РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 470/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 28 ноември 2013 г. с Регламент (ЕС) № 1205/2013 („регламента за временните мерки“) (2) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република.
(2)
Процедурата започна на 28 февруари 2013 г. по повод на жалба от името на производители, представляващи повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза (3).
(3)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“, или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („оповестяване на предварителните заключения“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своето гледище относно предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима във връзка с изготвянето на окончателните ѝ констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамеряваше да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР), както и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито (оповестяване на окончателните заключени“). На страните беше даден срок, в който евентуално да представят своите коментари във връзка с оповестените окончателни заключения.
(7)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
3. Извадка
(8)
Един производител износител заяви, че общият брой на производителите от Съюза не е ясно посочен в съображения 7, 11 и 75 от регламента за временните мерки. В това отношение Комисията потвърждава, че общо осем производители от Съюза заявиха своя интерес и са извършвали стопанска дейност по време на РП. С едно изключение, идентичността на производителите от Съюза не беше разкрита. В отговора си на документа, с който бяха оповестени окончателните заключения, жалбоподателят посочи, че трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass) са прекратили дейността си и че четвърто дружество (Saint Gobain) значително е намалило производството си.
(9)
При липсата на други коментари по отношение на методиката на съставяне на извадката от производители износители от КНР и производители от Съюза, временните констатации в съображения 7-24 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(10)
След приемането на регламента за временните мерки бе проведено посещение за проверка на място в помещенията на втори оказал съдействие ползвател, а именно Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
5. Процедурни права
(11)
Един производител износител заяви, че предоставената му информация при оповестяването на предварителните заключения е недостоверна, по-специално що се отнася до дъмпинга, подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата. Поради недостоверността на посочената по-горе информация той заяви, че е бил лишен от основните си права на защита, гарантирани по силата на Регламент (ЕО) № 1225/2009 (основния регламент), антидъмпинговото споразумение на СТО и Хартата на основните права на Европейския съюз.
(12)
Що се отнася до изчисляването на дъмпинговия марж, въпросният производител износител заяви, че при оповестяването на предварителните заключения не е била предоставена по-подробна информация за сумата на корекциите, приложени върху разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло (вж. съображение 64 от регламента за временните мерки), нито за разходите за реализация, за общите и административните разходи и за печалбата в процентно изражение.
(13)
Това искане беше прието и Комисията разгласи допълнителна информация. В случаите, в които не беше възможно да се предоставят точни данни от съображения за поверителност, същите бяха разгласени в определени диапазони.
(14)
След оповестяването на окончателните заключения въпросният производител износител заяви, че разгласените данни са все още недостатъчни, и по-конкретно изтъкна, че остава неизяснен въпросът дали при корекцията, приложена върху разходите за нанасяне на покритие, са взети предвид разходите за еднолицево или двулицево покритие, или и за двата вида покритие едновременно.
(15)
Както е пояснено в съображение 68 по-долу, не бяха представени доказателства от заинтересованите страни, които да свидетелстват за наличието на съществена разлика в производствените разходи за слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Поради това при изчисляването на размера на корекцията Комисията не направи разграничение между слънцезащитното стъкло с еднолицево и с двулицево покритие.
(16)
Що се отнася до вредата, същият производител износител се оплака, че в специално адресирания до него документ във връзка с оповестяването на заключенията продажните цени и целевите цени на производителите от Съюза за два от общо петте вида от въпросния продукт са били придружени от означението „с ограничен достъп (Limited)“ или са били предоставени в определен диапазон от съображения за поверителност.
(17)
Дружеството също така изтъкна, че в конкретния случай е налице висока степен на поверителност, поради което е известно името само на един от включените в извадката производители от Съюза. Вследствие на това дружеството изрази мнение, че дори ако за някои видове от продукта информацията се отнася само до данните за един или двама производители от Съюза, по никакъв начин не би било възможно да се идентифицират тези дружества и в резултат на това - да се даде значително конкурентно предимство на производителя износител спрямо който и да било негов конкурент от Съюза, било то самостоятелно дружество или група от дружества.
(18)
В съответствие с член 20 от основния регламент Комисията действително е длъжна да разгласи след временните мерки подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, на основата на които са въведени тези мерки. По силата на член 19 от основния регламент обаче Комисията също така е длъжна да третира като поверителна всяка информация, която е такава по своя характер или се предоставя на поверителна основа.
(19)
В конкретния случай действителните продажни цени и целеви цени на производителите от Съюза за два вида от продукта или са били премахнати, или са били дадени в определен диапазон, защото източници на информацията за един от видовете на продукта са единствено един или двама производители от Съюза. Освен това широкоизвестен факт в този сектор е, че този конкретен вид продукт не се произвежда от други производители от Съюза. Вследствие на това Комисията счита тази информация за поверителна по своя характер, тъй като разгласяването ѝ би дало значително конкурентно предимство на конкурентите и/или би имало осезаем неблагоприятен ефект за дружеството(ата), предоставящо(и) информацията. Освен това същата информация беше премахната за втори вид от този продукт, с цел да се избегне възможността данните за първия вид продукт да бъдат извлечени по дедуктивен път от общите налични данни.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения дружеството повторно изтъкна, че степента, в която се разгласяват изчисленията на маржа на вредата, е недостатъчна и неподходяща с оглед на конкретния случай. По-конкретно бе изразено оплакване, че не е ясно по какъв начин е бил избран вторият вид продукт, данните за който са били премахнати. Комисията желае да направи уточнението, че това е направено на чисто случаен принцип.
(21)
Като възможно решение на проблема с твърдението за недостатъчно разгласяване дружеството предложи неговите адвокати да проведат среща със служители на Комисията и подробно да обсъдят изчисления марж на дъмпинга и на вредата, без да правят копие на никакви поверителни документи, или да получат достъп до зала за данни в помещенията на Комисията, в която би било възможно да се правят записки.
(22)
Комисията не беше в състояние да удовлетвори това искане. За да могат адвокатите на дружеството да проверят изчисленията, трябваше да бъдат предоставени точните цифри, съобщени от едно или две дружества. Това не е възможно, тъй като Комисията е длъжна да съхранява тези данни като поверителни в съответствие с член 19 от основния регламент.
(23)
Освен това Комисията изрично спомена в оповестените окончателни заключения, че по всякакви въпроси, свързани с правото на защита на дружеството, като например достъп до преписката, същото може да се обръща към служителя по изслушването съгласно мандата на служителя по изслушването. (4) Дружеството обаче не поиска намеса от страна на служителя по изслушването в срока за представяне на коментари по оповестените окончателни заключения.
(24)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията за предполагаемо нарушение на процедурните права на въпросния производител износител.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
В съответствие с посоченото в съображение 26 от регламента за временните мерки продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
(26)
Един производител износител заяви, че след оповестяването на предварителните заключения противно на това, което е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, градинарското стъкло, което отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло съгласно определението в съображение 26 от регламента за временните мерки, следва да бъде изключено от обхвата на продукта. На първо място, според износителя физическите характеристики на градинарското стъкло твърде много се различават от тези на слънцезащитното стъкло: i) градинарското стъкло е с различни размери в зависимост от изискванията на клиентите, докато слънцезащитното стъкло е със строго определени размери; ii) градинарското стъкло може да бъде с двулицево покритие, за разлика от слънцезащитното стъкло за фотоволтаични модули, което не е с двулицево покритие. На второ място, според производителя износител градинарското стъкло служи за друг вид употреба и не може да се използва нито за производство на фотоволтаични модули, нито за производство на термични колектори.
(27)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. На първо място, обстоятелството, че слънцезащитното стъкло, използвано при изграждането на оранжерии, е с различни размери от тези на слънцезащитното стъкло, използвано за фотоволтаичните модули или термичните колектори, не е релевантно, тъй като размерите могат да варират както при фотоволтаичните модули, така и при оранжериите. Освен това всяко изключване на продукт на подобна основа може да доведе до евентуално заобикаляне на антидъмпинговите мерки. На второ място, като градинарско стъкло на пазара се продава не само слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, но и без покритие или с еднолицево покритие. Нещо повече, както е пояснено в съображение 68 по-долу, слънцезащитното стъкло с двулицево покритие също така се използва както за фотоволтаични модули, така и за термични колектори. Ето защо тази физическа характеристика не позволява да се разграничи слънцезащитното стъкло, използвано за градинарско стъкло, от всяка друга употреба. И на последно място, не може да се изключи възможността слънцезащитното стъкло, предназначено за изграждането на оранжерии, да бъде използвано за производство на фотоволтаични модули и/или термични колектори.
(28)
След оповестяването на заключенията един вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължи на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път, когато митническите власти поставят въпроса дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(29)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за производство на мебели. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, следва да се избягват всякакви „вратички“, които позволяват да бъдат заобиколени мерките. Положителният ефект при наличието на адекватна защита позволява да се преодолее неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(30)
Друг производител износител заяви, че флоатното стъкло следва да бъдат изключено от обхвата на продукта, тъй като произвежданото от него флоатно стъкло се използва на строителния и на оранжерийния пазар. Нещо повече, той твърди, че флоатното стъкло не се използва в производството на фотоволтаични модули. Въз основа на аргументите, изтъкнати от Комисията в съображение 33 от регламента за временните мерки, Комисията обаче припомня, че флоатното стъкло недвусмислено отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, посочени в съображение 26 от регламента за временните мерки. Наред с това флоатното стъкло се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от производителите износители. Това се потвърждава от публично достъпната информация в интернет (5). По тази причина това твърдение се отхвърля.
3. Заключение
(31)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт направените заключения в съображения 26-33 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След оповестяването на предварителните, а впоследствие - и на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка, като е отхвърлила искането за ТДПИ. Същото твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на предварителните заключения и беше отхвърлено от Комисията в съображения 43 и 47 от регламента за временните мерки.
(33)
Производителят износител изтъкна, че извлечените ползи от преференциални данъчни режими и безвъзмездни средства не представляват съществен дял от неговия оборот. В това отношение следва да се припомни, че Комисията вече отговори на този, както и на други аргументи, в писмото си до износителя от 13 септември 2013 г., в което уведоми заинтересованата страна за решението си относно предоставянето на ТДПИ. По-специално беше подчертано, че поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката на това дали нарушението на правилата на свободната конкуренция е „значително“. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(34)
С оглед на посоченото по-горе изложената в съображения 34-47 от регламента за временните мерки констатация, че всички искания за ТДПИ следва да бъдат отхвърлени, се потвърждава.
2. Нормална стойност
2.1. Избор на държава аналог
(35)
В регламента за временните мерки Турция бе избрана като подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Един производител износител заяви, че Турция не е подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност поради факта, че в Турция има само един производител на слънцезащитно стъкло и на турския пазар на практика не се извършва внос на слънцезащитно стъкло. Въпросният производител износител също така заяви, че маржът на печалбата на турския вътрешен пазар на слънцезащитно стъкло е особено висок и по тази причина изкуствено завишава равнището на нормалната стойност. Освен това същият производител износител припомни, че при произвежданото в Турция слънцезащитно стъкло не се прилага технология за нанасяне на покритие и че производственият процес за флоатно стъкло не се използва при производството на турско слънцезащитно стъкло. В резултат на това от турския вътрешен пазар на сходния продукт не може да бъдат получени данни от ключово значение при определянето на нормалната стойност. Поради това въпросният производител износител изтъкна, че като основа при определянето на нормалната стойност е трябвало да бъдат използвани цените на Съюза.
(36)
На първо място, Комисията желае да припомни, че в Турция не съществуват съществени пречки пред търговията, що се отнася до сходния продукт. Поради това не може да се заключи, че турският пазар на слънцезащитно стъкло е затворен за международната търговия. Напротив, пазарът е отворен и цената на този вътрешен пазар на сходния продукт се определя свободно от взаимодействието на търсенето и предлагането.
(37)
На второ място, що се отнася до твърдението за особено високи печалби на турския вътрешен пазар, Комисията подчертава, че не се наблюдава прекомерен марж на печалбата на пазара на сходния продукт в Турция по време на РП, в сравнение с маржовете на печалбата, реализирани от производителите от Съюза през разглеждания период.
(38)
На трето място, липсата на определени видове от продукта в дадена трета държава не я прави неподходяща за държава аналог. Напротив, в член 2, параграф 3 от основния регламент се посочва, че при липсата на продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта Комисията конструира нормална стойност на основата на разходите за производство в страната на произход, увеличени с обосновани по размер разходи за реализация, общи и административни разходи и реализиране на печалба. Разходите, свързани с нанасянето на покритие и с производствения процес за флоатно стъкло, се основават на проверените данни, предоставени от промишлеността на Съюза.
(39)
С оглед на гореизложеното твърдението, че Турция не е подходяща държава аналог, се отхвърля.
(40)
Комисията не може да приеме и аргумента, че нормалната стойност е трябвало да бъде определена на основата на действително платената цена в Съюза. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията може да използва цените в Съюза при определянето на нормалната стойност само ако не е възможно тази стойност да бъде определена на основата на данни от подходяща държава аналог. Тъй като бе установена такава подходяща държава аналог - и при наличието на достатъчно съдействие от страна на един производител, Комисията бе длъжна да определи нормалната стойност на основата на данните от тази държава аналог, а не да използва цените в Съюза. (6)
(41)
Комисията потвърждава избора на Турция като държава аналог по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
2.2. Нормална стойност
(42)
Един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при определянето на нормалната стойност, като е използвала за основа само рентабилните продажби в държавата аналог и е добавила хипотетичен марж на печалбата за нерентабилните продажби.
(43)
Комисията потвърждава, че при определянето на нормалната стойност, в съответствие с разясненията в съображения 61 и 62 от регламента за временните мерки и в съответствие с изискването на член 2, параграф 4 от основния регламент, тя се е убедила в това, че поне 80 % от продажбите на всички продуктови видове на сходния продукт на вътрешния пазар в Турция са били рентабилни. Съответно всички продажби на вътрешния пазар в Турция - независимо дали са били рентабилни, или не - са били взети предвид при определянето на нормалната стойност. Поради това горното твърдение е неоснователно и съответно бе отхвърлено.
(44)
Поради липсата на други коментари във връзка с определянето на нормалната стойност съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Експортна цена
(45)
Поради липсата на коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 65 от регламента за временните мерки.
2.4. Сравнение
(46)
След оповестяването на предварителните заключения, а впоследствие - и след оповестяването на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията погрешно е коригирала експортната му цена по силата на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Той заяви, че производителят и свързаният с него търговец представляват единен стопански субект и че по тази причина подобна корекция е изключена. При всички случаи корекцията е в твърде голям размер, тъй като Комисията е използвала за основа действителната надценка, която не е установена в условията на сделка между несвързани лица, а по-скоро е резултат от споразумение за трансферно ценообразуване. Вместо това Комисията е трябвало да извърши корекцията, ако въобще се е налагала такава, на основата на оценка на търговската надценка между производител и несвързан вносител в условията на сделки между несвързани лица.
(47)
Разследването показа, че самият производител износител разполага с напълно функционален експортен отдел, който договаря условията за продажба с клиентите от Съюза, обработва поръчките за производство, организира и извършва експедицията към клиенти от Съюза, включително подготовката на всички съпровождащи превоза на крайния продукт документи, извършва митническото оформяне за износ и подготвя търговската документация. Всъщност не е имало дублиране на свързаните с износа задачи между производителя износител и свързания с него търговец. Производителят износител обаче е издавал фактури за продажба на името на търговеца, който от своя страна е издавал фактура за продажба на името на клиент от Съюза на договорната цена. Свързаният търговец е получавал плащането, приспадал е надценката и е изплащал останалата сума на производителя износител.
(48)
Ето защо Комисията е на мнение, че свързаният търговец не може да се счита за вътрешен отдел „Продажби“, дори да се приеме, че двете дружества представляват минимален единен стопански субект и че корекция по смисъла на член 2, параграф 10, буква и) е напълно оправдана. Освен това, доколкото направената корекция отразява действително начисляваната надценка между свързаните дружества, няма причина тя да бъде заменена с друга хипотетична сума. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(49)
Един производител износител заяви, че производственият му капацитет е много по-голям от този на промишлеността на Съюза и това му дава определено предимство с оглед на по-ниските производствени разходи за разглеждания продукт. Поради това Комисията би следвало да вземе под внимание това предполагаемо предимство, свързано с по-ниските му производствени разходи, и да направи необходимата корекция.
(50)
Комисията не може да приеме този аргумент. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, не е доказано, че дължащите се на по-големия производствен капацитет по-ниски разходи са в състояние да окажат влияние върху цените или сравнимостта на цените по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. В действителност, дори да може да се докаже определена разлика в разходите, не е ясно по какъв начин това се отразява на крайната цена и дали не се компенсира от разлика в другите разходи.
(51)
Освен това претендираната полза, на която се позовава производителят износител, се отнася до предполагаемо по-ниските производствени разходи в сравнение с разходите, направени от промишлеността на Съюза. В това отношение следва да се припомни, че на въпросния производител износител не е било предоставено ТДПИ и поради тази причина разходите му не са били подложени на проверка. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията е определила нормалната стойност на основата на действителните цени и/или разходи на производителя от държавата аналог, тъй като цените и разходите в държавите с непазарна икономика не са резултат на пазарните сили и следователно не са надежден показател за пазарните цени или разходи.
(52)
Един производител износител от КНР заяви, че Комисията следва да коригира експортната цена франко завода на един от неговите конкуренти, като извади от нея такса за услугата и лицензионна такса, които по негово твърдение той е платил на трета страна.
(53)
Комисията отхвърля този довод. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба от основния регламент, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, макар и да може да се приеме, че това искане попада в обхвата на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, който предвижда корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, тази разпоредба не се отнася за таксите за услугата или разходите, свързани с лицензионно споразумение. Такива разходи представляват бизнес разходи, които обикновено се правят от производител на стоки, използващ лиценз за определена технология, придобит от трето лице, независимо от това дали стоките се изнасят, или се продават на вътрешния пазар. Поради това подобни разходи следва да бъдат отразени в крайната цена както на експортните продажби, така и на продажбите на вътрешния пазар. Тези разходи следователно не могат да се отразят на сравнимостта между експортната цена и нормалната стойност. Поради това евентуална корекция по смисъла на член 2, параграф 10 не е оправдана и искането съответно се отхвърля.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена в съответствие с изложеното в съображения 67 и 68 от регламента за временните мерки, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени специфични за дружеството корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че те се отразяват на сравнимостта на цените. След налагането на временните мерки обаче Комисията установи технически пропуск във връзка с корекцията на ДДС. Той бе съответно коригиран за изчисляването на дъмпинга, като резултатите са отразени в съответната таблица в съображение 169 по-долу.
(56)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените между експортната цена и нормалната стойност по отношение на един вид от продукта е неправилно. Въпросното твърдение е обсъдено в съображения 67 и 68 по-долу.
2.5. Дъмпингови маржове
(57)
Поради липсата на коментари изложената в съображения 69-73 от регламента за временните мерки методология, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, се потвърждава.
