италианските органи. Simet твърди също, че органите не са позволили „оптимизирането“ на транспортните връзки чрез разширяване и диверсификация на предлагането. Всъщност транспортните връзки са били „замразени“ и следователно са останали обвързани с министерски решения, въпреки че формално са класифицирани като „стопанска дейност“.
(67)
Simet изразява несъгласие с твърдението в съображение 16 от решението за откриване, че предложените от дружеството тарифи са отразени в спецификациите за годишните концесии. Първоначално тарифите за маршрутите на дълги разстояния е трябвало да бъдат сходни с тези за пътуване с железопътен транспорт втора класа. Това се подкрепя от докладна записка на министерството от 19 декември 1988 г. (D.C. III Div 32 № 3846), в която се посочва, че като се има предвид, че много дружества с концесии за обществени автобусни услуги са подали молби за увеличаване на тарифите; като се има предвид, че наскоро не са издавани общи директиви за тарифите; в очакване на нови директиви […][регионалните служби] могат да разрешават пряко на притежателите на концесии да направят увеличение на тарифите за услугите, които извършват, за да ги приведат в съответствие с ценовото равнище на Държавните железници (Ferrovie dello Stato (FS) за пътуване с железопътен транспорт втора класа, плюс „скоростната“ надбавка, ако услугите използват магистрали [както е във въпросния случай];… очевидно е, че не следва да има увеличение на тарифите, ако горепосоченото тарифно равнище вече се прилага. Според Simet тези стъпки показват, че не е било разрешено да се определят тарифи, по-високи от тарифите на пътуване с железопътен транспорт втора класа (т.е. най-ниската тарифа на Ferrovie dello Stato). В резултат от това дружеството е възпрепятствано да извлече повече приходи от дейността си поради държавния интерес да удовлетвори основно обществени потребности и цели.
(68)
В циркулярно писмо на министерството № A/7302 от 3 юли 1992 г. се предвижда, че за въпросната година тарифата следва да се увеличи с 6,1 % за автобусните линии, които са от компетентността на държавата. Според Simet това циркулярно писмо, с което министерството разрешава увеличението на цените само за да ги приведе в съответствие с цифрите на ISTAT, потвърждава, че за дружеството не е било възможно да постави тарифи, каквито е смятало за уместни по своя инициатива. Simet също така отбелязва, че в циркулярно писмо на министерството № 3/02 от 5 април 2002 г., където се определя как следва да се преобразуват тарифите от италиански лири в евро, се посочва (в точка 2), че въпросните тарифи са „регулирани тарифи и цени“.
(69)
Накрая, в концесиите, отдадени от министерството, се посочва, че тарифата е „установена“, т.е. изрично фиксирана от администрацията. Тъй като не става въпрос просто за „разрешение“, а за „концесия“, в съответните спецификации изрично се посочва, че предоставянето на услуги се урежда от вече определените клаузи и от клаузите, които могат впоследствие да бъдат определени и че администрацията може по всяко време да отнеме концесията, а операторът няма право да отправя искания от каквото и да е естество. В точка 6 от спецификациите за всяка концесия се посочва изрично, че разписанията и тарифите трябва да са одобрените такива от службата към министерството за моторни превозни средства в съответната провинция. Simet твърди, че тъй като фиксираните тарифи правят невъзможна всякаква гъвкавост в услугите, които се предлагат на потребителите, не е можело да отговори на търсенето на пазара или на собствените си потребности по собствена преценка.
(70)
Дружеството Simet твърди, че е било възпрепятствано от прилагане на ценови политики, които обикновено са част от практиката на предприятие в съвременен, свободен и конкурентен пазар, тъй като е било задължено да прилага наложените му тарифи. От една страна, Simet подчертава, че тарифното равнище, наложено от министерството (еквивалентно на тарифите за железопътен превоз втора класа на Ferrovie dello Stato), е било толкова ниско, че дружеството не е можело да покрие разходите по извършването на автобусните услуги. От друга страна, тези мерки са позволили на държавата да предостави неоснователнo подкрепа на железопътното си дружество - Ferrovie dello Stato - тъй като притежателите на концесии за услуга за междурегионален автобусен превоз, какъвто е Simet, са били възпрепятствани от прилагане на тарифи, по-ниски от тарифите на посоченото дружество за билет втора класа със „скоростна“ добавка. Ferrovie dello Stato е поставено в по-благоприятно положение и поради факта, че на Simet и на други дружества, предоставящи сходни услуги, са отказани субсидии.
(71)
В светлината на горепосоченото Simet смята, че концесиите, отдадени от министерството, и последващите решения за отказ на исканията за промяна на маршрутите доказват, че тези концесии покриват критериите за договор за услуга по смисъла на член 14 от Регламент (ЕИО) № 1191/69, тъй като предвиждат задължения по отношение на маршрути, спирки, тарифи, безплатен пренос на обикновени писма за пощенските служби, както и друга поща срещу заплащане на такса, определена в разпоредбите, уреждащи този вид превоз.
(72)
Дори ако се приеме, че Регламент (ЕИО) № 1191/69 не предвижда никакво право на компенсация за притежателите на междурегионални концесии, както твърди министерството, Simet твърди, че това ще означава, че услугата е била либерализирана и като такава администрацията не е можела да налага задължения, по-специално относно тарифите, на дружеството. Следователно Simet смята, че министерството е действало в нарушение на закона и че съгласно националния закон (т.е. член 35 от Законодателно постановление № 80/1998, приложено от Държавния съвет) се дължи компенсация за щети.
(73)
За Simet предметът на спора не е случай от вида, който се урежда от Регламент (ЕИО) № 1191/69, а спор за обезщетение. Simet отбелязва, че Решение № 1405/2010 признава правото на Simet на обезщетение съгласно член 35 от Законодателно постановление № 80/1998, за да се компенсира за щетата, причинена от неправомерните решения на министерството за отказ да премахне задълженията за обществена услуга, наложени на Simet. Тези решения, които нарушават правото на свобода на стопанска инициатива, застъпено в член 41 от Конституцията на Италия, тъй като са причинили материални загуби на дружеството при извършването на стопанската му дейност, следователно трябва да се смятат за неправомерни и като такива дават право на дружеството на възстановяване на понесените от него загуби. Държавният съвет призна, че министерството е причинило неоснователно щета на Simet, като го е задължило да изпълнява задължения за обществена услуга в нарушение на правото му да предоставя транспортна услуга по свободен и независим начин.
(74)
Ако обаче се приеме, че Регламент (ЕИО) № 1191/69, както е изменен, позволява на администрацията да наложи задължения за обществена услуга, за да удовлетвори потребностите на региона, Simet смята, че министерството е било задължено да предвиди плащане, за да компенсира тези задължения. Според Simet Регламент (ЕИО) № 1191/69 позволява да се наложат задължения за услуга „за задоволяване на транспортните нужди на един регион“ (член 1, параграф 2), а не „в един регион“.
6. МНЕНИЯ НА ИТАЛИЯ ПО МНЕНИЯТА НА ТРЕТАТА СТРАНА
(75)
В коментарите си по мненията от третата страна италианските органи отново потвърдиха позицията си, че не са съществували никакви задължения за обществена услуга по смисъла на Регламент (ЕИО) № 1191/69 и на Регламент (ЕО) № 1370/2007 и че не се дължи никаква компенсация.
(76)
За да подкрепят позицията си, италианските органи обясниха още системата, която урежда извършването на услуги за редовен автобусен превоз на пътници съгласно Закон № 1822/39 (23) (закон, приложим по време на разглеждания период). Съгласно този закон регулаторната рамка за редовните услуги, които са отговорност на държавата (известни още като „обикновени редовни автобусни услуги“), е била, както следва:
i)
услугата се извършва съгласно система от концесии;
ii)
концесиите се възлагат след кандидатстване от страна на предприятията;
iii)
не се предвиждат или осъществяват процедури за подбор при възлагането на концесиите;
iv)
съгласно закона концесиите са временни или постоянни по преценка единствено на министерството, което винаги е избирало да възложи временни концесии на всички предприятия. Вследствие на това концесиите са с продължителност една година и всички предприятия (Simet включително) ежегодно кандидатстват за подновяването на концесията;
v)
концесиите дават на операторите изключителното право да извършват услугата по маршрута, посочен в спецификацията за концесията;
vi)
притежателите на концесия се разглеждат преференциално по отношение на обслужваните населени райони, въз основа на критерия „finitimità“, т.е. близост и икономическа и функционална свързаност на автобусните маршрути (членове 5 и 6 от Закон № 1822/39);
vii)
приоритет се дава и на съществуващите услуги. С други думи, поради съображения за икономическа ефективност се смята за препоръчително да се адаптират съществуващи услуги, вместо да се установяват нови;
viii)
в допълнение, когато е трябвало да се даде концесия за нови услуги, е приложен критерият за численост на населението в населения район по отношение на общата дължина на новите автобусни маршрути. За услуги с обща дължина до 500 km е смятана за необходима численост на населението от най-малко 300 000 жители. За по-дългите автобусни маршрути е прилаган пропорционален критерий (24).
(77)
Следователно, когато предприятия са подавали молба за промяна на съществуваща услуга или за възлагане на концесия за нови услуги, министерството е трябвало да основава решението си на тази правна уредба.
(78)
По отношение на цялостните или частични откази от страна на министерството да разреши промените, поискани от Simet по отношение на предоставените услуги, италианските органи отбелязаха, че те са свързани само със системата, както се урежда от Закон № 1822/39. Министерството не е можело да се съгласи да предостави нови концесии за нови услуги или да разшири обхвата на съществуващи концесии (като разреши нови спирки) в случаи, в които това би нарушило правата на други оператори на редовни услуги, както е определено в този закон. В същото време министерството е приело промените, които не противоречат на принципите, заложени в Закон № 1822/39 (25).
(79)
Въпреки че признават, че на Simet неколкократно е отказано разрешение да предостави нови услуги или да добави допълнителни спирки в съществуващите услуги, италианските органи поддържат, че твърденията на Simet и приложените документи не предоставят доказателство за официални искания за промяна на елементи в предоставяните услуги, посочени в спецификациите за съществуващата концесия, на които е даден отказ. Във всички случаи министерството никога не е отказвало искане на Simet за премахване на спирки в слабо населени райони или за промяна на разписания.
(80)
По отношение на клаузите в спецификациите за концесията за превоза на пощенски пратки, италианските органи твърдят, че Simet не е предоставило доказателство, което документира действително предоставените услуги и нетните разходи, свързани с тях. Италианските органи отбелязаха още, че Simet не е предоставило документно доказателство за това, че министерството е отхвърлило молбите му за промяна на тарифите. Освен това Simet никога не е искало разрешение за намаляване на тарифите.
(81)
По отношение на докладната записка на Министерството на транспорта от 19 декември 1988 г. (D.C. III Div 32 № 3846) и последващото циркулярно писмо на министерството № A/66 от 10 януари 1989 г. (издадено от службата за моторни превозни средства към министерството в провинция Катандзаро), съгласно италианските органи тези документи разрешават на доставчиците на редовни услуги да приведат тарифите си в съответствие с тарифите на Ferrovie dello Stato и трябва да разглеждат като част от по-широка национална транспортна и ценова политика. Същото следва да се каже и за писмото от Службата в Катандзаро № 7302 от 3 юли 1992 г. (също посочено от Simet), с което се разрешава на операторите на редовни автобусни услуги да увеличат тарифите си с до 6,1 % в съответствие с инфлацията и с цел изпълнение на циркулярно писмо № 801/92 (26). В писмото се изтъква също, че предприятията могат да извършват дейност съгласно различна тарифна схема, при условие че са подали конкретна молба за това. Италианските органи отбелязват, че Simet не е подавало такава молба. Във всички случаи, нито докладната записка на министерството от 1988 г., нито писмото на министерството от 1992 г. не представляват отхвърляне на молба на Simet за преустановяване на задължението за обществена услуга по отношение на тарифите.
(82)
Италианските органи изразяват несъгласие и с твърдението на Simet, че точка 2 от циркулярно писмо № 3/02 от 5 април 2002 г. доказва, че тарифите за редовните услуги са определяни от министерството. Чрез това циркулярно писмо само се дават указания за преобразуване на тарифите от италиански лири в евро. Фактът, че тарифите за редовен превоз на дълги разстояния са посочени като „регулирани“ тарифи, не означава, че цените не са определяни от операторите. Това по-скоро означава, че са били тарифи, определяни предварително в интерес на прозрачността и публичността за пътниците и впоследствие разрешавани от компетентните министерски служби. Тъй като услугата представлява редовна универсална услуга, елементите на предоставяната услуга, като например маршрути, автобусни спирки, разписания и тарифи, трябва да са известни предварително за разлика от случайния превоз. Според италианските органи същият принцип съществува и на равнище Европейски съюз за редовните превози, които се уреждат от Регламент (ЕО) № 1073/2009 на Европейския парламент и на Съвета (27), според който цените тарифите са неразделна част от разрешителните за редовните превози (член 6, параграф 2 от посочения регламент). В светлината на тези изисквания за предварително разписание италианските органи оспорват също тълкуването на Simet на точка № 6 от спецификациите за концесията (28), тъй като заявлението на Simet и спецификациите за концесията на министерството се посочват предварително определени разписания и тарифи за редовните превози.
(83)
По отношение на размера на исканата компенсацията Simet иска само компенсация … в границите на доказано дължимите размери. Според италианските органи изчисленията на разходите, представени от Simet във времето, са общи, тъй като обхващат цялата стопанска дейност, и също така не са обективно точни и основани на надеждни данни предвид липсата на разделно отчитане през по-голямата част от разглеждания период.
(84)
Италианските органи смятат за изобщо неотносимо това, дали въпросният случай засяга предоставянето на компенсация за обществена услуга (оттук и прякото прилагане на Регламент (ЕИО) № 1191/69), или предоставянето на обезщетение. Дори да се предположи, че Държавният съвет е искал да признае правото на Simet на обезщетение -, заключение, което според италианските органи не може да се приеме нито за дадено, нито за очевидно въз основа на прочит на Решение № 1405/2010 (29), евентуалната понесена щета може да възникне единствено от изпълнението на задължения за обществена услуга. Италианските органи настояват, че такива задължения никога не са налагани на Simet.
(85)
Накрая, италианските органи изразяват несъгласие, че компенсаторното обезщетение може да се изисква по член 41 от Конституцията на Италия. Транспортът на пътници чрез редовни междурегионални услуги за превоз не може да се смята за изцяло либерализиран само посредством пряко прилагане на член 41 от Конституцията на Италия, тъй като на първо място е предмет на система от концесии (регулирана със Закон № 1822/39 и Президентски указ № 369/94) и след това на система от разрешителни (регулирана от Президентски указ № 285/05).
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
7.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(86)
Съгласно член 107, параграф 1 от Договора всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(87)
За да се смята за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1, мярка за подкрепа трябва да изпълнява следните условия:
-
трябва да е предоставена от държавата или чрез държавни ресурси,
-
трябва да дава селективно предимство, като поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки,
-
трябва да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията,
-
трябва да засяга търговията между държавите членки.
(88)
Комисията ще разгледа дали в настоящия случай всяко от тези условия е изпълнено.
7.1.1. Държавни ресурси и вменяване на държавата
(89)
Комисията отбелязва, че решенията на Държавния съвет изискват министерството да плати компенсация на Simet за предоставянето на услуги за междурегионален автобусен превоз през периода 1987-2003 г. по маршрути от компетентността на държавата. Ресурсите, чрез които да се плати тази компенсация, са ресурсите, с които разполага министерството, и по този начин представляват държавни ресурси. Решението да се плати тази компенсация, взето от съда, може да се вмени на държавата.
7.1.2. Селективно икономическо предимство
(90)
Комисията отбелязва на първо място, че дружеството Simet е заето с икономическа дейност, а именно превоз на пътници срещу възнаграждение. Следователно Simet следва да се смята за „предприятие“ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(91)
Предоставянето на мярката следва да се смята и за селективно, тъй като облагодетелства единствено Simet.
(92)
По отношение на предоставянето на икономическо предимство, от решението по делото Altmark следва, че компенсация, предоставена от държавата или чрез държавни ресурси на предприятие в замяна на задължения за обществена услуга, наложени на него, не предоставя такова предимство на въпросното предприятие и оттук не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1, при условие че са изпълнени следните четири условия (30):
-
първо, предприятието бенефициер трябва действително да има задължения за предоставянето на обществена услуга и тези задължения трябва да са ясно определени;
-
второ, параметрите, въз основа на които се изчислява компенсацията, трябва да бъдат установени предварително по обективен и прозрачен начин;
-
трето, компенсацията не може да надвишава това, което е необходимо за покриване изцяло или частично на разходите, възникнали при изпълнението на задълженията, свързани с предоставянето на обществената услуга, като се отчитат съответните приходи и приемлива печалба за изпълнението на тези задължения; и
-
четвърто, когато предприятието, което трябва да изпълнява задължения, свързани с обществена услуга, не е избрано с процедура за възлагане на обществена поръчка, равнището на необходимата компенсация трябва да се определи въз основа на анализ на разходите, които би направило едно типично, добре управлявано и разполагащо с подходящи превозни средства предприятие при изпълнението на тези задължения, като се вземат предвид съответните приходи и приемлива печалба за изпълнението на задълженията.
(93)
По отношение на второто условие параметрите, които служат за основа за изчисляване на компенсацията, трябва да са установени предварително по обективен и прозрачен начин, за да се гарантира, че не предоставят икономическо предимство, което да постави предприятието бенефициер в по-благоприятно положение спрямо конкурентни предприятия. При все това необходимостта да се установят параметри за компенсация предварително не означава, че компенсацията трябва да се изчисли въз основа на конкретна формула. По-важно е да е ясно от началото как ще се определи компенсацията.
(94)
В настоящия случай Simet не е предоставило никакви доказателства за това, че параметрите за компенсация за предоставянето на въпросните услуги през разглеждания период са установявани предварително по обективен и прозрачен начин. По-скоро спецификациите за концесията, на които Simet разчита, за да покаже, че му е налагано задължение за обществена услуга от държавата, посочват, че извършването на услугите не дава право на дружеството на субсидия или компенсация от никакъв вид и че услугата се извършва изцяло на собствен риск на дружеството. Поради тази причина Решение № 1405/2010 на Държавния съвет е постановило компенсацията да се изчисли въз основа на надеждни данни от счетоводството на дружеството. При липсата на параметри за компенсация, установени предварително, всички такива изчисления задължително се основават само на оценки ex post на нетните разходи, възникнали при предоставянето на въпросните услуги за междурегионален редовен автобусен превоз, като изчисленията, които първоначалният доклад и докладът на мнозинството съдържат. Следователно в настоящия случай второто условие от решението Altmark не е изпълнено.
