РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1347/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 декември 2014 година
за отмяна на окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално членове 14 и 18 от него,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) № 1338/2002 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито в размер на 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия („първоначалното разследване“).
(2)
С Регламент (ЕО) № 1339/2002 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер на 21 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република („КНР“) и окончателно антидъмпингово мито в размер на 18,3 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.
(3)
С Решение 2002/611/ЕО (4) Комисията прие ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия, предложена от един индийски производител износител, а именно Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan“).
(4)
През март 2004 г. с Решение 2004/255/ЕО на Комисията (5) последната отмени Решение 2002/611/ЕО след едностранно оттегляне на гаранцията от Kokan.
(5)
С Решение 2006/37/ЕО (6) Комисията прие предложена от Kokan нова ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия. Регламенти (ЕО) № 1338/2002 и (ЕО) № 1339/2002 на Съвета бяха съответно изменени с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета (7).
(6)
С Регламент (ЕО) № 1000/2008 (8) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. С Регламент (ЕО) № 1010/2008 (9) Съветът наложи окончателни изравнителни мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и измени нивото на антидъмпинговите мита върху вноса на сулфанилова киселина от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на междинно преразглеждане.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(7)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (10) на действащите изравнителни мерки, на 1 юли 2013 г. в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета („основния регламент“). Искането бе подадено от CUF - Quimicos Industriais („заявителя“ или „CUF“) - единственият производител на сулфанилова киселина в Съюза, представляващ поради това 100 % от производството на Съюза.
(8)
Основание за искането бе вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на субсидирането и повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(9)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 16 октомври 2013 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (11) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Паралелно протичащи разследвания
(10)
С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12), на 16 октомври 2013 г. Комисията започна и разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (13) по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia, от Индия.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(11)
Разследването за продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Засегнати страни
(12)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите износители от Индия, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител, за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат своите становища в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(13)
Беше предоставено изслушване на единствения производител от Съюза, който беше и единствената заинтересована страна, поискала да бъде изслушана.
5.3. Изготвяне на извадка
(14)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Индия и на несвързани вносители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. С цел Комисията да може да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(15)
Комисията получи два отговора на формуляра за подбор на извадка от индийски производители износители. Поради това не бе подбрана извадка.
(16)
Един несвързан вносител отговори на формуляра за подбор на извадка, но той не беше извършвал внос на разглеждания продукт от засегнатата държава и не представи отговор на въпросника. Поради това не бе подбрана извадка.
(17)
Тъй като има само един производител от Съюза, не бе изготвена извадка от производители от Съюза.
5.4. Разследване
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване на субсидирането и за продължаване или повторно възникване на вредата, както и за определяне на интереса на Съюза. Комисията изпрати въпросници на единствения производител от Съюза, на двамата производители износители от Индия, на правителството на Индия („ПИ“), на известните вносители и на ползвателите от Съюза.
(19)
От двамата индийски производители износители само един представи пълен отговор. Този индийски производител представляваше основна част от общия износ от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(20)
Комисията също така проведе консултации в Делхи с ПИ, правителството на Махаращра („ПМ“), правителството на Гуджарат („ПГ“) и на Резервната банка на Индия („РБИ“).
(21)
Освен това бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производител от Съюза:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Португалия;
б)
производител износител:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Индия;
в)
ползватели от Съюза:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Германия,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Португалия,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Разглежданият продукт е сулфанилова киселина, понастоящем класирана в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060). Сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ - сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина понякога се пуска на пазара под формата на сол от сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Отбелязано бе и това, че ограничени количества сулфанилова киселина се използват от фармацевтичната промишленост. Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, поради което се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването показа, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползватели, които разчитат на пречистена сулфанилова киселина, биха могли да използват такава с техническо качество само ако са в състояние сами да я пречистят допълнително. Ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради разликата в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение.
(23)
Сулфаниловата киселина е чист първичен продукт и неговите основни физически, химически и технически характеристики са идентични за всички държави на произход. Поради това беше установено, че разглежданият продукт и продуктите, които производителят износител от Индия е произвел и продал на вътрешния пазар и за трети държави, както и продуктите, които производителят от Съюза е произвел и продал на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и са по същество с една и съща употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 2 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(24)
От всички износители от Индия съдействие оказа само един производител износител. Поради липсата на съдействие от други производители размерът на изравнителното мито трябваше да бъде определен въз основа на наличните факти - отговорите на оказалото съдействие дружество, което извършваше основна част от износа от Индия за Съюза, както и въз основа на предоставената от индийските органи информация.
(25)
Въз основа на информацията в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
-
Схеми за субсидиране, разследвани в хода на първоначалното разследване:
-
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за зоните за експортна преработка (Export processing zones - „EPZ“)/Схема за специалните икономически зони (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
б)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
Схема за освобождаване от подоходния данък (Income Tax Exemption Scheme - „ITES“);
д)
Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme - „AAS“).
-
Регионални схеми:
е)
Схема с пакет от насърчителни мерки (Package Scheme of Incentives - „PSI“) на правителството на Махаращра.
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване, но са разследвани при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и паралелно протичащото междинно преразглеждане:
-
Схеми на национално равнище:
ж)
Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“).
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване или/и при предишните преразглеждания:
-
Схеми на национално равнище:
з)
Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
и)
Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation - „DFIA“);
й)
Схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme - „DDS“);
к)
Схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе - „FMS“);
л)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS“);
м)
вливания на капитал.
-
Регионални схеми:
н)
Регионални схеми на правителството на Гуджарат.
(26)
Посочените по-горе в букви а), б) в), д), з), и), к) и л) схеми се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Външнотърговска политика“ (ВТП), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно външнотърговската политика, който е от значение за РПП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика, 2009-2014 г.“ („ВТП 09 - 14“). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“). Наръчникът на процедурите се актуализира редовно.
(27)
Схемата за освобождаване от подоходния данък, посочена в буква г) по-горе, се основава на Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян всяка година със Закона за финансите.
(28)
Регионалните схеми, посочена в букви е) и н) по-горе, се управляват съответно от щатите Махаращра и Гуджарат и се основават на решения на министерството на промишлеността, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра и на решения на министерството на промишлеността и минното дело на правителството на Гуджарат.
(29)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква ж) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на РБИ да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква й) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Финансовия закон от 1994 г. и на Правилника за възстановяване на митата, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през РПП са тези за цялата промишленост (All Industry Rates - AIR) за периода 2012-2013 г., публикувани в уведомление № 92/2012 - Customs (N.T.). Схемата за възстановяване на мита е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 на ВТП 09 - 14.
2. Зони за експортна преработка („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“)
(31)
Беше установено, че оказалият съдействие производител износител не е разположен в SEZ или в EPZ. Оказалият съдействие производител износител обаче е бил учреден по схемата EOUS и през РПП е получавал подлежащи на изравнителни мерки субсидии. Поради това описанието и оценката по-долу се ограничават до схемата EOUS.
а) Правно основание
(32)
Подробно описание на схемата EOUS се съдържа в глава 6 на ВТП 09 - 14 и в глава 6 на НП I 09 - 14.
б) Право на участие
(33)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по схемата EOUS. Промишлените предприятия трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да имат право на участие в схемата EOUS.
в) Практическо прилагане
(34)
Единиците по схемата EOUS могат да бъдат учредени и разположени навсякъде в Индия.
(35)
Заявленията за предоставяне на статут на експортно ориентирана единица трябва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, прогнозираната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомено за свързаните с това одобрение ред и условия. Споразумението за предоставяне на дружеството на статут на експортно ориентирана единица е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(36)
Ключово задължение на експортно ориентираните единици, посочено във ВТП 09 - 14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. през съответния референтен период от пет години общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(37)
Учредените по схемата EOUS единици могат да се ползват от следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително капиталови стоки, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании.
(38)
Функциониращите по тази схема единици са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците.
(39)
Оказалият съдействие производител износител е функционирал по схемата EOUS през първите четири месеца на разследвания период в рамките на преразглеждането. Официалното писмо за освобождаване от митнически надзор по схемата е издадено на 6 февруари 2013 г. Така през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е използвало схемата само за възстановяване на централния данък върху продажбите. Разследването показа, че засегнатият производител износител не се е ползвал от освобождаване от вносни мита и акцизи върху покупките на вътрешния пазар, нито от частично възстановяване на платен данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании.
г) Заключения относно схемата EOUS
(40)
Възстановяването на централния данък върху продажбите представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се е отказало от приходи, които щяха да бъдат дължими, ако схемата не съществуваше, като по този начин експортно ориентираната единица е получила ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като е подобрила ликвидността си чрез възстановяване на централния данък върху продажбите. Субсидията зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Експортната цел на схемата EOUS, както е посочено в параграф 6.1 на ВТП 09 - 14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(41)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на възстановения през разследвания период в рамките на преразглеждането централен данък върху продажбите на закупените на вътрешния пазар стоки. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към общия експортен оборот, генериран през разследвания период в рамките на преразглеждането, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така установеният размер на субсидията е 1,4 %.
3. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
(42)
Беше потвърдено, че DEPBS реално е преустановена, считано от 30 септември 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки („EPCGS“)
а) Правно основание
(43)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на ВТП 09 - 14 и в глава 5 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(44)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата EPCGS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
5. Схема за освобождаване от подоходния данък („ITES“)
(45)
Беше потвърдено, че ITES е прекратена през април 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
6. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
а) Правно основание
(46)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.1.3.1 - 4.1.14 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.1 - 4.30 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(47)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата AAS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
7. Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Махаращра (ПМ)
а) Правно основание
(48)
С цел да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. насам ПМ създава стимули за новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата, посредством схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI). Схемата е изменяна многократно след нейното въвеждане и през РПП са били в сила две схеми PSI: PSI 2007 (която е прилагана до април 2013 г.) и PSI 2013. Схемата PSI на ПМ се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данъка октроа/входния данък, ii) освобождаване от такса върху електроенергията, iii) освобождаване от местния данък върху продажбите/отлагане на плащането на местния данък върху продажбите, iv) субсидия за лихви за нови предприятия и v) определени безвъзмездни средства за малките и средните предприятия за технологично модернизиране. Разследването установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител през разследвания период в рамките на преразглеждането, е тази за отлагане на плащането на данъка върху продажбите (част от подточка iii) по-горе), която в действителност произтича от схемата PSI 2001, но неизплатеният данък върху продажбите все пак се дължи отчасти през разследвания период в рамките на преразглеждането.
б) Право на участие
(49)
За да имат право на участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развитите области на щата (които се класифицират в съответствие с икономическото им развитие в различни категории, например слабо развити области, по-слабо развити области и най-слабо развити области), като създават нови промишлени предприятия или като правят широкомащабни капиталовложения в разширяването или диверсификацията на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е разположено или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.
в) Практическо прилагане
(50)
В издадения от ПМ сертификат за право на участие се посочва, че по подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбите оказалият съдействие производител износител може да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар.
г) Заключение
(51)
С подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбата в рамките на схемата PSI на ПМ се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на ПМ, тъй като с тази отстъпка се отлага събирането на иначе дължими приходи за ПМ. С това отлагане се предоставя полза на дружеството, тъй като то подобрява неговата ликвидност.
(52)
В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. В нея не могат да участват дружества, установени извън тези области. Размерът на ползата е различен за различните области. Схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите по отнасящата се за отсрочките част на схемата, които в края на разследвания период в рамките на преразглеждането са все още дължими, са еквивалентни на предоставен от ПМ безлихвен заем със същия размер. Така ползата, получена от оказалия съдействие производител износител, бе изчислена въз основа на лихвата, платена от дружеството по подобен търговски заем през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(54)
След това в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот на дружеството през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(55)
Предвид посоченото по-горе размерът на получената от дружеството субсидия по тази схема е 1,1 %.
8. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(56)
Беше потвърдено, че след измененията в ECS (през юли 2010 г. по отношение на експортните кредити в индийски рупии (INR) и през май 2012 г. по отношение на експортните кредити в чуждестранна валута) лихвените проценти по преференциалните експортни кредити в рамките на тази схема по принцип са престанали да съществуват, с изключение на определен ограничен брой промишлени сектори. Тъй като не беше установено разглежданият химически сектор да е бил в списъка на секторите, ползвали свързани с лихвените проценти безвъзмездни средства през разследвания период в рамките на преразглеждането, не бе необходимо извършването на по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване.
9. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
а) Правно основание
(57)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.15 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.9 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(58)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FPS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
10. Разрешение за безмитен внос („DFIA“)
а) Правно основание
(59)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.2.1 - 4.2.7 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.31 - 4.36 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(60)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата DFIA. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
11. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(61)
Подробно описание на схемата DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(62)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(63)
Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за определени продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или средната стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху материалите за влагане. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането е 4 % от стойността франко борд.
(64)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да извършва износ. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по схемата DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като превозвачът подаде манифест за износ и митническата служба направи задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(65)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ възстановява изплатената сума, ако износителят не представи банково удостоверение в определен срок.
(66)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(67)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде текущо начислена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(68)
Беше установено, че след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие индийски производител износител е използвал схемата DDS.
г) Заключение относно схемата DDS
(69)
Със схемата DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Размерът на възстановяването представлява финансово участие на ПИ, тъй като се извършва под формата на пряко прехвърляне на средства от страна на ПИ. Освен това с размера на възстановяване на мита се предоставя полза на износителя, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(70)
Освен това схемата DDS зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(71)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(72)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои материали за влагане са използвани в производствения процес на изнасяния продукт или дали е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в схемата DDS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на каквито и да е материали за влагане. По този начин дори износители, които доставят своите материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които да могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от схемата DDS.