(58)
Един производител износител заяви, че в антидъмпинговия въпросник по погрешка е вписал неверни стойности за разходите, застраховката и навлото (CIF стойности) на определен брой негови продажби на разглеждания продукт за износ в ЕС. Декларираните CIF стойности са били твърде ниски, като по този начин са завишили дъмпинговия марж на дружеството, както и неговия марж на вредата.
(59)
Комисията щателно проучи това твърдение. След направената насрещна проверка и инспектиране на място на цените CIF на съответните сделки с вносителя от ЕС Комисията беше в състояние да установи верността на това твърдение. Поради това твърдението беше прието.
(60)
Предвид направените корекции на нормалната стойност и на експортната цена и при липсата на допълнителни коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Други оказали съдействие дружества
84,7 %
Всички останали дружества
90,1 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(61)
Не бяха получени коментари по отношение на определението за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 75-79 от регламента за временните мерки.
2. Потребление на Съюза
(62)
След оповестяването на временните заключения предоставените от жалбоподателя данни за обема на продажбите, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха актуализирани с данни от включените в извадката производители от Съюза. Съответно бяха коригирани данните в таблица 1 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Вследствие на това, поради липсата на коментари по отношение на потреблението на Съюза, установената в съображения 80-82 от регламента за временните мерки тенденция по отношение на потреблението на Съюза се потвърждава.
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
3. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(63)
Поради направената корекция на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) се наложи също така да бъде коригиран и пазарният дял на вноса от засегнатата държава (вж. таблица 2). С тази корекция не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(64)
Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 83-87 от регламента за временните мерки.
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
4. Подбиване на цените
(65)
В съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки се описва по какъв начин е било определено подбиването на цените по време на РП. Коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката оказали съдействие производители износители. Въпросният внос е бил за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображението по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос между 10,6 % и 26,7 %.
(67)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените по отношение на един вид от продукта е неправилно. По-специално бе изтъкнато, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие следва да бъде анализирано отделно от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Изтъкнато бе, че производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие са много по-високи от производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Освен това бе заявено, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие има „като правило“ много по-висок коефициент на пропускане за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. И на последно място, един износител заяви, че при фотоволтаичните модули никога не се използва слънцезащитно стъкло с двулицево покритие поради много по-високата му цена в сравнение с тази на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, но коефициентът на пропускане за слънчева светлина при слънцезащитното стъкло с двулицево покритие е същият като този при слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, когато се използва за производството на фотоволтаични модули. Напротив, твърди се, че при слънчевите термични приложения по-високата пропускливост, постигана посредством използването на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, е от значение, тъй като благодарение на нея слънчевите термични приложения могат да бъдат много по-ефикасни.
(68)
Комисията отхвърля аргументите, изтъкнати от производителите износители, поради следните причини. На първо място, като се изключат приведените по-горе твърдения от общ характер, производителят износител не представи доказателства за наличието на системна разлика в разходите за производството на слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Промишлеността на Съюза застъпи противоположно мнение и заяви, че в зависимост от използваната технология за нанасяне на покритието производствените разходи се различават и слънцезащитното стъкло с двулицево покритие не е непременно по-скъпо от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, и обратно. На второ място, действително слънцезащитното стъкло с двулицево покритие може да предложи по-висока пропускливост за слънчева светлина от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие (при първото може да се постигне максимум 98 % пропускливост на слънчевата енергия, докато при второто - до 95 %) и тази техническа характеристика е от практическо значение само за слънчевите термични приложения, като същевременно е без значение за фотоволтаичните модули. Противно на твърдението на производителя износител обаче слънцезащитното стъкло с двулицево покритие се продава също и на производителите на фотоволтаични модули и дори представлява неговият основен пазар. Всъщност през РП продажбите от страна на промишлеността на Съюза на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, предназначено за термични колектори, са били пренебрежимо малки (по-малко от 1 % от всички продажби на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие; всички останали продажби са били предназначени за фотоволтаични модули).
(69)
По отношение на разходите, направени след вноса, след оповестяването на предварителните заключения бяха получени два коментара. В първият коментар жалбоподателят твърди, че корекциите на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене следва да бъдат в много по-нисък размер, т.е. 0,26 EUR/m2 за разходите за митническо оформяне, обработка и товарене плюс 3 % мито, вместо фактически използваните 0,40 EUR/m2 плюс 3 % мито.
(70)
Вторият коментар е от производител износител, който заяви, че не е била представена подробна разбивка извън общия размер от 0,40 EUR/m2 за отчитане на разходите за обработка, таксите за митническо оформяне и временното съхраняване на внесените продукти на мястото на вноса. Той също така твърди, че не са разяснени използваните критерии за определяне на това дали дадена корекция се счита за обоснована.
(71)
Въпросните корекции, направени от Комисията, се основават на проверени данни, предоставени от вносители на слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и отразяват действителните среднопретеглени разходи, направени за внос на разглеждания продукт през РП. От своя страна жалбоподателят представи тарифата за обичайно прилаганите стандартни такси от независим спедитор за внос от Китай в стандартни морски контейнери. Тази тарифа не представлява валидно доказателство за действителните такси, прилагани от спедиторите за вноса на разглеждания продукт през РП. Вследствие на това аргументът, изтъкнат от жалбоподателя, се отхвърля.
(72)
Във връзка с твърдението на производителя износител допълнителна разбивка на сумата от 0,40 EUR/m2 не можа да бъде предоставена, тъй като тази сума е среднопретеглена величина, изчислена въз основа на много на брой действително издадени фактури по време на РП, отнасящи се до вноса на китайско слънцезащитно стъкло в различни пристанища в ЕС. По този начин действителните разходи, направени след вноса, варират в зависимост от входното пристанище на ЕС, вида на продукта, използването на временно съхранение на мястото на вноса и др.
(73)
Освен това извършената от Комисията в регламента за временните мерки корекция на разходите, направени след вноса, се счита за обоснована, тъй като се основава на проверените действително издадени фактури за внос на китайско слънцезащитно стъкло от независимите вносители.
(74)
Поради липсата на други коментари във връзка с методологията, използвана за изчисляване на подбиването на цените, методът за сравнение на цените, пояснен в съображения 89 и 90 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Макроикономически показатели
(75)
Както е посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, за целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха анализирани въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза, заявили своя интерес по време на разследването.
(76)
Един производител износител заяви, че Комисията не е извършила анализа на вредата в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент, тъй като анализът на вредата се основава на два отделни и по негово мнение разнородни набора от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че допуснатото според него несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения за адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(77)
След оповестяването на окончателните заключения същото дружество отново изрази същото становище. Дружеството също така посочи определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни и са ги причислили било към макро-, било към микроикономическите данни.
(78)
Комисията не може да приеме този аргумент. Става дума за методология, приложима при съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. При анализа са разгледани всички фактори, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата е проведен в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент.
(79)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 90-94 от регламента за временните мерки.
(80)
По отношение на макроикономическите показатели, анализирани от Комисията в съображения 95-103 от регламента за временните мерки, поради корекцията на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на производителите от Съюза е леко променен (вж. таблица 5). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 95-105 от регламента за временните мерки.
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
6. Микроикономически показатели
(81)
След оповестяването на предварителните заключения производствените разходи за единица продукция на включените в извадката производители от Съюза бяха актуализирани. Съответно бяха леко коригирани данните в таблица 7 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради липсата на други коментари Комисията съответно потвърждава изложеното в съображения 106-123 от регламента за временните мерки.
Таблица
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Източник: Отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
7. Заключение относно вредата
(82)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава заключението, съдържащо се в съображения 124-129 от регламента за временните мерки, според което промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
В съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки Комисията направи заключението, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Това заключение беше оспорено от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че не съществува разумно и системно съвпадение във времето между вредата и увеличението на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че в периода 2009-2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е 4,96 EUR/m2, т.е. близка по размер до тази от 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(84)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(85)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. Цените на вноса са спаднали с 27,2 % през разглеждания период.
(86)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличи значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нарасна със 150 % през същия период. По време на РП на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 % обемът на вноса от КНР се увеличи допълнително с повече от 35 % в сравнение с 2011 г. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП, и силното нарастване на дъмпинговия китайски внос. Също така логично е да измине известен период от време, преди производителите от Съюза да усетят някои неблагоприятни последици от нарасналия дъмпингов внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(87)
След оповестяването на окончателните заключения същите страни заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и дъмпинговия китайски внос не може да бъде оценявано въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(88)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна независимо от сериозното увеличение на китайския внос през същата година, не променя заключението, че през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия китайски внос.
(89)
По време на РП на фона на спада в потреблението с малко повече от 19 % китайските производители износители:
-
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
-
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза се наблюдава спад от 32 %, а също така
-
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с повече от 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(90)
Въз основа на гореизложения анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на дъмпингов внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(91)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос Комисията потвърждава изложеното в съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(92)
Поради направената корекция на данните за продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на вноса от трети държави отбеляза лека промяна (вж. коригираната таблица 11 по-долу). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(93)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 134-137 от регламента за временните мерки.
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на производители от Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(94)
Една от страните оспори констатациите на Комисията в съображение 139 от регламента за временните мерки, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Същата страна бе на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Тя счита също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че когато цените на световния пазар са отбелязали спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросната страна заяви, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за претърпяната вреда.
(95)
Експортните продажби на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 %от общия обем на продажбите им през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(96)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, винаги е бил и продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, създава допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намалелият износ на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(97)
След оповестяването на окончателните заключения същата страна заяви, че разследването се отнася за пазара на Съюза и не са подложени на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(98)
Освен това дори да се приеме, че констатациите на институциите на ЕС са верни, те приписват вредата, причинена от други фактори, на дъмпинговия внос в Съюза. Следователно китайският износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не представлява дъмпингов внос в ЕС и се определя като друг фактор, вредните последици от който не може да бъдат приписвани на дъмпинговия внос.
(99)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя няма за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(100)
По същия начин Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на дъмпинговия внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намалелия износ на промишлеността на Съюза към основните ѝ пазари в трети държави, като се има предвид, че те не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордните 2010 и 2011 г. повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са реализирани на пазара на Съюза.
(101)
Поради това заключението в съображение 140 от регламента за временните мерки, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не могат да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се потвърждава.
2.3. Развитие на потреблението, капацитета и използването на капацитета
(102)
Една от страните заяви, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на спада в потреблението на Съюза. Твърди се, че това е единственият фактор, при който, изглежда, се наблюдава спад за първи път през 2012 г. и с който основателно може да бъде обвързана вредата, докато вносът от Китай е започнал още през 2011 г. на цени, сравними с тези от 2012 г. След оповестяването на окончателните заключения същата страна отново изрази същото становище.
(103)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза е нараснало общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(104)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както се вижда от таблица 10 от регламента за временните мерки, през 2010 г. промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато през същия период пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 %. На последно място, ако спадът в потреблението през РП беше причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад би трябвало също да се отрази и на китайския внос. Очевидно това не се случва. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(105)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение и потвърждава заключенията, изложени в съображения 141 и 142 от регламента за временните мерки.
(106)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4 от регламента за временните мерки, Комисията е на мнение, че неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г.
(107)
Също така Комисията установи, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % от 2011 г. до края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички други дружества на пазара бележи леко намаление през същия период.
(108)
Вследствие на това Комисията е на мнение, че като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението в Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е значителен още в началото на разглеждания период и остава такъв и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(109)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание съществуващия според тях свръхкапацитет като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета според тях не може да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като при промишлеността на Съюза непрекъснато има съществено разминаване между производствения капацитет и потреблението, което по тяхно мнение не е икономически целесъобразно. Една страна освен това заяви, че появата на нов участник на пазара в периода от 2011 г. до края на РП е допринесла за понесената вреда, тъй като е повишила конкуренцията на вътрешния пазар.
(110)
Също така беше изтъкнато, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет в съчетание със спад в експортните продажби са довели до слабо използване на производствения капацитет. Това е причинило високите фиксирани разходи, които според въпросната страна са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза за производство на слънцезащитно стъкло.
(111)
Комисията желае да отбележи, че капацитетът на цялата промишленост на Съюза неизменно е надвишавал общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато само през РП те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 %.
(112)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение само с 4 % в периода 2010-2011 г. и 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(113)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че капацитетът на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразен.
(114)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар и да е разполагал с голям капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите през РП - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че доведе до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за неговото използване. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, в периода 2011-2012 г. капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял.
(115)
Освен това разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху производствените разходи, но то не е значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още е 65 % през РП.
(116)
На последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително поради посоченото обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(117)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и общо за изброените показатели, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(118)
Две от страните изтъкнаха, че в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011/началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на 2011 и през 2012 г. поради необходимия интервал от време между двете събития.
(119)
Същите аргументи бяха повторно изтъкнати от една от страните след оповестяването на окончателните заключения.
(120)
В съображение 143 от регламента за временните мерки Комисията действително установи, че наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло, тъй като 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули). Както е посочено обаче в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки, потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през разглеждания период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (7) Освен това беше установено, че орязването на преференциалните цени в края на 2011 г./началото на 2012 г. не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънчеви модули и установената съществена вреда (8), тъй като търсенето на слънчеви модули остава относително голямо през периода 2009-2012 г.
(121)
С оглед на гореизложеното Комисията заключава, че спадът в потреблението на слънчеви модули през 2012 г. не може да се разглежда сам по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(122)
Аналогично на горното заключение, предвид това, че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(123)
Поради липсата на други коментари заключението в съображение 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(124)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава заключенията си, съдържащи се в съображения 130-133 от регламента за временните мерки, според които вносът на разглеждания продукт от засегнатата държава е бил обект на дъмпинг през РП и е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Освен това е налице явно съвпадение във времето между нарастването на обема на дъмпинговия внос и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос пряко е конкурирал производството на промишлеността на Съюза и в резултат на това през разглеждания период тя е загубила част от своята рентабилност и пазарен дял. По-горе бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, като за никоя от тях - анализирани самостоятелно и в съвкупност - не беше установено да е от такова естество, че да нарушава установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
Не бяха представени нови доказателства, които да са в състояние да променят това заключение, и поради липсата на други коментари по отношение на заключението относно причинно-следствената връзка Комисията потвърждава съображения 145 и 146 от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза, Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 148-151 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(127)
Поради липсата на коментари относно интереса на несвързаните вносители и търговци Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 152, 153 и 154 от регламента за временните мерки.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(128)
Поради липсата на коментари относно интереса на доставчиците на суровини Комисията потвърждава изложеното в съображение 155 от регламента за временните мерки.
4. Интерес на ползвателите
(129)
Един ползвател се отзова и посочи, че антидъмпинговите мерки няма да го засегнат, тъй като не е използвал слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и не възнамерява да използва такова.
(130)
Един производител износител заяви, че налагането на антидъмпингово мито върху китайското слънцезащитно стъкло може да бъде донякъде от полза за сектора на производство на слънцезащитно стъкло в Съюза, но в същото време сериозно да навреди на фотоволтаичния и слънчевия термичен сектор в Съюза, тъй като ще се наложи дружествата от този отрасъл да плащат повече за разглеждания продукт. Освен това според него подобна мярка би била в противоречие с целта на Съюза за опазване на околната среда, тъй като би довела до повишаване на цените на фотоволтаичните модули и слънчевите термични приложения и би създала благоприятни условия за развитието на сектора за производство на слънцезащитно стъкло, който според него е твърде енергоемък.
(131)
Както е посочено и в съображение 157 от регламента за временните мерки, налагането на антидъмпинговите мита ще има само ограничено въздействие (по-малко от 1 %) върху общите разходи за слънчевите модули. Не бе получено никакво доказателство, което да поставя под съмнение точността на този анализ. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(132)
Поради липсата на други коментари относно интереса на Съюза Комисията потвърждава изложеното в съображения 155-159 от регламента за временните мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(133)
Поради липсата на каквито и да било коментари по отношение на свързаните с конкуренцията аспекти, анализирани в съображения 160-163 от регламента за временните мерки, Комисията потвърждава изложеното в посочените съображения.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Не бяха получени коментари, които да са в състояние да променят направения в регламента за временните мерки анализ относно интереса на Съюза. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображение 164 от регламента за временните мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(135)
Няколко заинтересовани страни оспориха равнището от 8,3 %, използвано като целева печалба за промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 167 от регламента за временните мерки, и заявиха, че то е нереалистично високо. Те изтъкнаха, че маржът на печалбата в размер на 8,3 % през 2010 г. е бил най-високият през разглеждания период, тъй като 2010 г. е била най-добрата година за цялата фотоволтаична промишленост в света. Те заявиха също така, че за сектора за производство на слънцезащитно стъкло в Съюза е невъзможно да реализира същия марж на печалбата през 2012 г. и без наличието на дъмпинг, тъй като според тях световната промишленост в сектора на фотоволтаичните модули, включително промишлеността на Съюза в сектора на фотоволтаичните модули, са навлезли през 2012 г. в голяма рецесия.
(136)
Комисията отхвърля това твърдение. Комисията използва като целеви марж на печалбата средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция. Поради това маржът на печалбата, използван за установяване на нивото на отстраняване на вредата, съответства на период, през който промишлеността на Съюза би могла основателно да очаква печалба при нормални условия на конкуренция, без все още да е засегната от дъмпинговия внос. (9)
(137)
И на последно място, що се отнася до сектора за производство на слънцезащитно стъкло, рекордна за него е не 2010 г., както се твърди от страните, а 2011 г., през която се отчитат най-голямо потребление в Съюза и най-голям обем на продажбите на промишлеността на Съюза.
(138)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните повтори твърдението си, с което оспорва маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Тя заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(139)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба се основава не на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския дъмпингов внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се отличава съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския дъмпингов внос. Изявлението на страната, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо, отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. е сходно с това през 2012 г. Също така през 2010 г. промишлеността на Съюза изгражда допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отразява неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
(140)
Жалбоподателят заяви, от друга страна, че маржът на печалбата е твърде нисък и Комисията следва да го увеличи на 15 %, тъй като печалбата на жалбоподателите за 2010 г. е била по-висока от 10 %. По-ниските маржове на печалбата, които други включени в извадката производители от ЕС, изглежда, са реализирали през 2010 г., според него не са представителни за печалбата, която може да се очаква в разумни граници, без да са налице нелоялни търговски практики в сферата на вноса. По всяка вероятност съществуват причини, свързани с политиките или отделни аспекти на управлението на въпросните дружества, включващи евентуално политиките в сферата на краткосрочното ценообразуване, насочени към увеличаване на пазарния дял, което би могло да обясни защо те са реализирали по-нисък марж само през тази година, както и защо са били сред първите, засегнати от причинената от дъмпинговия внос вреда.
