РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1053/2013 НА СЪВЕТА
от 7 октомври 2013 година
за създаването на механизъм за оценка и наблюдение с цел проверка на прилагането на достиженията на правото от Шенген и за отмяна на решението на изпълнителния комитет от 16 септември 1998 г. за оценка и прилагане на Споразумението от Шенген
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 70 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид становището на Европейския парламент (1),
като има предвид, че:
(1)
Шенгенското пространство без граничен контрол на вътрешните граници се основава на ефективното и ефикасно прилагане от страна на държавите членки на съпътстващите мерки в областите на външните граници, визовата политика, Шенгенската информационна система, защитата на данните, полицейското сътрудничество, съдебното сътрудничество по наказателноправни въпроси и политиката в областта на наркотиците.
(2)
С решението на изпълнителния комитет от 16 септември 1998 г. (2) (SCH/Com-ex (98) 26 def) (наричано по-нататък „решението от 16 септември 1998 г.“) беше създаден Постоянен комитет за оценка и прилагане на Споразумението от Шенген. В мандата на Постоянния комитет се включва, на първо място, установяването на това дали дадена държава кандидатка е изпълнила всички предварителни условия за премахването на граничния контрол на вътрешните граници и на второ място, дали достиженията на правото от Шенген се прилагат правилно от държавите, в които тези достижения се изпълняват в своята цялост.
(3)
За проверката на прилагането на достиженията на правото от Шенген е необходим специален механизъм за оценка и наблюдение, като се има предвид необходимостта от осигуряване на високи единни стандарти в тяхното прилагане на практика и за поддържане на високо равнище на взаимно доверие между тези държави членки, които са част от пространството без граничен контрол на вътрешните граници. Подобен механизъм следва да се развие въз основа на тясно сътрудничество между Комисията и тези държави членки.
(4)
В Хагската програма (3) Комисията беше приканена да внесе предложение, веднага след пълното премахване на контрола по вътрешните граници, за допълване на съществуващия механизъм за оценка по Шенген с механизъм за надзор, който осигурява активното участие на експерти от държавите членки и който включва внезапни проверки.
(5)
В Стокхолмската програма (4) се смята, че оценката на шенгенското пространство ще продължи да бъде от основно значение и че поради това следва да бъде подобрена чрез укрепване на ролята в тази област на Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на Европейския съюз (Frontex), създадена с Регламент (ЕО) № 2007/2004 на Съвета (5).
(6)
Ето защо механизмът за оценка, установен с решението от 16 септември 1998 г., следва да бъде преразгледан и решението от 16 септември 1998 г. следва да бъде отменено.
(7)
Натрупаният опит по време на предишни оценки показва необходимостта от поддържането на съгласуван механизъм за оценка, който обхваща всички области от достиженията на правото от Шенген, освен тези, в които вече съществува специален механизъм за оценка в рамките на правото на Съюза.
(8)
В съответствие с член 70 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) обективната и безпристрастна оценка на прилагането на политиките на Съюза в рамките на пространството на свобода, сигурност и правосъдие следва да се осъществява от държавите членки в сътрудничество с Комисията. За да бъде ефективен, процесът на оценка следва да обхваща подходящи последващи действия и наблюдение по докладите за оценка, които следва да бъдат осигурени от Комисията.
(9)
Наред с това, за да бъде по-ефективен механизмът за оценка, следва да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент. За тази цел някои изпълнителни правомощия следва да бъдат предоставени на Комисията, а други - на Съвета.
(10)
Правомощията за подготовка и планиране на оценките и правомощието за приемане на доклада за оценка следва да бъдат предоставени на Комисията. Някои от правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (6). С оглед на условията по член 2, параграф 2, буква б), подточка iii) от посочения регламент за приемането на такива актове се прилага процедурата по разглеждане.
(11)
С оглед укрепване на взаимното доверие между държавите членки, за осигуряване на по-добра координация между тях на равнището на Съюза и засилване на партньорския натиск помежду им, изпълнителното правомощие за приемане на препоръките за корективни действия, целящи отстраняването на всякакви недостатъци, установени в докладите за оценка, следва да се предостави на Съвета. Подобно изпълнително правомощие съответства на специфичните правомощия, предоставени на Съвета по член 70 от ДФЕС, в областта на взаимната оценка на прилагането на политиките на Съюза в рамките на пространството на свобода, сигурност и правосъдие. То отразява подобаващо целта за създаване на механизъм за оценка, основаващ се на настоящия lex specialis, който в рамките на тази специфична област и успоредно с общото правомощие на Комисията да осъществява надзор над прилагането на правото на Съюза, под контрола на Съда на Европейския съюз посредством производствата за установяване на неизпълнение на задължение от държава членка, да изпълнява допълнителна функция за наблюдение върху ефективността на практическото прилагане на политиките на Съюза чрез осъществяването на партньорска проверка.
Нещо повече, предоставянето на такова изпълнително правомощие на Съвета допринася за осъществяване на желанието на Европейския съвет, изразено в заключенията на Европейския съвет от 23 и 24 юни 2011 г., в които се посочва, че е необходимо по-нататъшно укрепване на сътрудничеството в шенгенското пространство чрез повишаване на взаимното доверие между държавите членки, както и че държавите членки носят отговорност да се гарантира, че всички правила във връзка с Шенген се прилагат ефективно в съответствие с договорените общи стандарти и с основните принципи и норми. В съответствие със заключенията на Съвета от 8 март 2012 г. това изпълнително правомощие допринася и за по-добро управление на шенгенското пространство чрез политически обсъждания на министерско равнище относно правилното функциониране на шенгенското пространство, включително дискусии в ситуации, когато докладите за оценка са разкрили сериозни недостатъци. Такива обсъждания, провеждани в рамките на Смесения комитет, съставен от държавите - членки на ЕС, и държавите, асоциирани към Шенген, следва да подпомага Съвета при вземане на решения в обхвата на своята компетентност, за да се гарантира ефективното функциониране на шенгенското пространство. И накрая, предоставянето на такова изпълнително правомощие на Съвета правилно отчита потенциалната политическа чувствителност на препоръките, които често засягат националните изпълнителни правомощия и правомощията по правоприлагане.
(12)
Механизмът за оценка следва да създаде прозрачни, ефикасни и ясни методологични правила, които да се прилагат за оценките, използването на висококвалифицирани експерти за проверките на място и за действията, които се предприемат след направените в рамките на оценките констатации. По-специално в методологията следва да се предвидят внезапни проверки на място, които да допълват предварително обявените проверки, по-специално по отношение на граничния контрол и визите.
(13)
Механизмът за оценка и наблюдение следва да обхваща всички аспекти на достиженията на правото от Шенген. Що се отнася до въпроса с границите, механизмът за оценка и наблюдение следва да обхваща както ефикасността на граничния контрол на външните граници, така и отсъствието на граничен контрол на вътрешните граници.
(14)
При оценката и наблюдението следва да се отделя специално внимание на зачитането на основните права при прилагането на достиженията на правото от Шенген.
(15)
Оценката следва да гарантира, че държавите членки действително прилагат шенгенските правила в съответствие с основните принципи и норми. Поради това механизмът за оценка следва да включва всички значими елементи от законодателството и всички оперативни дейности, които допринасят за функционирането на пространството без граничен контрол на вътрешните граници.