(73)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху материалите за влагане на конкретен износител или индивидуалните доставки […]“ и информира регионалните власти, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени материали за влагане или материали за влагане с местен произход […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(74)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(75)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на предоставената на получателя полза през разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, се посочва сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за конкретната експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от схемата DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(76)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези суми на субсидията бяха отнесени към общия експортен оборот на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(77)
Въз основа на гореописаното ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП, възлиза на 0,6 %.
12. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(78)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.14 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.8 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(79)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FMS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
13. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(80)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.16 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.10 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(81)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата SHIS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
14. Вливания на капитал
(82)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не се е ползвал от вливания на капитал от ПИ или от регионалните правителства. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
15. Регионални схеми на правителството на Гуджарат („ПГ“)
(83)
Бе потвърдено, че оказалият съдействие производител износител няма свързани дружества или производствени съоръжения в щата Гуджарат. Поради това по-нататъшен анализ на регионалните схеми на ПГ не беше необходим.
16. Размер на изравнителните субсидии
(84)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, установени за разследвания период в рамките на преразглеждането в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследвания производител износител е 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Схема
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
няма
EPCGS (14)
няма
ITES
няма
AAS (14)
няма
PSI (регионална схема на правителството на Махаращра)
1,1
ECS (14)
няма
FPS (14)
няма
DFIA (14)
няма
DDS (14)
0,6
FMS (14)
няма
SHIS (14)
няма
Вливания на капитал
няма
Регионални схеми на правителството на Гуджарат
няма
ОБЩО
3,1
(85)
Въз основа на наличната информация оказалият съдействие производител износител извършва основна част от износа на сулфанилова киселина от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нямаше информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било по-ниско.
17. Вероятност за продължаване на субсидирането
(86)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността за продължаване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(87)
Бе установено, че макар маржът на субсидията, определен през разследвания период в рамките на преразглеждането, да е по-малък от маржа, установен при първоначалното разследване и предходното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, оказалият съдействие индийски износител на разглеждания продукт е продължил да се ползва от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Няма основания да се смята, че схемата DDS - основната програма, която понастоящем се използва от дружеството след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, ще бъде прекратена в обозримо бъдеще. При тези условия е ясно, че и в бъдеще износителят на разглеждания продукт ще продължи да получава подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Г. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Производство на Съюза и определение за промишленост на Съюза
(88)
През разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от един-единствен производител от Съюза, който следователно представлява 100 % от производството на Съюза и съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(89)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на:
-
обема на продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза,
-
обема на вноса на сулфанилова киселина (ниво по ТАРИК) на пазара на Съюза, отчетен от Евростат.
(90)
С оглед на факта че производството на Съюза се състои само от един производител и на наличието само на един производител износител от САЩ, за да се запази поверителността на търговската информация, е необходимо информацията в таблиците по-долу да бъде предоставена под формата на индекси.
Таблица 1
Потребление на пазара на Съюза
Обем (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Потребление на Съюза (2010 г. = 100)
100
106
106
114
Източник: Евростат и отговор на въпросника.
(91)
Разследването показа, че пазарът на сулфанилова киселина постепенно нараства през разглеждания период и към края на РПП отбелязва увеличение от 14 %.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обеми на вноса и пазарен дял
Таблица 2
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
100
422
187
52
Източник: Евростат.
Таблица 2a
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (диапазони) (15)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Източник: Евростат.
Таблица 3
Пазарен дял на засегнатата държава
Пазарен дял (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Пазарен дял на вноса от Индия
100
397
177
46
(92)
Обемът на вноса с произход от Индия намалява с 48 % през разглеждания период, като през същия период пазарният му дял намалява с 54 %.
б) Цени на вноса
Таблица 4
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индекс на цената на вноса от Индия (2010 г. = 100)
100
79
84
92
Източник: Евростат.
Таблица 4a
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Цена на вноса от Индия (диапазони)
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Източник: Евростат.
(93)
Средната цена на разглеждания продукт от Индия намалява през 2011 г. с 21 %, след което постепенно нараства, но все пак остава с 8 % под равнищата на цените от 2010 г.
в) Ниво на подбиване на цените
(94)
Разследването показа, че цените на единствения оказал съдействие индийски производител износител не са подбивали цените на производителя от Съюза. С цел запазване на поверителността на търговската информация точният резултат не може да бъде разгласен, но се посочва, че констатираното подбиване на цените е в диапазона от - 20 % до - 40 %.
(95)
След разгласяването и направените от производителя от Съюза коментари от Комисията беше поискано да изчисли евентуалното подбиване на цените за останалата част на индийския внос въз основа на данни на Евростат. В съответствие с тези данни не беше установено подбиване на цените по отношение на този внос, поради което констатациите от съображение 94 по-горе могат да бъдат потвърдени.
4. Внос от други трети държави
(96)
С изключение на три незначителни по мащаб сделки (през 2010 г. и 2011 г. от Швейцария и една през 2012 г. от Малайзия) целият внос на сулфанилова киселина от други трети държави през разглеждания период е извършен от КНР и САЩ.
Таблица 5
Внос на сулфанилова киселина от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от САЩ (индекс)
100
267
253
299
Пазарен дял на вноса от САЩ (индекс)
100
180
171
188
Средни цени на вноса от САЩ (индекс)
100
95
101
102
Обем на вноса от Китай (индекс)
100
77
14
1
Пазарен дял на китайския внос (индекс)
100
73
13
1
Средни цени на китайския внос
100
92
104
164
Източник: Евростат.
(97)
Обемът на вноса на сулфанилова киселина от КНР намалява с 99 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, като през същия период пазарният му дял също намалява с 99 %.
(98)
Средната цена на вноса на сулфанилова киселина от КНР отбелязва слабо намаление от 8 % през 2011 г., след което показва тенденция на нарастване и през разследвания период в рамките на преразглеждането се увеличава рязко с 64 %.
(99)
Както обемът, така и пазарният дял на вноса от САЩ на сулфанилова киселина се увеличават значително през разглеждания период - съответно с 199 % и 88 %. Тъй като пазарният дял на промишлеността на Съюза е относително стабилен през същия период, изгубеният от китайските и индийските износители пазарен дял се поема именно от вноса от САЩ.
(100)
Ценовите нива на вноса от САЩ показват значителна стабилност през разглеждания период и са в същия диапазон като тези на производителя от Съюза. През разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало подбиване на цените от страна на вноса от САЩ.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(101)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(102)
За да се запази поверителността на търговските данни, бе необходимо информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 6
Производство, капацитет, използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производство в тонове (индекс)
100
87
99
107
Капацитет в тонове (индекс)
100
100
100
100
Степен на използване на капацитета (индекс)
100
87
99
107
Източник: отговор на въпросника.
(103)
Нивото на производството на промишлеността на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането е със 7 % по-високо от отчетеното в началото на разглеждания период ниво. Капацитетът на промишлеността на Съюза остава непроменен през разглеждания период, поради което степента на използване на капацитета се променя по същия начин като производството - увеличава се със 7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(104)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2011 г. промишлеността на Съюза поддържа задоволително ниво на използване на капацитета през разглеждания период и съумява да постигне оптимално равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(105)
След разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че в рамките на целия разглеждан период тя е постигнала оптимални равнища на използване на капацитета само през РПП, което показва, че нейното възстановяване е факт едва от скоро и е много нестабилно.
(106)
Този коментар в оценката на Комисията не променя заключенията от съображение 104 по-горе, които не противоречат по никакъв начин на коментарите на промишлеността на Съюза.
5.2. Запаси в края на периода
Таблица 7
Обем на запасите в края на периода
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Запаси в тонове (индекс)
100
576
328
171
Източник: отговор на въпросника.
(107)
Нивото на запасите на промишлеността на Съюза се увеличава рязко през 2011 г., след което показва тенденция за намаляване, но въпреки това през разследвания период в рамките на преразглеждането остава със 71 % над нивото от 2010 г. Във всеки случай въз основа на производствения обем през разследвания период в рамките на преразглеждането запасите в края на периода представляват по-малко от едномесечно производство.
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 8
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите в тонове (индекс)
100
70
97
104
Пазарен дял, проценти (индекс)
100
66
92
92
Източник: отговор на въпросника.
(108)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 4 % в сравнение с отчетените в началото на разглеждания период нива. През 2011 г. се отбелязва много рязък спад, последван от постоянно увеличение през следващите периоди.
(109)
Може да се каже, че пазарният дял на промишлеността на Съюза е стабилен през разглеждания период, с изключение на 2011 г., когато подобно на спада в продажбите пазарният дял на промишлеността на Съюза също намалява. През следващите години продажбите и пазарният дял отбелязват възходяща тенденция. Въпреки че пазарният дял на производителя от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането остава малко под равнището от 2010 г., е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза все пак успява да се възползва от растежа на потреблението на Съюза и през целия разглеждан период поддържа господстваща позиция на пазара на Съюза.
(110)
В становището си след разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че нейният пазарен дял е много нестабилен поради факта, че сулфаниловата киселина е стока, чиито продажби зависят най-вече от цената, и изтъкна като пример 2011 г., когато пазарният дял на промишлеността на Съюза рязко намалява.
(111)
В това отношение трябва да се подчертае, че загубата на пазарен дял през 2011 г. съвпада с увеличаване на цените на производителя на Съюза, което противоречи на пазарните тенденции по това време. Действително разследването показа, че през 2011 г. цените на вноса от всички държави намалява в диапазона 5 - 20 %. Следва да се отбележи също така, че според наличните статистически данни изгубеният от промишлеността на Съюза пазарен дял е придобит основно от вносителя от САЩ.
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
Таблица 9
Продажни цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средни продажни цени, евро за тон (индекс)
100
109
108
112
Източник: отговор на въпросника.
(112)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се увеличават с 12 % през разглеждания период, което се дължи на включването на увеличението на цената на главната суровина (анилин).
5.5. Заетост и производителност
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
100
117
117
Производителност на труда (индекс)
100
88
85
91
Средни разходи за труд (индекс)
100
105
102
116
Източник: отговор на въпросника.
(113)
Заетостта в еквивалент на пълно работно време се увеличава със 17 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните разходи за труд отбелязват възходяща тенденция през разглеждания период, като увеличението през разследвания период в рамките на преразглеждането в сравнение с 2010 г. достига 16 %. Тъй като увеличението на производството е само 7 %, както е показано в съображение 103, производителността на труда намалява с 9 % през разглеждания период.
5.6. Рентабилност
Таблица 11
Рентабилност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност (индекс)
100
96
20
65
Източник: отговор на въпросника.
(114)
Рентабилността на промишлеността на Съюза по отношение на сходния продукт намалява през разглеждания период и е малко под оптималното по твърденията на промишлеността на Съюза равнище; важно е обаче да се отбележи, че тази рентабилност все пак остава положителна през целия разглеждан период.
(115)
Спадът на рентабилността се дължи основно на увеличението на средната себестойност, което е 20 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането и не може да бъде напълно компенсирано от увеличението на продажните цени от 12 %, посочено в съображение 112.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
Таблица 12
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
-
100
133
57
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
86
30
103
Паричен поток (индекс)
100
116
68
82
(116)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не е можела да инвестира през 2010 г. Вследствие на това инвестициите в сектора за производство на сулфанилова киселина намаляват с 43 % от 2011 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането, като размерът им в абсолютно изражение може да се счита за нисък, най-вече в съпоставка с дейностите по поддръжка. Тези констатации са в съответствие с възвръщаемостта на инвестициите и ниската рентабилност, постигната през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(117)
През 2011 г. и 2012 г. възвръщаемостта на инвестициите следва почти същите тенденции като тези по отношение на рентабилността. През разследвания период в рамките на преразглеждането възвръщаемостта на инвестициите се повишава и достига същото ниво като това през 2010 г., което се дължи на увеличаването на рентабилността от 2012 г. до разследвания период в рамките на преразглеждането.
(118)
Паричният поток показва тенденция на колебания, но остава положителен през целия разглеждан период. През разследвания период в рамките на преразглеждането паричният поток намалява с 18 % спрямо нивото от 2010 г. Промишлеността на Съюза не е посочвала да е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период.
5.8. Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(119)
В съответствие със заключението от съображение 84 установеният през разследвания период в рамките на преразглеждането марж на субсидията не е бил значителен, въпреки че все още е надвишавал нивото de minimis.
(120)
Като се вземе предвид увеличението на обема на продажбите, на цените и на степента на използване на капацитета на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че мерките са били успешни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишното субсидиране през разглеждания период. През разследвания период в рамките на преразглеждането се наблюдава известно влошаване на някои показатели за вредата, като например рентабилността и пазарния дял, но това не може да се отдаде на вноса от засегнатата държава поради тяхното много ниско равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането. Във всеки случай показателите за вреда, при които се наблюдават неблагоприятни промени, все пак показват устойчиво положение на промишлеността на Съюза.
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(121)
Разследването показа, че вносът на разглеждания продукт от Индия е намалял до много ниско равнище. Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава относително стабилен, а загубените обеми от засегнатата държава се поемат от вноса от САЩ на ценово равнище, сходно с това на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза успява да увеличи обема на продажбите си и средните продажни цени и да постигне близки до оптималните степени на използване на капацитета.