(141)
Комисията не приема тези доводи. Както е обяснено по-горе в настоящия раздел, според Комисията средната печалба през 2010 г. за цялата промишленост на Съюза правилно отразява средната печалба при нормални условия на конкуренция. Това заключение не се опровергава от обстоятелството, че някои дружества от промишлеността на Съюза са взели управленски решения, довели до маржове на печалбата, по-ниски или по-високи, отколкото при други дружества от същия сектор. Всъщност наличието на такива разлики е присъща характеристика на поведението на дружествата в условията на пазарна икономика.
(142)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава методологията, описана в съображения 166-169 от регламента за временните мерки.
2. Окончателни мерки
(143)
Предвид направените заключения относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на маржовете на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установените маржове на вредата.
(144)
След оповестяването на предварителните заключения жалбоподателят заяви, че временните адвалорни мита не са ефикасни. Поради това той поиска Комисията да наложи окончателни мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Жалбоподателят изтъкна, че подобни МВЦ биха направили мерките по-ефикасни, особено ако бъдат наложени две различни МВЦ - една за слънцезащитното стъкло с нанесено покритие и друга за слънцезащитното стъкло без нанесено покритие. Причините, изтъкнати от жалбоподателя, са, както следва:
(145)
На първо място, жалбоподателят заяви, че след РП производителите износители са продавали на пазара на ЕС слънцезащитно стъкло с нанесено покритие на същата цена, на която през РП са продавали слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Той също така твърди, че производствените разходи за стъкло с нанесено покритие са по-високи, отколкото за стъкло без нанесено покритие, поради което обикновено то се продава на цени, които са с 20 до 25 % по-високи от тези на стъклото без нанесено покритие.
(146)
На второ място, жалбоподателят заяви, че след РП търсенето в Съюза се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Потребителите закупуват все по-големи количества слънцезащитно стъкло с нанесено покритие за сметка на това без нанесено покритие. Поради това през втората половина на 2013 г. на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие се пада почти целият внос от КНР в ЕС, докато през РП положението е точно обратното.
(147)
Антидъмпинговите мерки действително могат да бъдат под различна форма. При все че Комисията разполага с доста голяма свобода на преценка при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредоносния дъмпинг.
(148)
Разследването потвърди, че е налице съществена разлика - както в разходно, така и в ценово отношение - между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие поради разликата в техническите характеристики на двата продукта. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, което в зависимост от използваната технология може да бъде с едно- или двулицево покритие, действително се отличава с по-голяма пропускливост за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и би могло да притежава допълнителни свойства (самопочистващи, противозамърсителни свойства или твърдост). Висококачественото слънцезащитно стъкло без нанесено покритие може да притежава пропускливост за слънчева светлина до 92 %. Покритието може да намали отразената слънчева енергия приблизително с 3 % (за всяка лицева страна на продукта) и съответно да увеличи пропускливостта на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие до максимум 95 %, а тази на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие - до максимум 98 %.
(149)
През РП 81 % от внесеното от КНР и продадено в ЕС слънцезащитно стъкло е било без нанесено покритие и само 19 % - с нанесено покритие. Разликата както в ценово, така и в разходно отношение между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие през РП възлиза на около 30 %.
(150)
Комисията обаче счита, че представените от жалбоподателя доказателства не са достатъчно убедителни. Освен това Комисията не разполага с достатъчно доказателства или данни от други източници, които да ѝ позволят да стигне до заключението, че след налагането на временните антидъмпингови мерки търсенето се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие и че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са се понижили значително, както твърди жалбоподателят.
(151)
По тази причина Комисията не може да приеме този аргумент и счита, че е целесъобразно вместо минимални вносни цени да се наложат адвалорни мита. Независимо от това, за да се разсеят приведените по-горе опасения, в интегрираната тарифа на Общността (кодове по ТАРИК) ще бъдат създадени два различни кода - един за слънцезащитно стъкло с нанесено покритие и друг за слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Те ще позволят на Комисията да следи отблизо динамиката на пазара и своевременно да взема решения относно необходимостта от допълнителни мерки.
(152)
Комисията припомня също така, че в миналото е използвала МВЦ при специфични обстоятелства, по-специално в следните случаи:
-
особено висока експортна цена на един вид от продукта, което означава, че не е имало дъмпинг по отношение на този вид продукт,
-
съображения, свързани със способността за въздействие върху пазара и пазарния дял на производителите от Съюза, поради които по причини, свързани с интереса на Съюза, е необходимо да се следи за това цените на вноса да не надхвърлят определено равнище (10).
(153)
Освен това минимални вносни цени са използвани главно за еднородни продукти, а не за продукти като настоящия, който се предлага под формата на различни видове на продукта.
(154)
Също и поради тези причини Комисията е на мнение, че минимални цени на вноса не са подходящи в рамките на настоящото досие.
(155)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят отново предяви искането си за налагане на минимална вносна цена и коментира съображения 152-156 по-горе, като изтъкна следното.
(156)
На първо място, според него в посочените съображения не се взема под внимание ефикасността на формата на мерките за отстраняване на вредоносния ефект на дъмпинга и субсидирането, което също е основателна причина да се използват МВЦ.
(157)
На второ място, той твърди, че Комисията не е обяснила защо изложените съображения са от значение в конкретния случай и доколко имат превес пред интереса на промишлеността на ЕС.
(158)
На трето място, той изтъква, че разглежданият продукт е достатъчно еднороден, за да е възможно на практика да се приложат МВЦ, тъй като двата основни вида от продукта имат ясни отличителни особености, които позволяват подходящо диференциране на цените и улеснена административна обработка и контрол, особено предвид обстоятелството, че в момента почти целият внос се пада на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие.
(159)
По отношение на първото твърдение изглежда възможно търсенето действително да се е пренасочило от слънцезащитното стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Тъй като обаче не бяха представени допълнителни доказателства, Комисията не може да заключи, че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са намалели значително. Поради това не съществува основателна причина тя да промени предишното си заключение, че адвалорните мита са по-подходящи за отстраняване на вредоносния ефект от дъмпинга и субсидирането.
(160)
По отношение на втория коментар въпросните съображения имат за цел да илюстрират факта, че според Комисията в този случай налагането на минимална вносна цена не е подходящо освен ако твърденията на жалбоподателя не са допълнително обосновани. Тъй като това не бе направено, Комисията не счита за необходимо да прибегне до по-задълбочен анализ на предимствата на евентуална минимална вносна цена от гледна точка на интереса на промишлеността на ЕС.
(161)
Що се отнася до третия коментар, жалбоподателят не e поставил под съмнение различните видове на продукта, определени от Комисията в хода на разследването, и не е доказал, че няма да има разлика в цената. В направеното от производителите износители предложение за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, предвиждащо различни МВЦ, се посочва също така, че тези разлики са реални. Поради това този аргумент се отхвърля. При всички обстоятелства дори Комисията да беше приела, че разглежданият продукт може да бъде по-скоро еднороден, тя счита, че този въпрос не е от значение, тъй като искането за МВЦ се отхвърля и поради другите две изложени по-горе причини. Необходимо е също така да се припомни, че Комисията може да вземе предвид информация, която се отнася за периода след разследвания период, само в извънредни случаи (вж. член 6, параграф 1 от основния регламент). Жалбоподателите не са доказали, че в случая се касае за такава извънредна ситуация, както и че другите налични коригиращи мерки, като например установяването на текущо наблюдение чрез създаването на допълнителен код по ТАРИК, не биха били достатъчни.
(162)
В заключение Комисията отхвърля тези твърдения.
(163)
След оповестяването на окончателните заключения няколко производители на слънчеви модули също поискаха минимална вносна цена. Основно те изразиха следните опасения:
-
след РП производственият капацитет на производителите на слънцезащитно стъкло е намалял значително и много производители от Съюза окончателно са се оттеглили от пазара. Единствените трима производители от Съюза, останали на пазара, вече не са в състояние да покрият повече от 50 % от търсенето на европейския пазар. По този начин на производителите на слънчеви модули се налага да задоволят нуждите си с доставки от КНР. Един ползвател заяви, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза, които евентуално ще са в състояние да покрият изискванията за необходимите технически спецификации на продукта,
-
във вида, в който се предлагат сега, митата значително биха увеличили производствените разходи за слънчевите модули (с около 3 цента за ват, което по тяхно мнение представлява пет процента от МВЦ, установена по делото относно слънчевите панели),
-
МВЦ следва да бъде определена така, че да не води до по-високи разходи за слънчевите модули в ЕС.
(164)
Що се отнася до първия аргумент, Комисията няма основания да счита, че производителите от Съюза, които са намалили или временно са преустановили производството си, няма да възобновят дейността си при пълен капацитет, веднага щом вносът отново започне да се осъществява на приемливи цени. Както е описано в съображения 106-112 по-горе, промишлеността на Съюза разполага с достатъчен капацитет, за да задоволи цялото потребление на Съюза. По тази причина посоченият по-горе аргумент се отхвърля. Комисията отхвърля и аргумента на един ползвател, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза. В действителност китайските производители износители ще продължат да бъдат в състояние да снабдяват пазара на Съюза. Независимо от формата им антидъмпинговите мерки следва да гарантират, че вносът се осъществява на приемливи цени, и нямат за цел да се прекрати изобщо вносът от КНР.
(165)
Що се отнася до втория аргумент, ползвателите не представиха никакви доказателства в подкрепа на тяхното твърдение. На свой ред Комисията посочи в съображение 157 от регламента за временните мерки, че въздействието на мерките би било по-малко от 1 % по отношение на общия размер на разходите за слънчевите модули, произведени от дружества, оказали съдействие при разследването. Поради това горният аргумент се отхвърля.
(166)
Следователно не е необходимо да се вземе отношение по третия въпрос, повдигнат от производителите на слънчеви модули.
(167)
Паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено и антисубсидийно разследване. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид обстоятелството, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на гореизложеното ставката, на която ще бъдат наложени тези мита, се определя, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Други оказали съдействие дружества
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Всички останали дружества
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава и произведен от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, чието наименование не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо по отношение на „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 от регламента за временните мерки) тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за „другите оказали съдействие дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката оказали съдействие дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално установено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 от регламента за временните мерки).
(169)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (11) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът може да бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
3. Поемане на ангажименти за спазване на минимален ценови праг
(170)
След оповестяването на окончателните заключения тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Те предвиждат различни МВЦ, съответстващи на различни групи видове от продукта.
(171)
Комисията констатира, че предложените МВЦ от всички дружества са много по-ниски от невредоносните цени, които тя е установила по време на разследването. Поради това Комисията не ги разглежда като определени на равнището на отстраняване на вредата в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(172)
Дори те да бяха определени на равнището на отстраняване на вредата, включените в извадката дружества предлагат тримесечна корекция само на цената на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие в зависимост от промяната в цените на пазара на слънчеви модули. Комисията не може да приеме този метод на индексация поради следните причини.
(173)
На първо място, цените на всички видове от продукта следва редовно да бъдат адаптирани; в противен случай скоро може да възникне изкуствено създадена пропаст между ценовите нива на слънцезащитното стъкло със и без нанесено покритие. На второ място, Комисията не смята за подходящо цените на слънцезащитното стъкло да бъдат адаптирани въз основа на цените на крайните ползватели (т.е. цените на слънчевите модули). Това би могло да доведе до неоправдано свиване на маржовете на печалба на сектора на слънцезащитното стъкло, ако цените на слънчевите модули например паднат поради спад в цените на други компоненти на слънчевите модули.
(174)
По принцип Комисията счита за подходящо МВЦ да бъдат индексирани съобразно цените на суровините. В конкретния случай обаче не е установено на нито една суровина да се пада особено голям дял от общите производствени разходи.
(175)
Комисията също така установи, че цените на слънцезащитното стъкло са били твърде нестабилни през РП в КНР и Турция.
(176)
Освен това е налице висок риск от кръстосано компенсиране, тъй като част от въпросните дружества продават разглеждания продукт, както и други продукти, на едни и същи клиенти. На последно място, изглежда, че предложените МВЦ от включените в извадката дружества не обхващат всички видове от продукта, произвеждани от съответните производители износители. Тези фактори правят невъзможно и трудно за проследяване ефективното изпълнение на поетите ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
(177)
Вследствие на това, поради гореизложените причини Комисията отхвърля предложенията за поемане на конкретни ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
4. Окончателно събиране на временното мито
(178)
С оглед на установените дъмпингови маржове и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Събраните като обезпечение суми над комбинираните окончателни ставки на антидъмпинговите и изравнителните мита следва да се освободят.
5. Приложимост на мерките
(179)
В случай на значителна промяна на пазарните условия след налагането на окончателните мерки Комисията може по собствена инициатива да преразгледа формата на мерките, за да прецени дали мерките позволяват да бъдат постигнати желаните с оглед отстраняването на вредата резултати и дали е оправдана евентуална промяна на формата им.
(180)
С цел най-добре да се предотврати всяко възможно целенасочено отслабване на ефекта от мерките, Комисията възнамерява незабавно да започне преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на регистрационен режим в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, стига да бъдат представени доказателства за подобна практика. Съгласно член 12, параграф 3 от основния регламент размерът на наложеното мито може да бъде увеличен до удвоения размер на първоначално наложеното мито.
(181)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията от наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информацията, предоставена от държавите членки в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
(182)
Комитетът, създаден по силата на член 15, параграф 1 от основния регламент, не е представил становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80, с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие) се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
24,1 %
Всички останали дружества
25,0 %
B999
3. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (12), се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над комбинираните ставки на антидъмпинговите мита, предвидени в член 1, параграф 2 по-горе, и на изравнителните мита, приети с Регламент за изпълнение (ЕС) № 471/2014 на Комисията (13), се освобождават.
Член 3
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави в списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на облагане със среднопретеглената митническа ставка в размер на 24,1 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 470/2014
tat-13 ta’ Mejju 2014
li jimponi dazju antidumping u ġbir definittiv tad-dazju proviżorju impost fuq importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari li joriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 9(4) u 14(1) tiegħu,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri Proviżorji
(1)
Fit-28 ta’ Novembru 2013, il-Kummissjoni Ewropea (il-Kummissjoni) imponiet dazju antidumping proviżorju fuq importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina skont ir-Regolament (UE) Nru 1205/2013 (ir-Regolament proviżorju) (2).
(2)
Il-proċediment inbeda fit-28 ta’ Frar 2013 wara lment ippreżentat f’isem il-produtturi li rrappreżenta aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-ħġieġ solari (3).
(3)
L-investigazzjoni tad-dumping u tal-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2012 sal-31 ta’ Diċembru 2012 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (il-perjodu kkunsidrat).
2. Il-proċedura sussegwenti
(4)
Wara l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li fuq il-bażi tagħhom ġie impost dazju antidumping proviżorju (l-iżvelar proviżorju), għadd ta’ partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub biex jesprimu l-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet proviżorji. Il-partijiet li għamlu din it-talba ngħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(5)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa għas-sejbiet definittivi tagħha. Il-kummenti verbali u bil-miktub ippreżentati mill-partijiet interessati tqiesu u, fejn xieraq, is-sejbiet proviżorji ġew modifikati skont dan.
(6)
Sussegwentement, il-Kummissjoni infurmat lill-partijiet kollha bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien beħsiebha timponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (ir-RPĊ) u tiġbor b’mod definittiv l-ammonti garantiti permezz ta’ dazju proviżorju (l-iżvelar definittiv). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li fih setgħu jikkummentaw dwar l-iżvelar finali.
(7)
Il-kummenti ppreżentati mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu, fejn xierqa.
3. Kampjunar
(8)
Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li l-għadd totali ta’ produtturi tal-Unjoni ma kienx ippreżentat b’mod ċar fil-premessi 7, 11 u 75 tar-Regolament proviżorju. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni hawnhekk tikkonferma li kien hemm tmien produtturi tal-Unjoni li ppreżentaw irwieħhom u kienu attivi matul il-PI. Inżammet l-identità tal-produtturi tal-Unjoni kollha ħlief ta’ wieħed. Fit-tweġiba tiegħu għad-dokument ġenerali tal-iżvelar, l-ilmentatur semma tliet produtturi tal-Unjoni li fallew (Guardian, AGC u Centrosolar Glass), u r-raba’ kumpanija li naqqset il-produzzjoni tagħha b’mod sinifikanti (Saint Gobain).
(9)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn fir-rigward tal-metodu ta’ kampjunar tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ u tal-produtturi tal-Unjoni, is-sejbiet proviżorji fil-premessi 7 sa 24 tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
4. It-tweġibiet għall-kwestjonarju u ż-żjarat ta’ verifika
(10)
Wara l-adozzjoni tar-Regolament proviżorju, saret żjara ta’ verifika fil-bini tat-tieni utent li kkoopera, jiġifieri Viessmann Faulquemont SAS, Franza.
5. Id-drittijiet proċedurali
(11)
Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li l-iżvelar proviżorju provdut lilu kien inadegwat, b’mod partikolari fir-rigward tad-dumping, it-twaqqigħ fil-prezz u l-kalkoli tal-marġini tal-ħsara. Fin-nuqqas ta’ żvelar xieraq huwa ġie mċaħħad mid-drittijiet fundamentali tad-difiża tiegħu, li huma garantiti mir-Regolament (KE) Nru 1225/2009 (ir-Regolament bażiku), il-Ftehim Antidumping tad-WTO kif ukoll il-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea.
(12)
Fir-rigward tal-kalkolu tal-marġini ta’ dumping, il-produttur esportatur iddikjara li ma ngħataw l-ebda dettalji fl-iżvelar proviżorju fir-rigward tal-ammont ta’ aġġustament applikat fuq il-kost tal-kisi u l-kost tal-proċess tal-produzzjoni float (ara l-premessa 64 tar-Regolament prvviżorju) jew il-perċentwal tal-kostijiet ta’ bejgħ, ġenerali u amministrattivi u l-profitt.
(13)
Din id-dikjarazzjoni ġiet aċċettata u l-Kummissjoni żvelat informazzjoni addizzjonali. Meta ma setgħetx tiġi pprovduta dejta preċiża minħabba raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, ġew żvelati l-firxiet.
(14)
Wara l-iżvelar definittiv, il-produttur esportatur iddikjara li d-dejta żvelata xorta ma kenitx biżżejjed u argumenta b’mod partikulari li ma kienx ċar jekk l-aġġustament applikat għall-kost tal-kisi kenitx tqis il-kost tal-kisi minn naħa waħda, kisi miż-żewġ naħat jew it-tnejn.
(15)
Kif spjegat fil-premessa 68 hawn taħt, ma ġiet provduta l-ebda evidenza mill-partijiet interessati li turi li hemm differenza konsistenti fil-kostijiet tal-produzzjoni bejn il-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda u dak miksi miż-żewġ naħat. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ma għamlitx distinzjoni bejn il-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda u dak miksi miż-żewġ naħat meta ġie kkalkulat il-livell tal-aġġustament.
(16)
Fir-rigward tal-ħsara, l-istess produttur esportatur ilmenta li fid-dokument speċifiku tal-iżvelar tiegħu l-prezzijiet tal-bejgħ u l-prezzijiet indikattivi tal-produtturi tal-Unjoni fir-rigward ta’ żewġ tipi ta’ prodotti minn total ta’ ħamsa kienu mmarkati bħala limitati jew ipprovduti f’format mifrux għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità.