(95)
За да се изключи наличието на икономическо предимство, когато компенсация е предоставена на дадено предприятие заради наложени му задължения за обществена услуга, в решението Altmark се изисква всичките четири условия да са изпълнени и следователно няма причина Комисията да разглежда дали останалите три условия са изпълнени в настоящия случай. Съответно плащането на компенсация на Simet за предоставянето на услуги за междурегионален автобусен превоз през периода 1987-2003 г. наистина предоставя на това предприятие селективно икономическо предимство.
7.1.3. Нарушение на конкуренцията и ефект върху търговията между държавите членки
(96)
По отношение на тези два критерия е необходимо да се провери дали мярката, предмет на уведомлението, вероятно ще наруши конкуренцията в степен, че да засегне търговията между държавите членки.
(97)
Както се споменава в решението Altmark (31), от 1995 г. нататък някои държави членки са отворили определени транспортни пазари за конкуренция от предприятия, установени в други държави членки, и така няколко предприятия вече предлагат своите услуги за градски, крайградски и регионален транспорт в държави членки, различни от държавата на произход. Тази тенденция е особено изявена при услугите за междурегионален редовен превоз, каквито са извършваните от Simet услуги. Съответно следва да се смята, че всяка компенсация, предоставена на Simet, вероятно ще наруши конкуренцията за предоставянето на услуги за междурегионален автобусен превоз и вероятно ще засегне търговията между държавите членки в степен, че да окаже отрицателно влияние върху възможността на транспортните предприятия, установени в други държави членки, да предлагат услугите си в Италия, и да засили пазарната позиция на Simet.
(98)
Комисията отбелязва също, че Simet извършва дейности на други пазари, като например международни услуги за пътуване, туристически услуги и услуги за отдаване под наем на автобуси и по този начин е в очевидна конкуренция с други дружества в Съюза на тези пазари. Всяка компенсация, предоставена на Simet, задължително ще наруши конкуренцията и ще засегне търговията между държавите членки и на тези пазари.
(99)
Съответно Комисията е на мнение, че мярката, предмет на уведомлението, вероятно ще наруши конкуренцията и ще засегне търговията между държавите членки.
7.1.4. Заключение
(100)
В светлината на горепосоченото Комисията констатира, че мярката, предмет на уведомлението, съставлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.2. ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ЗАДЪЛЖЕНИЕТО ЗА УВЕДОМЛЕНИЕ СЪГЛАСНО РЕГЛАМЕНТ (ЕИО) № 1191/69
(101)
Съгласно доводите на Държавния съвет Simet е получило правото на компенсация за предоставянето на въпросните транспортни услуги в момента на извършване на тези услуги. За да е валиден този довод, плащанията на компенсация е трябвало да бъдат освободени от задължителната процедура за уведомление по силата на член 17, параграф 2 от Регламент (ЕИО) № 1191/69. В противен случай компенсацията, за която не е постъпило уведомление, ще бъде неправомерна, тъй като би противоречала на разпоредбите за държавна помощ в Договора.
(102)
Това е, защото съгласно член 17, параграф 2 от Регламент (ЕИО) № 1191/69 компенсацията, изплатена в съответствие с посочения регламент, не подлежи на процедурата по предварително уведомление, залегнала в член 108, параграф 3 от Договора, и по този начин не подлежи на предварително уведомление. От решението по делото Combus следва, че понятието за компенсация за обществена услуга по смисъла на тази разпоредба трябва да се тълкува в много тесен смисъл (32). Освобождаването от уведомление, предвидено в член 17, параграф 2, обхваща само компенсация за задължения за обществена услуга, наложена едностранно на дадено предприятие, по силата на член 2 от посочения регламент, която е изчислена с помощта на метода, описан в членове 10-13 от посочения регламент (общата процедура за компенсация), а не за поръчка за обществена услуга, както е определено в член 14. Компенсацията, изплатена по силата на договор за обществена услуга, както е посочено в член 14 от Регламент (ЕИО) № 1191/69, представлява държавна помощ и за нея трябва да се изпрати уведомление до Комисията преди да влезе в действие. Неспазването на това ще има за резултат компенсацията да бъде сметната за неправомерно приведена в действие помощ.
(103)
Следователно въпросът дали член 17, параграф 2 действително освобождава италианските органи от предварително уведомление в настоящия случай зависи, първо, от това дали италианските органи са наложили едностранно задължение за обществена услуга на Simet и, второ, от това дали компенсацията, изплатена по силата на това задължение, е в съответствие с Регламент (ЕИО) № 1191/69. Комисията ще разгледа двата въпроса последователно.
7.2.1. Дали италианските органи са наложили едностранно задължение за обществена услуга на Simet?
(104)
Според Simet (33) заключението за едностранно налагане на задължение за обществена услуга върху него може да бъде направено въз основа на спецификациите по отношение на елементите на услугите, които ще се предоставят, както е посочено в спецификациите за концесията, издадени за всеки междурегионален редовен автобусен маршрут, налагането на тарифи от министерството и отказите на министерството да приеме промени в съществуващите услуги или да даде концесии за нови услуги.
(105)
При все това въз основа на информацията, която Комисията е получила, тя смята, че дружеството Simet не е доказало убедително, че италианските органи са му наложили едностранно задължение за обществена услуга.
(106)
Първо, инициативата на Simet да поиска подновяване на спецификациите за концесия за всичките шестнадесет години през разглеждания период не може да бъде съвместена с едностранно налагане на задължение за обществена услуга. Целта на тези спецификации е била да се предостави на Simet изключителното право да извършва съответните услуги през разглеждания период. Въпреки че във всяка от тези спецификации е предвидено, че извършването на услугата не подлежи на компенсация и че услугата се извършва изцяло на собствен риск на дружеството, Simet неколкократно е искало продължаване на тези права.
(107)
Второ, фактът, че в тези спецификации се предвиждат тарифите, маршрутите и честотата и времето на услугите, не означава задължително, че на Simet са наложени едностранно задължения за обществена услуга в резултат от концесиите. По-скоро, като се има предвид, че предоставяните услуги са били редовни превози, е било необходимо в спецификациите за концесията, предоставящи на Simet изключителното право да извършва тези услуги, да се предвидят предварително елементите на услугите, които ще се предоставят. Не беше представено никакво доказателство за официални искания за промяна на тези елементи, последвани от откази на Министерството. Simet също така не представи доказателства, че тези елементи са наложени едностранно от италианските органи на Simet, а не са били предложени от оператора в замяна на изключителното право да предоставя услугите и впоследствие разрешени от Министерството.
(108)
Трето, по отношение на предполагаемото задължение за превоз на пощенски пратки, Simet не успя да представи никакви доказателства относно действително предоставени услуги и нетните разходи, свързани с тях. Simet също така не представи доказателства, че някога е оспорвало клаузите в спецификациите на концесията по отношение на превоза на пощенски пратки. Това може да означава или, че предоставянето на тези услуги не е било срещу търговските интереси на дружеството, или, че то е смятало предоставянето на тези услуги за справедливо заплащане за изключителното право да извършва междурегионални транспортни услуги.
(109)
Четвърто, по отношение на тарифите, които Simet може да иска от пътниците за предоставяната от него услуга, въпреки че италианските органи признават, че до 2001 г. действително е имало национални разпоредби, определящи общите принципи за ценообразуване в услугите за автобусен превоз като част от по-широка национална транспортна и ценова (34) политика, операторите са можели да подадат конкретни молби за прилагане на различна тарифа. Това е ясно обяснено в писмото на министерството, на което се позовава Simet (35). Комисията отбелязва обаче, че Simet не е представило никакви доказателства, че някога е подавало такава молба до италианските органи, нито, че молби за промяна на тарифите през периода 1987-2003 г. някога са получавали отказ от министерството.
(110)
Противно на твърдението на Simet, фактът, че тарифите за редовен превоз на дълги разстояния са били „одобрени“ от службата за моторни превозни средства към министерството в провинцията (36) и позоваването на „регулирани“ тарифи в циркулярно писмо № 3/02 от 5 април 2002 г. (37) не означават, че тези тарифи не са били определени първоначално от операторите. По-скоро използването на тези термини означава, че тарифите са били определени предварително в интереса на прозрачността и публичността за пътниците и след това са били разрешени от компетентните служби на Министерството.
(111)
Във всички случаи такива мерки не представляват „тарифно задължение“ по смисъла на член 2, параграф 5 от Регламент (ЕИО) № 1191/69, което би било предмет на общата процедура за компенсация. Последното е ограничено до задължения, наложени на транспортни предприятия да прилагат, в частност за определени категории пътници, за определени категории стоки или по определени линии, тарифи, определени или одобрени от държавен орган, които противоречат на търговските интереси на предприятието и които са резултат от налагането на, или отказа да бъдат модифицирани, специални тарифни условия. Определенията на тарифни задължения не се прилагат за задължения, произтичащи от общи мерки на ценова политика, прилагана към икономиката като цяло или за мерки, предприети по отношение на транспортни тарифи и условия като цяло с оглед на организацията на транспортния пазар или на част от него.
(112)
Накрая, по отношение на отказите на министерството, представени от Simet, Комисията отбелязва, че това са искания за разширяване и не се отнасят до промени в начина на предоставяне на съществуващи услуги. Разширяването на услуги не винаги е било възможно поради начина, по който се регулира извършването на редовен превоз на пътници съгласно Закон № 1822/39. Концесиите за предоставяне на нови услуги или за разширяване на обхвата на съществуващи услуги могат да се дават само дотолкова, доколкото не нарушават правата на други оператори на редовни услуги, така че отказите за започване на нови услуги или разширяване на съществуващи услуги са били в резултат от балансиране на интересите на различни икономически оператори, а не последствие от налагане на задължения за обществена услуга, както твърди Simet.
(113)
Следователно Simet не доказа, че италианските органи са му наложили едностранно задължение за обществена услуга.
7.2.2. Дали изплатената по силата на това задължение компенсация е в съответствие с Регламент (ЕИО) № 1191/69?
(114)
Във всеки случай, дори ако се докаже, че съществува едностранно налагане на задължения за обществена услуга под някаква форма, за да бъде освободена компенсацията за тези услуги от предварително уведомление съгласно член 17, параграф 2 от посочения регламент, тя пак ще трябва да е в съответствие с общата процедура за компенсация (Раздел IV) от Регламент (ЕИО) № 1191/69. Комисията не смята, че това е така.
(115)
Първо, Комисията отбелязва, че в член 10 от Регламент (ЕИО) № 1191/69 се предвижда, inter alia, че в случай на задължение за експлоатиране или за превоз размерът на компенсацията е равен на разликата между намаляването на финансовата тежест и намаляването на приходите на предприятието, ако цялото или част от въпросното задължение е било преустановено за разглеждания период от време. Комисията отбелязва също, че както постанови Съда в решението по делото Antrop, изискването в тази разпоредба не е изпълнено, когато „не е възможно въз основа на сигурни данни [от счетоводството на дружеството] да се установи разликата между разходите, свързани с частта от дейността [му] в зоната, която е обект на съответните концесии и съответната печалба и следователно не е възможно да се изчисли допълнителният разход, произтичащ от изпълнението на задълженията за обществена услуга от [това предприятие]“ (38).
(116)
Освен това, считано от 1 юли 1992 г., Регламент (ЕИО) № 1191/69 по силата на член 1, параграф 5, буква а) от него изисква от транспортно предприятие осъществяващо не само услуги, предмет на задължения за обществени услуги, но и занимаващо се с други дейности, обществените услуги да бъдат осъществявани като специални отделения, където: i) отчетите за дейността, отнасящи се до всяка от тези дейности, са отделни и частта от съответстващите им активи се използва в съответствие с действащите счетоводни правила, и ii) разходите са балансирани от приходите от дейността и плащанията от публични органи, без всякаква възможност за прехвърляне от един в друг сектор на дейността на предприятието.
(117)
В настоящия случай Simet е пропуснало да прилага съответно разделно отчитане за различните услуги, предоставяни от него, до 2002 г. и надеждността на сметките за разходи по отношение на разделното отчитане за 2002 г. и 2003 г. може да бъде поставена под въпрос, тъй като няма доказателства, че тези сметки за разходи са използвани от ръководните органи на дружеството за упражняване на контрол на неговите дейности. Следователно няма съответствие с член 10.
(118)
Второ, Simet не доказа, че икономическите неизгоди … са определени, като се вземат под внимание последствията от задължението за дейността на предприятието като цяло (член 5, параграф 1 от Регламент (ЕИО) № 1191/69), нито е спазено изискването да се определи размерът на компенсацията предварително (член 13 от този регламент), както е описано в раздел 7.1.2.
(119)
Накрая, периодът за компенсация на мярката, предмет на уведомлението, обхваща периода 1987-2003 г. При все това общата процедура за компенсация, е прилагана за услуги за междурегионален автобусен превоз само до 1992 г. и впоследствие е ограничена до пътническите градски, крайградски или регионални транспортни услуги от Регламент (ЕИО) № 1893/91 (39) на Съвета. Определението на „регионални услуги“, посочено в Регламент (ЕИО) № 1191/69 (транспортни услуги, осъществявани за задоволяване на транспортните нужди на един регион) не може да се разшири, за да обхваща всички транспортни услуги, удовлетворяващи нуждите на населението на даден регион, и следователно не може да обхваща и междурегионалните маршрути. Това е така, защото подобно широко тълкуване би направило регламента до голяма степен неефективен, тъй като държавите членки във всички случаи можеха да изключат прилагането му за предприятия, чиито дейности се ограничават единствено до „извършване на градски, крайградски или регионални услуги“ (40).
(120)
Следователно Комисията установява, че компенсацията, предмет на уведомлението, не е в съответствие с общата процедура за компенсация, предвидена в Регламент (ЕИО) № 1191/69.
7.2.3. Заключение за освобождаването от уведомление
(121)
В светлината на гореизложеното Комисията стига до заключението, че компенсацията, която Държавният съвет смята за дължима на Simet за предоставянето на услуги за междурегионален автобусен превоз през периода 1987-2003 г., не е освободена от задължителното предварително уведомление въз основа на член 17, параграф 2 от Регламент (ЕИО) № 1191/69.
7.3. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(122)
Тъй като не беше доказано, че плащанията на компенсация са освободени от предварително уведомление по силата на член 17, параграф 2 от Регламент (ЕИО) № 1191/69, ще трябва да се разгледа съвместимостта на тези плащания с вътрешния пазар, тъй като те представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, както е обяснено в раздел 7.1. по-горе.
(123)
Комисията смята, че разглеждането на съвместимостта на мярката, предмет на уведомлението, следва да се извърши съгласно Регламент (ЕО) № 1370/2007, който влезе в сила на 3 декември 2009 г. и отмени Регламент (ЕИО) № 1191/69, тъй като това е законодателството в сила в момента, в който се взема настоящото решение (41). В това отношение тя отбелязва, че компенсацията за Simet, постановена от Държавния съвет, още не е изплатена, така че датата, на която последствията от планираната помощ ще се появят, е същата като датата, на която Комисията взема решението относно съвместимостта на помощта с вътрешния пазар (42). Освен това стои въпросът дали правото на тази компенсация е дадено окончателно на Simet преди Решение № 1405/2010, взето от Държавния съвет на 9 март 2010 г., което де факто задължава италианската държава да осъществи плащанията за това предприятие. Както е обяснено в съображение (94) по-горе, в спецификациите за концесията, на които Simet разчита, за да докаже, че му е наложено задължение за обществена услуга, се предвижда, че извършването на услугите не дава на дружеството право на каквато и да е субсидия или компенсация и че извършването на тези услуга е изцяло на собствен риск на дружеството. Накрая, следва да се подчертае, че размерът на компенсацията, платима на Simet, още не е решен от Държавния съвет.
(124)
Регламент (ЕО) № 1370/2007 урежда възлагането на обществени поръчки за услуги, както е описано в член 2, буква и) от него, в областта на обществения транспорт на пътници чрез автомобилен или железопътен превоз. Съгласно член 9, параграф 1 от този регламент компенсацията за обществени услуги за извършването на услуги за пътнически превоз … която се изплаща в съответствие с настоящия регламент, е съвместима с [вътрешния] пазар. Тази компенсация е освободена от изискването за предварително нотифициране, установено в член [108, параграф 3] от Договора.
(125)
Поради причините, изложени по-долу, Комисията смята, че компенсацията, предмет на уведомлението, не е в съответствие с условията в Регламент (ЕО) № 1370/2007 и следователно не може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 9, параграф 1 от посочения регламент.
(126)
По-специално Комисията отбелязва, че дори и спецификациите за концесията да изпълняват изискванията съгласно член 2, буква и) от Регламент (ЕО) № 1370/2007 за определението на обществена поръчка за услуги, не всички разпоредби в член 4 от посочения регламент, с който се установяват задължителното съдържание на обществени поръчки за услуги и общи правила, са изпълнени. Например в член 4, параграф 1, буква б) се изисква параметрите, въз основа на които се изчислява компенсацията, да се установяват предварително, по обективен и прозрачен начин, така че да се предотврати свръхкомпенсиране, докато в член 4, параграф 1, буква в) и член 4, параграф 2 се определят механизмите за разпределение на разходите и приходите. Както е обяснено във връзка с разглеждането от страна на Комисията на втория критерий в решението по делото Altmark в раздел 7.1.2, в спецификациите за въпросната концесия се предвижда, че извършването на услугите не дава на Simet право на каквато и да е субсидия или компенсация и че услугите се извършват изцяло на собствен риск на дружеството. Такова изключване на компенсация задължително води до заключението, че параметрите за компенсация не са били установени предварително, следователно няма съответствие с член 4 от регламент.
(127)
Освен това в член 6, параграф 1 се предвижда, че в случай на пряко възложени обществени поръчки за услуги компенсацията трябва да е в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1370/2007 и разпоредбите, заложени в приложението, за да се гарантира, че компенсацията не надхвърля необходимото за изпълнение на задължението за обществена поръчка. В посоченото приложение се изисква, inter alia, разделно отчитане (точка 5) и се посочва как следва да се определи максималният размер на компенсацията.