(122)
Както е обяснено в съображение 120, умереният спад на пазарния дял и на рентабилността на промишлеността на Съюза не може да е причинен от индийския внос.
(123)
Поради това се заключава, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(124)
Въпреки че промишлеността на Съюза направи някои бележки относно анализа на вредата и те бяха разгледани по-горе в съображения 95, 105, 106, 110 и 111, тя изрази съгласие с общото заключение относно липсата на съществена вреда, по-специално през РПП.
7. Вероятност за повторно възникване на вредата
(125)
За оценката на вероятността за повторно възникване на вредата е важно да се изтъкне, че при оптимално използване на капацитета, което е постигнато през разследвания период в рамките на преразглеждането, промишлеността на Съюза не е в състояние да задоволи цялото потребление на Съюза, вследствие на което е необходимо значителна част от потреблението на Съюза да бъде покрито с внос.
(126)
Освен това промишлеността на Съюза произвежда само пречистена сулфанилова киселина, което означава, че ползвателите, които предпочитат сулфанилова киселина с техническо качество за производството си, се налага да разчитат на внос.
(127)
В допълнение на това промишлеността на Съюза е разполагала със стабилен пазарен дял, като е реализирала продажби за няколко дългосрочни клиента. Разследването показа, че доставчиците на сулфанилова киселина на някои от ползвателите подлежат на строги и скъпоструващи процедури за удостоверяване/проверка, което прави смяната на даден доставчик с друг по-трудна.
(128)
Именно в този контекст беше анализирано потенциалното въздействие на индийския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с цел да се прецени вероятността за повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(129)
Както бе заключено в съображения 84, 85 и 87 по-горе, за внасяната от Индия сулфанилова киселина все още се предоставят субсидии и вероятно ще се предоставят и в бъдеще.
(130)
В същото време констатациите от разследването сочат, че наличието на субсидиран внос от Индия няма да доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на анализ на следните фактори:
-
свободния капацитет в Индия,
-
ценообразуването на индийските износители,
-
въздействието на равнището на субсидиране върху цените,
-
индийския продуктов асортимент.
а) Свободен капацитет в Индия
(131)
При разследването не бе установено наличие на значителен свободен капацитет в Индия.
(132)
Промишлеността на Съюза оспори тази констатация, като по-конкретно изрази твърдението, че вероятно ще има увеличение на индийския свободен капацитет в резултат на увеличаващите се продажби на китайски продукти на индийския пазар и че поради това стимулът за износ ще се увеличи още повече.
(133)
В това отношение Комисията отбелязва, че както е описано в съображение 39, през 2013 г. най-големият известен индийски производител и износител на сулфанилова киселина се е отказал от своя статут на експортно ориентирана единица (ЕОЕ), тъй като дружеството е планирало да увеличи продажбите си на своя вътрешен пазар. Тези продажби са били сериозно ограничени от условията на схемата за ЕОЕ (EOUS). Дружеството потвърди, че не е усещало натиск от страна на китайските конкуренти и че по негова оценка индийският пазар е имал добри перспективи за развитие. Поради това няма причини да се предполага, че свободният капацитет на индийските производители понастоящем или в който и да е бъдещ период ще бъде пренасочен към Съюза поради предполагаем натиск от страна на Китай на индийския пазар.
б) Ценообразуване на индийските износители
(134)
По отношение на ценообразуването на индийските износители в съображения 94 и 95 по-горе беше установено, че оказалият съдействие производител износител и други индийски износители са продавали на цени, които не са подбивали ценовите равнища в Съюза през РПП.
(135)
Промишлеността на Съюза изрази твърдението, че експортните цени на Kokan са били основани на ценова гаранция, поради което не са представителни по отношение на другите индийски производители износители. Комисията отбелязва, че през разглеждания период цените на Kokan превишават значително определената в гаранцията минимална цена на вноса („МЦВ“). Що се отнася до другите индийски износители, по данни на Евростат техните средни експортни цени през РПП са дори още по-високи. Това означава, че цените на индийските износители, включително Kokan, са били определяни по-скоро въз основа на пазарните условия, отколкото въз основа на ценовата гаранция.
(136)
Промишлеността на Съюза изтъкна също така, че цените на индийския внос намаляват с 8 % през разглеждания период въпреки увеличението с 40 % на цените на основната суровина (бензен) през същия период. Разследването показа, че относително високото ниво на цените на сулфаниловата киселина на пазара на Съюза е създала възможности за спад на цените, независимо от нарастването на цената на основната суровина. Независимо от своята важност като разходен елемент, сам по себе си бензенът не може да обясни промените в себестойността и цените на продукта, предмет на разследването. На последно място разследването показа, че индийските продажни цени за Съюза не са били извънредно ниски, тъй като са сходни с цените на извършен в значителни количества износ за трети държави. Поради това не се смята, че изтъкнатите от промишлеността на Съюза тенденции на цените на крайния продукт (сулфанилова киселина) и на основната суровина (бензен) са в противоречие.
(137)
На последно място промишлеността на Съюза изтъкна, че индийските експортни цени за трети държави, а именно Турция, са били по-ниски от цените за ЕС. Комисията отбелязва, че събраните от Kokan данни показват, че цените на това дружество за Турция също са били над МЦВ и че не са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Обемът на износа от Kokan за Турция е бил в същия мащаб като този, на който промишлеността на Съюза основа твърдението си, поради което констатациите по отношение на Kokan са валидни за целия индийски износ за Турция. Въз основа на гореизложеното предполагаемото различно ценообразуване на индийските износители за трети държави в сравнение с това за ЕС не се потвърждава от наличната информация.
в) Въздействие на равнището на субсидиране върху цените
(138)
Както е посочено в съображение 84 по-горе, установеният през РПП марж на субсидията за оказалия съдействие индийски производител възлиза на 3,1 %. Това показва непрекъсната тенденция за намаляване на субсидирането след налагането на първоначалните изравнителни мерки през 2002 г.
(139)
Този спад не е свързан единствено с положението на това конкретно дружество, а със системни промени в индийските схеми за субсидиране. Както бе обяснено в част В от настоящия регламент, ПИ се е отказало от някои от схемите, а ползите за дружествата по повечето останали са били намалени. Само по една от разследваните схеми, а именно DDS, условията за право на участие и административните процедури са били либерализирани. В резултат на това Kokan веднага се пренасочва към тази схема. Използването на схемата DDS обаче изключва използването на повечето други схеми (EOU, AAS, FPS, DFIA и FMS). По отношение на разглеждания продукт в схемата DDS е ясно определено максимално ниво на субсидиране - 4 % от експортната стойност франко борд през РПП, допълнително намалено след това на 3 %. Въпреки това ограничение за нивото на субсидията може да се очаква, че други производители ще се пренасочат или вече са се пренасочили към тази схема поради нейната ниска административна тежест.
(140)
Комисията вече забеляза такава тенденция през последните 2 години в няколко други разследвания срещу субсидиран внос от Индия (16). Следователно може да се заключи, че описаните в съображение 139 по-горе констатации по отношение на Kokan могат да бъдат екстраполирани към останалите индийски производители на сулфанилова киселина.
(141)
Като се вземе предвид горното ниво на субсидиране (прогнозирано на около 3 % по схемата DDS като основна схема) и настоящото равнище на експортните цени от Индия, които вече отразяват субсидиите, бе заключено, че тези експортни цени не биха подбивали цените на промишлеността на Съюза дори изравнителните мерки по отношение на Индия да бъдат премахнати. Поради това може да се направи изводът, че износът от Индия, дори да е субсидиран, няма да нанесе вреда на промишлеността на Съюза.
г) Продуктов асортимент
(142)
Оказалият съдействие индийски производител (който представлява значителен дял от индийския внос в Съюза) е продавал предимно сулфанилова киселина с техническо качество, по отношение на която се е конкурирал основно с вноса от САЩ и Китай, тъй като промишлеността на Съюза не е произвеждала сулфанилова киселина с техническо качество. Освен това почти целият осъществен от Kokan износ на значителни количества сулфанилова киселина за Турция е бил на сулфанилова киселина с техническо качество.
(143)
Промишлеността на Съюза заяви, че има голямо припокриване в използването на сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина, поради което съществува значителна конкуренция между двете качества.
(144)
Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването потвърди, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради значителната разлика в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение. Поради това се потвърждава, че продажбите на индийските производители, що се отнася до сулфанилова киселина с техническо качество, се конкурират предимно с продуктите от Китай и САЩ.
8. Заключение относно повторното възникване на вредата
(145)
Предвид констатациите от разследването, както е обяснено в съображенията по-горе, бе направено заключението, че в краткосрочен до средносрочен план е малко вероятно отмяната на изравнителните мерки по отношение на Индия да доведе до повторно възникване на вредата.
Д. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(146)
Поради заключението, че няма вероятност за повторно възникване на вредата, не е необходимо определяне на интереса на Съюза.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ИЗРАВНИТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(147)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се счита за целесъобразно съществуващите изравнителни мерки по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Индия да бъдат отменени. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят коментари след това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(148)
В съответствие с член 18 от основния регламент от изложеното по-горе следва, че изравнителните мерки по отношение на сулфаниловата киселина с произход от Индия следва да бъдат отменени. Следва да бъде отменено и Решението на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan.
(149)
Като се има предвид, че възстановяването на промишлеността на Съюза е факт от скоро, след като получи съответното искане от производителя от Съюза, Комисията ще осъществи наблюдение на вноса на разглеждания продукт. Наблюдението ще бъде ограничено до период от две години след публикуването на настоящия регламент.
(150)
Комитетът, създаден по силата на член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Отменя се окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана понастоящем в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060), с произход от Индия и се прекратяват свързаните с този внос процедури.
2. Отменя се Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Индия).
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2014 година.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1347/2014
tas-17 ta' Diċembru 2014
li jħassar id-dazju kumpensatorju definittiv fuq importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw fl-Indja wara rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (KE) Nru 597/2009
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjoni ta' oġġetti li jkunu ssussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1), u b' mod partikolari l-Artikoli 14 u 18 tiegħu,
Billi:
A. IL-PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
F'Lulju 2002, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1338/2002 (2), il-Kunsill impona dazju kumpensatorju definittiv ta' 7,1 % fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mill-Indja (“l-investigazzjoni oriġinali”).
(2)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1339/2002 (3), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv ta' 21 % fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”) u dazju anti-dumping definittiv ta' 18,3 % fuq importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mill-Indja.
(3)
Permezz tad-Deċiżjoni 2002/611/KE (4) l-Kummissjoni aċċettat impenn fuq il-prezz fir-rigward kemm ta' miżuri antidumping kif ukoll ta' kontra s-sussidji fuq l-importazzjonijiet mill-Indja offruti minn esportatur produttur Indjan wieħed, jiġifieri Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (“Kokan”).
(4)
F'Marzu 2004, bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2004/255/KE (5), il-Kummissjoni ħassret id-Deċiżjoni 2002/611/KE wara l-irtirar volontarju tal-impenn minn Kokan.
(5)
Permezz tad-Deċiżjoni 2006/37/KE (6) l-Kummissjoni aċċettat impenn ġdid fir-rigward kemm ta' miżuri antidumping kif ukoll kontra s-sussidji fuq l-importazzjonijiet mill-Indja offruti minn Kokan. Ir-Regolamenti tal-Kunsill (KE) Nru 1338/2002 u (KE) Nru 1339/2002 ġew emendati permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 123/2006 (7) skont dan.
(6)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1000/2008 (8), il-Kunsill impona dazji antidumping fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mir-RPĊ u mill-Indja wara rieżami ta' skadenza tal-miżuri. Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1010/2008 (9), il-Kunsill impona dazji kumpensatorji definittivi fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġinaw mill-Indja u emenda l-livell tad-dazji antidumping fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku Indjani wara rieżami ta' skadenza u waħda interim.
2. Talba għal rieżami ta' skadenza
(7)
Wara l-pubblikazzjoni ta' avviż ta' skadenza imminenti (10) tal-miżuri kumpensatorji definittivi fis-seħħ, fl-1 ta' Lulju 2013 il-Kummissjoni rċeviet talba għall-inizjalar ta' rieżami ta' skadenza ta' skadenza ta' dawn il-miżuri skont l-Artikolu 18 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (11) (“ir-Regolament bażiku”). It-talba tressqet minn CUF - Quimicos Industriais (“l-applikant” jew “CUF”), l-uniku produttur ta' aċidu sulfaniliku fl-Unjoni, li b'hekk jirrappreżenta 100 % tal-produzzjoni tal-Unjoni.
(8)
It-talba kienet imsejsa fuq ir-raġuni li l-iskadenza tal-miżuri aktarx twassal għall-kontinwazzjoni ta' sussidjar u rikorrenza ta' dannu għall-industrija tal-Unjoni.
3. Inizjalar ta' rieżami ta' skadenza ta' skadenza
(9)
Wara li ddeterminat, wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm biżżejjed evidenza għall-inizjalar ta' rieżami ta' skadenza ta' skadenza, il-Kummissjoni ħabbret fis-16 ta' Ottubru 2013, permezz ta' notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (12) (“in-Notifika tal-inizjalar”), il-bidu ta' rieżami ta' skadenza ta' skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
4. Investigazzjonijiet paralleli
(10)
Permezz ta' Notifika ta' Bidu ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (13) fis-16 ta' Ottubru 2013, il-Kummissjoni ħabbret ukoll il-bidu ta' investigazzjoni dwar rieżami ta' skadenza ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (14) rigward l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li joriġina, fost postijiet oħra, mill-Indja.