(16)
С оглед укрепване на ефективността и надеждността на механизма за оценка във всички оценки следва да се взема предвид правилното функциониране на органите, които прилагат съответните части от достиженията на правото от Шенген. Това ще увеличи способността на механизма за оценка да гарантира ефективното прилагане на шенгенските правила от държавите членки в съответствие с основните принципи и норми съгласно искането на Европейския съвет в неговите заключения от 23 и 24 юни 2011 г. Това ще е в съответствие с искането на Европейския съвет от 1 и 2 март 2012 г. - механизмът за оценка да допринася за необходимото функциониране на институциите, участващи в прилагането на достиженията на правото от Шенген.
(17)
Frontex следва да оказва подкрепа при привеждането в действие на механизма за оценка, основно в областта на анализа на риска, отнасящ се до външните граници. Механизмът за оценка следва също така да може да разчита на специализирания опит от съдействието на Frontex при извършването на ad hoc проверки на място по външните граници.
(18)
Други органи, служби и агенции на Съюза, като Европейската полицейска служба (Европол), създадена с Решение 2009/371/ПВР на Съвета (7), и Евроюст, създадено с Решение 2002/187/ПВР на Съвета (8), следва по целесъобразност да подпомагат прилагането на механизма за оценка в областите, обхванати от техния мандат. Механизмът за оценка следва също така по целесъобразност да разчита на специализирания опит на органите, службите или агенциите на Съюза при оказването на съдействие за извършване на проверки на място във връзка с областите от достиженията на правото от Шенген, които попадат в обхвата на техния мандат. Такъв следва например да бъде случаят с Европейския надзорен орган по защита на данните във връзка с оценките относно защитата на данните, в които могат да бъдат ангажирани и националните органи за защита на данните.
(19)
Държавите членки и Комисията следва да гарантират, че експертите, осигурени за проверките на място, притежават необходимия опит и са преминали специален курс на обучение за тази цел, включително във връзка с основните права. Съответните органи, служби или агенции на Съюза, като Frontex, следва да предоставят подходящи курсове на обучение, а на държавите членки следва да се осигурят средства чрез съществуващите финансови инструменти на Съюза и развитието на такива инструменти за инициативи, насочени към организирането на специализирани обучения в областта на оценяването на достиженията на правото от Шенген.
(20)
Във връзка със специфичната роля, възложена на Европейския парламент и на националните парламенти в последното изречение на член 70 от ДФЕС, както е подчертано в член 12, буква в) от Договора за Европейския съюз (ДЕС), по отношение на националните парламенти е необходимо да се предвиди, че Съветът и Комисията ще предоставят пълна информация на Европейския парламент и на националните парламенти относно съдържанието и резултатите от оценката. Освен това, ако Комисията представи предложение за изменение на настоящия регламент, Съветът ще трябва в съответствие с член 19, параграф 7, буква з) от своя Процедурен правилник да проведе консултации с Европейския парламент, за да вземе под внимание неговото становище във възможно най-пълна степен, преди да приеме окончателния текст.
(21)
В съответствие с членове 1 и 2 от Протокол № 22 относно позицията на Дания, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Дания не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане. Доколкото настоящият регламент представлява развитие на достиженията на правото от Шенген, в срок от шест месеца след вземането на решение от Съвета относно настоящия регламент Дания взема решение в съответствие с член 4 от посочения протокол дали да го въведе в националното си право.
(22)
Обединеното кралство участва в настоящия регламент в съответствие с член 5, параграф 1 от Протокол № 19 относно достиженията на правото от Шенген, включени в рамките на Европейския съюз, приложен към ДЕС и към ДФЕС, и с член 8, параграф 2 от Решение 2000/365/ЕО на Съвета от 29 май 2000 г. относно искането на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия да участва в някои разпоредби от достиженията на правото от Шенген (9).
(23)
Ирландия участва в настоящия регламент в съответствие с член 5, параграф 1 от Протокол № 19 относно достиженията на правото от Шенген, включени в рамките на Европейския съюз, приложен към ДЕС и към ДФЕС, и с член 6, параграф 2 от Решение 2002/192/ЕО на Съвета от 28 февруари 2002 г. относно искането на Ирландия да участва в някои разпоредби от достиженията на правото от Шенген (10).
(24)
По отношение на Исландия и Норвегия настоящият регламент представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген по смисъла на Споразумението, сключено от Съвета на Европейския съюз, от една страна, и Република Исландия и Кралство Норвегия, от друга страна, за асоциирането на последните в процеса на изпълнение, прилагане и развитие на достиженията на правото от Шенген (11), които попадат в областта, посочена в член 1 от Решение 1999/437/ЕО на Съвета (12) относно определени условия по прилагането на посоченото споразумение.
(25)
По отношение на Швейцария настоящият регламент представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген по смисъла на Споразумението между Европейския съюз, Европейската общност и Конфедерация Швейцария относно асоциирането на Конфедерация Швейцария към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген (13), които попадат в областта, посочена в член 1 от Решение 1999/437/ЕО във връзка с член 3 от Решение 2008/146/ЕО на Съвета (14).
(26)
По отношение на Лихтенщайн настоящият регламент представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген по смисъла на Протокола между Европейския съюз, Европейската общност, Конфедерация Швейцария и Княжество Лихтенщайн относно присъединяването на Княжество Лихтенщайн към Споразумението между Европейския съюз, Европейската общност и Конфедерация Швейцария относно асоциирането на Конфедерация Швейцария към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген (15), които попадат в областта, посочена в член 1 от Решение 1999/437/ЕО във връзка с член 3 от Решение 2011/350/ЕС на Съвета (16).
(27)
Тъй като към датата на влизане в сила на настоящия регламент оценката на Кипър вече ще е започнала по силата на решението от 16 септември 1998 г., настоящият регламент няма да се прилага за Кипър до 1 януари 2016 г.
(28)
Като се има предвид, че проверката на България и Румъния в съответствие с приложимите процедури за оценка по Шенген вече е завършена по силата на член 4, параграф 2 от Акта за присъединяване от 2005 г., проверката по член 1, параграф 1, буква б) от настоящия регламент няма да се провежда по отношение на тези държави членки.
(29)
Въпреки това експерти от Кипър, България, Румъния и Хърватия следва да участват в оценката на всички части на достиженията на правото от Шенген,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Цели и обхват
1. С настоящия регламент се създава механизъм за оценка и наблюдение, който служи за следните цели:
а)
проверка на прилагането на достиженията на правото от Шенген в държавите членки, в които те се прилагат напълно, както и в държавите членки, в които съгласно съответните протоколи, приложени към ДЕС и ДФЕС, достиженията на правото от Шенген се прилагат частично;
б)
проверка на това дали условията, необходими за прилагането на всички съответни части на достиженията на правото от Шенген, са изпълнени в държавите членки, във връзка с които не е взето решение на Съвета, посочващо, че разпоредбите на достиженията на правото от Шенген се прилагат напълно или частично, с изключение на тези държави членки, чиято оценка вече ще е завършила към датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. Проверката, посочена в параграф 1, буква б) от настоящия член, не засяга член 23, втора алинея по отношение на държавите членки, в които процедурите за оценка вече са започнали към 26 ноември 2013 г.