(128)
Както е отбелязано в съображение (115) по-горе, през по-голямата част от периода, предмет на уведомлението (1987-2001 г.), Simet не прилага съответно разделно отчитане, а надеждността на сметките за разходите за 2002 г. и 2003 г. също може да се постави под въпрос. Следователно не е възможно да се докаже, че независимо каква компенсация в крайна сметка бъде постановена, тя не надвишава сумата, съответстваща на нетния финансов ефект, който се равнява на сбора от последиците - положителни или отрицателни - от изпълнението на задължението за обществени услуги върху приходите и разходите на оператора на обществени услуги (точка 2 от приложението).
(129)
Освен това, при липсата на предварително определени параметри за компенсация, всяко разпределение на разходите трябва задължително да се извърши ex post въз основа на произволни допускания, както е направено в първоначалния доклад и в доклада на мнозинството. Комисията обаче не може да приеме допускането в доклада на мнозинството, че всяка предоставена от дружеството услуга следва задължително да представлява една и съща пропорция от приходите и разходите през дадена година. Освен това, тъй като изчисление ex post задължително ще доведе до пълна компенсация на разходите, понесени при предоставянето на услугата, Комисията смята, че процент на възвръщаемост на капитала, който надвишава съответния суапов процент плюс 100 базисни пункта, както е приложено в първоначалния доклад и в доклада на мнозинството, по принцип не би се смятал за подходящ за изчисляване на разумната печалба.
(130)
Следователно Комисията смята, че компенсацията, постановена от Държавния съвет, която не е предвидена в спецификациите за концесията, няма да бъде изплатена в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1370/2007 и следователно мярката, предмет на уведомлението, е несъвместима с вътрешния пазар.
(131)
Накрая, по отношение на твърдението на Simet, че Решение № 1405/2010 на Държавния съвет не се отнася за предоставяне на компенсация за обществена услуга въз основа на приложимия регламент на Съвета, а представлява предоставяне на обезщетение, свързано с нарушение на Регламент (ЕИО) № 1191/69, произтичащо от предполагаемо едностранно налагане на задължения за обществена услуга съгласно членове 1, параграф 3 и 1, параграф 5 от посочения регламент, Комисията отбелязва, че въпреки че постановителната част на Решение № 1405/2010 не съдържа никакво позоваване на Регламент (ЕИО) № 1191/69, посоченото решение наистина се позовава на правото на Simet да получава суми като компенсация по силата на членове 6, 10 и 11 от Регламент (ЕИО) № 1191/69, което трябва да се определи от администрацията въз основа на надеждни данни (43). Освен това в Решение № 1405/2010 самият Държавен съвет отхвърли иска на Simet за обезщетение, което според него обхваща остатъчните загуби, които не са обхванати от компенсацията, която ще се предостави, и иска му за неоснователно обогатяване, тъй като основният иск за компенсация въз основа на Регламент (ЕИО) № 1191/69 вече е бил приет (44). Така в точка 3.3. от решението на Държавния съвет се посочва, че: В настоящия момент не могат да се приемат никакви искове за обезщетение, отправени от жалбоподателя, тъй като едва след като администрацията е определила гореспоменатата сума, ще бъде известно дали съществува оставаща щета, която не се обхваща от оценената сума и която трябва да се изчисли и докаже от съответното дружество.
(132)
Във всеки случай Комисията смята, че предоставяне на обезщетение в полза на Simet за предполагаемото едностранно налагане на задължения за обществена услуга от италианските органи, изчислено въз основа на общата процедура за компенсацията, заложена в Регламент (ЕИО) № 1191/69, ще е в нарушение на членове 107 и 108 от Договора. Това е така, защото едно такова предоставяне ще доведе до същия резултат за Simet, както и предоставяне на компенсация за обществена услуга за разглеждания период, въпреки факта, че спецификациите за концесията, уреждащи въпросната услуга, нито са освободени от предварително уведомление, нито са в съответствие с материалноправните изисквания на Регламент (ЕИО) № 1191/69 или Регламент (ЕО) № 1370/2007, както е доказано по-горе. Следователно това предоставяне ще позволи ефективно да се заобиколят нормите и условията за държавна помощ, определени от законодателя на Съюза, съгласно които компетентните органи, когато налагат или договарят задължения за обществени услуги, компенсират операторите на обществени услуги за направените разходи в замяна на изпълнението на задължения за обществени услуги. Накрая, както е посочено по-горе, в спецификациите за концесията, съгласно които Simet предоставя транспортните услуги, не е предвидено плащане на финансова компенсация. Simet се е съгласило да извърши услугите при условията, определени в тези концесии, на свой собствен риск.
(133)
Съответно Комисията не може да приеме твърдението на Simet, че Решение № 1405/2010 на Държавния съвет представлява по-скоро предоставяне на обезщетение във връзка с нарушение на Регламент (ЕИО) № 1191/69, отколкото предоставяне на компенсация за обществена услуга.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(134)
В контекста на горепосоченото Комисията счита, че мярката, предмет на уведомлението, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, която е несъвместима с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Плащанията на компенсация за Simet, за които италианските органи са изпратили уведомление, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Мярката не е освободена от предварително уведомление въз основа на член 17, параграф 2 от Регламент (ЕИО) № 1191/69.
Помощта не е съвместима с вътрешния пазар, тъй като условията на Регламент (ЕО) № 1370/2007 не са изпълнени. Следователно помощта не може да се приведе в действие от италианските органи.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Италианската република.
Съставено в Брюксел на 2 октомври 2013 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-2 ta’ Ottubru 2013
Għajnuna mill-Istat SA.33037 (2012/C) - l-Italja Kumpens ta’ Simet SpA għall-operat ta’ servizzi tat-trasport pubbliku mill-1987 sal-2003
(notifikata bid-dokument C(2013) 6251)
(It-test bit-Taljan biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2014/201/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA
wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
wara li l-partijiet interessati ġew mistiedna jressqu l-kummenti tagħhom skont dawn l-Artikoli (1), u wara li kkunsidrat il-kummenti mibgħuta,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fit-18 ta’ Mejju 2011 l-awtoritajiet Taljani kkomunikaw permezz ta’ notifika elettronika skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat, il-kumpens favur Simet SpA (minn hawn ‘il quddiem: Simet) għall-forniment - li sar bejn l-1987 u l-2003 - ta’ servizzi ta’ trasport tal-passiġġieri bix-xarabank interreġjonali fil-kuntest ta’ obbligu tas-servizz pubbliku, f’eżekuzzjoni ta’ sentenza tal-Kunsill tal-Istat, l-organu ġuriżdizzjonali amministrattiv suprem Taljan (minn hawn ‘il quddiem: il-miżura nnotifikata). Din in-notifika ġiet irreġistrata bin-numru SA.33037.
(2)
L-awtoritajiet Taljani ppreżentaw informazzjoni addizzjonali dwar il-miżura nnotifikata fit-12 ta’ Lulju 2011, il-5 ta’ Ottubru 2011, l-20 ta’ Frar 2012, it-2 u t-28 ta’ Marzu 2012 u s-17 ta’ April 2012.
(3)
Permezz ta’ ittra ddatata l-31 ta’ Mejju 2012, il-Kummissjoni nnotifikat lill-awtoritajiet Taljani bid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat (minn hawn ‘il quddiem: id-deċiżjoni tal-ftuħ).
Waslu l-kummenti li ġejjin fi żmien l-iskadenzi aċċettati:
-
l-awtoritajiet Taljani ressqu l-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ bl-ittri datati l-1 ta’ Ġunju 2012, l-24 ta’ Settembru 2012 u l-11 ta’ Ottubru 2012;
-
l-unika parti terza li ressqet kummenti b’risposta għad-deċiżjoni tal-ftuħ kienet Simet, il-benefiċjarju potenzjali tal-miżura nnotifikata. Il-kummenti tagħha waslu fl-4 ta’ Awwissu 2012, il-31 ta’ Ottubru 2012 u t-13 ta’ Diċembru 2012;
-
l-awtoritajiet Taljani kkumentaw fuq l-osservazzjonijiet mill-parti terza permezz ta’ ittri datati t-28 ta’ Novembru 2012, l-4 ta’ Diċembru 2012, id-19 ta’ Diċembru 2012 u l-10 ta’ Jannar 2013.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
2.1. IL-KUMPANIJA U S-SERVIZZI LI TIPPROVDI
(4)
Simet hija kumpanija privata li topera servizzi tat-trasport tal-passiġġieri bix-xarabank b’konċessjoni tas-servizz maħruġa mill-Istat Taljan skont il-liġi nru 1822/39 (2). Speċifikament, Simet topera s-servizz bi skeda fuq netwerk interreġjonali ta’ rotot bejn il-Calabria u reġjuni Taljani oħrajn. Minbarra dawn is-servizzi, li jirrappreżentaw madwar żewġ terzi tad-dħul tagħha, Simet tipprovdi wkoll servizzi oħra, inklużi servizzi ta’ trasport internazzjonali, servizzi tat-turiżmu u servizzi tal-kiri ta’ xarabanks bis-sewwieqa (3), li jirrappreżentaw it-terz li jibqa’ tad-dħul totali tal-kumpanija.
(5)
F’Ottubru 1999, Simet ippreżentat għall-ewwel darba lill-Ministeru tal-Infrastruttura u t-Trasport (minn hawn ‘il quddiem: il-Ministeru) talba ta’ kumpens għal servizz pubbliku għas-servizz tat-trasport interreġjonali bix-xarabank fir-rigward tas-snin mill-1987 (4). Il-Ministeru ma aċċettax dik it-talba u dawk ta’ warajha u sostna li ma kienx ta inkarigu lil Simet għall-immaniġġar ta’ servizzi pubbliċi.
(6)
Skont l-awtoritajiet Taljani, Simet, flimkien ma’ operaturi oħra ta’ servizzi bi skeda interreġjonali, kienet topera abbażi ta’ liċenzji temporanji (konċessjonijiet) imġedda kull sena wara applikazzjoni mill-kumpanija operatriċi. Dawn il-konċessjonijiet kienu jagħtu lill-kumpanija operatriċi d-dritt esklussiv li tipprovdi s-servizzi in kwistjoni. Skont l-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni annwali, l-għoti tas-servizz ma jagħtix lill-operatur id-dritt għal sussidju jew kumpens tal-ebda tip u s-servizz kellu jiġi eżerċitat għar-riskju tal-impriża operatriċi. It-tariffi proposti mis-soċjetà nnifisha kienu dawk indikati fl-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni annwali awtorizzati mill-Ministeru.
(7)
Matul is-snin, il-kumpanija ressqet numru ta’ applikazzjonijiet għall-bdil tal-arranġamenti għas-servizzi fornuti, li normalment kienu aċċettati fuq il-bażi tal-proċedura preskritta bid-Digriet tal-President tar-Repubblika 369/94 (5). L-Artikoli 4 u 5 tad-Digriet tal-President tar-Repubblika 369/94 jipprovdu proċedura dettaljata għall-evalwazzjoni u l-valutazzjoni komparattiva tal-applikazzjonijiet għall-introduzzjoni ta’ kull servizz ġdid fuq il-bażi ta’ konċessjoni.
2.2. ID-DEĊIŻJONIJIET TAL-KUNSILL TAL-ISTAT QABEL ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
(8)
B’reazzjoni għar-rifjut tal-Ministeru li jagħti kumpens għall-ispejjeż ta’ servizz pubbliku mill-1987, Simet appellat lit-tribunal amministrattiv, fejn talbet għal kumpens għat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku.
(9)
Wara l-proċess quddiem il-livelli differenti tal-ġudikatura, il-Kunsill tal-Istat skont is-sentenza tiegħu 1405/2010 tad-9 ta’ Marzu 2010 (Deċiżjoni 1405/2010) (minn hawn’ il quddiem, is-sentenza 1405/2010), qies li Simet kellha d-dritt li tirċievi kumpens għas-servizzi ta’ karozzi tal-linja (fil-biċċa l-kbira interreġjonali) pprovduti taħt il-konċessjonijiet maħruġa mill-Istat Taljan. Is-sentenza stipulat ukoll li l-ammont eżatt ta’ kumpens kellu jkun ibbażat fuq dejta affidabbli derivata mill-kontijiet tal-kumpanija.
(10)
Kif spjegat f’aktar dettall fid-deċiżjoni tal-ftuħ, is-sentenza 1405/2010, madankollu, ma ddefinietx preċiżament minn liema att legali kienet ħarġet l-impożizzjoni tal-obbligu ta’ servizz pubbliku, u f’liema forma. Fl-Ordni tiegħu 2072/2011, maħruġa fit- 18 ta’ Jannar 2011 wara n-nuqqas ta’ rispett tas-sentenza 1405/2010 mill-amministrazzjoni, il-Kunsill tal-Istat kien aktar ċar f’dan ir-rigward u ddikjara li “il-Ministeru ripetutament ma ħalliex lill-impriża l-possibbiltà li timmodifika r-rotot, l-iskeda, il-postijiet tat-tagħbija, u ordna, rigward it-tariffi, li ma jistgħux jaqbżu dawk stabbiliti mill-ferroviji tal-Istat, xi ħaġa li l-kumpanija tikkunsidra sintomatika tat-twettiq ta’ servizz pubbliku”.
(11)
Billi s-sentenza 1405/2010 tiċċita r-Regolament (KE) l-ġdid 1370/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), li jirregola l-kumpens għal servizz pubbliku, billi “jiffissa, f’dak li jirrigwarda kumpensi, kriterji li ma humiex differenti minn dawk tas-sistema Komunitarja preċedenti”, il-Kunsill tal-Istat talab lill-awtoritajiet responsabbli jħallsu kumpens lil Simet skont l-Artikoli 6, 10 u 11 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1191/69 (7).
(12)
L-awtoritajiet Taljani ddeċidew li jistennew il-valutazzjoni tal-Kummissjoni dwar il-miżuri notifikati qabel jeżegwixxu s-sentenzi tal-Kunsill tal-Istat (is-sentenza 1405/2010 u l-ordni 2072/2010) u jħallsu l-kumpens lil Simet.
2.3. AMMONT INIZJALMENT NOTIFIKAT TAL-KUMPENS POSSIBBLI GĦAL OBBLIGI TA’ SERVIZZ PUBBLIKU
(13)
Fir-rigward tal-ammont ta’ kumpens pagabbli lil Simet għas-servizzi provduti, l-awtoritajiet Taljani ppreżentaw lill-Kummissjoni rapport ikkummissjonat minn Simet lil konsulent estern (minn hawn’ il quddiem: ir-rapport tal-bidu), mingħajr ma qablu mal-istimi inklużi fih. Ir-rapport tal-bidu kien jistma li l-kumpens dovut kien ta’ madwar EUR 59,4 miljun (8).
(14)
Sussegwentement, madankollu, it-talbiet għal kumpens ġew riveduti billi wara d-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kunsill tal-Istat talab valutazzjoni indipendenti dwar il-livell xieraq ta’ kumpens. Ir-riżultat ta’ din il-valutazzjoni huwa ttrattat fit-Taqsimiet 2.6 u 2.7.
2.4. TUL TA’ ŻMIEN
(15)
Għalkemm Simet talbet kumpens għas-servizzi pprovduti sa tmiem l-2013 (9), l-awtoritajiet Taljani kienu tal-fehma li l-perjodu relevanti għal din in-notifika huwa biss dak bejn l-1987 u l-2003, billi s-sentenza 1405/2010 tikkonċerna biss l-appell fir-rigward ta’ dak il-perjodu. B’mod partikolari, il-punt 3.1 tas-sentenza msemmija hawn fuq jirreferi għal kumpens għall-1987-2003.
2.5. L-IŻVILUPPI TAL-PROĊEDIMENT ĠUDIZZJARJU NAZZJONALI WARA D-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
(16)
Wara r-rifjut tal-awtoritajiet Taljani li jimplimentaw is-sentenza 1405/2010 u l-ordni 2072/2011, il-Kunsill tal-Istat adotta ordni ġdida, jiġifieri l-ordni 270/2012 li biha appunta bord konsultattiv indipendenti biex jiddeċiedi fuq il-metodu tal-implimentazzjoni tas-sentenza 1405/2010.
(17)
Il-Bord, magħmul minn president u żewġ komponenti, ingħata l-mandat biex jikkalkula l-ammont tal-kumpens pagabbli lil Simet skont is-sentenza 1405/2010. Fl-istess ħin il-partijiet fit-tilwima nnominaw l-esperti tagħhom stess, li kkummentaw dwar il-konklużjonijiet preliminari tal-kulleġġ konsultattiv. Matul ix-xhur, dan wassal għal skambju ta’ atti u kontroargumenti.
(18)
Il-kulleġġ konsultattiv ikkonkluda ħidmietu f’Awwissu 2012. Il-kulleġġ ma wasalx għal konklużjoni unanimi, iżda ppreżenta żewġ rapporti separati lill-Kunsill tal-Istat:
-
fid-29 ta’ Awwissu 2012 ġie ppreżentat rapport ta’ minoranza ffirmat mill-president tal-bord konsultattiv maħtur mill-Kunsill tal-Istat, li fih ġie konkluż li d-dejta disponibbli ma kenitx biżżejjed biex jiġi stabbilit il-kumpens li għandu jingħata lil Simet u għalhekk ma seta’ jingħata l-ebda kumpens;
-
Fl-20 ta’ Awwissu 2012, ġie ppreżentat rapport tal-maġġoranza ffirmat minn tnejn mit-tliet konsulenti maħtura mill-Kunsill tal-Istat, fejn il-konsulenti kkonkludew li l-kumpens li kellu jingħata lil Simet kien ta’ EUR 22 049 796.
(19)
Billi l-proċedura dwar l-għajnuna mill-Istat għadha pendenti quddiem il-Kummissjoni Ewropea, il-Kunsill tal-Istat għadu ma adottax deċiżjoni finali dwar l-ammont ta’ kumpens dovut lil Simet.