5. L-investigazzjoni
5.1. Il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza u l-perjodu kkunsidrat
(11)
L-investigazzjoni dwar sussidjar kontinwu jew ta' rikorrenza tiegħu kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta' Ottubru 2012 sat-30 ta' Settembru 2013 (“il-perjodu ta' investigazzjoni dwar rieżami ta' skadenza” jew “PIR”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dannu kien ikopri l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2010 sat-tmiem tal-perjodu ta' investigazzjoni dwar rieżami ta' skadenza (“il-perjodu kkunsidrat”).
5.2. Il-partijiet ikkonċernati
(12)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikant, lill-produtturi esportaturi fl-Indja, lill-importaturi, lill-utenti magħrufa li huma kkonċernati, u lir-rappreżentanti tal-pajjiż esportatur dwar il-bidu tar-rieżami ta' skadenza ta' skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità sabiex jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu smigħ fi ħdan il-perjodu stabbilit fl-Avviż tal-bidu.
(13)
L-uniku produttur tal-Unjoni, bħala l-unika parti interessati li talber dan, ingħata l-opportunità li jinstema'.
5.3. Teħid ta' kampjuni
(14)
Fid-dawl tal-għadd apparentement kbir ta' produtturi esportaturi fl-Indja u ta' importaturi mhux relatati fl-Unjoni, fin-notifika ta' bidu ġie previst it-teħid ta' kampjuni skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk hux meħtieġ it-teħid ta' kampjuni u, jekk ikun hekk, biex jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu jippreżentaw ruħhom lill-Kummissjoni fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-rieżami ta' skadenza u li jipprovdu t-tagħrif mitlub fin-Notifika ta' Bidu lill-Kummissjoni.
(15)
Il-Kummissjoni rċeviet żewġ tweġibiet dwar teħid ta' kampjuni mill-produtturi esportaturi Indjani. Għalhekk, ma kien applikat l-ebda teħid ta' kampjun.
(16)
Importatur wieħed wieġeb għall-formola ta' kampjunar, madankollu huwa ma kienx jimporta l-prodott konċernat mill-pajjiż konċernat u ma pprovdiex tweġiba għall-kwestjonarju. Għalhekk, ma kien applikat l-ebda teħid ta' kampjun.
(17)
Peress li hemm biss produttur wieħed tal-Unjoni, it-teħid tal-kampjuni ma ġiex applikat għall-produtturi tal-Unjoni.
5.4. L-investigazzjoni
(18)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset li kienet neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà tal-kontinwazzjoni tas-sussidjar, il-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew ta' rikorrenza ta' dannu u għad-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni. Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-uniku produttur fl-Unjoni, liż-żewġ produtturi esportaturi fl-Indja, lill-Gvern tal-Indja (“GTI”), lil importaturi magħrufa u lil utenti tal-Unjoni.
(19)
Wieħed biss miż-żewġ produtturi esportaturi Indjani bagħat tweġiba sħiħa. Dan il-produttur Indjan jirrappreżenta parti ewlenija mit-total tal-esportazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami ta' skadenza.
(20)
Il-Kummissjoni wettqet ukoll konsultazzjonijiet f'Delhi mal-Gvern ta' Maharashtra (“GTM”) mal-Gvern ta' Gujarat (“GTG”) u mal-Bank ta' Riżerva tal-Indja (“BRI”).
(21)
Barra minn dan, saru żjajjar ta' verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produttur tal-Unjoni:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, il-Portugall
(b)
Produtturi esportaturi:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, l-Indja
(c)
Utenti tal-Unjoni:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, il-Ġermanja
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, il-Portugall
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanja.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(22)
Il-prodott ikkonċernat huwa aċidu sulfaniliku attwalment klassifikabbli fil-kodiċi NM ex 2921 42 00 (kodiċi TARIC 2921420060). Hemm żewġ gradi ta' aċidu sulfaniliku li huma ddeterminati skont il-purità tagħhom: grad tekniku u grad ippurifikat. Barra minn dan, il-grad ippurifikat kultant huwa kkummerċjalizzat bħala melħ ta' aċidu sulfaniliku. L-aċidu sulfaniliku jintuża bħala materja prima fil-produzzjoni ta' brillaturi ottiċi, addittivi konkreti, koloranti tal-ikel, u koloranti ta' speċjalità. Ġie nnutat ukoll użu limitat mill-industrija farmaċewtika. Għalkemm mhux kontestat li ż-żewġ gradi għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi, u għalhekk jitqiesu bħala prodott wieħed, huwa importanti li wieħed jinnota li l-investigazzjoni wriet li f'termini prattiċi l-interkambjabbiltà hija limitata. B'mod partikolari l-utenti li jiddependu minn aċidu sulfaniliku ppurifikat jistgħu jużaw biss il-grad tekniku fil-każ li jkunu jistgħu jippurifikawh huma stess. Dawk l-utenti li jeħtieġu jew jippreferu l-aċidu sulfaniliku ta' grad tekniku jistgħu fit-teorija jużaw grad purifikat, iżda minħabba d-differenza fil-prezz (20 % - 25 %) din mhix soluzzjoni ekonomikament vjabbli.
(23)
L-aċidu sulfaniliku huwa prodott ta' komodità pur u l-karatteristiċi bażiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi tiegħu huma identiċi jkun xi jkun il-pajjiż tal-oriġini. Il-prodott ikkonċernat u l-prodotti mmanifatturati u mibjugħa mill-produttur esportatur fl-Indja fis-suq domestiku tiegħu u f'pajjiżi terzi, kif ukoll dawk immanifatturati u mibjugħa mill-produttur tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni nstab għalhekk li kellhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u kimiċi u essenzjalment l-istess użi u għalhekk huma meqjusa prodotti simili fis-sens tal-Artikolu 2 tar-Regolament bażiku.
C. IL-PROBABBILTÀ TA' KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TAS-SUSSIDJAR
1. Introduzzjoni
(24)
Il-kooperazzjoni min-naħa tal-esportaturi Indjani kienet limitata għal produttur esportatur wieħed. Fin-nuqqas ta' kooperazzjoni minn produtturi oħra, l-ammont ta' sussidji kumpensabbli kellu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-fatti disponibbli: it-tweġibiet tal-kumpanija li kkooperat, li tirrappreżenta proporzjon maġġuri tal-esportazzjonijiet mill-Indja lejn l-Unjoni, u fuq l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Indjani.
(25)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni inkluża fit-talba għar-rieżami ta' skadenza u fit-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, ġew investigati l-iskemi li ġejjin, li allegatament kienu jinvolvu l-għoti ta' sussidji:
-
Skemi ta' sussidju investigati fl-investigazzjoni oriġinali:
-
Skemi nazzjonali:
(a)
L-Iskema ta' Żoni ta' Proċessar gћall-Esportazzjoni (“EPZ”)/Skema ta' Żoni Ekonomiċi Speċjali (“SEZS”)/Skema ta' Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (“EOUS”)
(b)
L-Iskema ta' Kreditu tad-Dazju tal-Importazzjoni (“DEPBS”)
(c)
L-Iskema ta' Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta' Prodotti Kapitali (“EPCGS”)
(d)
L-Iskema ta' Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul (“ITES”)
(e)
L-Iskema ta' Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (“AAS”)
-
Skemi reġjonali
(f)
Il-Pakkett ta' Skemi ta' Inċentivi (“PSI”) tal-Gvern ta' Maharashtra
-
Skemi ta' sussidju mhux investigati fl-investigazzjoni oriġinali iżda investigati fl-ewwel rieżami ta' skadenza ta' skadenza u rieżami ta' skadenza interim parallel:
-
Skemi nazzjonali:
(g)
L-Iskema ta' Kreditu għall-Esportazzjoni (“ECS”)
-
Skemi ta' sussidju mhux investigati fl-investigazzjoni oriġinali jew/u fl-eżerċizzji preċedenti ta' rieżami ta' skadenza:
-
Skemi nazzjonali:
(h)
L-Iskema ta' Fokus fuq il-Prodott (“FPS”)
(i)
L-Awtorizzazzjoni tal-Importazzjoni Ħielsa mid-Dazju (“DFIA”)
(j)
L-Iskema ta' Restituzzjoni tad-Dazju (“DDS”)
(k)
L-Iskema ta' Fokus fuq is-Suq (“FMS”)
(l)
Iċ-Ċertifikat tal-Inċentivi għad-Detenturi tal-Istatus (“SHIS”)
(m)
Injezzjoni ta' kapital
-
Skemi reġjonali:
(n)
L-iskemi reġjonali tal-Gvern ta' Gujarat
(26)
L-iskemi (a), (b), (c), (e), (h), (i), (k) u (l) speċifikati hawn fuq huma bbażati fuq il-Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (Nru 22 tal-1992) li daħal fis-seħħ fis-7 ta' Awwissu 1992 (l-“Att dwar il-Kummerċ Barrani”). L-Att dwar il-Kummerċ Barrani jawtorizza lill-GTI biex joħroġ notifiki dwar il-politika tal-esportazzjoni u l-importazzjoni. Dawn huma miġburin fil-qosor fid-dokumenti tal-'Politika dwar il-Kummerċ Barrani', li jinħarġu mill-Ministeru tal-Kummerċ kull ħames snin u jiġu aġġornati b'mod regolari. Id-dokument ta' Politika dwar il-Kummerċ Barrani rilevanti għall-PIR ta' din l-investigazzjoni huwa “Politika tal-Kummerċ Barrani 2009-2014” (“FTP 09-14”). Barra minn hekk, il-GTI stabbilixxa wkoll il-proċeduri li jirregolaw il-FTP 09-14 fil-“Manwal ta' Proċeduri, Volum I” (“HOP I 09-14”). Il-Manwal ta' Proċeduri huwa aġġornat fuq bażi regolari.
(27)
L-iskema ta' Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul speċifikata hawn fuq taħt (d) hija bbażata fuq l-Income Tax Act tal-1961, li jiġi emendat kull sena mill-Finance Act.
(28)
L-iskemi reġjonali speċifikati hawn fuq taħt (f) u (n) huma ġestiti mill-Istati ta' Maharashtra u ta' Gujarat rispettivament u huma bbażati fuq riżoluzzjonijiet tad-Dipartiment tal-Industriji, l-Enerġija u x-Xogħol tal-Gvern ta' Maharashtra u mir-riżoluzzjonijiet tad-Dipartiment tal-Industriji u l-Minjieri tal-Gvern ta' Gujarat.
(29)
L-Iskema ta' Kreditu għall-Esportazzjoni speċifikata taħt (g) hija bbażata fuq it-Taqsimiet 21 u 35 A tal-Banking Regulation Act 1949 li tippermetti lir-Reserve Bank of India (“RBI”) jidderieġi lill-banek kummerċjali fil-qasam tal-krediti għall-esportazzjoni.
(30)
L-iskema ta' Rifużjoni ta' Dazji speċifikata hawn fuq taħt (j) hija bbażata fuq it-Taqsima 75 tal-Customs Act tal-1962, fuq it-Taqsima 37 tas-Central Excise Act tal-1944, fuq it-Taqsimiet 93 A u 94 tal-Financial Act tal-1994 u fuq ir-Regoli tal-1995 tad-Dwana, tad-Dazji tas-Sisa Ċentrali u tar-Restituzzjoni tat-Taxxa tas-Servizz. Ir-rati ta' rifużjoni lura huma ppubblikati fuq bażi regolari; dawk applikabbli għall-PIR kienu r-Rati tal-Industrija Kollha(AIR) tar-Rifużjoni tad-Dazju 2012-13, ippubblikati fin-notifika Nru. 92/2012- Cus.(N.T). L-iskema għar-rifużjoni tad-dazju hija msejħa wkoll bħala iskema ta' remissjoni tad-dazju fil-kapitolu 4 tal-FTP 09-14.
2. L-Iskema ta' Żoni ta' Proċessar gћall-Esportazzjoni (Export Processing Zones - “EPZ”)/Skema ta' Żoni Ekonomiċi Speċjali (Special Economic Zones - “SEZS”)/Skema ta' Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (Export Oriented Units Scheme - “EOUS”)
(31)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera la kien lokalizzat f'SEZS u lanqas f'EPZS. Madankollu, il-produttur esportatur li kkoopera kien ġie stabbilit taħt l-EOUS u kien irċieva sussidji kumpensabbli fil-perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami ta' skadenza. Għalhekk id-deskrizzjoni u l-evalwazzjoni ta' hawn isfel hija limitata għall-EOUS.
(a) Bażi Ġuridika
(32)
Id-dettalji tal-EOUS jinsabu fil-kapitolu 6 tal-FTP 09-14 u fil-kapitolu 6 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibilità
(33)
Ħlief għall-kumpaniji purament kummerċjali, l-impriżi kollha, li fil-prinċipju, jintrabtu li jesportaw il-produzzjoni sħiħa tagħhom ta' oġġetti jew servizzi jistgħu jiġu stabbiliti taħt l-EOUS. Il-garanziji fis-setturi industrijali jridu jissodisfaw limitu ta' investiment minimu f'assi fissi (10 miljun rupee Indjan) biex ikunu eliġibbli għall-EOUS
(c) Implimentazzjoni prattika
(34)
EOUS tista' tiġi lokalizzata u stabbilita kullimkien fl-Indja.