(17)
Il-kumpanija argumentat ukoll li f’dan il-każ hemm livell għoli ta’ kunfidenzjalità fejn l-isem ta’ produttur tal-Unjoni inkluż fil-kampjun wieħed biss huwa magħruf. Konsegwentement, il-kumpanija kienet tal-opinjoni li anke jekk għal ċerti tipi ta’ prodotti l-informazzjoni hija relatata mad-dejta ta’ produttur wieħed jew tnejn tal-Unjoni biss, bl-ebda mod ma jkun possibbli li jiġu identifikati dawk il-kumpaniji, u b’riżultat ta’ dan, li jingħata vantaġġ kompetittiv sinifikanti lill-produttur esportatur fil-konfront ta’ kwalunkwe mill-kompetituri tal-Unjoni tiegħu individwalment jew kollettivament.
(18)
Skont l-Artikolu 20 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni hija tabilħaqq marbuta li tiżvela wara l-miżuri proviżorji d-dettalji sottostanti għall-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjoni li fuq il-bażi tagħhom ġew imposti l-miżuri. Madankollu, il-Kummissjoni hija obbligata wkoll skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku li tqis bħala kunfidenzjali kull informazzjoni li hija hekk skont in-natura tagħha jew li hija provduta fuq bażi kunfidenzjali.
(19)
F’dan il-każ partikulari l-prezzijiet attwali tal-bejgħ u l-prezzijiet indikattivi tal-produtturi tal-Unjoni għal żewġ tipi ta’ prodotti tneħħew jew inbdlu b’firxiet, minħabba li l-informazzjoni ta’ wieħed minn dawn it-tipi ta’ prodotti ġejja esklużivament minn produttur wieħed jew tnejn tal-Unjoni biss. Barra minn hekk, huwa fatt magħruf sewwa f’dan in-negozju li dan it-tip ta’ prodott partikulari ma huwa prodott minn l-ebda produttur tal-Unjoni ieħor. Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis din l-informazzjoni bħala kunfidenzjali min-natura tagħha minħabba li l-iżvelar tagħha jkun ta’ vantaġġ kompetittiv sinifikanti għall-kompetituri u/jew jista’ jkollu effett ħażin sinifikanti fuq il-kumpanija/i li tipprovdi/jipprovdu l-informazzjoni. Barra minn hekk, l-istess tip ta’ informazzjoni tneħħiet għat-tieni tip ta’ prodott sabiex jiġi evitat li ċ-ċifri għall-ewwel tip ta’ prodott ikunu jistgħu jitnaqqsu mit-total taċ-ċifri disponibbli.
(20)
Wara l-iżvelar definittiv, il-kumpanija tenniet id-dikjarazzjonijiet tagħha li l-livell ta’ żvelar tal-kalkoli tal-marġini ta’ ħsara ma kinux biżżejjed u mhux adegwati. Speċifikament, hija lmentat li ma kienx ċar kif it-tieni tip ta’ prodott li tneħħew iċ-ċifri tiegħu ntgħażel. Il-Kummissjoni tiċċara li dan sar fuq bażi purament aleatorja.
(21)
Bħala soluzzjoni għall-allegat nuqqas ta’ żvelar, il-kumpanija pproponiet li l-avukati tagħha jistgħu jiltaqgħu mal-persunal tal-Kummissjoni u jiddiskutu fid-dettall il-kalkoli tal-marġni tad-dumping u tal-ħsara mingħajr ma ssir kopja tal-ebda dokument kunfidenzjali, jew alternattivament ikollhom aċċess għal kamra ta’ dejta fil-bini tal-Kummissjoni fejn jistgħu jittieħdu noti.
(22)
Il-Kummissjoni ma setgħetx tilqa’ din it-talba. Sabiex l-avukati tal-kumpanija jkunu jistgħu jivverifikaw il-kalkoli, ikunu jridu jiġu pprovduti ċifri eżatti minn kumpanija waħda jew tnejn. Dan ma setax isir billi l-Kummissjoni hija obbligata żżomm din id-dejta kunfidenzjali skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku.
(23)
Barra minn hekk, fl-iżvelar definittiv il-Kummissjoni semmiet espliċitament li fir-rigward ta’ kwalunkwe kwistjoni rigward id-drittijiet tad-difiża tal-kumpanija - bħall-aċċess għall-fajl - hija tista’ tindirizza lill-Uffiċjal tas-Seduta skont it-Termini ta’ Referenza tal-Uffiċjal tas-Seduta. (4) Madankollu, il-kumpanija ma talbitx għal intervent tal-Uffiċjal tas-Seduta fi żmien id-data tal-għeluq għall-preżentazzjoni ta’ kummenti dwar l-iżvelar definittiv.
(24)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tirrifjuta d-dikjarazzjonijiet li saru fir-rigward tal-ksur possibbli tad-drittijiet proċedurali tal-produttur esportatur inkwistjoni.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(25)
Kif stabbilit fil-premessa 26 tar-Regolament proviżorju, il-prodott ikkonċernat huwa l-ħġieġ solari magħmul minn ħġieġ ċatt ittemprat bil-ġir tas-soda, b’kontenut tal-ħadid ta’ anqas minn 300 ppm, trażmittanza solari ta’ aktar minn 88 % (mkejla skont l-AM1,5 300-2 500 nm), reżistenza għas-sħana sa 250 °C (mkejla skont l-EN 12150), reżistenza għal xokkijiet termali ta’ Δ 150 K (mkejla skont l-EN 12150) u li jkollu saħħa mekkanika ta’ 90 N/mm2 jew aktar (mkejla skont l-EN 1288-3) (“il-prodott ikkonċernat”, normalment jissejjaħ “ħġieġ solari”). Il-prodott ikkonċernat attwalment jaqa’ fl-ambitu tal-kodiċi NM ex 7007 19 80.
2. Dikjarazzjonijiet dwar l-ambitu tal-prodotti
(26)
Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara wara l-iżvelar proviżorju li, kuntrarju għal dak li ġie ddikjarat fil-premessa 32 tar-Regolament proviżorju, il-ħġieġ ortikulturali li huwa konformi mal-karatteristiċi tekniċi tal-ħġieġ solari, kif definit fil-premessa 26 tar-Regolament proviżorju, għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodotti. L-ewwel nett, skont l-esportatur, il-karatteristiċi fiżiċi tal-ħġieġ ortikulturali huma pjuttost differenti minn dawk tal-ħġieġ solari: (i) il-ħġieġ ortikulturali għandu daqsijet differenti skont ir-rekwiżit tal-klijenti, filwaqt li l-ħġieġ solari jinsab f’ċerti daqsijiet fissi; (ii) il-ħġieġ ortikulturali miksi miż-żewġ naħat, iżda l-ħġieġ solari għall-moduli fotovoltajċi (moduli FV) mhuwiex miksi miż-żewġ naħat. It-tieni nett, il-ħġieġ ortikulturali allegatament għandu użu differenti: ma jistax jintuża għall-manifattura ta’ moduli fotovoltajċi jew kolletturi termali.
(27)
Il-Kummissjoni tirrifjuta d-dikjarazzjoni għar-raġunijiet li ġejjin. L-ewwel nett, il-fatt li l-ħġieġ solari użat għall-manifattura tas-serer għandu daqsijiet differenti minn ħġieġ solari użat għal moduli fotovoltajċi jew kolletturi termali huwa irrilevanti billi r-rekwiżiti tad-daqs jistgħu jvarjaw kemm għall-moduli fotovoltajċi kif ukoll għas-serer. Barra minn hekk, kwalunkwe esklużjoni tal-prodott fuq din il-bażi tista’ tagħti lok għal ċirkomvenzjoni possibbli tal-miżuri antidumping. It-tieni nett, il-ħġieġ ortikulturali mibjugħ fis-suq mhuwiex biss ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat, iżda jista’ jkun ukoll mhux miksi u miksi minn naħa waħda. Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessa (68) hawn taħt, il-ħġieġ miksi miż-żewġ naħat jintuża wkoll kemm għall-moduli fotovoltajċi kif ukoll għall-kolletturi termali. Għaldaqstant, din il-karatteristika fiżika ma tistax tiddistingwi l-ħġieġ solari użat għal ħġieġ ortikulturali minn kwalunkwe użu ieħor. Fl-aħħar nett, ma jistax jiġi eskluż li l-ħġieġ solari destinat għall-manifattura tal-ħġieġ tas-serer jintuża għall-manifattura tal-moduli fotovoltajċi u/jew kolletturi termali.
(28)
Wara l-iżvelar, wieħed mill-importaturi argumenta li billi l-ħġieġ solari li jista’ jintuża wkoll bħala ħġieġ għall-għamara ma ġiex eskluż mill-ambitu, dan jirriżulta f’piż amministrattiv u dewmien għall-kumpaniji. Dan huwa allegatament ikkawżat mill-fatt li l-kumpaniji huma mitluba jibagħtu rapporti tat-testijiet lill-Awtoritajiet Doganali fl-Unjoni kull darba li l-Awtoritajiet Doganali jiddubitaw jekk l-oġġetti importati humiex soġġetti għall-miżuri.
(29)
Il-Kummissjoni tqis li dawk it-tipi ta’ ħġieġ ma għandhomx jiġu esklużi mill-ambitu tal-investigazzjoni, għax il-ħġieġ solari jista’ potenzjalment ikollu użu ortikulturali u għall-għamara. Sabiex tiġi żgurata l-protezzjoni adegwata tal-industrija tal-Unjoni kontra l-effett dannuż tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, għandhom jiġu evitati lakuni li jistgħu jippermettu ċirkomvenzjoni. L-effett pożittiv tal-protezzjoni adegwata jissupera l-effett negattiv tal-piż amministrattiv addizzjonali li jista’ jiġġarrab mill-importatur ikkonċernat.
(30)
Produttur esportatur ieħor iddikjara li l-ħġieġ float għandu jiġi eskluż mill-ambitu tal-prodott billi dak li jipproduċi hu jintuża fis-suq tal-bini u fis-suq tas-serer. Barra minn hekk, huwa allega li l-ħġieġ float ma jintużax għall-manifattura tal-moduli fotovoltajċi. Madankollu, fuq il-bażi tal-argumenti mressqa mill-Kummissjoni fil-premessa 33 tar-Regolament provviżorju, il-Kummissjoni ttenni li l-ħġieġ float jikkonforma b’mod ċar mal-karatteristiċi tekniċi tal-ħġieġ solari, kif stabbilit fil-premessa 26 tar-Regolament proviżorju. Barra minn hekk, il-ħġieġ float huwa prodott kemm mill-industrija tal-Unjoni kif ukoll mill-produtturi esportaturi. Dan huwa kkonfermat minn informazzjoni disponibbli pubblikament fuq l-Internet. (5) Konsegwentement, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
3. Konklużjoni
(31)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, il-konklużjonijiet li waslu għalihom fil-premessi 26 sa 33 tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
C. ID-DUMPING
1. Trattament tal-Ekonomija tas-Suq (TES)
(32)
Wara l-iżvelar proviżorju u sussegwentement wara l-iżvelar definittiv, wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li l-Kummissjoni żbaljat meta ċaħdet it-talba tagħha għal TES. Kienet diġà saret l-istess dikjarazzjoni fir-rigward tad-determinazzjoni tat-TES fl-istadju proviżorju u kienet ġiet miċħuda mill-Kummissjoni fil-premessi 43 u 47 tar-Regolament proviżorju.
(33)
Il-produttur esportatur iddikjara li l-benefiċċji rċevuti minn reġimi ta’ taxxa preferenzjali u l-għotjiet ma jirrappreżentawx proporzjon sinifikanti tal-fatturat tagħhom. F’dan ir-rigward, ta’ min jiftakar li dan l-argument, flimkien ma’ argumenti oħrajn, kien diġà ġie indirizzat fl-ittra tal-Kummissjoni għall-esportatur, bid-data tat-13 ta’ Settembru 2013, li fiha l-Kummissjoni nnotifikat lill-parti fir-rigward tad-determinazzjoni tat-TES tagħha. B’mod partikolari, ġie enfasizzat li minħabba n-natura ta’ dan il-vantaġġ, il-benefiċċju assolut riċevut matul il-PI huwa irrelevanti għall-valutazzjoni ta’ jekk id-distorsjoni hijiex “sinifikanti”. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
(34)
Fir-rigward ta’ dan ta’ hawn fuq, is-sejba li d-dikjarazzjonijiet kollha tat-TES għandhom jiġu miċħuda, kif stabbilit fil-premessi 34 sa 47 tar-Regolament proviżorju, hija kkonfermata.
2. Il-valur normali
2.1. L-għażla ta’ pajjiż analogu
(35)
Fir-Regolament proviżorju, it-Turkija ntgħażlet bħala pajjiż analogu xieraq skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku. Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li t-Turkija mhijiex pajjiż analogu xieraq għall-fini tal-istabbiliment tal-valur normali minħabba l-fatt li hemm produttur wieħed biss tal-ħġieġ solari fit-Turkija u li ma hemm kważi l-ebda importazzjoni ta’ ħġieġ solari fis-suq Tork. Il-produttur esportatur iddikjara wkoll li l-marġini ta’ profitt fis-suq domestiku Tork tal-ħġieġ solari kien partikolarment għoli, u għalhekk jgħolli b’mod artifiċjali l-livell tal-valur normali. Barra minn hekk, l-istess produttur esportatur fakkar li ma kien hemm l-ebda teknoloġija tal-kisi applikata fuq il-ħġieġ solari prodott fit-Turkija u li l-ebda ħġieġ solari Tork ma ġie prodott bl-użu tal-proċess ta’ produzzjoni float. B’konsegwenza ta’ dan, l-elementi ewlenin meħtieġa għall-istabbiliment tal-valur normali ma setgħux jinkisbu mis-suq domestiku Tork tal-prodott simili. Għaldaqstant, il-produttur esportatur argumenta li l-prezzijiet tal-Unjoni kellhom jintużaw minflok bħala bażi għad-determinazzjoni tal-valur normali.
(36)
L-ewwel nett, il-Kummissjoni tfakkar li ma hemm l-ebda ostakoli kummerċjali sinifikanti fit-Turkija fir-rigward tal-prodott simili. Għaldaqstant, ma jistax jiġi konkluż li s-suq Tork tal-ħġieġ solari huwa eskluż għall-kummerċ internazzjonali. Għall-kuntrarju, is-suq huwa miftuħ u l-prezz fuq dak is-suq domestiku tal-prodott simili jiġi ddeterminat liberament bl-interazzjoni tal-provvista u d-domanda.
(37)
It-tieni nett, fir-rigward tal-allegazzjoni ta’ profitti partikolarment għoljin fis-suq domestiku Tork, il-Kummissjoni tenfasizza li hija ma osservatx marġini ta’ profitt eċċessiv fis-suq tal-prodott simili fit-Turkija matul il-PI meta mqabbel ma’ marġini ta’ profitt realizzati minn produtturi tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(38)
It-tielet nett, in-nuqqas ta’ ċerti tipi ta’ prodotti f’pajjiż terz ma jagħmluhx mhux xieraq bħala pajjiż analogu. Għall-kuntrarju, l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku jistipula li fin-nuqqas ta’ bejgħ domestiku ta’ ċerti tipi ta’ prodotti l-Kummissjoni tibni valur normali bbażat fuq il-kost tal-produzzjoni fil-pajjiż tal-oriġini flimkien ma’ ammont raġonevoli għall-kostijiet tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi u għall-profitti. Il-kontribuzzjoni tal-kost għall-kisi u l-proċess ta’ produzzjoni float kienu bbażati fuq dejta vverifikata mill-industrija tal-Unjoni.
(39)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, id-dikjarazzjoni li t-Turkija mhijiex pajjiż analogu adatt hija rrifjutata.
(40)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument li l-valur normali kellu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet realment imħallsa fl-Unjoni. Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni tista’ biss tmur lura għall-prezzijiet tal-Unjoni biex tiddetermina l-valur normali jekk ma jkunx possibbli li dak il-valur jiġi determinat abbażi tad-dejta minn pajjiż analogu xieraq. Billi nstab pajjiż analogu xieraq b’biżżejjed kooperazzjoni minn produttur, il-Kummissjoni kienet obbligata tiddetermina l-valur normali fuq il-bażi tad-dejta minn dan il-pajjiż analogu u ma tmurx lura għall-prezzijiet tal-Unjoni. (6)
(41)
Il-Kummissjoni tikkonferma l-għażla tat-Turkija bħala pajjiż analogu fit-tifsira tal-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku.
2.2. Il-valur normali
(42)
Produttur esportatur wieħed iddikjara li l-Kummissjoni żbaljat fid-determinazzjoni tal-valur normali billi bbażatu fuq il-bejgħ bi profitt biss fil-pajjiż analogu u żiedet marġini ta’ profitt ipotetiku għal dak il-bejgħ li ma għamilx profitt.
(43)
Il-Kummissjoni tikkonferma li għad-determinazzjoni tal-valur normali, kif spjegat fil-premessi 61 u 62 tar-Regolament proviżorju u kif meħtieġ mill-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku, hija kienet ivverifikat li mill-inqas 80 % tal-bejgħ tat-tipi kollha ta’ prodotti tal-prodott simili fis-suq domestiku Tork kien bi profitt. Għaldaqstant, il-bejgħ kollu fis-suq domestiku Tork, kemm jekk bi profitt kif ukoll jekk le, tqies għad-determinazzjoni tal-valur normali. Għaldaqstant, dan l-argument huwa bla bażi u għalhekk rifjutat.
(44)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar id-determinazzjoni tal-valur normali, il-premessi (58) sa (64) tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
2.3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(45)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment rigward il-prezzijiet tal-esportazzjoni, il-premessa 65 tar-Regolament proviżorju hija kkonfermata.
2.4. Tqabbil
(46)
Wara l-iżvelar proviżorju u sussegwentement wara l-iżvelar definittiv, wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li l-Kummissjoni aġġustat b’mod żbaljat il-prezz tal-esportazzjoni tagħha skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku. Huwa argumenta li l-produttur u n-negozjant relatat jikkostitwixxu entità ekonomika unika u li għaldaqstant dan l-aġġustament huwa prekluż. Fi kwalunkwe każ, il-livell tal-aġġustament huwa għoli wisq billi l-Kummissjoni bbażatu fuq iż-żieda reali li ma ġietx stabbilita b’mod distakkat iżda minflok kienet ir-riżultat ta’ ftehim ta’ pprezzar tat-trasferimenti. Minflok, il-Kummissjoni kellha tagħmel l-aġġustament, jekk dan kien ikun il-każ, fuq il-bażi ta’ żieda stmata bejn produttur u importatur mhux relatat distakkat.