3. Експерти от държавите членки, които съгласно съответния Акт за присъединяване все още не прилагат напълно достиженията на правото от Шенген, участват въпреки това в оценката на всички части на достиженията на правото от Шенген.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент „достижения на правото от Шенген“ означава разпоредбите, интегрирани в рамката на Съюза в съответствие с Протокол № 19, приложен към ДЕС и към ДФЕС, заедно с актовете, които ги доразвиват или са свързани по друг начин с тях.
Член 3
Отговорности
1. Държавите членки и Комисията са съвместно отговорни за прилагането на механизма за оценка и наблюдение, определен в настоящия регламент, с подкрепата на органите, службите и агенциите на Съюза, участващи в прилагането на достиженията на правото от Шенген.
2. Комисията изпълнява обща координационна роля по отношение на установяването на годишни и многогодишни програми за оценка, съставянето на въпросници и определянето на графика за посещенията, провеждането на посещенията и изготвянето на докладите за оценка и препоръките. Освен това тя предприема необходимото за последващите действия и мониторинга във връзка с докладите за оценка и препоръките в съответствие с член 16.
3. Държавите членки и Комисията си сътрудничат пълноценно на всички етапи от оценяването с цел изпълняване на задачите, възложени им по настоящия регламент.
Член 4
Оценки
1. Оценките могат да обхващат всички аспекти на достиженията на правото от Шенген, включително ефективното и ефикасно прилагане от страна на държавите членки на съпътстващите мерки в областта на външните граници, визовата политика, Шенгенската информационна система, защитата на данните, полицейското сътрудничество, съдебното сътрудничество по наказателноправни въпроси, както и отсъствието на граничен контрол на вътрешните граници. Във всички оценки следва да се отчита функционирането на органите, прилагащи съответните части от достиженията на правото на Шенген съгласно посоченото в настоящия параграф.
2. Оценките могат да включват въпросници и проверки на място, които могат да бъдат предварително обявени или внезапни. Предварително обявените проверки на място се предшестват от въпросник. Проверките на място и въпросниците могат по целесъобразност да бъдат използвани поотделно или заедно при оценяването на определени държави членки и/или конкретни области.
3. Както въпросниците, така и проверките на място могат да бъдат допълвани от изложения на оценяваната държава членка в оценяваната област.
Член 5
Многогодишна програма за оценка
1. Комисията изготвя многогодишна програма за оценка, обхващаща период от пет години, не по-късно от шест месеца преди започването на следващия петгодишен период, след като по целесъобразност проведе консултации с Frontex и Европол. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 21, параграф 2. Комисията представя многогодишната програма за оценките на Европейския парламент и на Съвета.
2. Всяка държава членка се оценява по време на всеки петгодишен период, обхванат от многогодишна програма за оценка. В многогодишната програма за оценка държавите членки са изброени по реда им на оценяване за всяка година. Редът за оценяване на държавите членки е съобразен с изминалото след предишната оценка време и съотношението между различните части от достиженията на правото от Шенген, които трябва да бъдат оценени.
3. Многогодишната програма за оценка може да бъде адаптирана при необходимост в съответствие с процедурата, посочена в параграф 1.
4. Многогодишната програма за оценка може да съдържа позоваване на тематичните оценки, посочени в член 6, параграф 1, буква б).
5. Първата многогодишна програма за оценка се изготвя до 27 май 2014 г. Началната дата на тази програма е 27 ноември 2014 г., а крайната ѝ дата е 31 декември 2019 г.
Член 6
Годишна програма за оценка
1. Комисията изготвя годишна програма за оценка до 31 октомври в годината, предхождаща тази, за която се отнася програмата, като по-специално взема предвид анализа на риска, представен от Frontex в съответствие с член 7, и когато е целесъобразно - информацията, представена от Европол и други органи, служби или агенции на Съюза, по-специално в съответствие с член 8.
Годишната програма за оценка включва предложения за оценка на:
а)
прилагането на достиженията на правото от Шенген или части от него от дадена държава членка, както е установено в многогодишната програма за оценка; и
б)
когато е уместно, прилагането на определени части от достиженията на правото от Шенген в няколко държави членки (т.е. тематични оценки).
2. Комисията определя чрез актове за изпълнение първия раздел на годишната програма за оценка, включващ предварителен график за проверките на място. В този раздел се изброяват държавите членки, които предстои да бъдат оценени през следващата година в съответствие с многогодишната програма за оценка, областите - предмет на оценка, и проверките на място. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 21, параграф 2. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета годишната програма за оценка.
3. Комисията изготвя и приема втория раздел на годишната програма за оценка. В този раздел се изброяват внезапните проверки на място, които предстои да бъдат извършени през следващата година. Той се счита за поверителен и не се съобщава.
4. Годишната програма за оценка може при необходимост да бъде адаптирана в съответствие с параграфи 2 и 3.
5. Първата годишна програма за оценка се изготвя до 27 май 2014 г. Началната дата на тази програма е 27 ноември 2014 г., а крайната ѝ дата е 31 декември 2014 г.
Член 7
Изготвени от Frontex анализи на риска
1. До 31 август всяка година Frontex представя на Комисията и на държавите членки анализ на риска в съответствие с мандата си. Този анализ на риска отчита наред с останалото незаконната имиграция и значителните промени в оперативната обстановка на външните граници, както и съдържа препоръки за приоритетите на оценките през следващата година. Препоръките се отнасят до определени участъци от външните граници и до определени контролно-пропускателни пунктове, които предстои да бъдат оценени в рамките на многогодишната програма за оценка през следващата година. Комисията предава незабавно на Европейския парламент и на Съвета анализа на риска.
2. До 31 август всяка година Frontex представя на Комисията отделен анализ на риска, който е различен от посочения в параграф 1 и който включва препоръки за приоритетите за оценки, които да бъдат приложени под формата на внезапни проверки на място през следващата година, независимо от реда на държавите членки, които предстои да бъдат оценени всяка година, съгласно установеното в многогодишната програма за оценка, в съответствие с член 5, параграф 2. Тези препоръки могат да се отнасят до всеки регион или конкретна област и съдържат списък с поне десет определени участъка от външните граници и поне десет определени гранични контролно-пропускателни пункта. Комисията може по всяко време да поиска от Frontex да ѝ представи анализ на риска с препоръки за оценки, които да бъдат приложени под формата на внезапни проверки на място.
3. Анализите на риска, посочени в параграфи 1 и 2, които трябва да бъдат представени от Frontex, се предоставят за първи път на Комисията не по-късно от 27 февруари 2014 г.
Член 8
Анализи на риска, изготвени от различни от Frontex органи, служби и агенции на Съюза
Комисията по целесъобразност иска от органи, служби и агенции на Съюза, различни от Frontex, които участват в прилагането на достиженията на правото от Шенген, да извършат анализи на риска, включително по отношение на корупцията и организираната престъпност, доколкото те могат да попречат на прилагането на достиженията на правото от Шенген от държавите членки. Тези анализи биха могли да се използват за изготвянето на годишните програми за оценка.
Член 9
Въпросник
1. С актове за изпълнение Комисията изготвя и актуализира стандартен въпросник в тясно сътрудничество с държавите членки. Може да се провеждат консултации с Frontex и Европол по проекта на стандартен въпросник. Стандартният въпросник обхваща съответното законодателство, общоприетите препоръки и най-добри практики, по-специално посочените в шенгенските каталози, както и организационните и техническите средства на разположение за прилагането на достиженията на правото от Шенген и наличните статистически данни за всяка от оценяваните области. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 21, параграф 2.