2.6. IR-RAPPORT TAL-MINORANZA
(20)
Ir-rapporti tal-minoranza jenfasizza l-punti li ġejjin:
-
in-nuqqas ta’ dejta affidabbli għall-finijiet tal-kalkolu tal-kumpens (mitluba mill-ordni 2072/2011 u mis-sentenza 1405/2010);
-
in-nuqqas ta’ sistema ta’ separazzjoni tal-kontijiet prevista mir-Regolament (KEE) Nru 1191/69, kundizzjoni neċessarja biex jingħata l-kumpens (b’mod li jiġi evitat kumpens eċċessiv);
-
l-impossibbiltà li tiġi sostitwita s-sistema ta’ separazzjoni tal-kontijiet b’sistemi oħra ta’ kontabilità, li s’issa għadhom ma wrewx li jippermettu l-identifikazzjoni preċiża tal-elementi kollha tal-ispejjeż u d-dħul;
-
f’dak li jirrigwarda s-snin li għalihom hija disponibbli dejta tal-kontabilità analitika (tnejn biss, jiġifieri l-2002 u l-2003): id-dokumenti annessi mal-bilanċi (noti dwar il-bilanċi u rapport dwar l-operazzjonijiet) ma jagħmlu l-ebda referenza għal din id-dejta. Dan jissuġġerixxi li l-kontabilità analitika ma’ ġietx użata mill-korpi ta’ governanza korporattiva bħala għodda għall-kontroll tal-attività tal-impriża;
-
in-nuqqas ta’ parametri determinati minn qabel biex jiġi kkalkulat il-kumpens;
-
in-nuqqas ta’ identifikazzjoni, min-naħa tal-kumpanija, ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku preċiżi, speċifiċi u inekwivokabbli (fir-rigward tat-tipi identifikati fil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni) għar-rotot individwali;
-
in-nuqqas ta’ identifikazzjoni tal-“iżvantaġġ ekonomiku” li jirriżulta minn dawn l-obbligi;
-
in-nuqqas ta’ evidenza ta’ ħsara mġarrba minn Simet, li kellha l-obbligu li tipprovdi tali evidenza fil-proċedimenti li wasslu għas-sentenza 1405/2010.
(21)
Fid-dawl ta’ dawn in-nuqqasijiet, ir-rapport tal-minoranza jikkonkludi li mhijiex disponibbli dejta ċerta għall-kalkolu tal-kumpens ipprovdut mis-sentenza 1405/2010 u għalhekk mhuwa possibbli li jiġi stabbilit l-ebda ammont.
2.7. IR-RAPPORT TAL-MAĠĠORANZA
(22)
Ir-rapport tal-maġġoranza juża din il-metodoloġija li ġejja għall-kalkolu tal-kumpens dovut lil Simet:
2.7.1. Element ta’ kumpens ibbażat fuq id-differenza bejn l-ispejjeż tal-operat u d-dħul
2.7.1.1. Metodu għall-istima tad-dħul
(23)
Għas-snin mill-1987 sal-1992 u mill-2002 sal-2003, l-esperti estrapolaw id-dħul li rriżulta mis-servizzi bi skeda direttament mill-kontijiet finanzjarji. Għall-perjodu 1993-2001, l-esperti użaw id-dokumentazzjoni ta’ Simet fuq id-dħul peress li, għall-perjodu kkonċernat, il-kontijiet finanzjarji ma jipprovdux informazzjoni dettaljata fuq id-dħul minn dak is-servizz (10). Fuq il-bażi ta’ dawn il-kalkoli, id-dħul totali għall-perjodu 1987-2003 kien stabbilit għal EUR 57 213 440.
2.7.1.2. Metodu għall-istima tal-ispejjeż ta’ servizzi ta’ karozzi tal-linja
(24)
Għall-perjodu 1987-1992, billi ma kinux disponibbli kontijiet analitiċi, l-esperti qasmu l-ispejjeż tas-servizz bi skeda ta’ trasport interreġjonali fuq il-bażi ta’ dħul iġġenerat minn dawn is-servizzi matul dak il-perjodu. Dwar l-ammont totali tal-ispejjeż, l-esperti ħaduhom minn kull wieħed mill-baġits annwali. Għaldaqstant, biex jiddefinixxxu l-ispejjeż tal-operat biss, naqqsu mill-ispejjeż totali l-ispejjeż kollha li mhumiex dawk tal-operat, jiġifieri: l-imgħaxijiet, il-piżijiet finanzjarji, it-telf miċ-ċessjoni ta’ assi, telf u spejjeż varji, taxxi diretti u r-residwu finali. Fl-aħħar nett, l-ispejjeż operatorji attribwibbli għas-servizz bi skeda għat-trasport interreġjonali ġew iddeterminati fuq il-bażi tal-perċentwal tad-dħul iġġenerat mill-istess servizzi bi skeda.
(25)
Għall-perjodu 1993-2001, Simet bidlet il-preżentazzjoni tad-dejta fil-bilanċi annwali tagħha (11). B’konsegwenza ta’ dan, għal dawk is-snin, il-konsulenti naqqsu mill-bilanċ annwali tal-kumpanija l-valur tal-ispejjeż tal-eżerċizzju totali, li kienu s-somma alġebrajka tal-elementi li ġejjin ta’ spejjeż tal-produzzjoni: materjali sussidjarji u tal-konsum, servizzi esterni, użu ta’ proprjetà ta’ terzi, persunal, amortizzazzjoni u deprezzament, varjazzjonijiet fil-ħażniet tal-materji primi, sussidjarji u tal-konsum, u spejjeż diversi tal-ġestjoni. L-ispejjeż operattivi attribwibbli għas-servizzi bi skeda ġew għalhekk stabbiliti fuq il-bażi tal-perċentwal tad-dħul iġġenerat minn dawn l-istess servizzi bi skeda (bħal fil-perjodu 1987-1992). Għas-snin 2000 u 2001, għalkemm ġiet applikata l-kontabbiltà analitika, id-dokumenti inkwistjoni ma kinux eżawrjenti, li hija r-raġuni għaliex ġie deċiż li jintuża l-istess metodu tas-snin preċedenti biex jiġu definiti l-ispejjeż tas-servizzi bi skeda.
(26)
Għas-snin 2002 u 2003 kienet disponibbli dejta tal-kontabilità analitika. Għalhekk il-konsulenti firdu l-ispejjeż f’dawn il-kategoriji li ġejjin: i) spejjeż li jirrigwardaw il-kilometraġġ; ii) spejjeż li għandhom jiġu allokati direttament għas-servizzi bi skeda; iii) spejjeż li għandhom jiġu allokati fuq il-bażi tal-fatturat.
-
L-ewwel kategorija ta’ spejjeż tinkludi l-ispejjeż relatati mal-karburant, iż-żejt tal-magni, tajers, spare parts, xogħlijiet esterni, ħasil ta’ vetturi, ħlas tal-motorway, il-manutenzjoni obbligatorja ta’ vetturi, il-kiri u deprezzar tal-assi. Kull wieħed minn dawn l-elementi tal-kost kien diviż bl-għadd totali ta’ kilometri vvjaġġati u l-ispiża għal kull kilometru ġiet imbagħad immultiplikata bin-numru ta’ kilometri koperti biss mis-servizzi bi skeda.
-
It-tieni kategorija ta’ spejjeż tinkludi dawk l-elementi ta’ spejjeż li, fuq il-bażi tal-kontijiet analitiċi, huma attribwibbli direttament għas-servizzi bi skeda interreġjonali. Dawn jinkludu: l-impjiegi diretti, ir-rimi ta’ skart, il-kummissjonijiet, il-ħlasijiet varji, il-ħlas għall-parkeġġ, il-kiri ta’ vetturi ta’ partijiet terzi għal servizzi bi skeda, ix-xiri għas-servizzi abbord, ir-rimborż ta’ spejjeż tal-persunal ta’ abbord.
-
It-tielet kategorija ta’ spejjeż tinkludi “l-ispejjeż indiretti” u tinkludi l-ispejjeż indiretti tax-xogħol, l-ispejjeż fissi, l-assigurazzjoni ta’ karozzi tal-linja, it-taxxa fuq il-proprjetà ta’ vetturi, il-kiri ta’ postijiet. Dawn l-ispejjeż ġew allokati fuq il-bażi tal-perċentwal tad-dħul iġġenerat mill-istess servizzi bi skeda.
(27)
Ladarba magħduda ċ-ċifri hekk ikkalkulati għal kull perjodu indikat hawn fuq, l-ispejjeż totali relatati ma’ servizzi għall-perjodu 1987-2003, ġew stabbiliti li huma ta’ EUR 59 510 413.
(28)
Konsegwentement, wara li jitnaqqsu dawn l-ispejjeż mid-dħul mis-servizz bi skeda, ir-rapport tal-maġġoranza jikkalkula telf operattiv ta’ EUR 2 296 973 għall-perjodu 1987-2003.
2.7.2. Fattur ta’ kumpens dwar il-ħtieġa li jiġi żgurat ir-redditu fuq il-kapital użat:
(29)
Għal kull sena in kwistjoni, il-konsulenti ddeterminatiw il-kapital użat bħala s-somma ta’ dawn il-fatturi li ġejjin:
-
il-kapital proprju (E), li l-valur tiegħu huwa meħud mill-bilanċi annwali, meta wieħed jikkunsidra l-ekwità tal-kumpanija,
-
id-dejn (D). Il-konsulenti kkunsidraw bħala kapital ta’ self biss id-dejn finanzjarju, jiġifieri d-djun lill-banek u finanzjaturi oħrajn.
(30)
Il-formola “Kost medju peżat tal-kapital (WACC) hija meħuda bħala bażi għad-determinazzjoni tar-rata tar-redditu fuq il-kapital użat:
Fejn:
Re
=
rata ta’ redditu mistennija fuq l-ekwità;
Rd
=
il-kost tad-dejn; E = l-ekwità tal-azjenda;
D
=
id-dejn tal-azjenda; ;
E/V
=
persentaġġ tal-finanzjament li jikkonsisti f’ekwità;
D/V
=
persentaġġ tal-finanzjament li jikkonsisti f’dejn;
Tc
=
rata tat-taxxa korporattiva
(31)
Ir-redditu mistenni fuq l-ekwità ġie kkalkulat skont il-mudell għall-ipprezzar ta’ assi finanzjarji, mudell li jiddeskrivi r-relazzjoni bejn ir-riskju u r-redditu:
Where:
rf
=
Risk free rate
βa
=
Bata of the security
=
Expected market return
(32)
Ir-rata tal-imgħax tal-bonds tal-gvern ta’ 10 snin, kif miksuba mill-istatistika nazzjonali, tintuża bħala referenza għal rata mingħajr riskju (rf).
(33)
Il-konsulenti kkonkludew li, għal dawk is-snin għal liema kellu jiġi vvalutat il-kumpens, l-investituri li investew f’ishma pjuttost milli f’titoli mobiljari mingħajr riskju fis-suq Taljan (12) kienu qed jitolbu primjum tar-riskju (rm-rf) medju ta’ 5,8 %.
(34)
Il-koeffiċjent Beta (13) tal-ishma tal-kapital Simet ġie kkalkulat bit-teħid tal-valur beta mingħajr ingranaġġ (14) ta’ 0,39 għas-servizz ta’ karozzi tal-linja u s-settur tat-trasport (15). Sussegwentement, il-valur beta kien aġġustat għall-istruttura finanzjarja kkomunikata mill-kumpanija għal kull sena:
(35)
Mill-1987 sal-1994, ir-rata tat-taxxa applikata fuq il-kumpaniji Taljani kienet ta’ 36 %, mill-1995 sal-2000 kienet ta’ 37 % u mill-2001 sal-2002 kienet ta’ 36 %.
(36)
Skont dawn il-konsulenti, ir-remunerazzjoni tal-kapital użat tindika l-ammont ta’ kumpens li Simet għandha tirċievi wara t-taxxa. Minħabba li l-kumpens se jkun suġġett għat-taxxa, għandu jkun aġġustat kif ġej:
(37)
Skont dawn il-formuli, il-konsulenti kkalkulaw li r-remunerazzjoni dovuta fuq il-kapital impjegat minn Simet huwa ta’ EUR 5 948 150.
(38)
Għalhekk, l-ammont totali ta’ kumpens ikkalkulat mill-esperti qabel l-applikazzjoni tal-imgħax fuq l-arretrati għandu jkun ta’ EUR 8 245 124 (kumpens fuq it-telf operazzjonali u redditu fuq il-kapital użat).
2.7.3. Il-kalkolu tal-imgħax fuq l-arretrati
(39)
Billi l-ammonti ta’ kumpens ikkalkulati qabel ma tħallsux fis-snin li għalihom kienu dovuti, il-konsulenti rrevedew dawn l-ammonti ‘l fuq hekk kif ġej:
-
l-ammonti kkalkulati inizjalment kienu valutati mill-ġdid abbażi tal-indiċi tal-prezzijiet tal-konsumatur ipprovdut mill-ISTAT sa Lulju 2012;
-
sussegwentement, ġew implimentati l-interessi statutorji fuq l-ammonti miksuba.
(40)
Għalhekk, il-bord ta’ konsulenza wasal għal kumpens totali ta’ EUR 22 049 796.
2.7.4. Rimarki oħra, inklużi fir-rapport tal-maġġoranza
(41)
Skont ir-rapport tal-maġġoranza, il-kumpens mogħti mill-Kunsill tal-Istat ma jirrigwardax l-applikazzjoni diretta tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69, jiġifieri konċessjoni diretta - ukoll jekk retroattiva - tal-kumpens fis-sens ta’ dak ir-regolament. Għall-kuntrarju, huwa jsostni li l-Kunsill tal-Istat ippropona l-applikazzjoni tal-kriterji stabbiliti f’dak ir-Regolament dwar metodi komuni ta’ kumpens, biex tiġi evalwata l-ħsara mġarrba minn Simet wara t-tkabbir illegali tal-missjoni ta’ servizz pubbliku tagħha matul iż-żmien.
(42)
Ir-rapport tal-maġġoranza josserva wkoll li, fil-każijiet fejn il-Kummissjoni ma qisietx li kellha tapplika r-Regolament (KEE) Nru 1191/69 biex tivvaluta l-kumpens tas-servizz pubbliku, ta’ spiss approvat tali kumpens bl-applikazzjoni tal-analoġija tal-qafas tal-għajnuna mill-Istat taħt forma ta’ obbligi tas-servizz pubbliku. Il-kriterju ewlieni għall-Kummissjoni kien li l-ammont ta’ kumpens ma jaqbiżx dak li kien meħtieġ biex jitkoprew l-ispejjeż għall-eżekuzzjoni ta’ dawk l-obbligi. Fir-rigward tar-riskju ta’ kumpens żejjed fil-każ preżenti, ir-rapport tal-maġġoranza jistqarr li, billi l-eżerċizzju mwettaq jirrigwarda l-kalkolu ex post tal-ispejjeż li effettivament iġġarrbu fil-passat mill-kumpanija biex tipprovdi s-servizzi bi skeda mitluba, fil-kalkoli tagħha ma hemmx l-inċertezzi marbuta ma’ kwalunkwe valutazzjoni pronostika meta l-kumpens ikun determinat ex-ante. Bħala konsegwenza, il-kwistjoni ta’ kumpens żejjed ma teżistix.
(43)
Ir-rapport tal-maġġoranza jfakkar ukoll li ma kinitx disponibbli sistema ta’ separazzjoni tal-kontijiet u jiddikjara li s-separazzjoni tal-kontijiet tapplika għal dawk l-impriżi li jirċievu kumpens għall-forniment ta’ servizz pubbliku sabiex jiġi evitat l-użu indebitu ta’ dawn il-fondi għal attivitajiet oħra tal-azjenda. Madankollu, f’dan il-każ l-ebda riżorsi pubbliċi ma ġew trasferiti migħand Simet bħala kumpens għall-forniment ta’ servizz pubbliku, ir-rekwiżit tas-separazzjoni tal-kontijiet ma għandux jitqies bħala raġuni biex jiġi rrifjutat il-ħlas ta’ kumpens mogħti mill-Kunsill tal-Istat.
(44)
Ir-rapport tal-maġġoranza jinnota wkoll li, għas-snin 2002 u 2003, meta kienu disponibbli kontijiet analitiċi, it-telf operattiv effettiv kien essenzjalment l-istess bħal dak ibbażat fuq il-metodoloġija użata għas-snin ta’ qabel, skont liema l-ispejjeż tas-servizz bi skeda kienu mqassma fuq it-trasport interreġjonali fuq il-bażi tad-dħul iġġenerat minn dawn is-servizzi (iċ-ċifri kienu jvarjaw biss bi 2,6 %). Għalhekk, il-konsulenti jemmnu li n-nuqqas ta’ disponibilità ta’ kontijiet analitiċi għall-perjodu preċedenti ma għandu jkollu l-ebda relevanza prattika għall-għoti ta’ kumpens.
3. RAĠUNIJIET LI WASSLU GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA
(45)
Kif indikat fid-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedura, il-Kummissjoni kellha bosta dubji dwar il-kompatibbiltà tal-miżura nnotifikata mas-suq intern.
(46)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni kellha dubji dwar il-possibbiltà li l-miżura notifikata tiġi klassifikata bħala miżura li ma tikkostitwix għajnuna u, b’mod partikolari, dwar l-erba’ kundizzjonijiet stipulati mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea fil-ġurisprudenza Altmark (16).
(47)
It-tieni, il-Kummissjoni qajmet il-kwistjoni tal-qafas legali applikabbli. Billi l-kumpens applikat mill-Kunsill tal-Istat kien jikkonċerna allegati obbligi ta’ servizz pubbliku imposti fuq Simet għas-snin mill-1987 sal-2003 iżda li kienu għadhom mhux imħallsa, il-kwistjoni qamet dwar jekk għandux ikun japplika r-Regolament (KEE) Nru 1191/69 jew ir-Regolament (KE) nru 1370/2007 fil-każ ikkonċernat.
(48)
Il-Kummissjoni kienet tal-fehma li r-Regolament (KEE) nru 1191/69 ikun applikabbli fil-każ li jista’ jintwera li obbligu ta’ servizz pubbliku effettivament kien impost b’mod unilaterali fuq Simet mill-awtoritajiet Taljani u li l-kumpens propost jirrispetta r-rekwiżiti kollha ta’ dak ir-Regolament. Fil-fatt, skont l-Artikolu 17(2) tar-Regolament (KEE) nru 1191/69, kumpens għal obbligi ta’ servizz pubbliku imposti unilateralment fuq kumpanija f’konformità mar-regoli ta’ dan ir-Regolament għandhom ikunu eżenti mill-proċedura ta’ notifika minn qabel lill-Kummissjoni. Madankollu, jekk jiġi ppruvat li l-ebda waħda miż-żewġ kundizzjonijiet ma huma ssodisfati, ikun meħtieġ li tiġi vvalutata l-kompatibbiltà tal-miżura nnotifikata skont ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
(49)
It-tielet, jekk wieħed jassumi li l-kumpens applikat mill-Kunsill tal-Istat hu fil-fatt ir-riżultat ta’ impożizzjoni ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, il-Kummissjoni tiddubita, fuq il-bażi tal-informazzjoni fil-pussess tagħha, kemm il-kumpens kien skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69. Minbarra dan, il-Kummissjoni tiddubita dwar kemm hu xieraq li jiġi applikat il-metodu komuni tal-kumpens stabbilit fir-Regolament (KEE) nru 1191/69, applikabbli għall-obbligi ta’ servizz pubbliku imposti unilateralment għas-snin ta’ wara l-1992, billi, sa minn Lulju 1992, is-servizzi tax-xarabank interreġjonali ma setgħux ikunu suġġetti għal obbligi ta’ servizz pubbliku imposti unilateralment (17).