(35)
Applikazzjoni għal status ta' EOUS trid tkun tinkludi dettalji għall-ħames snin li ġejjin ta', fost affarijiet oħra, kwantitajiet ta' produzzjoni ppjanati, valur ipproġettat ta' esportazzjonijiet, rekwiżiti ta' importazzjoni u rekwiżiti indiġeni. Wara l-awtoritajiet ikunu aċċettaw l-applikazzjoni tal-kumpanija, it-termini u l-kundizzjonijiet annessi ma' din l-aċċettazzjoni jiġu kkomunikati lill-kumpanija. Il-ftehim ta' rikonoxximent bħala kumpanija taħt l-EOUS huwa validu għal perjodu ta' ħames snin. Il-ftehim jista' jiġġedded għal iktar perjodi.
(36)
Obbligu kruċjali ta' EOUS kif stabbilit fl-FTP 09-14 huwa li jinkiseb qligħ nett ta' valuta barranija (“NFE” net foreign exchange), jiġifieri f'perjodu ta' referenza (ħames snin), il-valur totali tal-esportazzjonijiet irid ikun ogħla mill-valur totali tal-prodotti importati.
(37)
L-unitajiet EOUS huma intitolati għall-konċessjonijiet li ġejjin:
(i)
eżenzjoni minn dazji ta' importazzjoni fuq kull tip ta' prodott (inkluż prodotti kapitali, materja prima u oġġetti ta' konsum) meħtieġa għall-manifattura, il-produzzjoni, l-ipproċessar jew f'konnessjoni magħhom;
(ii)
eżenzjoni minn dazju tas-sisa fuq prodotti akkwistati minn sorsi indiġeni;
(iii)
rimbors ta' taxxa ċentrali fuq il-bejgħ imħallsa fuq merkanzija miksuba lokalment;
(iv)
rimbors parzjali ta' dazju mħallas fuq fjuwil akkwistat minn kumpaniji taż-żejt domestiċi;
(38)
L-unitajiet li joperaw taħt dawn l-iskemi huma marbutin taħt is-sorveljanza tal-uffiċjali tad-dwana skont it-Taqsima 65 tal-Customs Act.
(39)
Il-produttur esportatur li jikkoopera kien qed jopera taħt l-EOUS għall-ewwel erba' xhur tal-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. L-ittra formali tar-rilaxx mill-iskema ġiet maħruġa fis-6 ta' Frar 2013. Għalhekk, fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza l-kumpanija użat l-iskema biss biex tikseb rimborż tat-taxxa ċentrali fuq il-bejgħ. L-investigazzjoni wriet li l-produttur esportatur ikkonċernat ma utilizzax il-benefiċċji tal-eżenzjoni mid-dazji ta' importazzjoni u mit-taxxi tas-sisa fuq xiri domestiku, u tar-rimborż parzjali tad-dazju mħallas fuq karburanti akkwistati mingħand kumpaniji taż-żejt domestiċi.
(d) Konklużjonijiet dwar l-EOUS
(40)
Ir-rimborż tat-taxxa ċentrali fuq il-bejgħ jikkostitwixxi sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Id-dħul lill-Gvern li kien ikun dovut fin-nuqqas ta' din l-iskema jiġi ċedut, biex b'hekk jingħata benefiċċju lill-EOU fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, peress li tkun tejbet il-likwidità tagħha bil-ksib ta' rimborż tat-taxxa ċentrali fuq il-bejgħ. Is-sussidju huwa dipendenti legalment fuq il-prestazzjoni ta' esportazzjoni u, għalhekk, jitqies bħala speċifiku u kumpensabbli għal kumpens skont l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku. L-għan ta' esportazzjoni ta' EOUS kif imfisser fil-paragrafu 6.1 tal-FTP 09-14 hu conditio sine qua non biex jinkisbu l-inċentivi.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(41)
L-ammont ta' sussidju kien ikkalkulat fuq il-bażi tal-ammont ta' taxxa ċentrali fuq il-bejgħ rimborżat fuq prodotti akkwistati lokalment matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta' sussidju ġie allokat fuq il-fatturat kollu tal-esportazzjoni ġġenerat matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza bħala d-denominatur xieraq, peress li s-sussidju jiddependi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati. Il-marġni ta' sussidju hekk miksub kien ta' 1,4 %.
3. Skema ta' Kreditu ta' Dazju fuq l-Importazzjoni (Duty Entitlement Passbook Scheme - “DEPBS”)
(42)
Ġie kkonfermat li d-DEPBS ġiet effettivament irtirata mit-30 ta' Settembru 2011, jiġifieri qabel il-perjodu ta' investigazzjoni ta' rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
4. Skema ta' Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (Export Promotion Capital Goods Scheme - “EPCGS”)
(a) Bażi Ġuridika
(43)
Id-deskrizzjoni fid-dettal tal-EPCGS tinsab fil-kapitolu 5 tal-FTP 09-14 u fil-kapitolu 5 tal-HOP I 09-14.
(b) Riżultati
(44)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċji taħt l-EPCGS matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
5. L-Iskema ta' Eżenzjoni mit-Taxxa fuq id-Dħul (“ITES”)
(45)
Ġie kkonfermat li l-ITES ġiet irtirata f'April 2011, jiġifieri qabel il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
6. L-Iskema ta' Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (Advance authorisation Scheme - “AAS”)
(a) Bażi Ġuridika
(46)
Deskrizzjoni ddettaljata tal-iskema tinsab fit-taqsimiet 4.1.3.1 sa 4.1.14 tal-FTP 09-14 u t-taqsimiet 4.1 sa 4.30 tal-HOP I 09-14.
(b) Riżultati
(47)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċji taħt l-AAS matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
7. Skema ta' Pakkett ta' Inċentivi (Package Scheme of Incentives - “PSI”) tal-Gvern ta' Maharashtra (“GTM”)
(a) Bażi Ġuridika
(48)
Sabiex jinkoraġġixxi l-istabbiliment ta' industriji fl-Istat ta' Maharashtra fiż-żoni inqas żviluppati tal-Istat, il-GTM kien ilu qed jagħti inċentivi lill-unitajiet ġodda li jespandu u li jiġu stabbiliti f'reġjuni tal-Istat li qed jiżviluppaw sa mill-1964, taħt skema magħrufa komunement bħala l-Iskema ta' Pakkett ta' Inċentivi (“PSI”). L-iskema ġiet emendata bosta drabi mindu kienet ġiet introdotta u fil-PIR kien hemm żewġ skemi PSI fis-seħħ: Il-PSI 2007 (li kienet valida sa April 2013) u l-PSI 2013. Il-PSI tal-GTM hija komposta minn diversi sottoskemi li l-ewlenin fosthom huma: (i) ir-rifużjoni tat-taxxa octroi/it-taxxa fuq id-dħul, (ii) l-eżenzjoni mid-dazju tal-elettriku u (iii) l-eżenzjoni mit-taxxa tal-bejgħ lokali/id-differiment tat-taxxa tal-bejgħ lokali, (iv) sussidju fuq l-imgħax għal stabbilimenti ġodda kif ukoll (v) ċerti għotjiet għal impriżi żgħar u medji biex jgħollu l-livell tat-teknoloġija. L-investigazzjoni żvelat li l-unika sottoskema użata mill-produttur esportatur li kkoopera matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza kienet dik li tikkonċerna d-differimenti tat-taxxa (parti minn (iii) hawn fuq) li fil-fatt kienet toriġina mill-PSI 2001 iżda t-taxxa fuq l-bejgħ pendenti kienet għadha parzjalment dovuta fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(b) Eliġibilità
(49)
Sabiex ikunu eliġibbli, il-kumpaniji jridu bħala regola jinvestu f'żoni inqas żviluppati tal-Istat (li huma kklassifikati skont l-iżvilupp ekonomiku tagħhom f'kategoriji differenti, pereżempju żoni anqas żviluppati, żoni ħafna anqas żviluppati u l-anqas żoni żviluppati) jew permezz tat-twaqqif ta' stabbiliment industrijali ġdid jew billi jsir investiment kapitali fuq skala kbira ta' espansjoni jew diversifikazzjoni ta' stabbiliment industrijali eżistenti. Il-kriterju ewlieni sabiex ikun stabbilit l-ammont ta' inċentivi huwa l-klassifikazzjoni taż-żona li fiha l-intrapriża hija jew għandha tkun lokalizzata u d-daqs tal-investiment.
(c) Implimentazzjoni prattika
(50)
Iċ-Ċertifikat ta' Eliġibbiltà maħruġ mill-GTM għall-produttur esportatur li kkoopera kien jistabbilixxi li l-kumpanija kellha l-permess, skont is-sottoskema ta' differiment tat-taxxa fuq il-bejgħ, li tiddifferixxi l-ħlas tat-taxxi tal-bejgħ tal-Istat li tkun inġabret mill-bejgħ domestiku tagħha.
(d) Konklużjoni
(51)
Is-sottoskema ta' differiment tat-taxxa tal-bejgħ tal-PSI tal-GTM tipprovdi sussidji fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Is-sottoskema eżaminata tikkostitwixxi kontribut finanzjarju mill-GTM, billi din il-konċessjoni tipposponi l-ġbir tad-dħul tal-GTM, li altrimenti ikun irid jitħallas. Dan id-differiment jikkonċedi benefiċċju lill-kumpanija, għaliex itejjeb il-likwidità tal-kumpanija.
(52)
Is-sottoskema hija disponibbli biss għal kumpanniji li jkunu investew f'ċerti żoni ġeografiċi magħżula fi ħdan il-ġurisdizzjoni tal-Istat ta' Maharashtra. Mhix disponibbli għal kumpaniji lokalizzati barra minn dawn iż-żoni. Il-livell ta' benefiċċju huwa differenti skont iż-żona kkonċernata. L-iskema hija speċifika skont l-Artikolu 4(2)(a) u l-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku u għalhekk hija kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(53)
L-ammont differit ta' taxxi fuq il-bejgħ tal-Istat, taħt l-element ta' differiment tal-iskema, li kien għadu dovut fi tmiem il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza, ġie kkunsidrat bħala ekwivalenti għal self mingħajr imgħax bl-istess ammont mogħti mill-GTM. Għalhekk, il-benefiċċju li kiseb il-produttur esportatur li kkoopera ġie kkalkulat fuq il-bażi tal-imgħax li tħallas fuq self kummerċjali komparabbli magħmul mill-kumpanija matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(54)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, l-ammont tas-sussidju (in-numeratur) imbagħad ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-kumpanija matul ir-PIR bħala d-denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju ma jiddependix fuq l-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(55)
Fuq il-bażi ta' dan, l-ammont tas-sussidju li kisbet il-kumpannija skont din l-iskema huwa ta' 1,1 %.
8. Skema tal-Kreditu għall-Esportazzjoni (Export Credit Scheme - “ECS”)
(56)
Ġie kkonfermat li wara l-emendi fl-ECS (Lulju 2010 għar-rigward tal-krediti għall-esportazzjoni f'INR u Mejju 2012 għar-rigward tal-krediti għall-esportazzjoni fil-munita barranija), ir-rati tal-imgħax preferenzjali tal-krediti tal-esportazzjoni fil-qafas ta' din l-iskema fil-prinċipju ma baqgħux jeżistu, bl-eċċezzjoni ta' numru limitat ta' setturi speċifiċi tal-industrija. Peress li nstab li s-settur tal-kimika kkonċernat ma kienx fuq il-lista ta' setturi koperti bis-sovvenzjonijiet fuq ir-rati tal-imgħax fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata ulterjorment f'din l-investigazzjoni.
9. Skema ta' Fokus fuq il-Prodott (Focus Product Scheme - “FPS”)
(a) Bażi Ġuridika
(57)
Deskrizzjoni fid-dettal tal-FPS tinsab fit-taqsima 3.15 tal-FTP 09-14 u t-taqsima 3.9 tal-HOP I 09-14.
(b) Riżultati
(58)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċji taħt l-FPS matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
10. Skema ta' Awtorizzazzjoni tal-Importazzjoni Ħielsa mid-Dazju (Duty Free Import Authorisation Scheme - “DFIA”)
(a) Bażi Ġuridika
(59)
Deskrizzjoni ddettaljata tal-iskema tinsab fit-taqsimiet 4.2.1 sa 4.2.7 tal-FTP 09-14 u t-taqsimiet 4.31 sa 4.36 tal-HOP I 09-14.
(b) Riżultati
(60)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċji taħt id-DFIA matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
11. Skema ta' Restituzzjoni tad-Dazju (Duty Drawback Scheme - “DDS”)
(a) Bażi Ġuridika
(61)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DDS tinsab fir-Regoli ta' restituzzjoni tad-Dazji tad-Dwana u tas-Sisa Ċentrali 1995 kif emendati b'notifiki suċċessivi.
(b) Eliġibilità
(62)
Kull produttur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(63)
Esportatur eliġibbli jista' japplika għal ammont ta' rifużjoni li jiġi kkalkulat bħala perċentwal tal-valur FOB tal-prodotti esportati taħt din l-iskema. Ir-rati ta' rifużjoni ġew stabbiliti mill-GTI għal numru ta' prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Huma jiġu stabbiliti fuq il-bażi tal-kwantità jew il-valur medji tal-materjali użati bħala inputs fil-manifattura ta' prodott u l-ammont medju tad-dazji mħallsa fuq l-inputs. Huma jiġu applikati irrispettivament minn jekk id-dazji tal-importazzjoni jkunux effettivament tħallsu jew le. Ir-rata tad-DDS għall-prodott ikkonċernat matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza kienet ta' 4 % tal-valur FOB.