2. До 1 юли всяка година Комисията изпраща стандартния въпросник до онези държави членки, които предстои да бъдат оценени през следващата година. Държавите членки предоставят на Комисията отговорите си на въпросника в срок от осем седмици след получаването му. Комисията предоставя получените отговори на разположение на другите държави членки и информира Европейския парламент за тях. При поискване от Европейския парламент, най-вече предвид сериозността на въпроса, Комисията информира Европейския парламент и за съдържанието на конкретен отговор за всеки отделен случай и в съответствие с приложимите правила за отношенията между Европейския парламент и Комисията.
Член 10
Екипи, отговорни за проверките на място
1. Екипът, отговорен за проверките на място („екип за проверка на място“), се състои от експерти, определени от държавите членки, и от представители на Комисията.
2. Комисията приканва държавите членки да определят експерти, които са на разположение за участие в съответните проверки на място, като посочат тяхната експертна област.
При предварително обявени проверки на място Комисията приканва държавите членки да определят експерти не по-късно от три месеца преди заплануваното начало на проверката на място. Държавите членки определят експерти в срок от две седмици от получаването на поканата за това.
При внезапни проверки на място Комисията приканва държавите членки да определят експерти не по-късно от две седмици преди заплануваното начало на проверката на място. Държавите членки определят експерти в рамките на 72 часа от получаването на поканата за това.
3. Максималният брой представители на Комисията, участващи в проверките на място, е двама души. Максималният брой експерти на държавите членки, участващи в предварително обявена проверка и на място, е осем души и шест души за внезапна проверка на място.
В случай че броят експерти, определени от държавите членки, надхвърля съответния максимален брой, посочен в първа алинея, Комисията, след консултация със съответните държави членки, определя членовете на екипа въз основа на географския баланс и компетентностите на експертите.
4. Експерти от държавите членки не могат да участват в мисия за оценка, включваща проверка на място в държавата членка, в която работят.
5. Комисията може да покани Frontex, Европол или други органи, служби или агенции на Съюза, участващи в прилагането на достиженията на правото от Шенген, да определят свой представител, който да вземе участие като наблюдател в проверка на място, обхващаща област от тяхната компетентност.
6. Водещите експерти от екипа за проверка на място са представител на Комисията и експерт от държава членка, които се определят съвместно от членовете на същия екип веднага щом екипът бъде сформиран. Водещите експерти се определят своевременно, преди да бъде изготвена подробната програма, посочена в член 13, параграф 2.
Член 11
Екипи, отговорни за оценките въз основа на въпросник
1. Когато въпросникът се използва самостоятелно, т.е. без последваща проверка на място съгласно посоченото в член 4, параграф 2, екипът, отговорен за оценяването на отговорите на въпросника („екипът за въпросника“), се състои от експерти от държавите членки и от представители на Комисията.
2. При изпращането на въпросника на оценяваната държава членка Комисията приканва държавите членки да определят експерти, които са на разположение за участие в оценката, като посочат тяхната експертна област. Държавите членки определят експерти в срок от две седмици от получаването на поканата за това. Експертите се определят в съответствие с член 10, параграфи 3 и 4.
Член 12
Експерти
Експертите, участващи в оценките, трябва да притежават необходимите квалификации, включително солидни теоретични познания и практически опит в областите, обхванати от механизма за оценка, както и добро познаване на принципите, процедурите и техниките на оценяване, и да могат да общуват ефикасно на общ език. За тази цел държавите членки и Комисията, в сътрудничество със съответните органи, служби или агенции на Съюза, гарантират, че експертите получават подходящо обучение, включително относно основните права.
Член 13
Провеждане на проверките на място
1. Екипите за проверка на място предприемат всички необходими подготвителни действия, за да осигурят ефикасност, точност и съгласуваност на проверките на място.
2. Подробната програма за предварително обявените проверки на място се определя от Комисията в тясно сътрудничество с водещите експерти и със съответната държава членка. Тази програма се съобщава на държавите членки. Подробната програма за внезапните проверки на място се определя от Комисията.
Със съответната държава членка се провежда консултация и графикът и подробната програма ѝ се съобщават:
а)
поне шест седмици преди извършването на предварително обявена проверка на място;
б)
поне 24 часа преди извършването на внезапна проверка на място.
Внезапните проверки на място на вътрешните граници се извършват, без съответната(ите) държава(и) членка(и) да бъде(ат) предварително уведомена(и). Общите насоки относно практическите аспекти на тези посещения се определят от Комисията в тясно сътрудничество с държавите членки.
3. Всеки един от членовете на екипа за проверки на място носи идентификационен документ, който му разрешава да извършва проверки на място в съответствие с настоящия регламент.
4. Оценяваната държава членка осигурява на екипа за проверка на място възможност да упражни мандата си за проверка на дейностите в областите, които трябва да бъдат оценени. По-специално тя осигурява на екипа за проверка на място пряк достъп до съответните лица и достъп до всички места, помещения и документи, необходими за извършването на оценката.
5. Оценяваната държава членка подпомага екипа за проверка на място при извършване на задачите му с всички средства, с които законово разполага.
6. В случаите на предварително обявени проверки на място Комисията предоставя предварително на оценяваната държава членка имената на експертите от екипа за проверка на място. Тази държава членка определя лице за контакт за осъществяване на практическата организация на проверката на място.
7. Комисията и държавите членки са отговорни за извършването на необходимите действия по организацията на пътуването на своите експерти, участващи в екипа за проверка на място, до и от оценяваната(ите) държава(и) членка(и). Разходите за път и настаняване на експертите, участващи в проверките на място, се възстановяват от Комисията.
Оценяваната(ите) държава(и) членка(и) е/са отговорна(и) за извършването на необходимите действия по настаняването и за осигуряването на необходимия транспорт на място. При внезапните проверки на място Комисията подпомага действията по настаняването на експертите.
Член 14
Доклади за оценка
1. След всяка оценка се изготвя доклад за оценка. Докладът за оценка се основава на констатациите, направени при проверката на място, и на отговорите на въпросника, в зависимост от случая. В случай на предварително обявени проверки на място докладът за оценка се изготвя от екипа за проверка на място по време на проверката.
Експертите от държавите членки и представителите на Комисията носят цялостната отговорност за добросъвестното и качествено изготвяне на доклада за оценка. Ако съществуват разногласия, екипът за проверка на място или съответно екипът за въпросника се стреми да постигне компромисно решение.
2. Докладът за оценка анализира според случая качествените, количествените, оперативните, административните и организационните аспекти и изброява евентуални недостатъци, констатирани по време на оценката.
3. На всяка констатация от доклада за оценка се дава една от следните оценки:
а)
съответства;
б)
съответства, но е необходимо подобрение;
в)
не съответства.
4. Комисията предоставя проекта на доклада за оценка на оценяваната държава членка в срок от шест седмици след извършването на проверката на място или след получаването на отговора на въпросника, в зависимост от случая. Оценяваната държава членка предоставя бележките си по проекта за доклад за оценка в срок от две седмици след неговото получаване. По искане на оценяваната държава членка се провежда заседание за изготвяне на доклада. Бележките на оценяваната държава членка могат да бъдат отразени в проекта за доклад за оценка.