(47)
L-investigazzjoni wriet li l-produttur esportatur stess kellu dipartiment tal-esportazzjoni kompletament funzjonali li nnegozja l-kundizzjonijiet u t-termini tal-bejgħ ma’ klijenti fl-Unjoni, għamel ordnijiet ta’ produzzjoni, organizza u eżegwixxa t-trasport marittimu għall-klijenti tal-Unjoni, inklużi d-dokumenti kollha tat-trasport marittimu, tal-prodott finali, tratta l-ikklerjar doganali għall-esportazzjoni u ħejja d-dokumenti tal-bejgħ. Fil-fatt, ma hemm l-ebda duplikazzjoni ta’ kompiti relatati mal-esportazzjoni bejn il-produttur esportatur u n-negozjant relatat. Madankollu, il-produttur esportatur ħareġ fatturi tal-bejgħ għan-negozjant, li, min-naħa tiegħu, ħareġ fattura tal-bejgħ lill-klijent tal-Unjoni bi prezz kuntrattwali. In-negozjant relatat ġabar il-ħlas, naqqas il-mark-up u ħallas il-bqija tal-ammont lill-produttur esportatur.
(48)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni jidhrilha li n-negozjant relatat ma jistax jitqies bħala dipartiment ta’ bejgħ intern, anke jekk iż-żewġ kumpaniji jitqiesu bħala li jikkostitwixxu entità ekonomika waħda, u li aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i) ikun kompletament iġġustifikat. Barra minn hekk, billi l-aġġustament li sar jirrifletti l-mark-up realment imposta bejn kumpaniji relatati, ma hemm l-ebda raġuni li jinbidel b’ammont teoretiku ieħor. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
(49)
Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li l-kapaċitajiet tal-produzzjoni tiegħu kienu ferm ogħla minn dawk tal-industrija tal-Unjoni u li għalhekk kellu vantaġġ f’termini ta’ inqas kostijiet fil-proċess tal-produzzjoni tiegħu tal-prodott ikkonċernat. Għaldaqstant, il-Kummissjoni għandha tqis dan l-allegat vantaġġ relatat mal-kost aktar baxx ta’ produzzjoni u tagħmel aġġustament meħtieġ.
(50)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta din id-dikjarazzjoni. L-ewwel nett, il-produttur esportatur ma jissuġġerixxix dispożizzjoni ġuridika relevanti li taħtha jista’ jsir dan l-aġġustament. It-tieni nett, ma jidhirx li kostijiet aktar baxxi minħabba l-kapaċitajiet tal-produzzjoni ogħla jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Fil-fatt, anke jekk tista’ tintwera differenza fil-kost, mhuwiex ċar kif dan jiġi rifless fil-prezz finali u jekk din ma tiġix paċuta minn differenza f’kostijiet oħrajn.
(51)
Barra minn hekk, l-allegat benefiċċju ddikjarat mill-produttur esportatur jikkonċerna l-allegati kostijiet ta’ produzzjoni aktar baxxi meta mqabbla mal-kostijiet imġarrba mill-Industrija tal-Unjoni. F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li l-produttur esportatur ma ngħatax TES u li għaldaqstant il-kostijiet tiegħu ma kinux ivverifikati. Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni ddeterminat il-valur normali fuq il-bażi tal-prezzijiet attwali u/jew il-kostijiet tal-produttur tal-pajjiż analogu minħabba li l-prezzijiet u l-kostijiet f’pajjiżi b’ekonomija mhux tas-suq mhumiex ir-riżultat tal-forzi tas-suq u għalhekk mhumiex, bħala tali, indikaturi affidabbli għal prezzijiet jew il-kostijiet tas-suq.
(52)
Wieħed mill-produtturi esportaturi fir-RPĊ iddikjara li l-Kummissjoni għandha taġġusta l-prezz tal-esportazzjoni kif joħroġ mill-fabbrika ta’ wieħed mill-kompetituri tiegħu billi titnaqqaslu tariffa tas-servizz u tariffa tal-liċenzja li allegatament ħallas lil parti terza.
(53)
Il-Kummissjoni ċaħdet din id-dikjarazzjoni. L-ewwel nett, il-produttur esportatur ma jissuġġerixxix dispożizzjoni relevanti tar-Regolament bażiku li taħtha jista’ jsir dan l-aġġustament. It-tieni nett, anke jekk din id-dikjarazzjoni tista’ tiġi interpretata li taqa’ taħt l-Artikolu 2(10)(e) tar-Regolament bażiku, li jipprevedi aġġustamenti għat-trasport, l-assigurazzjoni, il-ġestjoni, it-tagħbija u l-kostijiet anċillari, dik id-dispożizzjoni mhijiex relatatma’ tariffi tas-servizz jew kostijiet relatati ma’ ftehim tal-liċenzja. Dawn il-kostijiet jikkostitwixxu l-kostijiet kummerċjali li normalment jiġġarrbu minn produttur ta’ oġġetti li jużaw liċenzja tat-teknoloġija miksuba mingħand parti terza irrispettivament minn jekk dawn ġewx esportati jew mibjugħa domestikament. Għaldaqstant, dawn il-kostijiet għandhom ikunu riflessi fil-prezz finali ta’ kemm l-esportazzjoni kif ukoll il-bejgħ domestiku. Għalhekk, dawn il-kostijiet ma jistgħux jaffettwaw il-komparabbiltà bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali. Għaldaqstant, aġġustament skont l-Artikolu 2(10) mhuwiex iġġustifikat u għalhekk id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(54)
Kif stipulat fil-premessi 67 u 68 tar-Regolament proviżorju, sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(55)
Fuq din il-bażi, fil-każijiet kollha fejn intwera li tiġi affettwata l-komparabiltà tal-prezzijiet, saru aġġustamenti speċifiċi għall-kumpanija għall-kostijiet tat-trasport, tat-trasport tal-merkanzija bil-baħar u tal-assigurazzjoni, għall-ġestjoni, għat-tagħbija u kostijiet anċillari, għad-dazji fuq l-esportazzjoni u għall-kummissjonijiet. Madankollu, wara l-impożizzjoni tal-miżuri proviżorji l-Kummissjoni nnutat żball klerikali fir-rigward tal-aġġustament tal-VAT. Dan ġie kkoreġut kif xieraq għall-kalkoli tad-dumping riflessi fit-tabella rilevanti taħt il-premessa 169 hawn taħt.
(56)
Żewġ produtturi esportaturi oħrajn iddikjaraw li t-tqabbil tal-prezzijiet bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali ma sarx korrettament fir-rigward ta’ tip wieħed ta’ prodott. Din id-dikjarazzjoni hija indirizzata fil-premessi 67-68 hawn taħt.
2.5. Il-marġini ta’ dumping
(57)
Fl-assenza ta’ kummenti, il-metodoloġija ġenerali użata għall-kalkolu tal-marġni tad-dumping, kif stabbilit fil-premessi 69 sa 73 tar-Regolament proviżorju, huma b’dan ikkonfermati.
(58)
Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li, fil-kwestjonarju dwar l-antidumping, huwa daħħal valuri għall-Kostijiet, Assigurazzjoni u Merkanzija (valuri CIF) żbaljati għall-bejgħ tal-esportazzjoni tiegħu tal-prodott ikkonċernat lejn l-UE. Il-valuri CIF irrappurtati kienu baxxi wisq u b’hekk għollew il-marġini ta’ dumping tal-kumpanija kif ukoll il-marġni ta’ ħsara tiegħu.
(59)
Il-Kummissjoni eżaminat din it-talba sew. Wara li l-prezzijiet CIF tat-tranżazzjonijiet rispettivi ġew iċċekkjati mill-ġdid u vverifikati fuq il-post mal-importatur tal-UE, il-Kummissjoni setgħet tivverifika l-validità ta’ din id-dikjarazzjoni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet aċċettata.
(60)
Filwaqt li jitqiesu l-aġġustamenti tal-valur normali tal-prezz tal-esportazzjoni, u fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-marġini ta’ dumping definittivi, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
84,7 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
90,1 %
D. ĦSARA
1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u produzzjoni tal-Unjoni
(61)
Ma ġew riċevuti l-ebda kummenti fir-rigward tad-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-produzzjoni tal-Unjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 75 sa 79 tar-Regolament proviżorju.
2. Konsum tal-Unjoni
(62)
Wara l-iżvelar proviżorju, iċ-ċifri tal-volum tal-bejgħ ippreżentati mill-ilmentatur dwar il-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun ġew aġġornati bid-dejta mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. Għaldaqstant, it-Tabella 1 ġiet ikkorreġuta (ara hawn taħt). Il-korrezzjoni ma tibdilx jew tinvalida x-xejra jew il-konklużjonijiet misluta mid-dejta fir-Regolament proviżorju. Għalhekk, fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn fir-rigward tal-konsum tal-Unjoni, ix-xejra fil-konsum tal-Unjoni stabbilita fil-premessi 80-82 tar-Regolament proviżorju hija kkonfermata.
Tabella 1
Konsum tal-Unjoni (1 000 m2)
2009
2010
2011
PI
Konsum totali tal-Unjoni
16 596
28 239
33 993
27 412
Indiċi
100
170
205
165
Sors: Glass for Europe, l-ilmentatur u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
3. Il-volum, il-prezz u s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat
(63)
Minħabba l-korrezzjoni fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni (ara l-premessa 62 hawn fuq), is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat kellhom jiġu kkoreġuti wkoll (ara t-Tabella 2). Il-korrezzjoni ma tibdilx ix-xejra jew il-konklużjonijiet li joħorġu mid-dejta fir-Regolament proviżorju.
(64)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 83-87 tar-Regolament proviżorju.
Tabella 2
Volum tal-importazzjonijiet (1 000 m2) u s-sehem mis-suq
2009
2010
2011
PI
Sehem mis-suq
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indiċi
100
100
250
421
Sors: Glass for Europe, l-ilmentatur u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
4. Twaqqigħ tal-prezz
(65)
Il-premessi 88 sa 89 tar-Regolament proviżorju jistabbilixxu kif it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI ġie determinat. Il-prezzijiet medji ponderati tal-bejgħ għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun imħallsin mill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni u aġġustati għal livell tal-prezz mill-fabbrika ġew imqabblin mal-prezzijiet medji ponderati korrispondenti għal kull tip ta’ prodott tal-importazzjonijiet mill-kampjun tal-produtturi esportaturi li kkooperaw. L-importazzjonijiet inkwistjoni kienu għall-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbilit fuq bażi CIF, b’aġġustamenti ’l fuq, jiġifieri l-kostijiet tal-ikklerjar doganali, tad-dazju, tal-ġestjoni u tat-tagħbija. Dawk l-aġġustamenti jgħollu l-prezz, skont iċ-ċifra tal-kontroll tal-prodott, b’7 % sa 15 %.
(66)
It-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi tan-numru ta’ tip tal-prodott man-numru ta’ tip tal-prodott għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta’ negozjar, debitament aġġustat kif stabbilit fil-premessa hawn fuq, u wara t-tnaqqis tar-roħsu l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PI, wera marġini ta’ twaqqigħ b’medja ponderata bejn 10,6 % u 26,7 % tal-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(67)
Żewġ produtturi esportaturi ddikjaraw li t-tqabbil tal-prezzijiet ma sarx korrettament fir-rigward ta’ tip wieħed ta’ prodott. B’mod partikolari, intqal li l-ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat kellu jitqabbel separatament mill-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda. Allegatament, il-kost u l-prezz tal-ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat huwa ħafna ogħla mill-kost u l-prezz tal-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda. Ġie ddikjarat ukoll li l-ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat “normalment” ikollu koeffiċjent tat-trażmittanza solari ħafna ogħla mill-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda. Fl-aħħar nett, wieħed mill-esportaturi ddikjara li l-moduli fotovoltajċi qatt ma jużaw ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat billi l-prezz tiegħu huwa ħafna ogħla mill-prezz tal-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda iżda l-koeffiċjent tat-trażmittanza solari tal-ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat huwa l-istess bħal dak tal-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda meta użat fil-produzzjoni tal-moduli fotovoltajċi. B’kuntrast ma’ dan, it-trażmittanza għolja milħuqa mill-ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat hija allegatament importanti għall-applikazzjonijiet termali solari billi permezz tagħha l-applikazzjonijiet termali solari jistgħu jkunu ħafna aktar effiċjenti.
(68)
Il-Kummissjoni tirrifjuta d-dikjarazzjonijiet imressqa mill-produtturi esportaturi għar-raġunijiet li ġejjin. L-ewwel nett, lil hinn mill-allegazzjonijiet ġenerali ma ġiet provduta l-ebda evidenza mill-produttur esportatur li hemm differenza konsistenti fil-kostijiet tal-produzzjoni bejn il-ħġieġ solari miksi minn naħa waħda u dak miksi miż-żewġ naħat. L-industrija tal-Unjoni argumentat bil-kontra u ddikjarat li skont it-teknoloġija tal-kisi wżata, il-kostijiet tal-produzzjoni huma differenti, u l-ħġieġ miksi miż-żewġ naħat mhux bilfors ikun ogħla minn dak miksi minn naħa waħda u viċi versa. It-tieni nett, huwa minnu li l-ħġieġ miksi miż-żewġ naħat jista’ jilħaq trażmittanza solari ogħla minn ħġieġ miksi minn naħa waħda (tal-ewwel jista’ jilħaq massimu ta’ 98 % ta’ trażmittanza solari, filwaqt li t-tieni - sa 95 %) u huwa minnu li din il-karatteristika teknika hija importanti biss għall-applikazzjonijiet termali solari, filwaqt li hija irrilevanti għall-moduli fotovoltajċi. Madankollu, għall-kuntrarju tad-dikjarazzjonijiet tal-produttur esportatur, il-ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat jinbiegħ ukoll lill-produtturi tal-moduli fotovoltajċi u jikkostitwixxi wkoll is-suq ewlieni tagħhom. Fil-fatt, matul il-PI il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni tal-ħġieġ miksi miż-żewġ naħat għall-kolletturi termali kien negliġibbli (anqas minn 1 % tal-bejgħ kollu tal-ħġieġ miksi miż-żewġ naħat; il-bejgħ l-ieħor kollu kien destinat għall-moduli fotovoltajċi).
(69)
Fir-rigward tal-kostijiet ta’ wara l-importazzjoni, waslu żewġ kummenti wara l-iżvelar proviżorju. Fl-ewwel kumment, l-ilmentatur argumenta li l-aġġustamenti għall-kostijiet għall-ikklerjar doganali, id-dazju, il-ġestjoni u t-tagħbija għandhom ikunu ta’ rata ħafna aktar baxxa, jiġifieri EUR 0,26/m2 għall-kostijiet tal-ikklerjar doganali, il-ġestjoni u t-tagħbija u dazju ta’ 3 %, minflok EUR 0,40/m2 u dazju ta’ 3 % li ġew użati.
(70)
It-tieni kumment ġie minn produttur esportatur li ddikjara li ma ġew żvelati l-ebda dettalji tad-diżaggregazzjoni, għajr EUR 0,40/m2 ġenerali li tkopri l-kostijiet tal-ġestjoni, it-tariffi tal-ikklerjar doganali u l-ħażna temporanja tal-prodotti importati fil-post tal-importazzjoni. Ġie allegat ukoll li l-kriterji applikati sabiex jiġi determinat jekk aġġustament kienx meqjus raġonevoli jew le ma ġewx spjegati.
(71)
L-aġġustamenti inkwistjoni applikati mill-Kummissjoni huma bbażati fuq dejta vverifikata riċevuta minn importaturi ta’ ħġieġ solari prodott fir-RPĊ u jirriflettu l-kostijiet medji ponderati attwali mġarrbin għall-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PI. B’kuntrast ma’ dan, l-ilmentatur ipprovda dikjarazzjoni ta’ tariffi standard regolari applikati minn spedituri indipendenti għal importazzjonijiet miċ-Ċina f’ kontejners marittimi standard. Din id-dikjarazzjoni ma tikkostitwixxix evidenza valida tat-tariffi attwali applikati minn spedituri għal importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat waqt il-PI. Konsegwentement, id-dikjarazzjoni mressqa mill-ilmentatur ġiet irrifjutata.
(72)
Fir-rigward tad-dikjarazzjoni tal-produttur esportatur, ma tista’ tiġi provduta l-ebda diżaggregazzjoni tal-ammont ta’ EUR 0,40/m2 billi dan l-ammont huwa medja ponderata kkalkulata fuq il-bażi ta’ bosta fatturi attwali maħruġa waqt il-PI tal-importazzjonijiet tal-ħġieġ solari Ċiniż f’portijiet differenti tal-UE. Għaldaqstant, il-kostijiet ta’ wara l-importazzjoni attwali mġarrbin ivarjaw skont il-port tad-dħul fl-UE, it-tip ta’ prodott, l-użu ta’ ħżin temporanju fil-post ta’ importazzjoni, eċċ.
(73)
Barra minn hekk, l-aġġustament mill-Kummissjoni tal-kostijiet ta’ wara l-importazzjoni fir-Regolament proviżorju jitqies bħala raġonevoli billi huwa bbażat fuq fatturi attwali verifikati ta’ importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari Ċiniżi mġarrbin minn importaturi indipendenti.
(74)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar il-metodoloġija wżata għall-kalkolazzjoni tat-twaqqigħ tal-prezz, il-metodu tat-tqabbil tal-prezzijiet spjegat fil-premessi (89) u (90) tar-Regolament proviżorju huwa kkonfermat.
5. Indikaturi makroekonomiċi
(75)
Kif stabbilit fil-premessa 92 tar-Regolament proviżorju, għall-iskop tal-analiżi tal-ħsara, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn l-indikaturi tal-ħsara makroekonomiċi u mikroekonomiċi. L-indikaturi makroekonomiċi għall-perjodu kkunsidrat ġew analizzati fuq il-bażi tad-dejta pprovduta mill-industrija tal-Unjoni relatati mal-produtturi kollha tal-Unjoni li ppreżentaw ruħhom matul l-investigazzjoni.
(76)
Wieħed mill-produtturi esportaturi ddikjara li l-Kummissjoni naqset milli twettaq l-analiżi tal-ħsara skont l-Artikolu 3(2) u l-Artikolu 3(5) tar-Regolament billi wettqet l-analiżi tal-ħsara fuq il-bażi ta’ żewġ settijiet ta’ dejta separati u allegatament inkonsistenti, jiġifieri l-indikaturi tal-ħsara.makroekonomiċi u mikroekonomiċi. Huwa jsostni wkoll li l-allegata inkonsistenza tal-analiżi bbażata fuq iż-żewġ settijiet ta’ dejta titfa’ dubji serji fuq il-korrettezza, il-ġustizzja u l-oġġettività tal-istampa ġenerali tal-ħsara.
(77)
Wara l-iżvelar definittiv, l-istess kumpanija tenniet id-dikjarazzjoni tagħha. Hija kkwotat ukoll għadd ta’ investigazzjonijiet minn qabel fejn allegatament l-istituzzjonijiet tal-Unjoni ddefinixxew b’mod inkonsistenti settijiet differenti ta’ dejta bħala li jappartjenu għal makrodejta jew mikrodejta.