(50)
Ir-raba’, jekk investigazzjonijiet ulterjuri kellhom jikkonfermaw li mill-anqas waħda mill-kundizzjonijiet tal-eżenzjoni min-notifika, skont ir-Regolament (KE) Nru 1191/69, ma ġietx issodisfata u li jkun neċessarju li ssir valutazzjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007, il-Kummissjoni jkollha dubji dwar ir-rispett tal-kundizzjonijiet ta’ dak ir-Regolament fil-każ ikkonċernat.
(51)
Fi kwalunkwe każ, irrispettivament mill-bażi legali applikata, il-Kummissjoni tiddubita li l-kumpens applikat mill-Kunsill tal-Istat jeskludi l-possibbiltà ta’ kumpens żejjed. Il-Kummissjoni nnutat in-nuqqas, mill-inqas sal-2000 (18), ta’ separazzjoni effettiva tal-kontijiet minn Simet u esprimiet dubji dwar il-possibbiltà li jiġu stabbiliti b’mod eżatt wara l-fatt spejjeż relatati ma’ servizz bi skeda, u kkontestat ukoll l-adegwatezza tar-redditu mistenni fuq il-kapital azzjonarju użat fil-kalkoli għall-finijiet tal-kumpens.
4. KUMMENTI MILL-ITALJA
(52)
Fid-dokumenti mibgħuta, l-awtoritajiet Taljani jqisu li l-miżura notifikata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, b’mod partikolari minħabba li ma tissodisfax il-kundizzjonijiet kollha stabbiliti mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea fil-ġurisprudenza Altmark. Skont l-awtoritajiet Taljani, barra minn hekk, il-kumpens mogħti mill-Kunsill tal-Istat ma kienx konformi la mar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 u lanqas mar-Regolament (KE) Nru 1370/2007.
(53)
L-awtoritajiet Taljani enfasizzaw il-fatt li matul il-perjodu kkunsidrat la kien hemm impożizzjoni unilaterali u lanqas waħda kuntrattwali ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku għas-servizzi tat-trasport interreġjonali bix-xarabank. L-istrument ġuridku li jirregola r-relazzjoni bejn l-awtoritajiet pubbliċi u l-impriżi privati li jipprovdu servizzi tat-trasport tal-passiġġieri jikkonsisti f’numru ta’ miżuri unilaterali ta’ konċessjoni, li fuq il-bażi tagħhom, l-awtorità pubblika ttrasferiet lill-privat id-dritt legali tagħha li topera servizzi tat-trasport għal klijenti mhux differenzjati, oriġinarjament allokat lill-Istat mil-Liġi nru 1822/39.
(54)
L-awtoritajiet Taljani ħadu nota wkoll li l-ispeċifikazzjoni tal-konċessjoni maħruġa mill-Ministeru fuq talba tal-kumpanija ddikjarat b’mod ċar li s-servizz huwa eżerċitat għar-riskju tal-impriża operatriċi, ħlief għall-garanzija ta’ drittijiet esklussivi li eżistiet matul il-perjodu kkunsidrat. It-tħaddim tas-servizz ma kien jagħti dritt għall-ebda tip ta’ benefiċċji jew kumpens. Dawn il-konċessjonijiet kienu ta’ natura temporanja u ġew imġedda kull sena fuq talba tal-kumpanija. Il-liċenzji kienu suġġetti għal għadd kbir ta’ bidliet minn sena għal oħra fir-rigward tar-rotot, il-postijiet tat-tagħbija, l-għadd ta’ vjaġġi eċċ., skont it-talbiet speċifiċi li saru mill-kumpaniji.
(55)
Fir-rigward tal-limitu massimu fuq it-tariffi, fis-seħħ sal-2001, li dwaru titkellem id-deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċediment, l-awtoritajiet Taljani indikaw li dan kien applikat fil-pajjiż kollu u mhux biss f’żona ġeografika partikolari. Huma nnutaw ukoll li, skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament (KEE) nru 1191/69, din kienet miżura li tirrigwarda l-politika dwar il-prezzijiet, imma ma kenitx tikkostitwixxi obbligu tariffarju suġġett għal kumpens obbligatorju fis-sens tar-Regolament.
(56)
Barra minn hekk, skont l-awtoritajiet Taljani, minn Lulju 1992 (19), l-impożizzjoni unilaterali tas-servizz pubbliku għas-servizzi interreġjonali bix-xarabank ma kenitx lanqas permessa mir-Regolament (KEE) nru 1191/69. L-Artikolu 1(5) ta’ dak ir-Regolament jippermetti impożizzjonijiet unilaterali biss għal servizzi urbani, extraurbani u reġjonali.
(57)
Fi kwalunkwe każ, l-awtoritajiet Taljani ppreċiżaw li Simet qatt ma talbet it-tħassir tal-obbligu ta’ servizz pubbliku, skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69, talba li din tqis bħala prerekwiżit biex tiġi affermata l-eżistenza tal-obbligi kkonċernati. It-talba magħmula minn Simet lill-Ministeru fl-1999 (20) kienet talba ġenerika għal kumpens għal obbligi ta’ servizz pubbliku li allegatament kienu imposti mill-konċessjonijiet previsti għas-snin mill-1987. L-awtoritajiet Taljani ddikjaraw li din it-talba ma kenitx tindika liema obbligi ta’ servizz pubbliku għandhom jitħassru sabiex tiġi żgurata profittabilità xierqa għas-servizzi interreġjonali bi skeda.
(58)
B’konsegwenza ta’ dan, l-awtoritajiet Taljani kkonkludew li Simet ma wrietx li refgħet l-obbligi ta’ servizz pubbliku (fis-sens tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69), u b’mod partikolari ma wrietx liema obbligi speċifiċi u preċiżi li topera u li tittrasporta u fir-rigward tat-tariffi kienet soġġetta għalihom. Skont l-awtoritajiet Taljani, Simet uriet biss li kienet wettqet, fuq il-bażi ta’ konċessjonijiet statali mogħtija mill-awtoritajiet kompetenti, fuq talba tal-impriża, bosta servizzi universali ta’ trasport. L-għoti ta’ servizzi universali ta’ trasport lil Simet minnu nnifsu ma jippruvax li din tal-aħħar refgħet xi obbligu ta’ servizz pubbliku fis-sens tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69.
(59)
L-awtoritajiet Taljani josservaw ukoll li, fil-parti l-kbira tal-perjodu kkunsidrat (1987-2001), Simet ma implimentatx separazzjoni effettiva tal-kontijiet kif previst fl-Artikolu 1(5) tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 (21). Għalhekk, ma kienx possibbli li wieħed jikkalkula l-ispejjeż addizzjonali netti li joħorġu mit-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku. Għaldaqstant, il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 10 tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 mhumiex issodisfati.
(60)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Taljani osservaw li l-Ministeru kompetenti ma stabbilixxa minn qabel l-ebda somma ta’ kumpens, kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69, billi ma impona l-ebda obbligu ta’ servizz pubbliku fuq Simet. Fil-każ preżenti, il-kumpens dovut lil Simet ġie kkalkulat biss fuq il-bażi ta’ evalwazzjoni wara l-fatt.
(61)
L-awtoritajiet Taljani jsostnu li valutazzjoni effettwata skont ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 tqajjem essenzjalment l-istess kwistjonijiet (inkluż in-nuqqas ta’ definizzjoni ċara tal-obbligi ta’ servizz pubbliku, in-nuqqas ta’ parametri oġġettivi, bil-quddiem, li fuq il-bażi tagħhom jiġi kkalkulat il-kumpens, in-nuqqas ta’ sistema tas-separazzjoni tal-kontijiet, eċċ.) bħal valutazzjoni mwettqa skont ir-Regolament (KEE) Nru 1191/69. F’dak li jirrigwarda l-kunċett tal-“profitt raġonevoli” stabbilit fl-anness tar-Regolament (KEE) Nru 1370/2007, l-awtoritajiet Taljani jqisu bħala esaġerata r-rata tar-redditu proposta minn Simet fir-rapport inizjali għal sitwazzjoni fejn il-kumpens ikun stabbilit ex post u jkun eliminat ir-riskju ta’ spejjeż/telf mhux previst.
(62)
L-awtoritajiet Taljani ssottoskrivew il-konklużjonijiet kollha tar-rapport tal-minoranza, skont liema ma kienx possibbli li jiġi kkalkulat l-ammont tal-kumpens. Fl-istess ħin, l-awtoritajiet Taljani jqisu li hemm xi żbalji materjali u metodoloġiċi fir-rapport tal-maġġoranza. B’mod partikolari, l-awtoritajiet Taljani jiddubitaw kemm hu adattat il-metodu bbażat fuq ipoteżi li kien użat f’dan ir-rapport biex ikunu stmati l-ispejjeż operattivi netti allegati tal-eżerċizzju li jirriżultaw mill-obbligi preżunti ta’ servizz pubbliku u, bl-istess mod, jikkontestaw il-fatt li r-rapport:
-
ma llimitax l-ammont tal-kapital użat għall-kapital attribwibbli għall-obbligi ta’ servizz pubbliku iżda qies il-kapital kollu użat biex jikkalkula l-kumpens. Fi kliem ieħor, il-kapital użat għal attivitajiet oħra tal-kumpanija bħal aġenziji tal-ivvjaġġar, servizzi internazzjonali, kiri ta’ xarabanks b’sewwieq ma ġiex eskluż minn dawn il-kalkoli;
-
jinkludi primjum tar-riskju ogħla minn 100 punt bażi biex jiddetermina r-redditu mistenni fuq il-kapital. Dan jidher li mhux xieraq għal kumpens ikkalkulat ex-post;
-
ma jikkalkulax b’mod adegwat l-interessi f’dak li għandu x’jaqsam mal-fatt li l-ammonti ta’ kumpens ma tħallsux f’dawk is-snin li għalihom ġew determinati. B’mod partikolari, il-konsulenti nnominati mill-Kunsill tal-Istat applikaw interessi statutorji fuq ammonti kompletament rivalutati għall-2012 u mhux fuq iċ-ċifri oriġinali kif kien ikun xieraq.
5. KUMMENTI MINN PARTIJIET TERZI
(63)
L-unika parti terza li ressqet kummenti b’risposta għad-deċiżjoni tal-ftuħ kienet Simet, il-benefiċjarju potenzjali tal-miżura nnotifikata. Fis-sottomissjonijiet tagħha, Simet ma qablitx mal-pożizzjoni preliminari adottata mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ.
(64)
Biex tirfed l-istqarrija tagħha li ġew imposti fuqha obbligi, Simet ippreżentat il-konċessjonijiet mogħtija lilha għall-vjaġġi suġġetti għall-proċediment ġuridiku. Skont Simet, ir-rekwiżiti stabbiliti minn dawn il-konċessjonijiet kienu jinkludu d-dispożizzjonijiet dwar it-tariffi, l-obbligi tal-vjaġġ, il-waqfiet tal-linja li għandhom jiġu servuti, il-frekwenza tal-vjaġġi u s-sigħat tax-xogħol u l-kundizzjonijiet li jirregolaw it-trasport tal-bagalji tal-passiġġieri u t-trasport b’xejn tal-ittri ordinarji għas-servizzi postali, u l-effetti postali b’miżata skont id-dispożizzjonijiet li jirregolaw dan it-tip ta’ trasport. Il-konċessjonijiet kienu jistipulaw ukoll li l-kumpanija tikkomunika kull tip ta’ perturbazzjoni, aċċident jew modifika tal-arranġamenti għall-forniment ta’ servizzi pprovduti, kif ukoll l-obbligu li jinħarġu biljetti għall-passiġġieri, bagalji u pakketti agrikoli u li jinżammu r-reġistri relevanti għal ħames snin. Bl-istess mod, Simet kellha tikseb awtorizzazzjoni minn qabel mill-uffiċċji provinċjali tal-vetturi ċivili bil-mutur tal-Ministeru fuq it-tip u l-karatteristiċi tax-xarabanks li kellhom jintużaw għas-servizzi suġġetti għal konċessjonijiet kif ukoll għall-forniment ta’ servizzi oħra.
(65)
Simet ippreżentat ukoll dawk li, fil-fehma tagħha, kienu r-rifjuti totali jew parzjali, espressi mill-Ministeru għat-talbiet għal modifikazzjoni tal-arranġamenti għall-forniment tas-servizzi pprovduti minnha. B’mod partikolari, rigward il-perjodu kkonċernat, Simet ippreżentat rifjuti (parzjali) dwar (22):
-
l-applikazzjonijiet għal waqfiet ġodda tal-karozzi tal-linja ma’ dawk diġà eżistenti fis-servizzi bi skeda li joperaw fuq ir-rotta Rossano-Napli (1992), fuq ir-rotta Cariati-Milan (1995), fuq ir-rotta Cosenza-Firenze, (1999), u fuq ir-rotot Cosenza-Firenze u Cosenza-Pisa (2000) u fl-aħħar nett fuq ir-rotta San Giovanni-Milan (2003);
-
applikazzjoni għal awtorizzazzjoni għall-eżerċizzju ta’ servizzi bi skeda ġodda fuq ir-rotta Cosenza-Napli (2000).
(66)
Simet tqis li dawn iċ-ċaħdiet jippruvaw in-natura unilaterali tal-impożizzjoni ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku mill-awtoritajiet Taljani. Simet issostni wkoll li l-awtoritajiet ma ppermettewx li jiġu “ottimizzati” s-servizzi ta’ ġarr permezz tal-espansjoni u d-diversifikazzjoni tas-servizzi. Ir-rotot li kienet topera l-kumpanija kienu “ffriżati” u baqgħu marbuta b’deċiżjonijiet ministerjali, għalkemm ikklassifikati formalment bħala “attivitajiet azjendali”.
(67)
Simet ma taqbilx mad-dikjarazzjoni fil-punt 16 tad-deċiżjoni tal-ftuħ li t-tariffi fl-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni annwali kienu dawk proposti mill-kumpanija. Inizjalment, it-tariffi tal-linja fuq distanzi twal kellhom ikunu simili għal dawk tat-trasport ferrovjarju tat-tieni klassi, kif evidenzjat inter alia minn memorandum Ministerjali tad-19 ta’ Diċembru 1988 (D.C. III Div 32 nru 3846), skont liema “billi ħafna kumpaniji li joperaw rotot tal-linja taħt ir-responsabbiltà tal-Istat ressqu talbiet biex jiksbu ż-żieda tat-tariffi; Billi fil-perjodu l-iktar riċenti ma nħarġux aktar dispożizzjonijiet ġenerali dwar it-tariffi; sakemm ikun hemm direttivi ġodda […] huwa deċiż li [l-uffiċċji reġjonali] jawtorizzaw direttament lill-operaturi sabiex jeffettwaw fit-tħaddim tar-rotot tal-linja tagħhom żieda fit-tariffa sakemm tintlaħaq dik ipprattikata mill-Ente Ferrovie dello Stato (FS) fit-II klassi ferrovjarja flimkien ma’ suppliment tal-veloċità f’każ ta’ rotot tal-linja li jgħaddu minn awtostradi [bħalma hu l-każ fil-każ preżenti]; […] ovvjament ma trid issir l-ebda żieda fit-tariffi għal dawk ir-rotot tal-linja li għalihom diġà hija fis-seħħ it-tariffa msemmija.” Skont Simet, dawn il-passi juru li ma ġiex permess lilha li tiffissa tariffi ogħla minn dawk ipprattikati mill-Ente Ferrovie dello Stato (FS) fit-tieni klassi ferrovjarja (jiġifieri t-tariffa l-aktar baxxa applikata mill-Ferrovie dello Stato). Għalhekk il-kumpanija ma setgħetx tikseb żieda fid-dħul mill-attività tagħha, peress li l-Istat kien essenzjalment qiegħed jimmira li jikseb ħtiġijiet u għanijiet kollettivi.
(68)
Fiċ-ċirkolari tal-Ministeru prot. n. A/7302 tat-3 ta’ Lulju 1992, ġie ddikjarat li, għal dik is-sena, iż-żieda li ngħatat għar-rotot tal-linja taħt ir-responsabbiltà tal-Istat kienet ta’ 6,1 %. Skont Simet, iċ-ċirkulari, li biha l-Ministeru awtorizza żieda ta’ tariffa biss għall-adattament tal-ISTAT, tikkonferma n-nuqqas ta’ possibilità għall-kumpanija li tapplika indipendentement it-tariffi kkunsidrati l-aktar xierqa. Minbarra dan, Simet iddikjarat li miċ-ċirkolari nru 3/02 tal-5 ta’ April 2002 jirriżulta, fil-punt 2, li fil-kuntest tal-istruzzjonijiet dwar il-modalitajiet għall-konverżjoni tal-ħlasijiet mil-lira għall-euro, il-Ministeru kkonferma li t-tariffi kkontestati kienu rati u prezzijiet “regolamentati”.
(69)
Fl-aħħar nett, mill-konċessjonijiet maħruġa mill-Ministeru, jidher li t-tariffa hija “stabbilita”, jiġifieri ddeterminata b’awtorità mill-amministrazzjoni. Billi din mhix sempliċi “awtorizzazzjoni” iżda “konċessjoni”, fl-ispeċifikazzjonijiet relevanti huwa spjegat espressament li hija rregolamentata mill-klawsoli stabbiliti fiha, u minn dawk li jistgħu jiddaħħlu suċċessivament” u li “l-Awtorità Kontraenti tista’ tirtira f’kull waqt il-konċessjoni mingħajr ma l-operatur ikun jista’ jkollu xi tip ta’ pretensjoni”. Fil-punt 6 ta’ kull waħda mill-ispeċifikazzjonijiet huwa msemmi espressament li l-prospetti tal-iskedi u t-tariffi huma dawk approvati mill-uffiċju provinċjali tal-vetturi ċivili bil-mutur tal-Ministeru. Simet qalet li ma setgħetx, billi l-iffissar tat-tarriffi jimpedixxi l-elastiċità tas-servizzi offruti lill-utenti, la tirrispondi għad-domanda tas-suq, u lanqas tissodisfa l-ħtiġijiet tagħha stess bil-mod kif qieset l-aktar xieraq.