5. Комисията представя на останалите държави членки проекта за доклад за оценка и бележките на оценяваната държава членка и ги приканва да представят бележки по отговорите на въпросника, проекта за доклад за оценка и бележките на оценяваната държава членка.
Въз основа на това Комисията приема с акт за изпълнение доклада за оценка, ако е необходимо след като направи съответни промени в проекта за доклад за оценка. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 21, параграф 2. Комисията предава доклада за оценка на Европейския парламент.
Член 15
Препоръки
1. При изготвянето на доклада за оценка и в контекста на констатациите и оценките, съдържащи се в доклада за оценка, експертите на държавите членки и представителите на Комисията изготвят препоръки за корективни действия, целящи отстраняването на евентуални недостатъци, установени по време на оценката, и дават указание за приоритетите при прилагането им, както и по целесъобразност, примери за добри практики.
2. Комисията представя на Съвета предложение за приемане на препоръките, посочени в параграф 1.
3. Съветът приема посочените в параграф 1 препоръки и ги предава на Европейския парламент и на националните парламенти.
Член 16
Последващи действия и наблюдение
1. В срок от три месеца след приемането на препоръките, посочени в член 15, оценяваната държава членка предоставя на Комисията и на Съвета план за действие за отстраняването на установените в доклада за оценка недостатъци. Ако в препоръките е направено заключението, че оценяваната държава членка сериозно пренебрегва задълженията си, същата държава членка представя своя план за действие в срок от един месец след приемането на посочените препоръки. Комисията предава този план за действие на Европейския парламент.
2. След като се консултира с екипа за проверка на място или съответно с екипа за въпросника, Комисията представя на Съвета оценката си относно адекватността на плана за действие в срок от един месец след получаването на плана за действие от оценяваната държава членка. Останалите държави членки се приканват да представят бележки по плана за действие.
3. Оценяваната държава членка докладва на Комисията относно изпълнението на своя план за действие в срок от шест месеца след приемането на препоръките и продължава да изготвя доклади на всеки три месеца до пълното изпълнение на плана за действие.
4. Без да се засяга шестмесечният срок за докладване относно изпълнението на даден план за действие, посочен в параграф 3, ако в препоръките е направено заключението, че оценяваната държава членка сериозно пренебрегва задълженията си, същата държава членка докладва относно изпълнението на своя план за действие в срок от три месеца след приемане на заключенията.
5. В зависимост от сериозността на установените недостатъци и от мерките, взети за тяхното отстраняване, Комисията може да насрочи предварително обявени повторни посещения на място с цел да се провери изпълнението на плана за действие. Комисията поканва поне четирима експерти, участвали в проверката на място, да вземат участие в повторното посещение. Комисията може да покани наблюдатели да участват при повторното посещение. Комисията определя програмата на повторното посещение. Оценяваната държава членка се уведомява за програмата поне един месец преди заплануваната дата за провеждане на повторното посещение. Комисията може също да планира внезапни проверки на място.
6. Комисията информира редовно Европейския парламент и Съвета за изпълнението на плановете за действие или на мерките за подобряване, посочени в настоящия член.
7. Ако дадена проверка на място установи сериозен недостатък, за който се счита, че може да представлява значителна заплаха за обществения ред или вътрешната сигурност в пространството без граничен контрол на вътрешните граници, Комисията, по собствена инициатива или по искане на Европейския парламент или на държава членка, информира за това Европейския парламент и Съвета възможно най-бързо.
8. Ако на дадена държава членка се даде оценка „съответства“, но препоръките съдържат указания за възможни бъдещи подобрения в съответствие с член 14, параграф 3, буква б), оценяваната държава членка представя на Комисията своята оценка за възможно прилагане на тези указания в срок от шест месеца от приемането на препоръките.
Член 17
Чувствителна информация
Екипите за проверка на място и екипите за въпросника разглеждат като поверителна всяка информация, получена от тях при изпълнение на задълженията им. Докладите за оценка, изготвени вследствие на проверки на място, са с ниво на класификация „EU RESTRICTED/RESTREINT UE“ в съответствие с приложимите правила за сигурност. Класификацията не препятства достъпа на Европейския парламент до информацията. При представянето и обработването на информацията и документите, представени на Европейския парламент в съответствие с настоящия регламент, се спазват приложимите за Европейския парламент и Комисията правила относно изпращането и обработването на класифицирана информация. Комисията, след като се консултира с държавата членка, за която се отнася докладът за оценка, решава коя част от него може да бъде оповестена публично.
Член 18
Условия за участието на Обединеното кралство и Ирландия
1. Експерти от Обединеното кралство и Ирландия участват единствено в оценката на частта от достиженията на правото от Шенген, за която тези държави членки са получили разрешение да участват.
2. Оценките, описани в член 4, параграф 1, обхващат само ефективното и ефикасно прилагане от страна на Обединеното кралство и Ирландия на частта от достиженията на правото от Шенген, в която тези държави членки са получили разрешение да участват.
3. Обединеното кралство и Ирландия участват в приемането на препоръките от Съвета съгласно член 15, параграф 3 само по отношение на частта от достиженията на правото от Шенген, в която тези държави членки са получили разрешение да участват.
Член 19
Предоставяне на информация на националните парламенти
Комисията информира националните парламенти за съдържанието и резултатите от оценката.
Член 20
Докладване на Европейския парламент и на Съвета
Комисията предоставя на Европейския парламент и на Съвета годишен обобщаващ доклад относно извършените в съответствие с настоящия регламент оценки. Този доклад се оповестява публично и включва информация относно оценките, извършени през изминалата година, заключенията от всяка оценка и степента на изпълнение на действията по отстраняване на установените недостатъци. Комисията изпраща този доклад на националните парламенти.
Член 21
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта за акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 22
Преглед
Комисията предприема преглед на действието на настоящия регламент и представя доклад на Съвета в срок от 6 месеца след приемането на всички доклади във връзка с оценките, обхванати от посочената в член 5, параграф 5 първа многогодишна програма за оценка. Този преглед обхваща всички елементи от настоящия регламент, включително функционирането на процедурите за приемане на актове по механизма за оценка. Комисията предава този доклад на Европейския парламент.
Член 23
Преходни разпоредби и отмяна
Без да се засягат втора и трета алинея от настоящия член, решението от 16 септември 1998 г. се отменя, считано от 26 ноември 2013 г.
Част I от решението, посочено в първа алинея, продължава да се прилага до 1 януари 2016 г. по отношение на процедурите за оценка на държави членки, които вече са започнали на 26 ноември 2013 г.
Част II от решението, посочено в първа алинея, продължава да се прилага до 27 ноември 2014 г. по отношение на процедурите за оценка на държави членки, които вече са започнали на 26 ноември 2013 г.
Член 24
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Люксембург на 7 октомври 2013 година.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 1053/2013
tas-7 ta’ Ottubru 2013
li jistabbilixxi mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ biex jivverifika l-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen u li jħassar id-Deċiżjoni tal-Kumitat Eżekuttiv tas-16 ta’ Settembru 1998 li stabbilixxiet Kumitat Permanenti għall-evalwazzjoni u l-implimentazzjoni ta’ Schengen
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 70 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (1),
Billi,
(1)
Iż-żona Schengen mingħajr kontrolli fil-fruntieri interni tibbaża fuq l-applikazzjoni effettiva u effiċjenti ta’ miżuri akkumpanjanti mill-Istati Membri fl-oqsma tal-fruntieri esterni, tal-politika tal-viża, tas-Sistema ta’ Informazzjoni ta’ Schengen, il-protezzjoni tad-dejta, tal-koperazzjoni tal-pulizija, tal-koperazzjoni ġudizzjarja fi kwistjonijiet kriminali u tal-politika dwar id-drogi.