(78)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta din id-dikjarazzjoni. Din hija metodoloġija applikabbli f’każijiet ta’ kampjunar sabiex tiġi analizzata s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u sabiex jitqiesu mhux biss ix-xejriet murija mill-kampjun iżda anke mill-industrija tal-Unjoni kollha kemm hi. Il-fatturi kollha preskritti fl-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku tqiesu fl-analiżi. Il-konklużjoni dwar il-ħsara tinħareġ ukoll fuq il-bażi tagħhom kollha. Għaldaqstant, l-analiżi tal-ħsara tmexxiet f’konformità mal-Artikolu 3(2) u l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
(79)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 90-94 tar-Regolament proviżorju.
(80)
Fir-rigward tal-indikaturi makroekonomiċi analizzati mill-Kummissjoni fil-premessi 95 sa 103 tar-Regolament proviżorju, minħabba l-korrezzjoni li saret fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni (ara l-premessa 62 hawn fuq), is-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni inbidel kemxejn (ara t-Tabella 5). Madankollu, il-korrezzjoni ma tibdilx ix-xejra jew il-konklużjonijiet li joħorġu mid-dejta fir-Regolament proviżorju. Konsegwentement, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 95 sa 105 tar-Regolament proviżorju.
Tabella 5
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
2009
2010
2011
PI
Volum tal-bejgħ (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indiċi
100
172
181
123
Sehem mis-suq
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indiċi
100
101
88
74
Sors: Glass for Europe, l-ilmentatur u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
6. Indikaturi mikroekonomiċi
(81)
Wara l-iżvelar proviżorju, il-kost ta’ unità tal-produzzjoni ta’ unità tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun ġie aġġornat. Għaldaqstant, it-Tabella 7 ġiet kemxejn modifikata (ara hawn taħt). Il-korrezzjoni ma tibdilx jew tinvalida x-xejra jew il-konklużjonijiet misluta mid-dejta fir-Regolament proviżorju. Għaldaqstant, fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 106 sa 123 tar-Regolament proviżorju.
Tabella 7
Prezzijiet medji tal-bejgħ fl-Unjoni
2009
2010
2011
PI
Kost ta’ unità tal-produzzjoni (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Sors: it-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
7. Konklużjoni dwar il-ħsara
(82)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-Kummissjoni tikkonferma l-konklużjoni fil-premessi 124 sa 129 tar-Regolament proviżorju li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
E. KAWŻALITÀ
1. L-effett tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping
(83)
Fil-premessi 131, 132 u 133 tar-Regolament proviżorju, il-Kummissjoni kkonkludiet li hemm rabta kawżali bejn il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. Din il-konklużjoni ġiet ikkontestata minn diversi partijiet interessati, li ddikjaraw li ma hemm l-ebda koinċidenza raġonevoli u koerenti fiż-żmien bejn il-ħsara u ż-żieda fl-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat. Dan huwa minħabba l-fatt li bejn l-2009 u l-2011 l-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu b’mod sinifikanti. Barra minn hekk, il-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi fl-2011 kien ta’ EUR 4,96/m2, ammont qrib dak tal-2012 (EUR 4,38/m2).
(84)
L-istess partijiet sostnew li l-konklużjoni li l-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni għandha tiġi attribwita għall-importazzjonijiet Ċiniżi fl-2012 tmur kontra s-sejbiet tagħha li l-importazzjonijiet Ċiniżi allegatament ma kellhom l-ebda impatt negattiv is-sena ta’ qabel, speċjalment fir-rigward tal-marġini ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni, għalkemm il-prezz medju tal-importazzjoni kien simili ħafna.
(85)
Mill-bidu tal-perjodu meqjus sa tmiem il-PI u waqt dan il-perjodu l-importazzjonijiet żdiedu b’596 % b’kollox, b’żieda ta’ 321 % fis-sehem mis-suq. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet naqsu b’27,2 % waqt il-perjodu kkunsidrat.
(86)
Huwa korrett li l-marġini ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni fl-2011 kien kemxejn inqas mill-2010, minkejja ż-żieda qawwija tal-importazzjonijiet mir-RPĊ diġà fl-2011. Madankollu, matul l-2011 il-konsum tal-Unjoni tal-ħġieġ solari żdied b’mod sinifikanti, jiġifieri b’20,4 % bejn l-2010 u l-2011, filwaqt li l-importazzjonijiet mir-RPĊ żdiedu b’150 % matul l-istess perjodu. Fil-PI, filwaqt li l-konsum naqas bi ftit inqas minn 19 %, il-volum tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied b’aktar minn 35 % meta mqabbel mal-2011. Dan juri b’mod ċar il-koinċidenza fiż-żmien bejn il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni fil-PI u ż-żieda qawwija tal-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping. Barra minn hekk, loġikament jeħtieġ xi ftit taż-żmien qabel jinħassu xi effetti negattivi taż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-produtturi tal-Unjoni (pereżempju telf ta’ klijenti, tiġrib ta’ telf, tnaqqis ta’ redditu fuq l-investimenti u flussi ta’ flus, eċċ.). Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(87)
Wara l-iżvelar definittiv, l-istess partijiet sostnew li l-koinċidenza fiż-żmien bejn il-ħsara materjali mġarrba u l-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping ma tistax tiġi evalwata fuq il-bażi tal-perjodu sħiħ ikkunsidrat mill-2009 sa tmiem il-PI, mingħajr ma jitqiesu x-xejriet ta’ intervent osservati matul dan il-perjodu.
(88)
Il-Kummissjoni analizzat ukoll xejriet ta’ intervent matul il-perjodu kkunsidrat. Il-fatt li fl-2011 l-industrija tal-Unjoni kienet tabilħaqq għadha qed tagħmel profitt anke jekk l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu diġà żdiedu b’mod qawwi f’dik is-sena ma jaffettwax il-konklużjoni li fil-PI kien hemm koinċidenza fiż-żmien bejn il-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping.
(89)
Fil-PI, filwaqt li l-konsum naqas bi ftit aktar minn 19 %, il-produtturi esportaturi Ċiniżi:
-
żiedu s-sehem mis-suq tagħhom bi 12,4-il punt perċentwali meta mqabbel mal-2011 filwaqt li s-sehem tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 12,3-il punt perċentwali,
-
żiedu l-volumi fl-importazzjonijiet Ċiniżi b’aktar minn 35 % kontra tnaqqis ta’ 32 % fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, u
-
komplew inaqqsu l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet tagħhom li diġà kienu baxxi ħafna b’aktar minn 10 % u waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’massimu ta’ 26,7 % u b’hekk ikkontribwixxew għat-telf imġarrab mill-industrija tal-Unjoni fil-PI.
(90)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-preżenza ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u ż-żieda konsiderevoli tas-sehem mis-suq tagħhom bi prezzijiet li konsistentement naqqsu dawk tal-industrija tal-Unjoni ikkawżaw il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(91)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, fir-rigward tal-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 131, 132 u 133 tar-Regolament proviżorju.
2. L-effett ta’ fatturi oħrajn
2.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(92)
Minħabba l-korrezzjoni fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni (ara l-premessa 62 hawn fuq), is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż terzi nbidlet kemxejn (ara t-Tabella 11 hawn taħt). Madankollu, il-korrezzjoni ma tibdilx ix-xejra jew il-konklużjonijiet li joħorġu mid-dejta fir-Regolament proviżorju.
(93)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 134 sa 137 tar-Regolament proviżorju.
Tabella 11
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi (1 000 m2)
Pajjiżi terzi
2009
2010
2011
PI
Sehem mis-suq
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indiċi
100
74
90
88
Sors: Glass for Europe, l-ilmentatur u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
2.2. Prestazzjoni tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni
(94)
Waħda mill-partijiet ikkontestat is-sejbiet tal-Kummissjoni fil-premessa 139 tar-Regolament proviżorju li t-tnaqqis tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PI kien probabbilment minħabba l-prezzijiet baxxi ħafna ta’ esportazzjonijiet Ċiniżi lejn id-destinazzjonijiet ewlenin tal-industrija tal-Unjoni ta’ esportazzjonijiet (jiġifieri l-Istati Uniti, il-Kanada). Il-parti qieset li din il-konklużjoni mhijiex ġustifikata billi l-esportazzjonijiet Ċiniżi kienu preżenti wkoll fl-2011 u għaldaqstant ma hemm l-ebda raġuni għaliex l-impatt kellu jseħħ biss fl-2012. Hija wkoll tal-fehma li r-raġuni attwali għall-bejgħ ta’ esportazzjonijiet baxxi tagħhom kien il-fatt li l-industrija tal-Unjoni ma kinitx kompetittiva u, meta l-prezzijiet tas-suq dinji naqsu, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibqa’ kompetittiva. Konsegwentement, il-parti ddikjarat li t-tnaqqis fil-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni waqt il-PI kompla jikkontribwixxi għall-ħsara mġarrba.
(95)
Il-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun huwa 20 % tal-bejgħ totali tagħhom fil-volum fl-2009 (fil-fażi ta’ bidu), 11 % matul l-2010 u 14 % biss matul is-sena kruċjali tal-2011. Fl-2012 kien hemm tnaqqis ulterjuri għal 5 %.
(96)
Il-Kummissjoni tirrifjuta dawn id-dikjarazzjonijiet għar-raġunijiet li ġejjin. Is-suq tal-Unjoni, billi huwa wieħed mill-ikbar fid-dinja, minn dejjem kien u għadu s-suq ewlieni għall-industrija tal-Unjoni u mhux swieq ta’ pajjiżi terzi. Barra minn hekk, il-fatt li l-ħġieġ solari huwa relattivament tqil u fraġli jsarraf fi spejjeż addizzjonali meta jiġi ttrasportat fit-tul (minħabba ksur u korrużjoni). Fuq il-bażi tal-informazzjoni għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni mit-tweġibiet tal-kwestjonarju tal-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun, il-prezzijiet tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn id-destinazzjonijiet ewlenin tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienu tabilħaqq baxxi ħafna u komplew jonqsu aktar waqt il-PI meta mqabbel mal-2011. Dan juri li t-tnaqqis fil-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni huwa prinċipalment minħabba l-esportazzjonijiet Ċiniżi li qed ikollhom prezzijiet dejjem aktar baxxi, anke fi swieq ta’ pajjiżi terzi kif ikkonfermat matul l-investigazzjoni.
(97)
Wara l-iżvelar definittiv, l-istess parti ddikjarat li l-investigazzjoni kkonċernat is-suq tal-Unjoni u ma vvalutat l-ebda allegat prezzar inġust fis-swieq ta’ pajjiżi terzi.
(98)
Barra minn hekk, is-sejbiet mill-istituzzjonijiet tal-UE, anke jekk wieħed jassumi li dawn kienu korretti, allegatament attribwixxew il-ħsara kkawżata minn fatturi oħrajn lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping lejn l-Unjoni. Għaldaqstant, l-esportazzjonijiet Ċiniżi allegatament bi prezz baxx jew issussidjati lejn pajjiżi terzi ma kinux l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping lejn l-UE, u bħala tali, ikkwalifikaw bħala fattur ieħor, l-effetti ta’ ħsara li ma setgħux jiġu attribwiti lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(99)
Il-Kummissjoni tirrifjuta din id-dikjarazzjoni. Hija ma investigatx jekk il-prezzijiet tal-importazzjonijiet tar-RPĊ lejn pajjiżi terzi humiex l-oġġett ta’ dumping u/jew issussidjati. Hija sempliċiment stabbilixxiet, fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi li kienu ppreżentati mill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun, li dawk il-prezzijiet kienu qed jonqsu b’mod kostanti f’dawn l-aħħar snin.
(100)
Bl-istess mod, il-Kummissjoni analizzat it-tnaqqis fil-prezz tal-importazzjonijiet mir-RPĊ lejn pajjiżi terzi bħala fattur separat u ma attribwietux għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping lejn l-Unjoni. Fil-fatt, dan il-fatt intuża biss bħala spjegazzjoni possibbli għall-esportazzjonijiet imnaqqsa tal-industrija tal-Unjoni lejn id-destinazzjonijiet prinċipali tal-pajjiżi terzi tagħha fil-kuntest tal-fatt li dawn is-swieq ma kinux u qatt ma kienu s-swieq ewlenin għall-industrija tal-Unjoni. Anke fl-2010 u l-2011, li kienu snin kruċjali, aktar minn 85 % tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni inbiegħu fis-suq tal-Unjoni.
(101)
Għaldaqstant, il-konklużjoni fil-premessa 140 tar-Regolament proviżorju li l-prestazzjoni ddeterjorata tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun ma tistax tikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni hija kkonfermata.
2.3. L-iżvilupp tal-konsum, il-kapaċità u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(102)
Waħda mill-parti ddikjarat li l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni kienet minħabba t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni. Dan allegatament huwa l-uniku fattur li deher li naqas għall-ewwel darba fl-2012 u li l-ħsara tista’ raġonevolment tintrabat miegħu, filwaqt li l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu diġà bdew fl-2011 bi prezzijiet paragunabbli għal dawk fl-2012. Wara l-iżvelar definittiv, l-istess parti tenniet id-dikjarazzjoni tagħha.
(103)
Fil-fatt, fl-2012 il-konsum naqas meta mqabbel mas-snin ta’ qabel. Madankollu, l-analiżi tal-Kummissjoni tibda mill-bidu tal-perjodu meqjus fl-2009 sa tmiem il-PI u waqt dan il-perjodu l-konsum tal-Unjoni żdied b’kollox b’65 %. Waqt il-perjodu kkunsidrat is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’mod kostanti u konsiderevoli, jiġifieri b’25,7 % b’kollox, filwaqt li s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied bi 321 %. Iż-żieda tal-importazzjonijiet Ċiniżi kienet ta’ 596 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(104)
Barra minn hekk, fil-PI, il-konsum tal-Unjoni kien għadu f’livell komparabbli bħal fl-2010, filwaqt li, kif jidher fit-Tabella 10 tar-Regolament proviżorju, l-2010 kienet is-sena meta l-industrija tal-Unjoni kisbet profitt raġonevoli. Għaldaqstant, it-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni waqt il-PI ma jistax, fih innifsu, ikun wassal għat-telf imġarrab mill-industrija tal-Unjoni waqt il-PI. Barra minn hekk, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’26,6 % bejn l-2010 u l-2012, filwaqt li s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied bi 318 % matul l-istess perjodu. Fl-aħħar nett, jekk it-tnaqqis fil-konsum waqt il-PI kellu jikkawża l-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni, allura t-tnaqqis kellu jaffettwa wkoll l-importazzjonijiet Ċiniżi. Madankollu, jidher biċ-ċar li dan ma kienx il-każ. Għall-kuntrarju, waqt il-PI, l-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu b’mod sinifikanti kemm fil-volum kif ukoll fis-sehem mis-suq.
(105)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tiċħad din id-dikjarazzjoni u tikkonferma l-konklużjonijiet milħuqa fil-premessi 141 u 142 tar-Regolament proviżorju.
(106)
Fir-rigward tal-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni li tinsab fit-Tabella 4 tar-Regolament proviżorju, il-Kummissjoni hija tal-fehma li ż-żieda tagħha segwiet ix-xejra b’mod ċar fiż-żieda tal-konsum tal-Unjoni sal-2011.
(107)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet ukoll li r-raġuni ewlenija għaż-żieda bi 12,5 % tal-kapaċità ta’ produzzjoni bejn l-2011 u tmiem il-PI kien id-dħul fis-suq tal-ħġieġ solari ta’ kumpanija waħda, filwaqt li l-kapaċità ta’ produzzjoni tal-kumpaniji l-oħrajn kollha fis-suq naqset bi ftit matul l-istess perjodu.
(108)
Konsegwentement, il-Kummissjoni hija tal-fehma li, b’mod ġenerali, ix-xejra fl-iżvilupp tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni segwiet l-iżvilupp tal-konsum tal-Unjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li l-kapaċità ta’ produzzjoni għolja tal-industrija tal-Unjoni, li kienet diġà għolja fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat u li baqgħet għolja waqt il-PI, ma tistax tikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(109)
Wara l-iżvelar definittiv, diversi partijiet argumentaw li l-Kummissjoni naqset milli tqis l-allegata kapaċità eċċessiva bħala kawża importanti ta’ ħsara. Matul il-perjodu kkunsidrat iż-żieda fil-kapaċità kienet allegatament mhux ġustifikata miż-żieda fil-konsum kif l-industrija tal-Unjoni esperjenzat differenza enormi kostanti bejn il-kapaċità ta’ produzzjoni u konsum li, fl-opinjoni tagħhom, mhijiex ekonomikament vijabbli. Waħda mill-partijiet iddikjarat ukoll li l-fatt li kien hemm parteċipant ġdid fis-suq bejn l-2011 u tmiem il-PI ikkontribbwixxa għall-ħsara mġarrba billi żied il-kompetizzjoni domestika.
(110)
Hija ddikjarat ukoll li t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni, iż-żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni, flimkien ma’ tnaqqis fil-bejgħ tal-esportazzjonijiet, irriżultaw f’rata baxxa ta’ użu tal-kapaċità. Din ir-rata baxxa ta’ użu kkawżat spejjeż fissi għoljin, li, fl-opinjoni tagħha, kellhom impatt qawwi fuq l-industrija tal-ħġieġ solari tal-Unjoni.
(111)
Il-Kummissjoni tosserva li l-livell tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni sħiħa kien konsistentement ogħla mill-konsum totali tal-Unjoni matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Madankollu, dan ma waqqafx lill-kumpaniji tal-industrija tal-Unjoni inklużi fil-kampjun milli jiksbu profitti matul is-sentejn ta’ qabel il-PI, filwaqt li ġarrbu telfiet sinifikanti ta’ 14,5 % biss fil-PI.
(112)
Barra minn hekk, il-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun żdiedet biss b’4 % bejn l-2010 u l-2011 u bi 2,6 % bejn l-2011 u l-PI, li rriżultat f’żieda globali modesta b’6,7 % bejn l-2010 u l-PI.
(113)
Konsegwentement, id-differenza bejn il-konsum u l-kapaċità kienet hemm matul il-perjodu kollu meqjus u, għalkemm kemxejn ogħla fil-PI, din ma tistax tispjega t-telf kbir imġarrab mill-kumpaniji inklużi fil-kampjun matul il-PI. B’riżultat ta’ dan, il-Kummissjoni tirrifjuta d-dikjarazzjoni li l-livell ta’ kapaċità tal-industrija tal-Unjoni mhuwiex ekonomikament vijabbli.
(114)
Fir-rigward tal-argument li l-parteċipant il-ġdid fl-2012 ikkontribwixxa għall-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni, il-Kummissjoni tosserva li dan il-parteċipant il-ġdid, għalkemm kellu kapaċità għolja, kellu produzzjoni u volumi tal-bejgħ limitati ħafna, fil-firxa ta’ 2 % tal-bejgħ totali tal-UE, matul il-PI. B’riżultat ta’ dan, id-daħla tiegħu bilkemm ħalliet impatt fuq il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kollha kemm hi, ħlief li żiedet b’mod sinifikanti l-kapaċità u l-użu tal-kapaċità ta’ din tal-aħħar. Fil-fatt, mingħajr id-dejta ta’ din il-kumpanija, il-kapaċità tal-produtturi l-oħrajn kollha tal-Unjoni fil-fatt naqsu bejn l-2011 u l-2012.