(70)
Minħabba l-obbligu li tapplika t-tariffi imposti fuqha, Simet tiddikjara li ma setgħetx timplimenta dawk il-politiki tal-prezzijiet li normalment kienu jiġu implimentati minn kumpanija f’suq kompetittiv, modern u miftuħ. Min-naħa l-waħda, Simet ippreżentat il-fatt li l-livell ta’ ħlasijiet imposti mill-Ministeru (ekwivalenza mat-tariffa mitluba mill-Ente Ferrovie dello Stato fit-tieni klassi ferrovjarja) tant huwa baxx li l-kumpanija ma setgħetx tkopri l-ispejjeż tal-operazzjoni tas-servizzi tal-linja. Min-naħa l-oħra, dawn il-miżuri ppermettew lill-Istat biex joffri appoġġ mhux ġustifikat lil Ferrovie dello Stato, minħabba li operaturi ta’ servizz ta’ rotot tal-linja interreġjonali bħal Simet, ma tħallewx japplikaw rati aktar baxxi minn dawk applikati minn dik il-kumpanija għal biljett tat-tieni klassi b’suppliment għall-veloċità. Ferrovie dello Stato kienet ukoll ivvantaġġata mill-fatt li Simet u kumpaniji oħra li jipprovdu servizzi simili ġew irrifjutati sussidji.
(71)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, Simet issostni li l-konċessjonijiet mogħtija mill-Ministeru u d-deċiżjonijiet suċċessivi li jirrifjuta t-talbiet li jsiru modifiki għar-rotot juru li dawn il-konċessjonijiet jissodisfaw il-kriterji tal-kuntratt ta’ servizz fis-sens tal-Artikolu 14 tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 billi jistipulaw obbligi fir-rigward tar-rotot, waqfiet, tariffi, ġarr b’xejn ta’ ittri ordinarji għas-servizzi postali u posta oħra għat-tariffa stabbilita mid-dispożizzjonijiet li jirregolaw dan it-tip ta’ trasport.
(72)
Ukoll jekk wieħed jassumi li r-Regolament (KEE) Nru 1191/69 ma jipprovdix għal dritt għal kumpens għall-konċessjonarji tas-servizzi interreġjonali, kif sostna l-Ministeru, Simet issostni li dan ifisser li s-servizz ġie liberalizzat u, skont dan, l-amministrazzjoni ma setgħetx timponi xi obbligi tan-negozju, b’mod partikolari rigward tariffi. Simet għalhekk issostni li l-Ministeru kiser il-liġi u li, skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali (Artikolu 35 tad-Digriet Leġiżlattiv Nru 80/1998 applikat mill-Kunsill tal-Istat), huwa dovut kumpens għad-danni.
(73)
Għal Simet, dan mhux każ tat-tip irregolat mir-Regolament (KEE) Nru 1191/69, iżda tilwima dwar id-danni. Simet tinnota li s-sentenza 1405/2010 rrikonoxxiet id-dritt tagħha għal kumpens għad-danni skont l-Artikolu 35 tad-Digriet Leġiżlattiv Nru 80/1998, għal kumpens tal-ħsara kkawżata minħabba dispożizzjonijiet illeġittimi ta’ rifjut min-naħa tal-Ministeru għall-eliminazzjoni tal-obbligi ta’ servizz imposti fuq Simet. Dawn il-miżuri kienu ta’ preġudizzju għal-libertà tal-intrapriża protett mill-Artikolu 41 tal-Kostituzzjoni Taljana, billi wasslu għal danni fil-patrimonju fit-twettiq tal-attività tan-negozju, u għandhom jitqiesu għalhekk mhux legali u bħala tali, jagħtu d-dritt għal kumpens effettiv tad-danni mġarrba. Il-Kunsill tal-Istat irrikonoxxa li l-Ministeru kien ikkawża lil Simet dannu inġust meta imponielha obbligi ta’ servizz pubbliku, fi ksur tad-dritt tagħha li tipprovdi servizz ta’ trasport f’libertà u awtonomija sħiħa.
(74)
Jekk wieħed, min-naħa l-oħra jassumi li r-Regolament (KEE) Nru 1191/69, kif emendat, jippermetti lill-amministrazzjoni timponi obbligi ta’ servizz pubbliku biex tissodisfa l-ħtiġijiet tar-reġjun, Simet tqis li l-Ministeru kellu jipprovdi kumpens xieraq f’kumpens għal dawn l-obbligi. Effettivament, skont Simet, ir-Regolament (KEE) Nru 1191/69 jippermetti li jiġu imposti obbligi li “jissodisfaw il-bżonnijiet tat-trasport ta’ reġjun” (Artikolu 1(2)) u mhux “f’reġjun”.
6. IL-KUMMENTI TAL-ITALJA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET TERZI
(75)
Fil-kummenti tagħhom dwar l-osservazzjonijiet tal-partijiet terzi, l-awtoritajiet Taljani tennew il-pożizzjoni tagħhom li ma jeżisti l-ebda obbligu ta’ servizz pubbliku skont ir-Regolament (KEE) Nru 1191/69 u lanqas skont ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 u li għaldaqstant ma huwa dovut l-ebda kumpens.
(76)
Biex jappoġġaw il-pożizzjoni tagħhom, l-awtoritajiet Taljani spjegaw aktar is-sistema li tirregola l-operazzjoni ta’ servizzi tat-trasport tal-passiġġieri bix-xarabank skont il-liġi Nru 1822/39 (23) (il-liġi li kienet applikabbli matul il-perjodu kkonċernat). Skont din il-liġi, il-qafas regolatorju għal servizzi bi skeda taħt ir-responsabbiltà tal-Istat (magħrufa wkoll bħala “xarabank ordinarji”) kien kif ġej:
(i)
is-servizz kien eżerċitat wara l-ħruġ ta’ konċessjoni;
(ii)
il-konċessjoni ngħatat fuq talba tal-impriża;
(iii)
għall-għoti tal-konċessjonijiet ma kinux previsti jew stabbiliti proċeduri selettivi.
(iv)
il-konċessjoni bil-liġi kienet provviżorja jew definittiva skont id-diskrezzjoni totali tal-Ministeru li għażel dejjem li jagħti konċessjoni provviżorja lill-impriżi kollha. Għalhekk il-konċessjonijiet kellhom tul ta’ sena u l-impriżi (Simet inkluża) u kienu jippreżentaw mill-ġdid l-applikazzjoni kull sena biex jiksbu t-tiġdid tal-konċessjoni;
(v)
l-għotja kienet tagħti d-dritt esklussiv fuq ir-rotta identifikata fl-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni.
(vi)
il-konċessjonarji kellhom titoli preferenzjali f’dak li jirrigwarda ż-żoni moqdija tat-traffiku, definiti fuq il-bażi tal-hekk imsejjaħ kriterju tal-“finitimità”, jiġifieri tal-prossimità u l-interkonnessjoni ekonomika u funzjonali (Artikoli 5 u 6 tal-liġi Nru 1822/39);
(vii)
minbarra dan, kien applikat ukoll kriterju ta’ preferenza tas-servizzi eżistenti, fis-sens li, għal raġunijiet ta’ kost-effettività, tqies bħala li jħares aktar l-interess pubbliku li ssir modifika tas-servizzi eżistenti pjuttost milli l-istabbiliment ta’ servizzi ġodda;
(viii)
barra minn hekk, għall-għoti tal-konċessjoni ta’ servizzi ġodda kien applikat il-kriterju tan-numru ta’ utenti fiż-żona moqdija, f’relazzjoni mat-tul tar-rotta tas-servizz il-ġdid li jkun se jitwaqqaf. Kienet meqjusa bħala neċessarja żona moqdija ta’ mill-anqas 300 000 abitant għal servizzi ta’ tul sa 500 km u għal servizzi b’distanza akbar kien użat kriterju proporzjonali (24).
(77)
Minn dan isegwi li d-deċiżjoni tal-Ministeru fir-rigward tad-domandi ppreżentati lilu mill-impriżi għall-modifika ta’ servizz eżistenti jew il-konċessjoni ta’ servizzi ġodda kellha tikkunsidra dan il-qafas legali.
(78)
F’dak li jirrigwarda ċ-ċaħdiet, totali jew parzjali, espressi mill-Ministeru fir-rigward tat-talbiet għal tibdil fl-arranġamenti għall-għoti ta’ servizzi pprovduti minn Simet, l-awtoritajiet Taljani nnutaw li dawn kienu jikkonċernaw biss is-sistema stabbilita fil-Liġi Nru. 1822/39. B’mod partikolari, il-Ministeru ma setax jagħti konċessjonijiet ġodda għal servizzi ġodda jew jestendi l-ambitu tal-konċessjonijiet eżistenti (billi jaċċetta waqfiet ġodda) fejn dan kien ikollu effetti fuq drittijiet tal-operaturi oħra, taħt dik il-liġi. Fl-istess ħin, il-Ministeru aċċetta l-emendi li ma kinux f’kunflitt mal-prinċipji stabbiliti fil-Liġi Nru 1822/39 (25).
(79)
Filwaqt li rrikonoxxew li Simet ġiet miċħuda permess biex topera servizzi ġodda jew biex iżżid waqfiet f’servizzi eżistenti f’diversi okkażjonijiet, l-awtoritajiet Taljani jqisu li d-dikjarazzjonijiet ta’ Simet u d-dokumenti annessi ma jagħtux prova li ġew ippreżentati talbiet formali għall-bdil tad-dettalji tas-servizzi pprovduti kif stabbilit fl-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjonijiet eżistenti, talbiet formali li mbagħad ġew miċħuda. Fi kwalunkwe każ, il-Ministeru qatt ma ċaħad it-talbiet ta’ Simet biex jitneħħew il-waqfiet f’żoni b’popolazzjoni baxxa jew dawk li kienu jinvolvu tibdiliet fl-iskedi.
(80)
Fir-rigward tal-klawsoli tal-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni dwar it-trasport ta’ oġġetti postali, skont l-awtoritajiet Taljani, Simet ma pprovdiet l-ebda evidenza li tiddokumenta s-servizzi li fil-fatt ingħataw u l-ispiża netta. L-awtoritajiet Taljani nnutaw ukoll li Simet SpA qatt ma pproduċiet ximiżura li turi li l-Ministeru kien ċaħdilha l-opportunità li tagħmel xi tibdiliet għat-tariffi. Huma jinnutaw ukoll li Simet qatt ma talbet awtorizzazzjoni sabiex tnaqqas it-tariffi.
(81)
Fir-rigward tal-Memorandum Ministerjali tad-19 ta’ Diċembru 1988 (D.C. III Div 32 n 3846) u ċ-ċirkolari Ministerjali sussegwenti nru A/66 tal-10 ta’ Jannar 1989 (maħruġa mill-Uffiċju Proviċjali tal-Vetturi Ċivili bil-Mutur tal-Ministeru ta’ Catanzaro), skont l-awtoritajiet Taljani dawn id-dokumenti ppermettew lill-operaturi tas-servizzi jaġġustaw il-prezzijiet tagħhom għal dawk ta’ Ferrovie dello Stato, u għalhekk kellhom jiġu kkunsidrati fil-kuntest tal-politika nazzjonali usa’ tat-trasport u tal-prezzijiet. L-istess jista’ jingħad fir-rigward tal-ittra tal-Uffiċċju Provinċjali ta’ Catanzaro Nru 7302 tat-3 ta’ Lulju 1992 (imsemmija minn Simet) li ppermettiet lill-operaturi tas-servizzi tal-linja biex iżidu t-tariffi b’6,1 % biex jaddattawhom għall-inflazzjoni f’implimentazzjoni taċ-Ċirkulari Nru 801/92 (26). Fl-ittra, tingħata wkoll l-informazzjoni li l-kumpaniji jistgħu joperaw b’reġim tariffarju differenti, dejjem jekk jagħmlu talba speċifika. L-awtoritajiet Taljani jiddikjaraw li Simet qatt ma ressqet talba dwar dan. Fi kwalunkwe każ, la l-Memorandum Ministerjali tal-1988 u lanqas l-ittra mill-Ministeru tal-1992 ma jikkostitwixxu ċaħda tal-applikazzjoni ta’ Simet għat-terminazzjoni tal-obbligi ta’ servizz pubbliku fir-rigward tat-tariffi.
(82)
L-awtoritajiet Taljani ma jaqblux lanqas ma’ dak li sostniet Simet, jiġifieri li l-punt 2 taċ-ċirkolari nru 3/02 tal-5 ta’ April 2002 juri li t-tariffi għas-servizz bi skeda kienu stabbiliti mill-Ministeru. Din iċ-ċirkulari tipprovdi biss gwida dwar il-modalitajiet tal-konverżjoni tat-tariffi mil-lira għall-euro. Il-fatt li tariffi tas-servizzi tal-linja fuq distanza twila kienu “regolamentati” ma jfissirx li ma kinux stabbiliti mill-operaturi. Dan ifisser pjuttost li dawn kienu stabbiliti minn qabel biex jiġu ppreservati t-trasparenza u l-pubbliċità, f’garanzija tal-passiġġieri, u sussegwentement awtorizzati mis-servizzi Ministerjali relevanti. Billi dawn huma servizzi tal-linja regolari b’offerta indifferenzjata, il-modalitajiet tas-servizzi pprovduti, bħar-rotot, il-waqfiet, l-iskedi u t-tariffi għandhom ikunu magħrufa bil-quddiem, b’differenza ta’ dak li jseħħ fil-każ tas-servizzi okkażjonali. Skont l-awtoritajiet Taljani, l-istess prinċipju japplika fil-livell tal-Unjoni għas-servizzi regolari, irregolati mir-Regolament (KE) Nru 1073/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (27), skont liema t-tariffi jikkostitwixxu parti integrali mill-awtorizzazzjoni tas-servizzi regolari (l-Artikolu 6, il-paragrafu 2, ta’ dak ir-Regolament). Minħabba dan l-obbligu ta’ predeterminazzjoni, l-awtoritajiet Taljani jikkontestaw l-interpretazzjoni ta’ Simet tal-punt 6 tal-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni (28), billi kienu predeterminati (kemm fl-applikazzjoni ta’ Simet kif ukoll fil-konċessjoni mogħtija mill-Ministeru) kemm l-iskedi kif ukoll it-tariffi li jirrigwardaw is-servizzi tar-rotta kkonċeduti.
(83)
F’dak li jirrigwarda d-dimensjoni tal-kumpens mitlub, Simet qed titlob biss “kumpens […] fil-limiti tal-ammonti dovuti”. Skont l-awtoritajiet Taljani, il-kalkoli tal-ispiża sottomessi perjodikament minn Simet huma ġeneriċi, billi jkopru l-attività tan-negozju kollha, u oġġettivament mhux korretti, billi mhumiex ibbażati fuq dejta ċerta, peress li fil-biċċa l-kbira tal-perjodu kkonċernat ma kenitx disponibbli s-separazzjoni tal-kontijiet.
(84)
L-awtoritajiet Taljani jqisu kompletament irrelevanti jekk il-każ jirrigwardax l-għoti ta’ kumpens għal servizz pubbliku (jiġifieri l-applikazzjoni diretta tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69) jew il-konċessjoni ta’ kumpens. Anke jekk wieħed jassumi li l-Kunsill tal-Istat kellu l-intenzjoni li jirrikonoxxi d-dritt ta’ Simet għal kumpens, konklużjoni li skont l-awtoritajiet Taljani la hi ovvja u lanqas awtomatika meta wieħed jaqra s-sentenza 1405/2010 (29), kwalunkwe ħsara mġarrba tista’ tirrigwarda biss it-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku. L-awtoritajiet Taljani jinsistu li ma kien hemm l-ebda impożizzjoni ta’ obbligi bħal dawn fir-rigward ta’ Simet.
(85)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Taljani ma qablux li hu opportun li jikkonċedu l-kumpens għad-danni skont l-Artikolu 41 tal-Kostituzzjoni Taljana. It-trasport tal-passiġġieri permezz ta’ servizzi tal-linja interreġjonali ma jistax jitqies bħala kompletament liberalizzat mill-applikazzjoni sempliċi u diretta tal-Artikolu 41 tal-Kostituzzjoni, billi l-ewwel nett huwa suġġett għal sistema ta’ konċessjonijiet (irregolata mil-liġi Nru 1822/39 u mid-digriet tal-President tar-Repubblika 369/94) u suċċessivament għal sistema ta’ awtorizzazzjonijiet (irregolata mid-Digriet Leġiżlattiv Nru 285/05).
7. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
7.1. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA
(86)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, “kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(87)
Skont l-Artikolu 107(1), il-paragrafu 1, miżura tikkostitwixxi għajnuna jekk il-kundizzjonijiet li ġejjin ikunu ssodisfati kumulattivament:
-
il-vantaġġ għandu jingħata mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat,
-
il-miżura trid tagħti vantaġġ selettiv billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti,
-
il-miżura tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni,
-
geffett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(88)
Il-Kummissjoni se tivvaluta jekk il-kundizzjonijiet kollha ġewx issodisfati.
7.1.1. Ir-riżorsi tal-Istat u l-imputabilità
(89)
Il-Kummissjoni tinnota li s-sentenzi tal-Kunsill tal-Istat jobbligaw lill-Ministeru jħallas kumpens lil Simet għall-forniment ta’ servizzi ta’ trasport interreġjonali bix-xarabank mill-1987 sal-2003 fuq ir-rotot taħt ir-responsabbiltà tal-Istat. Ir-riżorsi għall-ħlas ta’ dan il-kumpens huma dawk disponibbli għall-Ministeru u għalhekk jikkostitwixxu riżorsi tal-Istat. Id-deċiżjoni li jitħallas dan il-kumpens, ordnat mill-qorti, hija imputabbli lill-Istat.