(2)
Permezz tad-Deċiżjoni tal-Kumitat Eżekuttiv tas-16 ta’ Settembru 1998 (2) (SCH/Com-ex (98) 26 def) (minn hawn ‘il quddiem “id-Deċiżjoni tas-16 ta’ Settembru 1998”), kien ġie stabbilit Kumitat Permanenti għall-evalwazzjoni u l-implimentazzjoni ta’ Schengen. Il-Kumitat Permanenti ngħata l-mandat, l-ewwel nett, biex jistabbilixxi jekk kinux sodisfatti l-prekundizzjonijiet kollha biex jitneħħew il-kontrolli fil-fruntieri interni ma’ Stat kandidat u, it-tieni nett, biex jiġi żgurat li l-acquis ta’ Schengen ikun applikat kif suppost mill-Istati li diġà qed jimplimentawh b’mod sħiħ.
(3)
Huwa neċessarju mekkaniżmu speċifiku ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ biex jivverifika l-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen minħabba l-bżonn li jkunu żgurati standards uniformi għolja fl-applikazzjoni tiegħu fil-prattika u li jinżamm livell għoli ta’ fiduċja reċiproka bejn dawk l-Istati Membri li jagħmlu parti minn żona mingħajr kontrolli fil-fruntieri. Tali mekkaniżmu għandu jkun ibbażat fuq il-kooperazzjoni mill-qrib bejn il-Kummissjoni u dawk l-Istati Membri.
(4)
Il-Programm tal-Aja (3) stieden lill-Kummissjoni biex tippreżenta, malli tkun kompjuta t-tneħħija ta’ kontrolli fil-fruntieri interni, proposta li tissupplimenta l-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni eżistenti ta’ Schengen b’mekkaniżmu ta’ monitoraġġ, li jiżgura l-involviment sħiħ tal-esperti tal-Istati Membri, u li jkun jinkludi ispezzjonijiet għall-għarrieda.
(5)
Il-Programm ta’ Stokkolma (4) jikkunsidra li l-evalwazzjoni taż-żona Schengen se tkompli tkun ta’ importanza ewlenija u li għalhekk għandha tittejjeb billi jissaħħaħ ir-rwol tal-Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni ta’ Kooperazzjoni Operazzjonali fil-Fruntieri Esterni tal-Unjoni Ewropea (Frontex), stabbilita bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2007/2004 (5), f’dan il-qasam.
(6)
Il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni stabbilit permezz tad-Deċiżjoni tas-16 ta’ Settembru 1998 għandu għalhekk jiġi rivedut u d-Deċiżjoni tas-16 ta’ Settembru 1998 għandha titħassar.
(7)
L-esperjenza miksuba matul l-evalwazzjonijiet preċedenti turi l-bżonn li jinżamm mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni koerenti li jkopri l-oqsma kollha tal-acquis ta’ Schengen ħlief dawk fejn mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni speċifiku diġà jeżisti taħt il-liġi tal-Unjoni.
(8)
F’konformità mal-Artikolu 70 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), l-evalwazzjoni oġġettiva u imparzjali tal-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja għandha ssir mill-Istati Membri f’kollaborazzjoni mal-Kummissjoni. Biex ikun effiċjenti, proċess adegwat ta’ evalwazzjoni għandu jinkludi segwitu u monitoraġġ adegwati tar-rapporti ta’ evalwazzjoni li għandhom ikunu żgurati mill-Kummissjoni.
(9)
Barra minn hekk, biex il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni jkun aktar effiċjenti, għandhom jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament. Għal dak il-għan, xi setgħat ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu kkonferiti fuq il-Kummissjoni u oħrajn fuq il-Kunsill.
(10)
Is-setgħat għat-tħejjija u l-ippjanar tal-evalwazzjonijiet u s-setgħa għall-adozzjoni tar-rapporti ta’ evalwazzjoni għandhom jiġu kkonferiti fuq il-Kummissjoni. Għadd minn dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (6). Fid-dawl tat-termini tal-Artikolu 2(2)(b)(iii) ta’ dak ir-Regolament, hija applikabbli l-proċedura ta’ eżami għall-adozzjoni ta’ dawk l-atti.
(11)
Sabiex tissaħħaħ il-fiduċja reċiproka bejn l-Istati Membri, biex ikun żgurat li dawn jiġu kkoordinati aħjar fil-livell tal-Unjoni u biex tiġi rinforzata l-pressjoni bejn il-pari fosthom, għandha tiġi kkonferita lill-Kunsill s-setgħa implimentattiva biex tadotta r-rakkomandazzjonijiet għal azzjoni rimedjali maħsuba biex jiġi indirizzat kwalunkwe nuqqas identifikat fir-rapporti ta’ evalwazzjoni. Tali setgħa ta’ implimentazzjoni tirrifletti s-setgħat speċifiċi kkonferiti lill-Kunsill, taħt l-Artikolu 70 tat-TFUE, fil-qasam ta’ evalwazzjoni reċiproka tal-implimentazzjoni tal-politika tal-Unjoni fl-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja. Hija tirrifletti b’mod adegwat il-fini ta’ mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni bbażat fuq dan il-lex specialis, li huwa, f’dan il-qasam partikolari, u b’mod parallel mas-setgħa ġenerali tal-Kummissjoni biex tissorvelja l-applikazzjoni tal-liġi tal-Unjoni taħt il-kontroll tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea permezz ta’ proċeduri relattivi għal infrazzjonijiet, li jwettaq funzjoni komplementarja ta’ monitoraġġ tal-effikaċja tal-implimentazzjoni prattika tal-politika tal-Unjoni permezz ta’ reviżjoni mill-pari.
Barra minn hekk, tali setgħa ta’ implimentazzjoni kkonferita fuq il-Kunsill tikkontribwixxi biex jingħata effett lix-xewqa tal-Kunsill Ewropew, espressa fil-konklużjonijiet tiegħu tat-23 u l-24 ta’ Ġunju 2011, li l-kooperazzjoni fiż-żona ta’ Schengen tissaħħaħ ulterjorment permezz tat-titjib tal-fiduċja reċiproka bejn l-Istati Membri, u li l-Istati Membri jkunu responsabbli għall-garanzija li r-regoli kollha ta’ Schengen jiġu applikati b’mod effettiv f’konformità mal-istandards komuni maqbula u mal-prinċipji u n-normi fundamentali. Tali setgħa ta’ implimentazzjoni tikkontribwixxi wkoll, f’konformità mal-konklużjonijiet tal-Kunsill tat-8 ta’ Marzu 2012, għat-titjib tal-governanza taż-żona ta’ Schengen permezz ta’ diskussjonijiet ta’ politika fil-livell Ministerjali dwar il-funzjonament tajjeb taż-żona ta’ Schengen, inklużi diskussjonijiet f’sitwazzjonijiet fejn ir-rapporti ta’ evalwazzjoni jkunu wrew nuqqasijiet serji. Dawn id-diskussjonijiet, li jsiru fil-Kumitat Imħallat li jikkonsisti mill-Istati Membri tal-UE u l-Istati assoċjati ta’ Schengen, għandhom jassistu lill-Kunsill biex jieħu deċiżjonijiet fl-ambitu tal-kompetenzi tiegħu biex jiġi żgurat il-funzjonament effiċjenti taż-żona ta’ Schengen. Finalment, il-konferiment ta’ tali setgħa implimentattiva lill-Kunsill jieħu kont adegwatament tan-natura potenzjalment politikament sensittiva tar-rakkomandazzjonijiet, li spiss jirriferu għas-setgħat nazzjonali eżekuttivi u ta’ infurzar.