(64)
Biex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, il-kumpanija ikollha bilfors tesporta. Fil-mument meta d-dettalji tal-konsenja jiddaħħlu fis-Server Doganali (ICEGATE), jiġi indikat li l-esportazzjoni tkun qed issir taħt id-DDS u l-ammont DDS jiġi ffissat b'mod irrevokabbi. Wara li l-kumpanija tal-konsenja tkun ippreżentat il-Manifest Ġenerali tal-Esportazzjoni (EGM) u l-uffiċċju tad-Dwana jkun qabbel b'mod sodisfaċenti dak id-dokument mad-dejta fil-polza tal-konsenja, ikunu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha sabiex jiġi awtorizzat il-ħlas tal-ammont ta' rifużjoni jew permezz ta' ħlas dirett fil-kont bankarju tal-esportatur jew permezz ta' draft.
(65)
L-esportatur għandu jipproduċi wkoll evidenza ta' realizzazzjoni tar-rikavat mill-esportazzjoni permezz ta' Ċertifikat ta' Realizzazzjoni Bankarja (BRC). Dan id-dokument jista' jiġi pprovdut wara li jkun tħallas l-ammont ta' rifużjoni iżda l-GTI jirkupra l-ammont imħallas jekk l-esportatur jonqos milli jissottometti l-BRC fi żmien stabbilit.
(66)
L-ammont ta' rifużjoni jista' jintuża għal kwalunkwe għan.
(67)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabilità, l-ammont ta' rifużjoni tad-dazji jista' jitniżżel fuq bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, mat-twettiq tal-obbligu ta' esportazzjoni.
(68)
Il-produttur esportatur Indjan li kkoopera nstab li kien qiegħed juża d-DDS matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza wara tar-rilaxx mid-depost (de-bonding) mill-EOUS.
(d) Konklużjoni dwar id-DDS
(69)
Id-DDS tipprovdi sussidji fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Ammont ta' rifużjoni ta' dazju huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI peress li jieħu l-forma ta' trasferiment dirett ta' fondi mill-GTI. Barra minn hekk, l-ammont ta' rifużjoni tad-dazji jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li jtejjeb il-likwidità tiegħu.
(70)
Barra dan, id-DDS tiddependi legalment fuq il-prestazzjoni fl-esportazzjoni, u għalhekk titqies bħala speċifika u kumpensabbli skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(4) tar-Regolament bażiku.
(71)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta' rifużjoni tad-dazji jew sistema sostituta ta' rifużjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija ma tikkonformax mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I, il-punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni) u l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni ta' sostituzzjoni) tar-Regolament bażiku.
(72)
Ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas eċċessiv ta' dazji tal-importazzjoni fis-sens tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DDS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċement jesporta prodotti mingħajr ma juri li kien importa xi materjal ta' input. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw ebda prodott li jista' jkun użat bħala input, jibqgħu intitolati li jibbenefikaw mid-DDS.
(73)
Dan huwa kkonfermat miċ-ċirkulari tal-GTI Nru 24/2001 li tgħid b'mod ċar li “[ir-rati ta' rifużjoni tad-dazju] ma għandhom l-ebda relazzjoni mal-mudell attwali tal-konsum tal-inputs u l-inċidenza attwali sofruta fuq l-inputs ta' esportatur partikolari jew konsenji individwali […]” u tordna lill-awtoritajiet reġjonali li “ma għandha ssir l-ebda insistenza fuq l-evidenza tad-dazji attwali sofruti fuq in-natura importata jew indiġena tal-inputs […] mill-formazzjonijiet tal-kamp flimkien mat-[talba ta' rifużjoni] imressqa mill-esportaturi”.
(74)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa konkluż li d-DDS hija kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(75)
Skont l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta' sussidji kumpensabbli ġie kkalkulat f'termini tal-benefiċċju mogħti lil min jirċevihom, li nstab li kien jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni. F'dan ir-rigward, il-benefiċċju tqies li jkun ingħata lill-benefiċjarju fil-mument meta ssir tranżazzjoni tal-esportazzjoni skont din l-iskema. F'dan il-mument il-GTI jkun obbligat li jħallas l-ammont ta' rifużjoni, xi ħaġa li tikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Ladarba l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, fost ħwejjeġ oħra, l-ammont ta' rifużjoni li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta' esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni dwar jekk jagħtix is-sussidju jew le. Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa meqjus xieraq li l-benefiċċju skont id-DDS jiġi valutat bħala t-total tal-ammonti ta' rifużjoni miksuba fuq it-tranżazzjonijiet ta' esportazzjoni li jkunu saru taħt din l-iskema matul il-PIR.
(76)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dawn l-ammonti ta' sussidju ġew allokati fuq il-fatturat totali mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza bħala d-denominatur approprjat, għax is-sussidju huwa subordinat għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(77)
Abbażi ta' dak li ntqal hawn fuq, ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema għall-produttur esportatur Indjani li kkoopera tammonta għal 0,6 %.
12. Skema ta' Fokus fuq is-Suq (Focus Market Scheme - “FMS”)
(a) Bażi Ġuridika
(78)
Deskrizzjoni fid-dettal tal-FPS tinsab fit-taqsima 3.14 tal-FTP 09-14 u t-taqsima 3.8 tal-HOP I 09-14.
(b) Riżultati
(79)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċji taħt l-FMS matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
13. Ċertifikat tal-Inċentivi għad-Detenturi tal-Istatus (Status Holder Incentive Scrip - “SHIS”)
(a) Bażi Ġuridika
(80)
Deskrizzjoni fid-dettal tal-iskema tinsab fit-taqsima 3.16 tal-FTP 09-14 u t-taqsima 3.10 tal-HOP I 09-14.
(b) Riżultati
(81)
Instab li l-produttur esportatur li kkoopera ma kiseb l-ebda benefiċċji taħt is-SHIS matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
14. Injezzjoni ta' kapital
(82)
Instab li l-produttur esportatur li kkopera ma kienx ibbenefika minn injezzjonijiet ta' kapital mill-GTI jew mill-gvernijiet reġjonali. Għalhekk, ma kienx meħtieġ li din l-iskema tiġi analizzata aktar f'din l-investigazzjoni.
15. Skemi reġjonali tal-Gvern ta' Gujarat (“GTG”)
(83)
Ġie kkonfermat li l-produttur esportatur li kkoopera ma għandux kumpaniji relatati jew faċilitajiet ta' produzzjoni fl-Istat ta' Gujarat. Għalhekk ma kienx meħtieġ li jiġu analizzati ulterjorment l-iskemi reġjonali tal-GTG.
16. Ammont ta' sussidji kumpensabbli
(84)
L-ammont ta' sussidji kumpensabbli ddeterminat fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espress ad valorem, għall-produttur investigat li jesporta, huwa ta' 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Skema
%
EOUS (*)
1,4
DEPBS (*)
xejn
EPCGS (*)
xejn
ITES
xejn
AAS (*)
xejn
PSI (Skema reġjonali ta' Maharashtra)
1,1
ECS (*)
xejn
FPS (*)
xejn
DFIA (*)
xejn
DDS (*)
0,6
FMS (*)
xejn
SHIS (*)
xejn
Injezzjoni ta' kapital
xejn
Skemi reġjonali ta' Gujarat
xejn
AMMONT TOTALI
3,1
(85)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, il-produttur esportatur li kkoopera kien responsabbli għal proporzjon maġġuri tal-esportazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-Indja lejn l-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Ma kien disponibbli l-ebda tagħrif li juri li l-livell ta' sussidjar ta' produtturi esportaturi oħra li jistgħu jeżistu ikun f'livell aktar baxx.
17. Il-probabbiltà ta' kontinwazzjoni tas-sussidjar
(86)
Skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri fis-seħħ tkunx probabbli li twassal għal kontinwazzjoni tas-sussidjar.
(87)
Ġie stabbilit li għalkemm il-marġni tas-sussidju li ġie skopert matul l-investigazzjoni dwar rieżami ta' skadenza ta' skadenza huwa aktar baxx minn dak stabbilit matul l-investigazzjoni oriġinali u fir-rieżami ta' skadenza ta' skadenza preċedenti, l-esportatur Indjan li kkoopera tal-prodott ikkonċernat baqa' jibbenefika minn sussidju kumpensabbli mogħti mill-awtoritajiet Indjani. M'hemm l-ebda indikazzjoni li d-DDS - il-programm prinċipali użat attwalment mill-kumpanija wara r-rilaxx mid-depost mill-EOUS se jiġi gradwalment eliminat fil-futur prevedibbli. Taħt dawn il-kundizzjonijiet, huwa ċar li l-esportatur tal-prodott ikkonċernat ukoll se jkompli jirċievi s-sussidji kumpensabbli fil-ġejjieni.
D. IL-PROBABBILTÀ TA' KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TAD-DANNU
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u d-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(88)
Matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza, il-prodott simili kien immanifatturat fl-Unjoni minn produttur wieħed tal-Unjoni li għalhekk jirrappreżenta 100 % tal-produzzjoni tal-Unjoni u jikkostitwixxi l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku.
2. Il-konsum tal-Unjoni
(89)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi ta':
-
il-volumi tal-bejgħ tal-prodott simili mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni,
-
il-volumi ta' importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku (il-livell TARIC) fis-suq tal-Unjoni kif irrappurtati mill-Eurostat.
(90)
Fid-dawl tal-fatt li l-industrija tal-Unjoni tikkonsisti minn produttur wieħed biss u li hemm produttur esportatur mill-Istati Uniti wieħed biss, sabiex tkun rispettata l-informazzjoni kunfidenzjali dwar il-kummerċ, huwa meħtieġ li l-informazzjoni tiġi ppreżentata fit-tabelli hawn taħt f'forma indiċjata.
Tabella 1
Konsum fis-suq tal-Unjoni
Volum (indiċi)
2010
2011
2012
PIR
Konsum tal-Unjoni (2010 = 100)
100
106
106
114
Sors: Eurostat u tweġibiet tal-kwestjonarji
(91)
L-investigazzjoni wriet li s-suq għal aċidu sulfaniliku gradwalment espanda matul il-perjodu kkunsidrat u kiber b'14 % sal-aħħar tal-PIR.
3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(a) Il-volum tal-importazzjoni u s-sehem tas-suq
Tabella 2
Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
Volum tal-importazzjoni (indiċi)
2010
2011
2012
PIR
L-Indja
100
422
187
52
Sors: Eurostat
Tabella 2a
Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
Volum tal-importazzjoni (medda) (15)
2010
2011
2012
PIR
L-Indja
50-200
250-550
100-250
10-80
Sors: Eurostat
Tabella 3
Sehem mis-suq tal-pajjiż ikkonċernat
Sehem mis-suq (indiċi)
2010
2011
2012
PIR
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja
100
397
177
46
(92)
Il-volum tal-importazzjonijiet li joriġina mill-Indja naqas b'48 % matul il-perjodu kkunsidrat u s-sehem tas-suq tiegħu naqas b'54 % matul l-istess perjodu.
(b) Prezzijiet tal-importazzjoni
Tabella 4
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-pajjiż ikkonċernat
2010
2011
2012
PIR
Il-prezz tal-importazzjonijiet mill-Indja indiċi (2010 = 100)
100
79
84
92
Sors: Eurostat
Tabella 4 a
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-pajjiż ikkonċernat
2010
2011
2012
PIR
Il-press tal-importazzjonijiet mill-Indja, meded
1 200 -1 800
1 000 -1 400
1 100 -1 500
1 300 -1 700
Sors: Eurostat
(93)
Il-prezz medju tal-prodott ikkonċernat mill-Indja naqas fl-2011 b'21 % u minn dak iż-żmien żdied gradwalment iżda xorta baqa' taħt il-livell tal-prezzijiet tal-2010 bi 8 %.
(c) Livell tat-twaqqigħ tal-prezz
(94)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet mitluba mill-uniku produttur esportatur Indjan li kkoopera ma kinux qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-produttur tal-Unjoni. Sabiex tkun rispettata informazzjoni kummerċjali kunfidenzjali, ir-riżultat eżatt ma jistax jiġi żvelat iżda rriżulta li t-twaqqigħ kien ta' bejn - 20 % u - 40 %.
(95)
Wara l-iżvelar u l-kummenti magħmula mill-produttur tal-Unjoni l-Kummissjoni ntalbet biex tikkalkula t-twaqqigħ tal-prezz possibbli għall-bqija tal-importazzjonijiet Indjani abbażi tad-dejta tal-Eurostat. Skont din id-dejta, ma nstab l-ebda twaqqigħ tal-prezz fir-rigward ta' dawk l-importazzjonijiet u għalhekk is-sejbiet li saru fil-premessa (94) hawn fuq jistgħu jiġu kkonfermati.
4. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(96)
Bl-eċċezzjoni ta' tliet tranżazzjonijiet negliġibbli (fl-2010 u fl-2011 mill-Isvizzera u waħda fl-2012 mill-Malasja), l-importazzjonijiet kollha ta' aċidu sulfaniliku minn pajjiżi terzi oħra ġiet mir-RPĊ u mill-Istati Uniti tal-Amerika matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 5
Importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku minn pajjiżi terzi oħra
2010
2011
2012
PIR
Volum ta' importazzjoni mill-Istati Uniti (indiċi)
100
267
253
299
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti (indiċi)
100
180
171
188
Prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti (indiċi)
100
95
101
102
Volum ta' importazzjoni miċ-Ċina (indiċi)
100
77
14
1
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet miċ-Ċina (indiċi)
100
73
13
1
Prezzijiet medji tal-importazzjonijiet miċ-Ċina
100
92
104
164
Sors: Eurostat
(97)
Il-volumi ta' importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mir-RPĊ naqsu b' 99 % bejn l-2010 u l-perijodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza u s-sehem mis-suq tagħhom naqas ukoll b'99 % fl-istess perjodu.