7.1.2. Vantaġġ ekonomiku selettiv
(90)
L-ewwel nett il-Kummissjoni tinnota li Simet twettaq attività ekonomika, jiġifieri trasport tal-passiġġieri, bi ħlas. Għalhekk, Simet trid tiġi kkunsidrata bħala “impriża” skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(91)
Il-konċessjoni tal-miżura għandha titqies bħala selettiva, għaliex tibbenefika minnha biss Simet.
(92)
Fir-rigward tal-kundizzjoni ta’ vantaġġ ekonomiku selettiv konferit, mis-sentenza Altmark jirriżulta li l-kumpens mogħti mill-Istat jew permezz tar-riżorsi tal-Istat bħala kumpens dirett għal servizzi fornuti mill-impriżi riċeventi sabiex iwettqu obbligi ta’ servizz pubbliku ma jagħtix vantaġġ favur l-imsemmija impriżi u għalhekk ma tikkostitwixxix għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1), sakemm ikunu ssodisfati l-erba’ kundizzjonijiet li ġejjin (30):
-
l-ewwel nett, l-impriża benefiċjarja għandha tkun effettivament inkarigata mit-twettiq ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku u dawn l-obbligi għandhom ikunu ddefiniti b’mod ċar;
-
it-tieni, il-parametri li fuq il-bażi tagħhom jiġi kkalkulat il-kumpens iridu jiġu stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti;
-
it-tielet, il-kumpens ma jridx jeċċedi dak li huwa neċessarju sabiex jiġu koperti l-ispejjeż kollha jew parti minnhom li jirriżultaw mit-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku, filwaqt li jittieħed inkunsiderazzjoni d-dħul relatat magħhom kif ukoll profitt raġonevoli għat-twettiq ta’ dawn l-obbligi;
-
ir-raba’, meta l-għażla tal-kumpanija li għandha tingħata l-obbligi ta’ servizz pubbliku ma ssirx fil-kuntest ta’ proċedura ta’ akkwist pubbliku, il-livell ta’ kumpens meħtieġ irid ikun ġie ddeterminat fuq il-bażi ta’ analiżi tal-ispejjeż li impriża tipika, immexxija tajjeb u mgħammra b’mod adegwat b’mezzi tat-trasport sabiex tissodisfa l-ħtiġijiet ta’ servizz pubbliku, kien ikollha ġġorr biex twettaq dawk l-obbligi, filwaqt li jitqies id-dħul rilevanti u marġini tal-qligħ raġonevoli għat-twettiq ta’ dawk l-obbligi.
(93)
Fir-rigward tat-tieni kundizzjoni, il-parametri li fuq il-bażi tagħhom jiġi kkalkulat il-kumpens iridu jiġu stabbiliti bil-quddiem b’mod oġġettiv u trasparenti sabiex jiġi żgurat li ma jagħtux vantaġġ ekonomiku li jiffavorixxi l-impriża benefiċjarja għad-detriment tal-impriżi kompetituri. Madankollu, il-ħtieġa li jiġu stabbiliti parametri ta’ kumpens bil-quddiem ma tfissirx li l-kumpens għandu jkun ikkalkulat skont formula speċifika. Pjuttost, huwa importanti li jkun ċar mill-bidu kif il-kumpens ikun se jiġi determinat.
(94)
Fil-każ preżenti, Simet ma pprovdiet l-ebda evidenza li turi li l-parametri ta’ kumpens għall-forniment tas-servizzi kkonċernati matul il-perjodu in kwistjoni kienu ġew stabbiliti minn qabel b’mod oġġettiv u trasparenti. L-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni li fuqhom qed tibbaża ruħha Simet biex tipprova li għandha obbligu ta’ servizz pubbliku jispeċifikaw pjuttost li l-forniment tas-servizz ma jagħti lill-operatur l-ebda dritt għal benefiċċji jew kumpens tal-ebda tip u li s-servizz jiġi eżerċitat għar-riskju tal-impriża li twettqu. Huwa għal din ir-raġuni li s-sentenza 1405/2010 tal-Kunsill tal-Istat speċifikat li dan il-kumpens għandu jiġi kkalkulat fuq il-bażi ta’ dejta ċerta derivata mill-kontijiet tal-kumpanija. Fin-nuqqas ta’ parametri ta’ kumpens stabbiliti minn qabel, kwalunkwe kalkolu ta’ dan it-tip, bħall-kalkoli li jinsabu fir-rapport inizjali u fir-rapport tal-maġġoranza huwa neċessarjament u esklussivament fuq stimi ex post tal-ispejjeż netti sostnuti mill-forniment tas-servizzi tal-linja interreġjonali kkonċernati. Għalhekk, fil-każ preżenti, it-tieni kundizzjoni tas-sentenza Altmark ma ġietx issodisfata.
(95)
Billi s-sentenza Altmark tistipula li l-erba’ kundizzjonijiet iridu jiġu ssodisfati kumulattivament sabiex tiġi eskluża l-eżistenza ta’ vantaġġ ekonomiku fil-każ li jingħata kumpens lil impriża minħabba obbligi ta’ servizz pubbliku imposti fuqha, ma hemm l-ebda raġuni għaliex il-Kummissjoni għandha tivvaluta jekk, fil-każ preżenti, it-tliet kundizzjonijiet l-oħra ġewx rispettati. Konsegwentement, il-ħlas tal-kumpens favur Simet għall-forniment ta’ servizzi interreġjonali ta’ trasport bix-xarabank għall-perjodu 1987-2003 jagħti lil din il-kumpanija vantaġġ ekonomiku selettiv.
7.1.3. Tfixkil tal-kompetizzjoni u effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(96)
Fir-rigward ta’ dawn iż-żewġ kriterji, jeħtieġ li jkun verifikat jekk il-miżura notifikata tistax tfixkel il-kompetizzjoni tant li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(97)
Kif indikat fis-sentenza tagħha Altmark (31), mill-1995 bosta Stati Membri fetħu xi swieq tat-trasport urban, suburban jew reġjonali għall-kompetizzjoni minn impriżi minn Stati Membri oħra u hemm diversi eżempji ta’ impriżi tat-trasport ta’ Stat Membru li jeżerċitaw attivitajiet fi Stat Membru ieħor. Din ix-xejra hija partikolarment evidenti fil-qasam tas-servizzi tal-linja interreġjonali bħal dawk ipprovduti minn Simet. Għaldaqstant, kwalunkwe kumpens mogħti lil Simet għandu jitqies li huwa kapaċi jfixkel il-kompetizzjoni fil-forniment ta’ servizzi ta’ trasport bil-karozzi tal-linja interreġjonali u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri peress li jaffettwa ħażin il-possibbiltà għall-impriżi tat-trasport stabbiliti fi Stati Membri oħra biex joffru s-servizzi tagħhom fl-Italja u jsaħħaħ il-pożizzjoni fis-suq ta’ Simet.
(98)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li Simet hija attiva fuq swieq oħra, bħas-suq għal servizzi tal-ivvjaġġar internazzjonali, servizzi turistiċi u servizzi ta’ kiri ta’ xarabanks bis-sewwieq u għaldaqstant hija f’kompetizzjoni ma’ kumpaniji oħra fl-Unjoni li joperaw f’dawn is-swieq. Kwalunkwe kumpens mogħti lil Simet neċessarjament ifixkel ukoll il-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri f’dawn is-swieq.
(99)
Għalhekk, fil-fehma tal-Kummissjoni, il-miżura nnotifikata tfixkel il-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
7.1.4. Konklużjoni
(100)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura nnotifikata tikkostitwixxi għajnuna skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
7.2. EŻENZJONI MIR-REKWIŻIT TAN-NOTIFIKA SKONT IR-REGOLAMENT (KEE) NRU 1191/69
(101)
Fuq il-bażi tar-raġunament tal-Kunsill tal-Istat, Simet kisbet id-dritt ta’ kumpens għall-għoti tas-servizzi ta’ trasport ikkonċernati meta wettqet dawn is-servizzi. Dan ir-raġunament jimplika li l-ħlasijiet għall-Kumpens kienu eżentati mill-proċedura ta’ notifika obbligatorja, skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 17(2) tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69; li kieku ma kienx hekk, minħabba nuqqas ta’ notifika ta’ kumpens, din kienet tkun illegali peress li tmur kontra d-dispożizzjonijiet tat-Trattat dwar l-għajnuna mill-Istat.
(102)
Dan għaliex skont l-Artikolu 17(2) ta’ dak ir-Regolament, il-kumpens li jirriżulta mill-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandhom ikunu eżenti mill-proċedura ta’ informazzjoni preliminari li tinsab fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat, u għalhekk mill-obbligu ta’ notifika minn qabel. Kif wieħed jista’ jara mis-sentenza Combus, il-kunċett ta’ “kumpens għal obbligi ta’ servizz pubbliku”, fis-sens ta’ din id-dispożizzjoni għandu jkun interpretat b’mod restrittiv ħafna (32). L-eżenzjoni mir-rekwiżit tan-notifika stipulata fl-Artikolu 17(2) tikkonċerna biss il-kumpens għal obbligi ta’ servizz pubbliku imposti unilateralment fuq impriża, skont l-Artikolu 2 ta’ dak ir-Regolament, li għandu jkun ikkalkulat bl-użu tal-metodu deskritt fl-Artikoli 10 sa 13 tal-istess Regolament (il-metodu komuni ta’ kumpens) u ma għandhiex tapplika għall-kuntratti ta’ servizz pubbliku definiti fl-Artikolu 14. Il-kumpens imħallas skont kuntratt ta’ servizz pubbliku, kif definit fl-Artikolu 14 tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69, li jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, għandu jiġi nnotifikat lill-Kummissjoni qabel jitwettaq. In-nuqqas ta’ notifika jwassal li dan il-kumpens jitqies bħala għajnuna implimentata b’mod illegali.
(103)
Sabiex jiġi ddeterminat jekk, f’dan il-każ, l-Artikolu 17(2) attwalment jeħlisx lill-awtoritajiet Taljani mill-obbligu ta’ notifika minn qabel, huwa għalhekk meħtieġ, l-ewwel nett, li jiġi stabbilit jekk l-awtoritajiet Taljani fil-fatt imponewx unilateralment obbligu ta’ servizz pubbliku fuq Simet u, it-tieni, jekk il-kumpens mogħti għal dawn l-obbligi tas-servizz huwiex konformi mar-Regolament (KEE) Nru 1191/69. Il-Kummissjoni se teżamina ż-żewġ kwistjonijiet waħda wara l-oħra.
7.2.1. L-awtoritajiet Taljani imponew unilateralment obbligu ta’ servizz pubbliku fuq Simet?
(104)
Skont Simet (33), l-impożizzjoni unilaterali ta’ obbligu ta’ servizz pubbliku tista’ tintgħaraf mill-ispeċifikazzjonijiet li jikkonċernaw il-modalitajiet tas-servizzi li għandhom ikunu pprovduti skont il-konċessjonijiet maħruġa għal kull rotta speċifika tal-linja interreġjonali, mill-impożizzjoni ta’ tariffi mill-Ministeru u miċ-ċaħdiet ta’ dan tal-aħħar fir-rigward ta’ talbiet għal emendi għal servizzi eżistenti jew tal-għoti ta’ servizzi ġodda.
(105)
Madankollu, skont l-informazzjoni pprovduta, il-Kummissjoni tinnota li Simet ma wrietx b’mod konvinċenti li l-awtoritajiet Taljani imponew unilateralment obbligu ta’ servizz pubbliku.
(106)
L-ewwel nett, l-inizjattiva ta’ Simet li titlob it-tiġdid tal-ispeċifikazzjonijiet ta’ konċessjoni għal kull waħda mis-16-il sena tal-perjodu kkunsidrat ma tistax tiġi rikonċiljata ma’ impożizzjoni unilaterali ta’ obbligu ta’ servizz pubbliku. L-għan ta’ dawn l-ispeċifikazzjonijiet kien li jagħti lil Simet id-dritt esklussiv li tipprovdi s-servizzi in kwistjoni għall-perjodu kkunsidrat. Minkejja l-fatt li kull wieħed minn dawn l-ispeċifikazzjonijiet jistipula li l-eżerċizzju ma kienx soġġett għal kumpens u kellu jiġi eżerċitat għar-riskju tal-operatur kummerċjali, Simet ripetutament talbet għall-estensjoni ta’ dawn id-drittijiet.
(107)
It-tieni, il-fatt li l-ispeċifikazzjonijiet stabbilixxew it-tariffi, ir-rotot jew il-frekwenza tal-vjaġġi u l-iskedar tas-servizz ma jfissirx neċessarjament li, bħala riżultat tal-konċessjonijiet, ġew imposti obbligi unilaterali ta’ servizz pubbliku fuq Simet. Meta wieħed iqis li s-servizzi pprovduti kienu servizzi regolari tal-linja, kien hemm il-ħtieġa li l-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni, li taw lil Simet id-dritt esklussiv li tipprovdi dawn is-servizzi, jispeċifikaw minn qabel il-modalitajiet tas-servizzi li kellhom jiġu pprovduti. Ma ġiet prodotta l-ebda evidenza li turi li ġew preżentati, sabiex jemendaw dawn il-karatteristiċi, talbiet formali li wara ġew rifjutati mill-Ministeru, u Simet lanqas ma pprovdiet evidenza li turi li l-kundizzjonijiet imsemmija hawn fuq ġew imposti unilateralment mill-awtoritajiet Taljani u mhux proposti mill-operatur, bħala kundizzjoni għad-dritt li toffri s-servizzi fuq bażi esklussiva, u sussegwentement awtorizzati mill-Ministeru.
(108)
It-tielet, fir-rigward tal-allegat obbligu tat-trasport ta’ oġġetti postali, Simet ma pprovdiet l-ebda evidenza dwar servizzi tassew mogħtija u dwar l-ispejjeż netti li rriżultaw minnhom, u lanqas ma pprovdiet l-ebda evidenza li hija qatt ikkontestat il-klawżoli tal-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni dwar it-trasport ta’ oġġetti postali. Dan jista’ jfisser li l-forniment ta’ dawn is-servizzi ma kienx imur kontra l-interessi kummerċjali tal-kumpanija jew li din tal-aħħar kienet tqisu rimunerazzjoni ġusta għad-dritt li teżerċita servizzi ta’ trasport interreġjonali fuq bażi esklussiva.
(109)
Ir-raba’, fir-rigward tat-tariffi li setgħet titlob Simet għas-servizzi tat-trasport tal-passiġġieri, anke jekk l-awtoritajiet Taljani jirrikonoxxu li sal-2001 kien hemm fil-fatt regoli nazzjonali li jistabbilixxu l-linji ġenerali tas-sistema tal-prezzijiet tas-servizzi tat-trasport bix-xarabank bħala parti minn politika usa’ nazzjonali tat-trasport u tal-prezzijiet (34), l-operaturi setgħu jippreżentaw applikazzjoni speċifika sabiex japplikaw tariffa differenti. Dan huwa ċar mill-ittra ministerjali msemmija minn Simet (35). Il-Kummissjoni tinnota, madankollu, li Simet ma pprovdiet l-ebda evidenza biex turi li kienet ippreżentat talba bħal din lill-awtoritajiet Taljani, u lanqas li l-Ministeru qatt ċaħad applikazzjonijiet għal modifika tat-tariffi matul il-perjodu 1987-2003.
(110)
Għall-kuntrarju ta’ dak li qed issostni Simet, il-fatt li t-tariffi tas-servizzi tal-linja fuq distanza twila kienu “approvati” mill-Uffiċċju Provinċjali tal-Vetturi Ċivili bil-Mutur tal-Ministeru (36) u li ċ-Ċirkolari nru 3/02 tal-5 ta’ April 2002 (37) irreferiet għal tariffi “regolamentati” ma jfissirx li dawn it-tariffi ma kinux inizjalment stabbiliti mill-operaturi. L-użu ta’ dawn it-termini jfisser pjuttost li t-tariffi kienu sempliċiment stabbiliti minn qabel biex jiġu ppreservati t-trasparenza u l-pubbliċità, f’garanzija tal-passiġġieri, u sussegwentement awtorizzati mis-servizzi Ministerjali relevanti.
(111)
Fi kwalunkwe każ, dawn it-tipi ta’ miżuri ma jikkostitwux, fis-sens tal-Artikolu 2(5), tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69, “obbligu tariffarju”, li kien ikun suġġett għall-metodu komuni ta’ kumpens. Obbligu tariffarju jfisser esklussivament “obbligu impost fuq intrapriżi tat-trasport li japplikaw rati fissi jew approvati minn xi awtorita’ pubblika li huma kontra l-interessi kummerċjali tal-impriża u li jirriżultaw mill-impożizzjoni ta’ dispożizzjonijiet ta’ tariffi speċjali, jew minn ċaħda li jiġu mmodifikati”. Id-definizzjoni ta’ obbligu tariffarju ma tapplikax “fir-rigward ta’ obbligi li jirriżultaw minn miżuri ġenerali ta’ politika ta’ prezzijiet li tapplika għall-ekonomija kollha b’mod ġenerali jew għall-miżuri meħuda fir-rigward ta’ rati ta’ trasport u kondizzjonijiet b’mod ġenerali bil-għan li jiġi organizzat is-suq tat-trasport jew parti minnu”.
(112)
Fl-aħħar nett, f’dak li jirrigwarda ċ-ċaħdiet tal-Ministeru ppreżentati minn Simet, il-Kummissjoni tosserva li dawn it-talbiet kienu ta’ natura espansjonista li ma kinux jirrigwardaw modifiki għall-modalitajiet tal-forniment tas-servizzi eżistenti. Espansjoni tas-servizzi mhux dejjem kienet possibbli minħabba l-mod kif il-Liġi Nru 1822/39 tirregola l-funzjonament tas-servizzi tal-linja tat-trasport tal-passiġġieri. Fil-fatt, kien possibbli li jingħataw konċessjonijiet għal servizzi ġodda jew sabiex jiġi estiż l-ambitu ta’ dawk eżistenti sakemm dawn il-konċessjonijiet ma jkollhomx impatt fuq id-drittijiet ta’ operaturi oħra tal-linja. Għalhekk, ir-rifjut għall-ftuħ ta’ servizzi ġodda jew li ssir espansjoni ta’ programmi eżistenti kien ir-riżultat ta’ azzjoni mmirata lejn ir-rikonċiljazzjoni tal-interessi tal-operaturi ekonomiċi differenti, aktar milli l-konsegwenza ta’ impożizzjoni ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku, kif iddikjarat Simet.