(115)
Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma kkonfermatx li l-industrija tal-ħġieġ solari ntlaqtet bil-kbir bl-ispejjeż fissi. Fil-fatt, il-kostijiet fissi medji tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun kienu fil-medda ta’ 25 %-35 % tal-kostijiet totali tal-produzzjoni matul il-PI. Fis-snin 2010 u 2011 ta’ qabel, il-perċentwal ta’ kostijiet fissi kien kemxejn inqas, iżda xorta waħda fl-istess firxa. Dan juri biċ-ċar li l-kapaċità għolja fil-PI ovvjament kellha impatt fuq il-kost tal-produzzjoni, iżda l-impatt tagħha ma kienx sinifikanti u ma jistax jispjega t-telf kbir imġarrab fil-PI, b’mod partikulari, meta mqabbel mal-profitti miksuba matul is-snin preċedenti. Barra minn hekk, ir-rata tal-użu tal-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun naqset meta mqabbla mas-snin preċedenti iżda xorta kienet għadha fil-livell ta’ 65 % fil-PI.
(116)
Fl-aħħar nett, fl-analiżi tagħha, il-Kummissjoni qieset ukoll li l-kapaċità installata tista’ tiġi adattata għall-produzzjoni ta’ tipi oħrajn ta’ ħġieġ, li jaqa’ barra mill-ambitu ta’ din l-investigazzjoni. Kif xieraq, anke minħabba dan l-element, il-Kummissjoni ma taqbilx mal-parti interessata li l-kapaċità installata għolja mhijiex ekonomikament vijabbli.
(117)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tirrifjuta d-dikjarazzjonijiet preżentati mill-parti u ttenni li l-iżviluppi fil-konsum, fil-kapaċità u fl-użu tal-kapaċità matul il-perjodu kkunsidrat, analizzati kemm separatament kif ukoll kumulattivament, mhumiex tali li jiksru r-rabta kawżali bejn il-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
2.4. Xejriet fil-moduli solari
(118)
Żewġ partijiet iddikjaraw li, minbarra l-iżvilupp fil-konsum tal-prodott ikkonċernat, il-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni kienet ikkawżata wkoll mit-tnaqqis fil-konsum ta’ moduli solari u t-telf imġarrab minn din l-industrija fi tmiem l-2011/bidu tal-2012. L-impatt tad-diffikultà finanzjarja tal-produtturi tal-pannelli solari fuq is-suq tal-ħġieġ solari allegatament beda jidher fi tmiem l-2011 u fl-2012, minħabba l-intervall latenti meħtieġ bejn iż-żewġ avvenimenti.
(119)
L-istess argumenti ġew ripetuti minn waħda mill-partijiet wara l-iżvelar definittiv.
(120)
Fil-premessa (143) tar-Regolament proviżorju, il-Kummissjoni tabilħaqq sabet li x-xejriet osservati fil-moduli solari għandhom impatt importanti fuq il-konsum tal-ħġieġ solari billi 80-85 % tal-bejgħ tal-ħġieġ solari jsir lil produtturi tal-moduli solari (Moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u moduli fotovoltajċi b’rita rqiqa). Madankollu, kif imsemmi fil-premessi 143 u 144 tar-Regolament proviżorju, il-konsum ta’ moduli solari żdied b’mod kostanti matul il-perjodu kkunsidrat, jiġifieri l-2009-2012, u minkejja li naqas fl-2012, il-livell tal-konsum baqa’ 221 % ogħla milli kien fl-2009, u 44 % ogħla milli kien fl-2010 (7). Barra minn hekk, ġie stabbilit li t-tnaqqis fit-tariffi “feed-in” (FITs) fi tmiem l-2011/bidu tal-2012 ma kisirx ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ta’ moduli solari u l-ħsara materjali li nstabet (8) billi d-domanda għal moduli solari baqgħet relattivament għolja matul il-perjodu 2009-2012.
(121)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tnaqqis tal-livell ta’ konsum ta’ moduli solari fl-2012, ma jistax jitqies waħdu bħala fattur tali li jikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping ta’ ħġieġ solari mir-RPĊ u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(122)
Bl-istess mod, billi d-domanda għall-moduli solari baqgħet relattivament għolja matul il-perjodu 2009-2012 u d-domanda għall-ħġieġ solari żdiedet b’65 % matul l-istess perjodu, l-impatt fuq il-konsum tal-ħġieġ solari għad-deterjorament tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-moduli solari fi tmiem l-2011/bidu tal-2012 ma jistax jitqies waħdu bħala fattur tali li jikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet ta’ ħġieġ solari li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(123)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-konklużjoni li ntlaħqet fil-premessa 144 tar-Regolament proviżorju hija kkonfermata.
2.5. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(124)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonferma s-sejbiet tagħha fil-premessi 130-133 tar-Regolament proviżorju li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-pajjiż ikkonċernat kienu l-oġġett ta’ dumping matul il-PI u li waqqgħu l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, hemm koinċidenza ċara fiż-żmien bejn iż-żieda fil-volumi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-deterjorament tal-qagħda tal-industrija tal-Unjoni. L-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping kienu f’kompetizzjoni diretta mal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni u b’riżultat ta’ dan l-industrija tal-Unjoni tilfet il-profittabilità u sehem mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat. Kawżi oħrajn possibbli tal-ħsara ġew analizzati hawn fuq u l-ebda waħda minnhom, analizzata kemm individwalment kif ukoll b’mod kumulattiv, ma nstabet li hija tali li tikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(125)
Ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza ġdida li tbiddel dik il-konklużjoni u fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn fir-rigward tal-konklużjoni dwar il-kawżalità, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 145 u 146 tar-Regolament proviżorju.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(126)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn rigward l-interess tal-industrija tal-Unjoni, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi (148) sa (151) tar-Regolament proviżorju.
2. Interess tal-importaturi u tan-negozjanti mhux relatati
(127)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn rigward l-interess tal-importaturi u n-negozjanti mhux relatati, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 152, 153 u 154 tar-Regolament proviżorju.
3. Interess ta’ fornituri ta’ materja prima
(128)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn rigward l-interess tal-fornituri tal-materja prima tal-Unjoni, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessa 155 tar-Regolament proviżorju.
4. Interess tal-utenti
(129)
Wieħed mill-utenti ppreżenta ruħu u indika li l-miżuri ta’ antidumping mhux se jaffettwawh billi ma użax ħġieġ solari prodott fir-RPĊ u mhux beħsiebu jagħmel hekk.
(130)
Wieħed mill-produtturi esportaturid dikjara li l-industrija tal-ħġieġ solari tal-Unjoni tista’ tibbenefika xi ftit mill-impożizzjoni ta’ dazju antidumping fuq ħġieġ solari Ċiniż, iżda din tagħmel ħafna ħsara lill-industrija fotovoltajka u termali solari tal-Unjoni billi dawn ikollhom iħallsu aktar għall-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, dan x’aktarx imur kontra l-objettiv tal-protezzjoni ambjentali tal-Unjoni billi jżid il-prezzijiet għall-moduli fotovoltajċi u l-applikazzjonijiet termali solari u jiffavorixxi l-industrija tal-ħġieġ solari li hija meqjusa li hija enerġetikament intensiva.
(131)
Kif stabbilit fil-premessa 157 tar-Regolament proviżorju, l-impożizzjoni tad-dazji antidumping se jkollhom biss impatt limitat ħafna (inqas minn 1 %) fuq il-kostijiet totali tal-moduli solari. Ma waslet ebda evidenza li tiddubita mill-eżattezza ta’ din l-analiżi. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
(132)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn riċevuti fir-rigward tal-interess tal-Unjoni, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi 155 sa 159 tar-Regolament proviżorju.
5. Aspetti tal-kompetizzjoni
(133)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn dwar l-aspetti tal-kompetizzjoni identifikati fil-premessi 160 sa 163 tar-Regolament proviżorju, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessi inkwistjoni.
6. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(134)
Ma ġew riċevuti l-ebda kummenti li jbiddlu l-analiżi tal-interess tal-Unjoni kif stipulat fir-Regolament proviżorju. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonferma l-premessa 164)tar-Regolament proviżorju.
G. MIŻURI ANTIDUMPING DEFINITTIVI
1. Livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
(135)
Diversi partijiet interessati kkontestaw l-użu ta’ 8,3 % bħala l-profitt fil-mira għall-industrija tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessa 167 tar-Regolament proviżorju, filwaqt li ddikjaraw li dan kien għoli wisq biex ikun realistiku. Huma argumentaw li l-marġini ta’ profitt ta’ 8,3 % fl-2010 kien l-ogħla matul il-perjodu kkunsidrat, għax l-2010 kienet l-aħjar sena għall-industrija fotovoltajka dinjija. Huma ddikjaraw ukoll li huwa impossibli li l-industrija tal-ħġieġ solari tal-Unjoni tikseb l-istess marġini ta’ profitt fl-2012 fin-nuqqas ta’ dumping meta l-industrija tal-moduli fotovoltajċi dinjija inkluża l-industrija tal-moduli fotovoltajċi tal-Unjoni allegatament daħlet f’reċessjoni kbira fl-2012.
(136)
Il-Kummissjoni tirrifjuta din id-dikjarazzjoni. Il-Kummissjoni użat il-profitt medju miksub mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fl-2010 bħala l-profitt fil-mira meta l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat kienu għadhom żgħar u għalhekk ma setgħux diġà jservu ta’ distorsjoni għall-kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni. Għaldaqstant, il-marġini ta’ profitt użat biex jiġi stabbilit il-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara jikkorrispondi għal perjodu meta l-industrija tal-Unjoni setgħet b’mod raġonevoli tistenna qligħ taħt kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, u kienet għadha mhix affettwata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping (9).
(137)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-industrija tal-ħġieġ solari, is-sena kruċjali tagħha ma kenitx l-2010, kif ġie ddikjarat mill-partijiet, iżda l-2011 meta hija esperjenzat l-ogħla konsum tal-Unjoni u l-ogħla volum ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni.
(138)
Wara l-iżvelar definittiv, waħda mill-partijiet tenniet id-dikjarazzjoni tagħha li tikkontesta l-marġini ta’ profitt użat bħala l-profitt fil-mira. Hija argumentat li l-Kummissjoni għandha tqis il-fatturi l-oħrajn kollha li affettwaw il-profitabbiltà fil-PI. Hija ddikjarat li l-profitt fil-mira raġonevoli ma setax ikun ogħla minn 5 %.
(139)
Il-Kummissjoni tirrifjuta din id-dikjarazzjoni għar-raġunijiet li ġejjin. Il-profitt fil-mira użat mhuwiex ibbażat fuq stima iżda fuq profitt attwali milħuq mill-industrija tal-Unjoni qabel id-distorsjoni tal-kompetizzjoni kkawżata minn importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping. Il-Kummissjoni tqis dan bħala profitt raġonevoli, u qieset li s-sitwazzjoni fis-suq ma kenitx differenti b’mod sinifikanti meta mqabbla mal-PI, jekk wieħed ma jqisx l-impatt tal-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping. Id-dikjarazzjoni tal-parti f’dan ir-rigward li l-konsum fl-2010 kien ħafna ogħla minn fl-2012 hija fattwalment inkorretta. Kif indikat fit-Taqsima E.2.3 hawn fuq, il-konsum fl-2010 kien f’livell simili għal dak fl-2012. Barra minn hekk, fl-2010 l-industrija tal-Unjoni kien qed tibni l-kapaċità fid-dawl taż-żieda qawwija mistennija tad-domanda, li affettwat b’mod negattiv il-profitt tagħha f’dik is-sena. Fl-aħħar nett, il-profitt fil-mira propost ta’ 5 % huwa arbitrarju billi ma huwa bbażat fuq l-ebda dejta jew kalkoli attwali u għaldaqstant huwa rrifjutat.
(140)
Min-naħa l-oħra, l-ilmentatur iddikjara li l-marġini ta’ profitt huwa baxx wisq u li l-Kummissjoni għandha żżidu għal 15 % billi l-profitti tal-ilmentaturi għall-2010 kienu ogħla minn 10 %. Il-marġini ta’ profitt aktar baxxi li produtturi oħrajn tal-UE inklużi fil-kampjun jidhru li kisbu fl-2010 huma allegatament mhux rappreżentattivi tal-profitti li jistgħu jkunu mistennija b’mod raġonevoli fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet negozjati b’mod inġust. X’aktarx, hemm raġunijiet marbutin mal-politiki ta’ ġestjoni jew kwistjonijiet ta’ dawk il-kumpaniji, possibbilment li jinkludu politiki ta’ pprezzar fuq perjodu qasir bil-għan li jinkiseb sehem ikbar mis-suq, li jispjega għaliex huma kisbu biss marġini aktar baxx f’dik is-sena u għaliex huma kienu fost l-ewwel li esperjenzaw ħsara mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(141)
Il-Kummissjoni ma taċċettax din id-dikjarazzjoni. Kif spjegat hawn fuq f’din it-taqsima, fil-fehma tal-Kummissjoni l-profitt medju fl-2010 għall-industrija tal-Unjoni kollha kemm hi jirrifletti b’mod korrett il-profitt medju taħt kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni. Il-fatt li xi membri tal-industrija tal-Unjoni ħadu deċiżjonijiet amministrattivi li wasslu għal marġini ta’ profitt aktar baxx jew ogħla minn membri oħrajn tal-istess l-industrija ma jikkontradixxix din il-konklużjoni. Fil-fatt, l-eżistenza ta’ dawn id-differenzi hija karatteristika intrinsika tal-imġiba tal-kumpaniji f’ekonomija tas-suq.
(142)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħrajn, il-Kummissjoni tikkonferma l-metodoloġija deskritta fil-premessi 166 sa 169 tar-Regolament proviżorju.
2. Miżuri definittivi
(143)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqin rigward id-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, u skont l-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping definittivi fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fil-livell tal-marġini tal-ħsara, skont ir-regola tad-dazju inferjuri. F’dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tiġi stabbilita kif xieraq fil-livell misjub tal-marġini ta’ ħsara.
(144)
Wara l-iżvelar provviżorju, l-ilmentatur iddikjara li d-dazji ad valorem proviżorji ma kinux effettivi. Għaldaqstant huwa talab lill-Kummissjoni li timponi miżuri definittivi fil-forma ta’ prezz minimu tal-importazzjoni (MIP). L-ilmentatur argumenta li dan l-MIP jagħmel il-miżuri aktar effettivi, speċjalment jekk jiġu imposti żewġ MIPs differenti, wieħed għal ħġieġ solari miksi u wieħed għal ħġieġ solari mhux miksi. Ir-raġunijiet imressqa mill-ilmentatur kienu dawn li ġejjin:
(145)
L-ewwel nett, l-ilmentatur iddikjara li wara l-PI l-produtturi esportaturi kienu qegħdin ibigħu ħġieġ miksi lis-suq tal-UE bl-istess prezz li bih biegħu ħġieġ solari mhux miksi waqt il-PI. Huwa allega wkoll li l-ħġieġ miksi għandu kostijiet ta’ produzzjoni ogħla minn ħġieġ mhux miksi u għaldaqstant normalment jinbiegħ bi prezzijiet li huma minn 20 % sa 25 % ogħla minn dawk ta’ ħġieġ mhux miksi.
(146)
It-tieni nett, l-ilmentatur iddikjara li wara l-PI, id-domanda fl-Unjoni nbidlet minn ħġieġ solari mhux miksi għal ħġieġ solari miksi. L-utenti qegħdin jixtru sehem dejjem akbar ta’ ħġieġ solari miksi minflok ħġieġ solari mhux miksi. Konsegwentement, il-ħġieġ solari miksi jirrappreżenta kważi l-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ lejn l-UE fit-tieni nofs tal-2013, filwaqt li waqt il-PI l-każ kien bil-kontra.
(147)
Il-miżuri antidumping fil-fatt jistgħu jieħdu forom differenti. Filwaqt li l-Kummissjoni tuża diskrezzjoni kbira meta tagħżel il-forma tal-miżuri, l-iskop jibqa’ li jiġu eliminati l-effetti ta’ dumping dannuż.
(148)
L-investigazzjoni kkonfermat li hemm differenza sinifikanti kemm fl-ispejjeż kif ukoll fil-prezzijiet bejn il-ħġieġ solari mhux miksi u l-ħġieġ solari miksi minħabba d-differenza fil-karatteristiċi tekniċi taż-żewġ prodotti. Fil-fatt, il-ħġieġ solari miksi, li jiddependi mit-teknoloġija wżata, jista’ jkun miksi min naħa waħda jew miż-żewġ naħat, iżid it-trażmittanza meta mqabbel mal-ħġieġ solari mhux miksi u jista’ jkollu proprjetajiet addizzjonali ta’ awtotindif, għal kontra l-ħmieġ jew ta’ ebusija. Ħġieġ solari mhux miksi ta’ kwalità għolja jista’ jkollu trażmittanza solari sa 92 %. Il-kisi jista’ jnaqqas ir-riflessjoni b’madwar 3 % (għal kull naħa) u konsegwentement iżid it-trażmittanza ta’ ħġieġ solari miksi minn naħa waħda għal massimu ta’ 95 % u ħġieġ solari miksi miż-żewġ naħat għal massimu ta’ 98 %.
(149)
Waqt il-PI, 81 % tal-ħġieġ solari, importat mir-RPĊ, mibjugħ fl-UE ma kienx miksi filwaqt li 19 % biss kien miksi. Kemm id-differenzi fil-prezzijiet kif ukoll fl-ispejjeż li hemm bejn il-ħġieġ solari miksi u dak mhux miksi matul il-PI kienu ta’ madwar 30 %.
(150)
Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-evidenza pprovduta mill-ilmentatur ma ġiex issostanzjata biżżejjed. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma għandhiex għad-dispożizzjoni tagħha biżżejjed evidenza jew dejta minn sorsi oħrajn li jippermettulha tikkonkludi li mill-impożizzjoni tal-miżuri antidumping proviżorji d-domanda nbidlet minn ħġieġ solari mhux miksi għal ħġieġ solari miksi u li l-prezzijiet, b’mod partikolari, tal-ħġieġ miksi naqsu b’mod sinifikanti kif allegat mill-ilmentatur.
(151)
Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta din id-dikjarazzjoni u tqis xieraq li timponi dazji ad valorem minflok MIPs. Madankollu, sabiex jiġi indirizzat it-tħassib ta’ hawn fuq, se jinħolqu żewġ kodiċi ta’ Tariffa Integrata tal-Komunità Ewropea (kodiċi TARIC): wieħed għal ħġieġ solari miksi u wieħed għal ħġieġ solari mhux miksi. Dawn jippermettu li l-Kummissjoni tissorvelja mill-qrib l-iżviluppi tas-suq u tiddeċiedi fi żmien debitu jekk humiex meħtieġa miżuri ulterjuri.