(98)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mir-RPĊ naqas kemxejn fl-2011 bi 8 % u sussegwentement wera xejra li jiżdied, b'żieda qawwija ħafna ta' 64 % fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(99)
Kemm il-volum kif ukoll is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet tal-Istati Uniti ta' aċidu sulfaniliku żdiedu b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat, b'199 % u bi 88 % rispettivament. Peress li s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni baqa' relattivament stabbli matul l-istess perjodu, kienu l-importazzjonijiet mill-Istati Uniti li okkupaw is-suq li tbattal mill-esportaturi Ċiniżi u Indjani.
(100)
Il-livelli tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti baqgħu pjuttost stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, u kienu fl-istess firxa bħal dawk tal-produttur tal-Unjoni. Matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza ma kienx hemm twaqqigħ tal-prezz ikkawżat mill-importazzjonijiet mill-Istati Uniti.
5. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(101)
Skont l-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-probabilità ta' kontinwazzjoni jew ta' rikorrenza tad-dannu kien jinkludi valutazzjoni tal-fatturi ekonomiċi kollha li jinfluwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(102)
Sabiex tkun rispettata informazzjoni kummerċjali kunfidenzjali, kien neċessarju li tkun ippreżentata l-informazzjoni li tikkonċerna l-uniku produttur tal-Unjoni f'forma indiċjata.
5.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
Tabella 6
Il-produzzjoni, il-kapaċità u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
2010
2011
2012
PIR
Produzzjoni f'tunnellati (indiċi)
100
87
99
107
Kapaċità f'tunnellati (indiċi)
100
100
100
100
Rata ta' utilizzazzjoni tal-kapaċità (indiċi)
100
87
99
107
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(103)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet 7 % ogħla fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza mil-livell irreġistrat fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni baqgħet l-istess matul il-perjodu kkunsidrat u għalhekk ir-rata ta' utilizzazzjoni ta' kapaċità iċċaqilqet bl-istess mod bħall-produzzjoni jiġifieri żdiedet b'7 % fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(104)
Għandu jiġi nnotat li l-industrija tal-Unjoni żammet livell sodisfaċenti ta' utilizzazzjoni tal-kapaċità matul il-perjodu kkunsidrat bl-eċċezzjoni tal-2011 u rnexxielha tilħaq livell ottimali matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(105)
Wara l-iżvelar, l-industrija tal-Unjoni allegat li matul il-perjodu kkunsidrat hija kienet laħqet livelli ottimali ta' utilizzazzjoni tal-kapaċità biss fil-PIR li turi li l-irkupru tagħha għadu riċenti ħafna u fraġli.
(106)
Dan il-kumment fl-evalwazzjoni tal-Kummissjoni ma jbiddilx il-konklużjonijiet tal-premessa (104) hawn fuq li ma jikkontradixxu bl-ebda mod il-kummenti tal-industrija tal-Unjoni.
5.2. Stokk tal-għeluq
Tabella 7
Stokk tal-għeluq bħala volum
2010
2011
2012
PIR
Stokkijiet tal-għeluq f'tunnellati (indiċi)
100
576
328
171
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(107)
Il-livelli tal-istokk ta' tmiem is-sena tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b'mod qawwi fl-2011 b'xejra 'l isfel sussegwentement, iżda xorta baqgħu 71 % ogħla mill-livell tal-2010 fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Fi kwalunkwe każ, abbażi tal-volum tal-produzzjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza, il-livell tal-istokk tal-għeluq jirrappreżenta inqas minn xahar wieħed ta' produzzjoni.
5.3. Il-volumi ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
Tabella 8
Il-volum ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
PIR
Il-volum tal-bejgħ f'tunnellati (indiċi)
100
70
97
104
Sehem mis-suq % (indiċi)
100
66
92
92
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(108)
Il-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b'4 % meta mqabbel mal-livelli rreġistrati fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Kien hemm tnaqqis qawwi ħafna fl-2011 segwit minn żieda kostanti wara.
(109)
Fejn jidħol is-sehem mis-suq, il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tista' titqies li kienet stabbli matul il-perjodu kkunsidrat bl-eċċezzjoni tal-2011 meta, bl-istess mod bħat-tnaqqis fil-bejgħ, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas ukoll. Fis-snin ta' wara s-sehem mill-bejgħ u mis-suq wera xejra lejn żieda. Anki jekk is-sehem mis-suq tal-produttur tal-Unjoni fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza baqa' kemm kemm taħt il-livell tal-2010, ta' min jinnota li l-industrija tal-Unjoni xorta rnexxielha jkollha sehem mit-tkabbir fil-konsum tal-Unjoni u żammet pożizzjoni dominanti fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(110)
Fis-sottomissjoni tagħha wara l-iżvelar l-industrija tal-Unjoni ddikjarat li s-sehem mis-suq tagħha huwa instabbli ħafna minħabba l-fatt li l-aċidu sulfaniliku huwa kommodità mbuttata mill-prezz u tat l-eżempju tal-2011 meta s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b'mod drammatiku.
(111)
F'dan ir-rigward għandu jiġi enfasizzat li t-telf tas-sehem mis-suq esperjenzat fl-2011 ħabat ma' żieda fil-prezz mill-produttur tal-Unjoni, li kienet tmur kontra x-xejriet tas-suq f'dak iż-żmien. Tabilħaqq, l-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-importazzjoni mill-pajjiżi kollha naqsu b'madwar 5 % għal 20 % fl-2011. Ta' min jinnota wkoll li d-dejta statistika disponibbli turi li kien prinċipalment l-importatur tal-Istati Uniti li okkupa s-sehem mis-suq li ntilef mill-industrija tal-Unjoni.
5.4. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
Tabella 9
Il-prezzijiet tal-bejgħ
2010
2011
2012
PIR
Prezzijiet medji tal-bejgħ EUR/tunnellata (indiċi)
100
109
108
112
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(112)
Il-prezzijiet ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni żdiedu bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat li kien dovut għat-trasferiment taż-żieda fil-kost tal-materja prima ewlenija (anilina).
5.5. Impjiegi u produttività
Tabella 10
Impjiegi u produttività
2010
2011
2012
PIR
Impjiegi (indiċi)
100
100
117
117
Produttività tal-forza lavorattiva (indiċi)
100
88
85
91
Kost medju tal-forza lavorattiva (indiċi)
100
105
102
116
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(113)
L-impjieg f'ekwivalenti full time żdied matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza bi 17 %. Il-kosti medji tal-forza lavorattiva wrew xejra lejn żieda matul il-perjodu kkunsidrat u laħqu żieda ta' 16 % matul il-perijodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza meta mqabbla mal-2010. Peress li l-produzzjoni żdiedet biss b'7 % kif muri fil-premessa (103), il-produttività tax-xogħol naqset b'9 % fil-perjodu meqjus.
5.6. Profittabbiltà
Tabella 11
Profittabbiltà
2010
2011
2012
PIR
Profittabilità (indiċi)
100
96
20
65
Sors: Tweġiba għall-kwestjonarju
(114)
Il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili naqset matul il-perjodu kkunsidrat u kienet kemxejn taħt il-livell ottimali kif allegat mill-industrija tal-Unjoni, madankollu huwa importanti li wieħed jinnota li baqgħet pożittiva matul il-perjodu kkunsidrat.
(115)
It-tnaqqis fil-profittabbiltà huwa prinċipalment dovut għaż-żieda fil-kost medju ta' produzzjoni li żdied b'20 % bejn l-2010 u l-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza u li ma setax jiġi kkumpensat għal kollox biż-żieda ta' 12 % fil-prezzijiet tal-bejgħ kif indikat fil-premessa (112).
5.7. Investimenti, redditu fuq l-investimenti u likwidità
Tabella 12
Investimenti, redditu fuq l-investimenti u likwidità
2010
2011
2012
PIR
Investmenti (indiċi)
-
100
133
57
Redditu fuq l-investimenti (indiċi)
100
86
30
103
Likwidità (indiċi)
100
116
68
82
(116)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tinvesti fl-2010. Sussegwentement, l-investimenti fin-negozju tal-aċidu sulfaniliku naqsu bi 43 % mill-2011 sa tmiem il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza u l-ammont tagħhom f'termini assoluti jista' jitqies bħala baxx, relatat prinċipalment mal-attività ta' manutenzjoni. Dawn is-sejbiet huma konsistenti mar-redditu fuq l-investimenti u l-profittabbiltà baxxa li kien hemm matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(117)
Ir-redditu fuq l-investiment segwa mill-qrib ix-xejra tal-profittabbiltà fl-2011 u fl-2012. Fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza r-redditu fuq l-investiment żdied u laħaq l-istess livell tal-2010 minħabba ż-żieda fil-profitabilità mill-2012 sal-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(118)
Il-likwidità kellha xejra fluttwanti iżda baqgħet pożittiva matul il-perjodu kunsidrat. Fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza il-likwidità naqset bi 18 % meta mqabbla mal-livell tal-2010. L-industrija tal-Unjoni ma rrappurtat l-ebda diffikultajiet biex tiġbor il-kapital matul il-perjodu kkunsidrat.
5.8. Id-daqs tal-marġni tas-sussidju attwali u l-irkupru mis-sussidju ta' qabel
(119)
Kif ġie konkluż fil-premessa (84), il-marġni tas-sussidju misjub matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza ma kienx sostanzjali għalkemm kien għadu ogħla mil-livell de minimis.
(120)
Meta jitqiesu ż-żieda fil-volum tal-bejgħ, fil-prezzijiet u fir-rata ta' utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni, jista' jiġi konkluż li l-miżuri kienu suċċess, u li l-industrija tal-Unjoni rkuprat mill-effetti ta' sussidjar preċedenti matul il-perjodu kkunsidrat. Ġie osservat ċertu tnaqqis f'xi indikaturi ta' dannu bħalma huma l-profittabbiltà u s-sehem mis-suq matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza, madankollu dan ma jistax jiġi attribwit għall-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat minħabba l-livell tassew baxx tagħhom matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza. Fi kwalunkwe każ, l-indikaturi tad-dannu li żviluppaw b'mod negattiv għadhom jindikaw sitwazzjoni sostenibbli għall-industrija tal-Unjoni.
6. Konklużjoni dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(121)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja niżlu għal livell baxx ħafna. Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni baqa' pjuttost stabbli u l-volumi mitlufa mill-pajjiż ikkonċernat ittieħdu minn importazzjonijiet mill-Istati Uniti f'livell ta' prezz simili għal dik tal-industrija tal-Unjoni. L-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi żżid il-volumi ta' bejgħ tagħha, il-prezzijiet medji tal-bejgħ u li tikseb rati ta' utilizzazzjoni ta' kapaċità kważi ottimali.
(122)
It-tnaqqis moderat fis-sehem mis-suq u fil-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni ma jistax jiġi attribwit għall-importazzjonijiet Indjani kif spjegat fil-premessa (120).
(123)
Qiegħed jiġi għalhekk konkluż li l-industrija tal-Unjoni ma ġarrbet l-ebda dannu materjali matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza.
(124)
Għalkemm l-industrija tal-Unjoni għamlet xi osservazzjonijiet dwar l-analiżi tad-dannu u dawn ġew indirizzati hawn fuq fil-premessi (95), (105)-(106) u (110)-(111), hija qablet mal-konklużjoni ġenerali dwar in-nuqqas ta' dannu materjali b'mod partikolari matul il-PIR.
7. Il-probabbiltà ta' rikorrenza tad-dannu
(125)
Għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta' rikorrenza tad-dannu huwa importanti li jiġi indikat li taħt l-utilizzazzjoni ottimali tal-kapaċità - li nkisbet matul il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza - l-industrija tal-Unjoni mhix kapaċi tissodisfa l-konsum kollu tal-Unjoni u konsegwentement parti sinifikanti tal-konsum tal-Unjoni jeħtieġ li jkun kopert minn importazzjonijiet.
(126)
Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni tipproduċi biss aċidu sulfaniliku purifikat, li jfisser li l-utenti li jippreferu jużaw aċidu sulfaniliku tekniku għall-produzzjoni tagħhom ikollhom jirrikorru għall-importazzjonijiet.
(127)
Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni kellha sehem stabbli mis-suq b'bejgħ fuq perjodu twil lil numru ta' klijenti. L-investigazzjoni żvelat li għal xi utenti l-fornituri tal-aċidu sulfaniliku jeħtiġilhom jgħaddu minn proċess ta' ċertifikazzjoni/verifika strett u li jiswa' ħafna flus, u b'hekk il-bidla minn fornitur għal ieħor issir aktar diffiċli.
(128)
Huwa f'dan il-kuntest li l-impatt potenzjali tal-importazzjonijiet Indjani fuq is-suq tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni kien analizzat skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku sabiex tkun valutata l-probabbiltà ta' rikorrenza tad-dannu f'każ li l-miżuri jitħallew jiskadu.