(12)
Il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni għandu jistabbilixxi regoli trasparenti, effiċjenti u ċari dwar il-metodu li għandu jiġi applikat għall-evalwazzjonijiet, l-użu ta’ esperti bi kwalifiki għolja għal żjarat fuq il-post, u s-segwitu għall-konklużjonijiet tal-evalwazzjonijiet. B’mod partikolari, il-metodu għandu jipprovdi għal żjarat fuq il-post mhux imħabbra biex jissupplimentaw iż-żjarat fuq il-post li jkunu mħabbra, partikolarment fir-rigward ta’ kontrolli fil-fruntieri u viżi.
(13)
Il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ għandu jkopri l-aspetti kollha tal-acquis ta’ Schengen. Fir-rigward tal-kwistjoni tal-fruntieri, il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ għandu jkopri kemm l-effiċjenza tal-kontrolli fil-fruntieri esterni kif ukoll in-nuqqas ta’ kontrolli fil-fruntieri interni.
(14)
Matul l-evalwazzjoni u l-monitoraġġ għandha tingħata attenzjoni b’mod partikolari lir-rispett għad-drittijiet fundamentali fl-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen.
(15)
L-evalwazzjoni għandha tiggarantixxi li l-Istati Membri japplikaw ir-regoli ta’ Schengen b’mod effettiv b’konformità ma’ prinċipji u normi fundamentali. Għalhekk il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni għandu jinkludi l-leġislazzjoni rilevanti u l-attivitajiet operattivi kollha li jikkontribwixxu għall-funzjonament ta’ żona mingħjar kontrolli fil-fruntieri interni.
(16)
Bil-ħsieb tat-tisħiħ tal-effikaċja u l-affidabbiltà tal-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni, għandu jittieħed kont fl-evalwazzjonijiet kollha tal-funzjonament korrett tal-awtoritajiet li japplikaw il-partijiet rilevanti tal-acquis ta’ Schengen. Dak ser iżid il-kapaċità tal-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni biex jiggarantixxi l-applikazzjoni effettiva tar-regoli ta’ Schengen mill-Istati Membri f’konformità mal-prinċipji u n-normi fundamentali kif mitlub mill-Kunsill Ewropew fil-konklużjonijiet tiegħu tat-23 u l-24 ta’ Ġunju 2011. Dak ikun f’konformità mat-talba tal-Kunsill Ewropew, espressa fil-konklużjonijiet tiegħu tal-1 u t-2 ta’ Marzu 2012, li l-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni jindirizza l-funzjonament meħtieġ tal-istituzzjonijiet involuti fl-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen.
(17)
Il-Frontex għandha tappoġġa l-implimentazzjoni tal-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni, primarjament fil-qasam tal-analiżi tar-riskju relatat mal-fruntieri esterni. Il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni għandu jkun jista’ jiddipendi ukoll mill-kompetenza esperta tal-għajnuna tal-Frontex fuq bażi ad hoc meta jsiru żjarat fuq il-post fil-fruntieri esterni.
(18)
Il-korpi, uffiċċji u aġenziji oħra tal-Unjoni, bħall-Uffiċċju Ewropew tal-Pulizija (‘Europol’), stabbilit permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/371/ĠAI (7), u l-Eurojust, stabbilita permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2002/187/ĠAI (8), għandhom, fejn ikun rilevanti, jappoġġaw l-implimentazzjoni tal-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni fl-oqsma koperti mill-mandat tagħhom. Il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni għandu wkoll, meta rilevanti, ikun jista’ jiddipendi mill-kompetenza esperta tal-korpi, uffiċċji u aġenziji oħra tal-Unjoni meta dawn jassistu fit-twettiq ta’ żjarat fuq il-post relatati ma’ oqsma tal-acquis ta’ Schengen koperti mill-mandat tal-korp, l-uffiċċju jew l-aġenzija tal-UE. Pereżempju dan għandu jkun il-każ tal-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data fir-rigward tal-evalwazzjonijiet li jikkonċernaw il-protezzjoni tad-data, li fihom jistgħu jiġu involuti wkoll l-awtoritajiet nazzjonali għall-protezzjoni tad-data.
(19)
L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw li l-esperti ppreżentati bħala disponibbli għaż-żjarat fuq il-post ikollhom l-esperjenza meħtieġa u jkunu ħadu taħriġ speċifiku għal dan l-iskop, inkluż dak fir-rigward tad-drittijiet fundamentali. Għandu jiġi pprovdut taħriġ xieraq mill-korpi, l-uffiċċji jew l-aġenziji rilevanti, bħall-Frontex, u l-fondi għandhom isiru disponibbli għall-Istati Membri għal inizjattivi mmirati għal taħriġ speċifiku fil-qasam tal-evalwazzjoni tal-acquis ta’ Schengen mill-istrumenti finanzjarji eżistenti tal-Unjoni u bl-iżvilupp ta’ dawn l-istrumenti.
(20)
Bil-ħsieb tar-rwol partikolari fdat lill-Parlament Ewropew u lill-parlamenti nazzjonali taħt l-aħħar sentenza tal-Artikolu 70 tat-TFUE, kif issottolinjat fil-punt (c) tal-Artikolu 12 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) fir-rigward tal-parlamenti nazzjonali, huwa meħtieġ jiġi previst li l-Kunsill u l-Kummissjoni jinformaw bis-sħiħ lill-Parlament Ewropew u lill-parlamenti nazzjonali dwar il-kontenut u r-riżultati tal-evalwazzjoni. Barra minn hekk, jekk il-Kummissjoni tippreżenta proposta biex temenda dan ir-Regolament, il-Kunsill, taħt l-Artikolu 19(7)(h) tar-Regoli ta’ Proċedura tiegħu, għandu jikkonsulta lill-Parlament Ewropew sabiex jikkunsidra l-opinjoni tiegħu, sa fejn possibbli, qabel ma jadotta t-test finali.
(21)
B’konformità mal-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll Nru 22 dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka, kif anness mat-TUE u mat-TFUE, id-Danimarka mhijiex qed tieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhijiex marbuta bih jew soġġetta għall-applikazzjoni tiegħu. Ladarba dan ir-Regolament jibni fuq l-acquis ta’ Schengen, id-Danimarka għandha, b’konformità mal-Artikolu 4 ta’ dak il-Protokoll, tiddeċiedi fi żmien sitt xhur wara li l-Kunsill jiddeċiedi dwar dan ir-Regolament jekk hijiex se timplimentah fil-liġi nazzjonali tagħha.
(22)
Ir-Renju Unit qed jieħu sehem f’dan ir-Regolament f’konformità mal-Artikolu 5(1) tal-Protokoll Nru 19 dwar l-acquis ta’ Schengen integrat fil-qafas tal-Unjoni, anness mat-TUE u mat-TFUE, u l-Artikolu 8(2) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2000/365/KE tad-29 ta’ Mejju 2000 dwar it-talba tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq biex jieħdu parti f’xi dispożizzjonjiet tal-acquis ta’ Schengen (9).