(152)
Il-Kummissjoni tfakkar ukoll li fl-imgħoddi hija użat MIPs f’ċirkostanzi speċifiċi, b’mod partikolari fis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
-
Prezz tal-esportazzjoni partikolarment għoli għal tip ta’ prodott wieħed, li jfisser li ma kien hemm l-ebda dumping fir-rigward ta’ dak it-tip ta’ prodott (10),
-
Il-kunsiderazzjonijiet marbutin mas-saħħa fis-suq u s-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni, għamluha neċessarja li jiġi żgurat, għal raġunijiet ta’ interess tal-Unjoni, li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet ma jaqbżux ċertu livell (11).
(153)
Barra minn hekk, prezzijiet minimi ta’ importazzjoni ġew użati prinċipalment għal prodotti omoġenji, u mhux għal prodotti bħal dak preżenti, li jiġi f’varjetà ta’ tipi ta’ prodotti.
(154)
Anke għal dawk ir-raġunijiet, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-prezzijiet minimi ta’ importazzjoni mhumiex xierqa għal dan il-fajl.
(155)
Wara l-iżvelar definittiv, l-ilmentatur tenna t-talba tiegħu għall-impożizzjoni ta’ MIP u kkummenta dwar il-premessi 152 sa 156 hawn fuq billi indika dan li ġej.
(156)
L-ewwel nett, dawk il-premessi allegatament ma jindirizzawx il-kunsiderazzjonijiet dwar l-effettività tal-forma tal-miżuri biex jitneħħew l-effetti dannużi ta’ dumping u sussidju li huwa wkoll raġuni valida biex jintużaw MIPs.
(157)
It-tieni nett, il-Kummissjoni allegatament ma spjegatx għaliex dawn il-kunsiderazzjonijiet huma rilevanti fil-każ preżenti u kif dawn jegħlbu l-interess tal-industrija tal-UE.
(158)
It-tielet nett, huwa argumenta li l-prodott ikkonċernat huwa omoġenju biżżejjed sabiex jippermetti l-amministrazzjoni prattika ta’ MIP billi ż-żewġ tipi ta’ prodotti ewlenin għandhom karatteristiċi distintivi ċari li jippermettu li ssir differenzjazzjoni proprja fil-prezzijiet u amministrazzjoni u monitoraġġ faċli, speċjalment billi kważi l-importazzjonijiet kollha bħalissa huma ħġieġ solari miksi.
(159)
Fir-rigward tal-ewwel dikjarazzjoni, jidher li d-domanda tista’ tabilħaqq tkun inbidlet minn ħġieġ solari mhux miksi għal dak miksi. Madankollu, billi ma ngħatat l-ebda evidenza addizzjonali, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-prezzijiet, b’mod partikolari, ta’ ħġieġ solari miksi naqsu b’mod sinifikanti. Konsegwentement, hija ma għandha l-ebda raġuni biex tibdel il-konklużjoni preċedenti tagħha li d-dazji ad valorem huma aktar xierqa biex jitneħħew l-effetti dannużi ta’ dumping u sussidju.
(160)
Fir-rigward tat-tieni kumment, l-iskop tal-premessi inkwistjoni kien li jintwera li l-Kummissjoni ma tqisx li dan il-każ huwa xieraq għall-impożizzjoni ta’ MIP, sakemm ma jiġux sostanzjati aktar l-allegazzjonijiet li għamel l-ilmentatur. Billi dan ma sarx, il-Kummissjoni ma tqisx neċessarju li jiġi analizzat aktar il-benefiċċju ta’ MIP possibbli għall-interess tal-industrija tal-UE.
(161)
Fir-rigward tat-tielet kumment, l-ilmentatur ma poġġiex fid-dubju t-tipi differenti ta’ prodotti definiti mill-Kummissjoni fl-investigazzjoni, u ma weriex li ma hu se jkun hemm l-ebda differenza fil-prezz. L-offerta għal impenn mill-produtturi esportaturi, li tipprevedi MIPs differenti, tindika wkoll li dawn id-differenzi huma reali. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda. Fi kwalunkwe każ, anke li kieku l-Kummissjoni kellha taċċetta li l-prodott ikkonċernat jista’ jkun pjuttost omoġenju, hija tqis din il-kwistjoni bħala irrilevanti billi tiċħad it-talba għal MIP anke għaż-żewġ raġunijiet l-oħrajn stipulati hawn fuq. Huwa jfakkar ukoll li l-Kummissjoni tista’ tqis informazzjoni li tirrigwarda l-perjodu sussegwenti għall-perjodu ta’ investigazzjoni f’każijiet eċċezzjonali biss (ara l-Artikolu 6(1) tar-Regolament bażiku). L-ilmentaturi ma wrewx li s-sitwazzjoni hija sitwazzjoni daqshekk eċċezzjonali, u li r-rimedji disponibbli l-oħrajn, bħall-monitoraġġ permezz tal-ħolqien ta’ kodiċi TARIC addizzjonali, ma jkunux biżżejjed.
(162)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni hawnhekk tiċħad dawn id-dikjarazzjonijiet.
(163)
Wara l-iżvelar definittiv, diversi produtturi ta’ moduli solari talbu wkoll għal MIP. It-tħassib ewlieni tagħhom kien:
-
wara l-PI, il-kapaċità ta’ produzzjoni tal-ħġieġ solari naqset bil-kbir u ħafna manifatturi tal-Unjoni waqgħu b’mod irrevokabbli mis-suq. L-uniċi tliet produtturi tal-Unjoni li baqgħu fis-suq ma għadhomx kapaċi jkopru aktar minn 50 % tad-domanda Ewropea. Għaldaqstant, il-manifatturi tal-moduli solari jeħtieġu li jkopru l-bżonnijiet tagħhom bi provvisti mir-RPĊ. Wieħed mill-utenti ddikjara li, għall-provvista tiegħu, jiġi mġiegħel jiddependi fuq produttur tal-Unjoni wieħed jew tnejn jkunu jistgħu jlaħħqu mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-prodott rikjesti,
-
id-dazji, kif inhuma proposti issa, iżidu wkoll l-ispejjeż tal-produzzjoni għall-moduli solari b’mod sinifikanti (b’madwar 3 ċenteżmi għal kull watt li hija allegatament ħamsa fil-mija tal-MIP stabbilit fil-każ tal-pannelli solari),
-
L-MIP għandu jkun imfassal b’mod li ma jwassalx għal kostijiet ogħla għall-moduli solari fl-UE.
(164)
Fir-rigward tal-ewwel argument, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda raġuni biex temmen li dawk il-produtturi tal-Unjoni li naqqsu jew li waqqfu temporanjament il-produzzjoni tagħhom ma jerġgħux jibdew in-negozju tagħhom b’kapaċità sħiħa ladarba l-importazzjonijiet jerġgħu jsiru bi prezzijiet ġusti. Kif deskritt fil-premessi 106 sa 112 ta’ hawn fuq, l-industrija tal-Unjoni għandha biżżejjed kapaċità biex tissodisfa l-konsum kollu tal-Unjoni. Konsegwentement, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata. Il-Kummissjoni tirrifjuta wkoll it-talba ta’ wieħed mill-utenti li jkun imġiegħel jiddependi fuq produttur tal-Unjoni wieħed jew tnejn għall-provvisti tiegħu. Fil-fatt, il-produtturi esportaturi Ċiniżi xorta jkunu jistgħu jipprovdu għas-suq tal-Unjoni. Il-miżuri antidumping, irrispettivament mill-forma tagħhom, għandhom jiżguraw li l-importazzjonijiet isiru bi prezzijiet ġusti, u ma għandhomx il-ħsieb li jwaqqfu l-importazzjonijiet mir-RPĊ għalkollox.
(165)
Fir-rigward tat-tieni argument, l-utenti ma pprovdew l-ebda evidenza li tipprova l-allegazzjoni tagħhom. B’kuntrast ma’ dan, fil-premessa 157 tar-Regolament proviżorju l-Kummissjoni stabbilixxiet li l-impatt tal-miżuri jkun anqas minn 1 % tal-kostijiet totali tal-moduli solari prodotti minn kumpaniji li kkooperaw fl-investigazzjoni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
(166)
Għalhekk mhuwiex meħtieġ li tittieħed pożizzjoni dwar it-tielet punt imqajjem mill-produtturi tal-moduli solari.
(167)
Saret investigazzjoni antisussidji b’mod parallel mal-investigazzjoni antidumping. Fid-dawl tal-użu tar-regola tad-dazju inferjuri u l-fatt li l-marġini tas-sussidju definittivi huma inqas mil-livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara, il-Kummissjoni għandha timponi d-dazju kumpensatorju definittiv fil-livell tal-marġini ta’ sussidju definittivi stabbiliti u mbagħad timponi dazju antidumping definittiv sal-livell rilevanti ta’ eliminazzjoni tal-ħsara. Fuq il-bażi ta’ hawn fuq, ir-rata li biha se jiġu imposti dawn id-dazji hija stabbilita kif ġej:
Kumpanija
Marġni tas-sussidju
Marġini ta’ dumping
Livell ta’ eliminazzjoni tal-ħsara
dazju kumpensatorju
Dazju antidumping
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Ir-rati tad-dazju antidumping għal kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni attwali. Gћaldaqstant, dawn jirriflettu l-qagħda ta’ dawn il-kumpaniji li nstabet matul din l-investigazzjoni. Għalhekk, dawn ir-rati tad-dazju (kuntrarju għad-dazju fil-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma esklużivament applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-pajjiż ikkonċernat u prodott mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmijin. Il-prodotti importati magħmulin minn kumpanija oħra li isimha mhuwiex speċifikament imsemmi fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b’mod speċifiku, ma għandhomx jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”. Minħabba l-fatt li kien hemm livell għoli ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi (’il fuq minn 80 %, ara l-premessa 15 tar-Regolament proviżorju), din ir-rata tad-dazju hija bbażata fuq l-ogħla marġini ta’ ħsara individwali stabbilit għall-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun. Id-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn li kkooperaw” huwa bbażat fuq il-medja ponderata tal-esportaturi inklużi fil-kampjun u japplika għall-kumpanij li kkoperaw kollha li mhumiex inklużi fil-kampjun (ħlief għal Henan Yuhua, li hija soġġetta għal dazju stabbilit b’mod individwali wara t-talba tagħha għal eżami individwali (ara l-premessa 48 tar-Regolament proviżorju)).
(169)
Kull dikjarazzjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju antidumping ta’ kumpanija individwali (pereżempju wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitatjiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (12) bl-informazzjoni relevanti kollha, b’mod partikolari kull bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbutin mal-produzzjoni, mal-bejgħ domestiku u ta’ esportazzjonijiet assoċjat, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament jista’ jiġi emendat kif xieraq billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jibbenifikaw minn rati tad-dazju individwali.
3. Impenji
(170)
Wara l-iżvelar definittiv, it-tliet produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun u Henan Yuhua offrew impenji ta’ prezzijiet skont l-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku. Dawn jipprevedu MIPs differenti li jikkorrispondu għall-gruppi differenti ta’ tipi ta’ prodotti.
(171)
Il-Kummissjoni tinnota li l-MIPs proposti mill-kumpaniji kollha huma ħafna inqas mill-prezzijiet mhux dannużi li hija stabbilixxiet matul l-investigazzjoni. Konsegwentement, il-Kummissjoni ma tqishomx bħala stabbiliti fil-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara, skont l-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku.
(172)
Anke jekk dawn ġew stabbiliti fil-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara, il-kumpaniji inklużi fil-kampjun jipproponu aġġustament trimestrali biss tal-prezz tal-ħġieġ solari miksi fuq il-bażi tal-bidla fil-prezzijiet fis-suq tal-moduli solari. Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta dan il-metodu ta’ indiċjar għar-raġunijiet li ġejjin.
(173)
L-ewwel nett, il-prezzijiet tat-tipi ta’ prodotti kollha għandhom jiġu aġġustati b’mod regolari, inkella malajr jista’ jkun hemm diskrepanza maħluqa artifiċjalment bejn il-livelli tal-prezzijiet tal-ħġieġ solari miksi u u dak mhux miksi. It-tieni nett, il-Kummissjoni ma tqisx li huwa xieraq li l-prezzijiet tal-ħġieġ solari jiġu aġġustati fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-utenti aħħarin (jiġifieri l-prezzijiet tal-moduli solari). Dan jista’ jwassal għal restrizzjoni mhux ġustifikata tal-marġini ta’ profitt fl-industrija tal-ħġieġ solari, jekk il-prezzijiet tal-moduli solari pereżempju jonqsu minħabba t-tnaqqis fil-prezzijiet ta’ komponenti oħrajn ta’ moduli solari.
(174)
B’mod ġenerali, il-Kummissjoni tqis li huwa xieraq li l-MIPs jiġu indiċjati bil-prezzijiet tal-materja prima. Madankollu, f’dan il-każ partikolari, l-ebda materja prima ma nstabet li tikkostitwixxi sehem għoli b’mod sinifikanti tal-ispejjeż globali tal-manifattura.
(175)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet ukoll li l-prezzijiet tal-ħġieġ solari kienu instabbli b’mod sinifikanti waqt il-PI fir-RPĊ u fit-Turkija.
(176)
Barra minn hekk, hemm riskju għoli ta’ kumpens trasversali billi ċerti kumpanniji inkwistjoni jbigħu l-prodott ikkonċernat kif ukoll prodotti oħrajn lill-istess klijenti. Fl-aħħar nett, ma jidhirx li l-MIPs proposti mill-kumpaniji inklużi fil-kampjun ikopru t-tipi ta’ prodotti kollha manifatturati mill-produtturi esportaturi rispettivi. Dawn il-fatturi jagħmlu l-implimentazzjoni effettiva tal-impenji imprattikabbli u diffiċli biex tiġi sorveljata.
(177)
Konsegwentement, għar-raġunijiet imsemmija hawn fuq, il-Kummissjoni tirrifjuta l-offerti ta’ impenn.
4. Ġbir definittiv tad-dazji proviżorji
(178)
Fid-dawl tal-marġini ta’ dumping misjuba u minħabba l-livell ta’ ħsara kkważata lill-industrija tal-Unjoni, l-ammonti garantiti permezz tad-dazju antidumping proviżorju impost bir-Regolament proviżorju għandhom jinġabru definittivament, L-ammonti ggarantiti li jaqbżu r-rati definittivi kkombinati tad-dazji antidumping u kumpensatorji għandhom jiġu rilaxxati.
5. L-infurzabbiltà tal-miżuri
(179)
Jekk il-kundizzjonijiet tas-suq jinbidlu b’mod sinifikanti wara l-impożizzjoni ta’ miżuri definittivi, il-Kummissjoni tista’, fuq l-inizjattiva tagħha stess, tirrevedi l-forma tal-miżuri biex tevalwa jekk il-miżuri humiex qed jiksbu r-riżultati mixtieqa biex jeliminaw il-ħsara u jekk bidla fil-forma tal-miżuri hijiex ġustifikata.
(180)
Sabiex tipproteġi ruħha bl-aħjar mod kontra kull assorbiment possibbli tal-miżuri, il-Kummissjoni beħsiebha tibda immedjatament reviżjoni skont l-Artikolu 12(1) tar-Regolament bażiku u tista’ tissoġġetta l-importazzjonijiet tar-reġistrazzjoni skont l-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku, jekk tingħata evidenza ta’ tali mġiba. Skont l-Artikolu 12(3) tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ dazju impost jista’ jiżdied sad-doppju tal-ammont ta’ dazju impost fil-bidu.
(181)
Il-Kummissjoni se tiddependi, fost l-oħrajn, fuq informazzjoni mis-sorveljanza tal-importazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet doganali nazzjonali, kif ukoll informazzjoni pprovduta mill-Istati Membri skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku.
(182)
Il-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku ma tax opinjoni,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju antidumping definittiv huwa impost fuq ħġieġ solari magħmul minn ħġieġ ċatt ittemprat bil-ġir tas-soda, b’kontenut tal-ħadid ta’ anqas minn 300 ppm, trażmittanza solari ta’ aktar minn 88 % (mkejla skont l-AM1,5 300-2 500 nm), reżistenza għas-sħana sa 250 °C (mkejla skont l-EN 12150), reżistenza għal xokkijiet termali ta’ Δ 150 K (mkejla skont l-EN 12150) u li jkollu saħħa mekkanika ta’ 90 N/mm2 jew aktar (mkejla skont l-EN 1288-3), li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 7007 19 80 u li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Il-ħġieġ solari miksi (miksi minn naħa waħda jew miż-żewġ naħat) jaqa’ taħt il-kodiċi TARIC 7007198019 u l-ħġieġ solari mhux miksi jaqa’ taħt il-kodiċi TARIC 7007198011.
2. Ir-rati tad-dazju definittiv tal-antidumping applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u prodott mill-kumpaniji elenkati fit-tabella jkunu kif ġej:
Kumpanija
Dazju antidumping
kodiċi TARIC addizzjonali
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Kumpaniji oħra li kkooperaw elenkati fl-Anness I
24,1 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
25,0 %
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati individwali tad-dazju antidumping speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 tkun skont il-preżentazzjoni ta’ fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II. Jekk l-ebda tali fattura ma tiġi ppreżentata, japplika d-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
L-ammonti garantiti permezz tad-dazji antidumping proviżorju skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1205/2013 (13) jinġabru definittivament. L-ammonti żgurati li jaqbżu r-rati kombinati tad-dazji antidumping li jinsabu fl-Artikolu 1(2) hawn fuq u tad-dazji kumpensatorji adottati permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 471/2014 (14) jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Meta kull produttur esportatur ġdid fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina jipprovdi biżżejjed evidenza lill-Kummissjoni li:
-
ma jkunx esporta lejn l-Unjoni l-prodott deskritt fl-Artikolu 1(1) waqt il-perjodu tal-investigazzjoni (mill-1 ta’ Jannar 2012 sal-31 ta’ Diċembru 2012),
-
huwa mhuwiex relatat mal-ebda wieħed mill-esportaturi jew produtturi fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina li jkunu soġġetti għall-miżuri imposti minn dan ir-Regolament,
-
huwa jkun attwalment esporta lejn l-Unjoni l-prodott ikkonċernat wara l-perjodu tal-investigazzjoni li fuqu huma bbażati l-miżuri, jew li jkun daħal f’obbligu kuntrattwali irrevokabbli sabiex jesporta kwantità sinifikanti lejn l-Unjoni.
l-artikolu 1(2) jista’ jiġi emendat billi jiżdied il-produttur esportatur ġdid mal-kumpaniji li kkooperaw li mhumiex inklużi fil-kampjun u għaldaqstant jiġi soġġett għar-rata ta’ dazju medja ponderata ta’ 24,1 %.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Mejju 2014.