(129)
Kif ġie konkluż hawn fuq fil-premessi (84)-(85) u (87) l-aċidu sulfaniliku importat mill-Indja għadu qiegħed jibbenefika u x'aktarx li jibbenefika fil-futur minn sussidjar.
(130)
Fl-istess ħin ir-riżultati tal-investigazzjoni jindikaw li l-preżenza ta' importazzjonijiet sussidjati mill-Indja mhix se twassal għal rikorrenza tad-dannu għall-industrija tal-Unjoni. Dan ir-raġunament huwa bbażat fuq l-analiżi tal-fatturi li ġejjin:
-
kapaċità żejda fl-Indja,
-
l-imġiba tal-prezzijiet tal-esportaturi Indjani,
-
l-impatt tal-livell tas-sussidjar fuq il-prezzijiet,
-
it-taħlita Indjana tal-prodott.
(a) il-kapaċità żejda fl-Indja
(131)
L-investigazzjoni ma żvelatx l-eżistenza ta' xi kapaċità żejda sinifikanti fl-Indja.
(132)
L-industrija tal-Unjoni kkontestat din il-konklużjoni billi ssostniet b'mod partikolari li probabbilment se jkun hemm żieda fil-kapaċità żejda Indjana bħala riżultat tal-preżenza dejjem tiżdied ta' prodotti Ċiniżi fis-suq Indjan u li għalhekk l-inċentiv għall-esportazzjoni se jkompli jiżdied.
(133)
F'dan ir-rigward il-Kummissjoni tinnota li l-akbar produttur u esportatur Indjan magħruf tal-aċidu sulfaniliku abbanduna l-istatus tiegħu ta' Unità Orjentata lejn l-Esportazzjoni (EOU) fl-2013 kif deskritt fil-premessa (39) peress li l-kumpanija kienet qed tippjana żżid il-bejgħ tagħha fis-suq domestiku tagħha. Dan il-bejgħ kien limitat b'mod serju bil-kundizzjonijiet tal-iskema EOU. Il-kumpanija kkonfermat li hija ma pperċepietx pressjoni mill-kompetituri Ċinizi u li, fil-valutazzjoni tagħha, is-suq Indjan kellu prospetti tajba ta' żvilupp. Għalhekk, ma hemm l-ebda raġuni biex wieħed jassumi li l-kapaċita żejda preżenti jew futura tal-produtturi Indjani tiġi devjata lejn l-Unjoni minħabba l-allegata pressjoni Ċiniża fis-suq Indjan.
(b) l-imġiba tal-prezzijiet tal-esportaturi Indjani
(134)
Għar-rigward tal-imġiba tal-prezzijiet tal-esportaturi Indjani, instab fil-premessa (94) u (95) hawn fuq li l-produttur esportatur li kkoopera, iżda wkoll esportaturi Indjani oħra, kienu qed ibigħu bi prezzijiet li ma jwaqqgħux il-livelli ta' prezzijiet tal-Unjoni matul il-PIR.
(135)
L-industrija tal-Unjoni allegat li l-prezzijiet tal-esportazzjoni ta' Kokan kienu bbażati fuq impenn fuq il-prezz u għalhekk ma kinux rappreżentattivi tal-produtturi esportaturi Indjani l-oħrajn. Il-Kummissjoni tinnota li tul il-perjodu kkunsidrat il-prezzijiet ta' Kokan kienu sostanzjalment ogħla mill-prezz minimu ta' importazzjoni (“PMI”) stabbilit mill-impenn. Fir-rigward tal-esportaturi Indjani l-oħra, il-prezzijiet medji tagħhom tal-esportazzjoni kif irrapportat mill-Eurostat kienu saħansitra ogħla matul il-PIR. Dan ifisser li l-prezzijiet tal-esportaturi Indjani inkluż Kokan kienu pjuttost ibbażati fuq is-sitwazzjoni tas-suq aktar milli fuq l-impenn fuq il-prezz.
(136)
L-industrija tal-Unjoni indikat ukoll li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja naqsu bi 8 % matul il-perjodu kkunsidrat minkejja żieda ta' aktar minn 40 % fil-prezzijiet tal-materja prima ewlenija (benżina) fl-istess perjodu. L-investigazzjoni wriet li l-livell relattivament għoli tal-prezz għall-aċidu sulfaniliku fis-suq tal-Unjoni joħloq skop għal tnaqqis fil-prezz minkejja żieda fil-kost tal-materja prima ewlenija. Minkejja l-importanza tagħha bħala element tal-kost, il-benżen waħedha ma tistax tispjega l-evoluzzjoni tal-kosti u l-prezzijiet tal-prodott li qed jiġi investigat. Fl-aħħar nett, l-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-bejgħ tal-Indja lejn l-Unjoni ma kinux eċċezzjonalment baxxi peress li dawn kienu simili għall-prezzijiet Indjani tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi li kienu saru fi kwantitajiet konsiderevoli. Għalhekk, ix-xejriet tal-prezzijiet tal-prodott aħħari (l-aċidu sulfaniliku) u tal-materja prima prinċipali (il-benżen) li tqajmu mill-industrija tal-Unjoni ma nstabux li kienu kontradittorji.
(137)
Fl-aħħar nett, l-industrija tal-Unjoni qajmet il-punt li l-prezzijiet tal-esportazzjonijiet Indjani lejn pajjiżi terzi, jiġifieri t-Turkija, kienu aktar baxxi minn dawk lejn l-UE. Il-Kummissjoni tinnota li d-dejta miġbura minn Kokan uriet li l-prezzijiet tagħha għat-Turkija kienu wkoll ogħla mill-PMI u li dawn ma kinux qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Il-volumi tal-esportazzjoni ta' Kokan lejn it-Turkija kienu fl-istess firxa bħal dawk li fuqhom ibbażat l-allegazzjoni tagħha l-industrija tal-Unjoni, għaldaqstant, is-sejbiet fir-rigward ta' Kokan huma validi fejn jidħlu l-esportazzjonijiet kollha Indjani lejn it-Turkija. Abbażi ta' dak li ntqal hawn fuq, l-informazzjoni disponibbli ma ssostnix l-allegazzjoni ta' mġiba differenti tal-esportaturi Indjani fejn jidħlu l-prezzijiet għal pajjiżi terzi fil-konfront ta' dawk għall-UE.
(c) l-impatt tal-livell tas-sussidjar fuq il-prezzijiet
(138)
Kif indikat fil-premessa (84) ta' hawn fuq, il-marġni tas-sussidju li nstab li kien hemm matul il-PIR għall-produttur Indjan li kkoopera jammonta għal 3,1 %. Dan juri xejra kontinwa 'l isfel fis-sussidjar osservat mindu kienu ġew imposti l-miżuri kumpensatorji oriġinali fl-2002.
(139)
Dan it-tnaqqis mhuwiex sempliċiment marbut mas-sitwazzjoni ta' din il-kumpanija individwali iżda ma' bidliet sistemiċi fl-iskemi ta' sussidju Indjani. Kif spjegat fil-parti C ta' dan ir-Regolament xi skemi ġew abbandunati mill-GTI u l-biċċa l-kbira tal-oħrajn ġew imċekkna fejn jidħlu l-benefiċċji lill-kumpaniji. Huwa biss fil-każ ta' skema waħda partikulari investigata, jiġifieri d-DDS, li l-kundizzjonijiet tal-eliġibbiltà u l-proċeduri amministrattivi ġew illaxkati. Bħala riżultat, Kokan immedjatament qalbet għal din l-iskema. Madankollu, l-użu tad-DDS jeskludi l-użu tal-biċċa l-kbira tal-iskemi l-oħra (EOU, AAS, FPS, DFIA u FMS). Fil-każ tal-prodott ikkonċernat, l-iskema tad-DDS għandha livell massimu ċar ta' sussidjar: fil-PIR 4 % tal-valur FOB tal-esportazzjonijiet, u wara tnaqqset ukoll ulterjorment għal 3 %. Minkejja dan il-limitu fuq il-livell ta' sussidju, jista' jkun mistenni li produtturi oħra jew ikunu diġà qalbu għal din l-iskema minħabba piż amministrattiv baxx, jew inkella jkunu qed jaħsbuha.
(140)
Il-Kummissjoni diġà osservat xejra bħal din f'diversi investigazzjonijiet oħra kontra s-sussidju fl-Indja matul l-aħħar sentejn (2) (16). Għaldaqstant jista' jiġi konkluż li s-sejbiet fir-rigward ta' Kokan, kif deskritt fil-premessa (139) hawn fuq, jistgħu jiġu estrapolati għall-bqija tal-produtturi Indjani tal-aċidu sulfaniliku.
(141)
F'kunsiderazzjoni tal-livelli fuq imsemmi ta' sussidju (tbassir ta' madwar 3 % b'DDS bħala skema prinċipali) u l-livell kurrenti tal-prezzijiet tal-esportazzjoni mill-Indja, li diġà jinkludu sussidji, qed tinġibed il-konklużjoni li dawn il-prezzijiet tal-esportazzjoni ma jwaqqgħux il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni anke jekk il-miżuri kumpensatorji fuq l-Indja kellhom jitneħħew. Għalhekk jista' jiġi konkluż li l-esportazzjonijiet mill-Indja, anki jekk issussidjati, mhux se jkunu ta' dannu għall-industrija tal-Unjoni.
(d) taħlita tal-prodotti
(142)
Il-produttur Indjan li kkoopera (li jirrappreżenta sehem sinifikanti tal-importazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni) kien prinċipalment qed ibigħ il-grad tekniku tal-aċidu sulfaniliku fejn kien qed jikkompeti primarjament ma' importazzjonijiet Amerikani u Ċiniżi peress li l-industrija tal-Unjoni ma tipproduċix grad tekniku ta' aċidu sulfaniliku. Barra minn hekk, bażikament l-esportazzjonijeit kollha ta' Kokan ta' aċidu sulfaniliku lejn it-Turkija, li kienu ta' kwantitajiet sinifikanti, kienu ta' grad tekniku.
(143)
L-industrija tal-Unjoni allegat li kien hemm ħafna tirkib fl-użu ta' grad tekniku u purifikat tal-aċidu sulfaniliku u li għaldaqstant hemm kompetizzjoni sostanzjali bejn iż-żewġ gradi.
(144)
Għalkemm mhux kontestat li ż-żewġ gradi jitqiesu li huma prodott wieħed, huwa importanti li wieħed jinnota li l-investigazzjoni kkonfermat li f'termini prattiċi l-interkambjabbiltà hija limitata. B'mod partikolari l-utenti li jeħtieġu jew jippreferu l-aċidu sulfaniliku fit-teorija jistgħu jużaw grad purifikat, iżda minħabba d-differenza sostanzjali fil-prezz (20 % - 25 %) din mhix soluzzjoni ekonomikament vjabbli. Għalhekk, qed jiġi sostnut li l-bejgħ tal-produtturi Indjani fejn jidħol il-grad tekniku tal-aċidu sulfaniliku jikkompeti prinċipalment ma' prodotti Ċiniżi u dawk tal-Istati Uniti.
8. Konklużjoni dwar ir-rikorrenza tad-dannu
(145)
Fid-dawl tas-sejbiet tal-investigazzjoni kif spjegat fil-premessa ta' hawn fuq, qed tinġibed il-konklużjoni li t-tħassir tal-miżuri kumpensatorji kontra l-Indja mhix probabbli li jirriżulta f'rikorrenza tad-dannu fuq medda qasira u medja ta' żmien.
E. L-INTERESS TAL-UNJONI
(146)
Billi ġie konkluż li ma hemmx probabbiltà ta' rikorrenza tad-dannu, ma kienx neċessarju li jiġi ddeterminat l-interess tal-Unjoni.
F. IT-TERMINAZZJONI TAL-MIŻURI KUMPENSATORJI
(147)
Il-partijiet kollha ġew infurmati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ikun meqjus xieraq li l-miżuri kumpensatorji eżistenti fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku mill-Indja jiġu mħassra. Il-partijiet interessati ġew mogħtija wkoll il-possibbiltà li jressqu kummenti sussegwenti għal dik id-divulgazzjoni. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn kien xieraq.
(148)
Minn dan ta' hawn fuq isegwi li, kif ipprovdut bl-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, il-miżuri kumpensatorji applikabbli għall-aċidu sulfaniliku li joriġinaw fl-Indja għandhom jitħassru. Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li taċċetta l-impenn attwalment fis-seħħ dwar l-importazzjonijiet tal-aċidu sulfaniliku minn Kokan għandu wkoll jitħassar.
(149)
Meta wieħed jikkunsidra li l-irkupru tal-industrija tal-Unjoni huwa riċenti, il-Kummissjoni, wara talba mill-produttur tal-Unjoni, se żżomm għajnejha fuq l-importazzjonijiet tal-produttur ikkonċernat. Is-sorveljanza ser tkun limitata għal sentejn wara l-pubblikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(150)
Il-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 25(1) tar-Regolament bażiku ma tax opinjoni.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Id-dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu sulfaniliku li bħalissa jaqa' taħt il-kodiċi NM ex 2921 42 00 (kodiċi TARIC 2921420060) li joriġina mill-Indja huwa b'dan imħassar u l-proċedimenti li jikkonċernaw dawn l-importazzjonijiet huma mitmuma.
2. Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2006/37/KE li taċċetta l-impenn attwalment fis-seħħ rigward l-importazzjonijiet tal-aċidu sulfaniliku minn Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (l-Indja) hija b'dan imħassra.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta' Diċembru 2014.