(113)
Għaldaqstant, Simet ma wrietx li l-awtoritajiet Taljani imponewlha unilateralment obbligu ta’ servizz pubbliku.
7.2.2. Il-kumpens għal dan l-obbligu huwa konformi mar-Regolament (KEE) Nru 1191/69?
(114)
Fi kwalunkwe każ, ukoll jekk wieħed jipotizza li ġiet ippruvata b’xi mod l-impożizzjoni unilaterali tal-obbligi ta’ servizz pubbliku, il-kumpens għal dawn is-servizzi għandu xorta waħda jkun konformi mal-metodu komuni ta’ kumpens (taqsima IV) tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 biex tkun eżentata mill-obbligu tan-notifika minn qabel skont l-Artikolu 17(2) tal-istess Regolament. Il-Kummissjoni ma tqisx li din il-kundizzjoni seħħet.
(115)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tinnota li l-Artikolu 10 tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 jistipula, inter alia, fir-rigward tal-obbligu li wieħed jopera jew li jġorr, li l-ammont ta’ kumpens għandu jkun daqs id-differenza bejn it-tnaqqis tal-ispejjeż u t-tnaqqis fid-dħul ta’ kumpanija li jista’ jirriżulta, għall-perjodu ta’ żmien ikkonċernat, billi jiġi kkanċellat l-obbligu inkwistjoni jew parti minnu. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li, skont is-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawża Antrop, ir-rekwiżiti ta’ din id-dispożizzjoni ma jiġux sodisfatti meta “mhuwiex possibbli li tiġi stabbilita, b’dejta ċerta tal-kontabilità [tal-kumpanija], id-differenza bejn l-ispejjeż attribwibbli għall-parti tal-attivitajiet fil-qasam soġġett għall-għoti tal-konċessjoni rispettiva u d-dħul korrispondenti u, konsegwentement, mhuwiex possibbli li wieħed jikkalkula l-ispiża addizzjonali li tirriżulta [lil din il-kumpanija] mill-eżekuzzjoni tal-obbligi ta’ servizz pubbliku” (38).
(116)
Minbarra dan, sa mill-1 ta’ Lulju 1992, ir-Regolament (KEE) Nru 1191/69, fl-Artikolu 1(5)(a), kien jobbliga lill-impriżi tat-trasport li ma joperawx biss servizzi suġġetti għall-obbligi tas-servizz pubbliku, iżda wkoll attivitajiet oħra li jwettqu servizz pubbliku: i) li jisseparaw il-kontijiet li jikkorrispondu ma’ kull waħda mill-attivitajiet ta’ operazzjoni u jaqsmu l-partijiet relattivi tal-kapital fuq il-bażi tan-normi kontabbli fis-seħħ u ii) jikkumpensaw l-ispejjeż bid-dħul mill-operazzjoni u l-ħlasijiet mingħand l-awtoritajiet, mingħajr il-possibilità ta’ trasferiment minn jew lejn setturi oħra ta’ attività tal-impriża.
(117)
Fil-każ preżenti, Simet ma adottatx separazzjoni effettiva tal-kontijiet għas-servizzi differenti li pprovdiet sal-2002. Minbarra dan, wieħed jista’ jiddubita mill-validità tal-kontijiet analitiċi għas-snin 2002 u 2003, rigward is-separazzjoni tal-kontijiet, billi ma ġiex ippruvat li din il-kontabilità intużat mill-korpi ta’ tmexxija tal-kumpanija biex jikkontrollaw l-attivitajiet tagħha. Għalhekk l-Artikolu 10 ma ġiex issodisfat.
(118)
It-tieni, Simet ma wrietx li “l-iżvantaġġi ekonomiċi […] ġew determinati b’kunsiderazzjoni għar-riperkussjonijiet tal-obbligu fuq l-attività kumplessiva tal-impriża” (l-Artikolu 5(1) tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69), u lanqas ma ġie rispettat ir-rekwiżit li jipprevedi li jiġi stabbilit minn qabel l-ammont tal-kumpens (l-Artikolu 13 tar-Regolament), kif muri fit-Taqsima 7.1.2.
(119)
Fl-aħħar nett, il-perjodu ta’ kumpens tal-miżura nnotifikata huwa dak bejn l-1987 u l-2003. Madankollu, il-metodu komuni tal-kumpens kien applikat għas-servizzi tal-karozzi tal-linja interreġjonali biss sa Lulju 1992 u sussegwentement kien limitat għal “servizzi tal-passiġġieri urbani, suburbani jew reġjonali”, fuq il-bażi tar-Regolament (KEE) Nru 1893/91 (39). Id-definizzjoni ta’ “servizzi reġjonali” pprovduta mir-Regolament (KEE) Nru 1191/69 (“servizzi ta’ trasport operati biex jilħqu l-ħtiġijiet ta’ trasport ta’ reġjun”) ma tistax tkun estiża biex tkopri s-servizzi ta’ trasport kollha li jissodisfaw il-ħtiġiet tal-popolazzjoni ta’ reġjun, u għalhekk tkopri wkoll dawk interreġjonali. Fil-fatt, interpretazzjoni daqstant wiesgħa kienet tagħmel ir-Regolament ineffiċjenti ħafna, peress li l-Istati Membri kienu awtorizzati li ma japplikawhx għal impriżi li l-attivitajiet tagħhom kienu limitati esklussivament għal “servizzi tal-passiġġieri urbani, suburbani jew reġjonali” (40).
(120)
Għalhekk, il-Kummissjoni tinnota li l-kumpens innotifikat ma jikkonformax mal-metodu komuni ta’ kumpens stabbilit fir-Regolament (KEE) Nru 1191/69.
7.2.3. Konklużjoni dwar l-eżenzjoni mill-obbligu tan-notifika
(121)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kumpens li l-Kunsill tal-Istat iqis bħala dovut lil Simet għall-forniment ta’ servizzi ta’ karozzi tal-linja interreġjonali fil-perjodu 1987-2003 ma kienx eżenti mill-proċedura ta’ notifika minn qabel abbażi tal-Artikolu 17(2) tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69.
7.3. IL-KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA
(122)
Billi ma ġiex ippruvat li l-ħlasijiet bħala kumpens kienu eżenti mill-proċedura ta’ notifika minn qabel skont l-Artikolu 17(2) tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69, se jkun neċessarju li tiġi eżaminata l-kompatibilità tagħhom mas-suq intern, billi huwa meqjus li jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, kif indikat fit-Taqsima 7.1.
(123)
Il-Kummissjoni ssostni li l-eżami tal-kompatibilità tal-miżura nnotifikata jrid isir skont ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007, li daħal fis-seħħ fit-3 ta Diċembru 2009 u ħassar ir-Regolament (KEE) Nru 1191/69, billi din hija l-leġiżlazzjoni fis-seħħ fil-mument tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni (41). Hija tinnota, f’dan ir-rigward li l-kumpens mogħti lil Simet mill-Kunsill tal-Istat għadu ma tħallasx, u għalhekk id-data li fiha jseħħu l-effetti tal-għajnuna ppjanata tikkoinċidi mal-mument li fih il-Kummissjoni tadotta deċiżjoni dwar il-kompatibbiltà ta’ din l-għajnuna mas-suq intern (42). Barra dan, huwa dubjuż jekk konċessjoni irrevokabbli ta’ dritt għal dan il-kumpens ingħatatx lil Simet qabel is-sentenza 1405/2010 mogħtija mill-Kunsill tal-Istat fid-19 ta’ Marzu 2010, li effettivament tobbliga lill-Istat Taljan sabiex jagħmel dawn il-pagamenti lill-impriża. Kif spjegat fil-punt (94), l-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni li fuqhom qed tibbaża ruħha Simet biex tipprova li għandha obbligu ta’ servizz pubbliku jispeċifikaw li l-forniment tas-servizz ma kien jagħti lill-operatur l-ebda dritt għal sussidju jew kumpens tal-ebda tip u li s-servizz kellu jiġi eżerċitat għar-riskju tal-impriża li twettqu. Fl-aħħar nett, għandu jiġi nnutat li l-ammont ta’ kumpens li jrid jitħallas lil Simet għadu ma ġiex deċiż mill-Kunsill tal-Istat.
(124)
Ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 jirregola l-għoti ta’ kuntratti ta’ servizz pubbliku, kif definiti fl-Artikolu 2(i) tagħha, fis-settur tat-trasport tal-passiġġieri bit-triq u bil-ferrovija. Skont l-Artikolu 9(1) ta’ dak ir-Regolament, “kumpens għal servizz pubbliku għall-operat ta’ servizzi pubbliċi tat-trasport […] mħallsa skont dan ir-Regolament għandu jkun kompatibbli mas-suq [intern]. Tali kumpens għandu jkun eżenti mill-ħtieġa ta’ notifika minn qabel imniżżla fl-Artikolu 88(3) tat-Trattat”.
(125)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tqis li l-kumpens notifikat ma jkunx konformi mal-kundizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007. Għalhekk ma jistax jiġi ddikjarat bħala kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 9(1) ta’ dak ir-Regolament.
(126)
B’mod partikolari, il-Kummissjoni tosserva li, ukoll li kieku l-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni kellhom jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-Artikolu 2(i) tar-Regolament (KE) Nru 1370/07 f’dak li jirrigwarda d-definizzjoni ta’ kuntratt ta’ servizz pubbliku, xorta waħda ma ġiet irrispettata l-ebda waħda mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 4 tar-Regolament, li jistabbilixxi l-kontenut obbligatorju tal-kuntratti ta’ servizz pubbliku u r-regoli ġenerali. L-Artikolu 4(1)(b), pereżempju, jistipula li l-parametri li fuq il-bażi tagħhom jiġi kkalkulat il-kumpens iridu jiġu stabbiliti bil-quddiem b’mod oġġettiv u trasparenti sabiex jiġi evitat kumpens żejjed, u l-Artikolu 4(1)(c) u l-Artikolu 4(2), jiddeterminaw il-modalitajiet għall-allokazzjoni tal-ispejjeż u tad-dħul. Kif muri fit-taqsima 7.1.2, mill-eżami tat-tieni kriterju tas-sentenza Altmark li sar mill-Kummissjoni, l-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni kkonċernata kienu jispeċifikaw li l-forniment tas-servizz ma kienx jagħti lill-operatur l-ebda dritt għal benefiċċji jew kumpens tal-ebda tip u li s-servizz kellu jiġi eżerċitat għar-riskju tal-operatur kummerċjali. Din l-esklużjoni ta’ kumpens bilfors timplika li l-parametri ta’ kumpens ma ġewx stabbiliti minn qabel, u għalhekk ma kienx irrispettat l-Artikolu 4 tar-Regolament.
(127)
Minbarra dan, l-Artikolu 6(1) jistabbilixxi li, fil-każ ta’ kuntratti ta’ servizz pubbliku aġġudikati b’mod dirett, il-kumpens irid ikun konformi mad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 u d-dispożizzjonijiet stabbiliti fl-anness, sabiex jiġi ggarantit li huwa ma jmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju biex jiġi ssodisfat l-obbligu ta’ servizz pubbliku. Dan l-anness jesiġi, fost l-oħrajn, is-separazzjoni tal-kontijiet (punt 5) u jistabbilixxi l-modalitajiet sabiex jiġi stabbilit l-ammont massimu ta’ kumpens.
(128)
Kif osservat fil-punt (115), għal parti kbira mill-perjodu li kien l-oġġett tan-notifika (mill-1987 sal-2001), Simet ma kenitx adottat separazzjoni effettiva tal-kontijiet, u wkoll il-validità tal-kontijiet analitiċi tista’ titqiegħed f’dubju. Huwa għalhekk impossibbli li jiġi ppruvat li, ikun xi jkun il-kumpens li finalment jingħata, dan ma jaqbiżx l-ammont li jikkorrispondi għall-effett finanzjarju nett ekwivalenti għat-total tal-effetti, pożittivi jew negattivi, tat-twettiq tal-obbligu ta’ servizz pubbliku fuq l-ispejjeż u d-dħul tal-operatur tas-servizz pubbliku (il-punt 2 tal-Anness).
(129)
Barra minn hekk, fin-nuqqas ta’ parametri ta’ kumpens stabbiliti minn qabel, kull tqassim tal-ispejjeż irid bilfors isir ex post abbażi ta’ suppożizzjonijiet arbitrarji, kif sar fir-rapport inizjali tal-maġġoranza. Madankollu, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta s-suppożizzjonijiet użati fir-rapport tal-maġġoranza, skont liema kull servizz li sar mill-impriża għandu neċessarjament jirrappreżenta l-istess proporzjon tal-ispejjeż u d-dħul f’kull sena partikolari. Barra minn hekk, peress li kalkolu ex-post neċessarjament jirriżulta f’kumpens sħiħ tal-ispejjeż imġarrba fl-għoti tas-servizz, il-Kummissjoni tqis li rata ta’ dħul fuq il-kapital proprju tar-rata swap relevanti b’żieda ta’ 100 punt bażi, użata kemm fir-rapport inizjali, kif ukoll fir-rapport tal-maġġoranza, mhix ġeneralment ikkunsidrata bħala riferiment adegwat biex jiġi kkalkulat il-profitt raġonevoli.
(130)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis li l-kumpens deċiż mill-Kunsill tal-Istat, li ma kienx previst mill-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni, ma jitħallasx f’konformità mar-Regolament (KE) Nru 1370/2007, u li għalhekk il-miżura nnotifikata hija inkompatibbli mas-suq intern.
(131)
Fl-aħħar nett, fir-rigward ta’ dak li sostniet Simet, jiġifieri li s-sentenza 1405/2010 tal-Kunsill tal-Istat ma tirrigwardax il-konċessjoni ta’ kumpens għal obbligi ta’ servizz pubbliku abbażi tar-Regolament tal-Kunsill applikabbli, iżda tirrappreżenta ħlas tad-danni għal ksur tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 li tiġi mill-impożizzjoni unilaterali illeċita preżunta ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku skont l-Artikolu 1(3) u l-Artikolu 1(5), tal-istess Regolament, il-Kummissjoni tosserva li, filwaqt li ma hemm l-ebda riferiment għar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 fil-parti operattiva tas-sentenza 1405/2010, din tal-aħħar tagħmel riferement għad-dritt ta’ Simet li tirċievi, skont l-Artikoli 6, 10 u 11 tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69, somom bħala kumpens li l-ammont tagħhom irid jiġi stabbilit mill-amministrazzjoni abbażi ta’ dejta ċerta (43). Barra minn hekk, fis-sentenza tiegħu 1405/2010, l-istess Kunsill tal-Istat irrifjuta l-applikazzjoni għal kumpens ta’ Simet, li hija kellha l-intenzjoni li jkopri d-danni li kienu għadhom mhux koperti mill-kumpens li kellu jingħata, kif ukoll ir-rikors għal arrikkiment mhux ġustifikat, fid-dawl tal-ilqugħ tat-talba prinċipali ta’ kumpens skont ir-Regolament (KEE) Nru 1191/69 (44). Għaldaqstant, fil-punt 3.3 tas-sentenza, il-Kunsill tal-Istat jiddikjara li: “L-ebda pretensjoni ta’ kumpens ippreżentata mill-appellant ma tista’, f’dan l-istadju, tiġi milqugħa, billi biss fl-eżitu ta’ din id-determinazzjoni, min-naħa tal-amministrazzjoni, jista’ eventwalment jirriżulta dannu residwu mhux kopert minn din id-determinazzjoni, li jrid ikun ikkalkulat u ppruvat mill-kumpanija interessata”.
(132)
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-għoti ta’ kumpens favur Simet għall-allegata impożizzjoni unilaterali illeċita ta’ obbligi ta’ servizz pubbliku mill-awtoritajiet Taljani ikkalkulata abbażi tal-metodu komuni ta’ kumpens skont ir-Regolament (KEE) Nru 1191/69, ikun jikser l-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat. Dan huwa għaliex huwa jipprovdi għal Simet eżattament l-istess riżultat bħal li tingħata kumpens għal obbligi ta’ servizz pubbliku għall-perjodu kkunsidrat, minkejja l-fatt li l-ispeċifikazzjonijiet tal-konċessjoni li tirregola s-servizzi inkwistjoni ma kinux meħlusa mill-obbligu ta’ notifika minn qabel, u lanqas ma kienu jissodisfaw ir-rekwiżiti sostantivi tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 jew tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007, kif muri aktar ‘il fuq. Id-disponibbiltà ta’ din il-konċessjoni għalhekk tippermetti li effettivament jiġu evitati r-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat u l-kundizzjonijiet stabbiliti mil-leġiżlatur tal-Unjoni, skont liema l-awtoritajiet kompetenti, meta jimponu jew jinnegozjaw obbligi ta’ servizz pubbliku, jikkumpensaw lill-operaturi rispettivi tagħhom għall-ispejjeż imġarrba bi tpattija għat-twettiq tal-obbligi ta’ servizz pubbliku. Fl-aħħar nett, kif iddikjarat hawn fuq, l-ispeċifikazzjonjiet tal-konċessjoni li abbażi tagħha Simet ipprovdiet is-servizzi ta’ trasport ma kienu jipprevedu l-ħlas tal-ebda kumpens finanzarju. Simet qablet li tipprovdi servizzi taħt il-kundizzjonijiet stabbiliti f’dawk il-konċessjonijiet għar-riskju tagħha stess.
(133)
Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument ta’ Simet li s-sentenza 1405/2010 tal-Kunsill tal-Istat tirrappreżenta ħlas ta’ danni għal ksur tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69 pjuttost milli konċessjoni ta’ kumpens għal obbligi ta’ servizz pubbliku.
8. KONKLUŻJONIJIET
(134)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura nnotifikata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, inkompatibbli mas-suq intern.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-ħlasijiet ta’ kumpens favur Simet innotifikati mill-awtoritajiet Taljani jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Din il-miżura ma kenitx eżenti mill-ħtieġa ta’ notifika minn qabel skont l-Artikolu 17(2) tar-Regolament (KEE) Nru 1191/69.
L-għajnuna mill-Istat hija inkompatibbli mas-suq intern, għax ma ġewx irrispettati l-kundizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007. Għalhekk l-awtoritajiet Taljani ma jistgħux jimplimentaw din l-għajnuna.
Artikolu 2
Ir-Repubblika Taljana hija d-destinatarja ta’ din id-Deċiżjoni.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Ottubru 2013.