(23)
L-Irlanda qed tieħu sehem f’dan ir-Regolament f’konformità mal-Artikolu 5(1) tal-Protokoll Nru 19 dwar l-acquis ta’ Schengen integrat fil-qafas tal-Unjoni Ewropea, anness mat-TUE u mat-TFUE, u l-Artikolu 6(2) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2002/192/KE tat-28 ta’ Frar 2002 rigward it-talba tal-Irlanda biex tieħu sehem f’xi dispożizzjonjiet tal-acquis ta’ Schengen (10).
(24)
Fir-rigward tal-Islanda u n-Norveġja, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fis-sens tal-Ftehim konkluż mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u r-Repubblika tal-Irlanda u r-Renju tan-Norveġja dwar l-assoċjazzjoni ta’ dawn tal-aħħar mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (11) li jaqgħu fl-ispazju msemmi fl-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE (12) dwar ċerti arranġamenti għall-applikazzjoni ta’ dak il-Ftehim.
(25)
Fir-rigward tal-Isvizzera, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fis-sens tal-Ftehim konkluż mill-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (13) li jaqgħu fl-ispazju msemmi fl-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE applikabbli konġuntement mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/146/KE (14).
(26)
Fir-rigward tal-Liechtenstein, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fis-sens tal-Protokoll bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea, il-Konfederazzjoni Svizzera u l-Prinċipat tal-Liechtenstein dwar l-adeżjoni tal-Prinċipalità tal-Liechtenstein fil-Ftehim bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (15) li jaqgħu fl-ispazju msemmi fl-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE applikabbli konġuntement mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/350/UE (16).
(27)
Ladarba, fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, l-evalwazzjoni ta’ Ċipru tkun diġà nbdiet taħt id-Deiżjoni tas-16 ta’ Settembru 1998, dan ir-Regolament mhux ser japplika għal Ċipru sal-1 ta’ Jannar 2016.
(28)
Ladarba l-verifika f’konformità mal-proċeduri applikabbli tal-evalwazzjoni ta’ Schengen fir-rigward tal-Bulgarija u r-Rumanija diġà ġiet ikkompletata f’konformità mal-Artikolu 4(2) tal-Att tal-Adeżjoni tal-2005, il-verifika taħt l-Artikolu 1(b) ta’ dan ir-Regolament mhijiex se ssir fir-rigward ta’ dawk l-Istati Membri.
(29)
Esperti minn Ċipru, il-Bulgarija, ir-Rumanija u l-Kroazja għandhom madankollu jipparteċipaw fl-evalwazzjoni tal-partijiet kollha tal-acquis ta’ Schengen,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Għan u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ, li jservi l-għanijiet li ġejjin:
(a)
il-verifika tal-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen fl-Istati Membri li għalihom huwa japplika bis-sħiħ kif ukoll fl-Istati Membri li għalihom, f’konformità mal-Protokolli rilevanti annessi mat-TUE u mat-TFUE, l-acquis ta’ Schengen japplika in parti;
(b)
il-verifika li l-kondizzjonijiet meħtieġa għall-applikazzjoni tal-partijiet rilevanti kollha tal-acquis ta’ Schengen ikunu ġew sodisfatti f’dawk l-Istati Membri li fir-rigward tagħhom ma tteħditx deċiżjoni tal-Kunsill li tiddikjara li d-dispożizzjonijiet ta’ Schengen għandhom japplikaw bis-sħiħ jew parzjalment, bl-eċċezzjoni ta’ dawk l-Istati Membri li l-evalwazzjoni tagħhom tkun diġà tlestiet fiż-żmien tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-verifika msemmija fil-paragrafu 1(b) ta’ dan l-Artikolu hija mingħajr preġudizzju għat-tieni paragrafu tal-Artikolu 23 fir-rigward ta’ Stati Membri li fihom diġà jkunu bdew il-proċeduri ta’ evalwazzjoni fis-26 ta' Novembru 2013.
3. Esperti mill-Istati Membri li, skont l-Att ta’ Adeżjoni rilevanti, ma japplikawx bis-sħiħ l-acquis ta’ Schengen għandhom madanakollu jipparteċipaw fl-evalwazzjoni tal-partijiet kollha tal-acquis ta’ Schengen.
Artikolu 2
Definizzjoni
Għall-fini ta’ dan ir-Regolament, “l-acquis ta’ Schengen” tfisser id-dispożizzjonijiet integrati fil-qafas tal-Unjoni taħt il-Protokoll Nru 19 anness mat-TUE u mat-TFUE, flimkien mal-atti li jibnu fuqhom jew li huma b’xi mod ieħor relatati magħhom.
Artikolu 3
Responsabbiltajiet
1. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom ikunu responsabbli b’mod konġunt għall-implimentazzjoni tal-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni u monitoraġġ kif speċifikat f’dan ir-Regolament, bl-appoġġ tal-korpi, l-uffiċċji u l-aġenziji tal-Unjoni involuti fl-implimentazzjoni tal-acquis ta’ Schengen.
2. Il-Kummissjoni għandha jkollha rwol ta’ koordinazzjoni ġenerali fir-rigward tal-istabbiliment tal-programmi ta’ evalwazzjoni annwali u pluriennali, l-abbozzar ta’ kwestjonarji u t-tfassil ta’ skedi ta’ żjarat, it-twettiq ta’ żjarat u l-abbozzar ta’ rapporti ta’ evalwazzjoni u ta’ rakkomandazzjonijiet. Hi għandha tiżgura wkoll is-segwitu u l-monitoraġġ tar-rapporti ta’ evalwazzjoni u r-rakkomandazzjonijiet b’konformità mal-Artikolu 16.
3. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jikkooperaw bis-sħiħ fl-istadji kollha tal-evalwazzjonijiet sabiex iwettqu l-kompiti fdati lilhom taħt dan ir-Regolament.
Artikolu 4
Evalwazzjonijiet
1. L-evalwazzjonijiet jistgħu jkopru l-aspetti kollha tal-acquis ta’ Schengen, inkluża l-applikazzjoni effettiva u effiċjenti tal-miżuri akkumpanjanti mill-Istati Membri fl-oqsma tal-fruntieri esterni, il-politika tal-viża, is-Sistema ta’ Informazzjoni ta’ Schengen, il-protezzjoni tad-dejta, il-kooperazzjoni tal-pulizija, il-kooperazzjoni ġudizzjarja f’materji kriminali, kif ukoll in-nuqqas ta’ kontrolli fil-fruntieri interni. L-evalwazzjonijiet kollha għandhom jieħdu kont tal-funzjonament tal-awtoritajiet li japplikaw il-partijiet rilevanti tal-acquis ta’ Schengen, kif stabbilit f’dan il-paragrafu.
2. L-evalwazzjonijiet jistgħu jikkonsistu fi kwestjonarji u fi żjarat fuq il-post li jistgħu jiġu mħabbra jew le. Iż-żjarat fuq il-post imħabbra għandhom ikunu preċeduti minn kwestjonarju. Fejn xieraq, iż-żjarat fuq il-post u l-kwestjonarji jistgħu jintużaw jew b’mod indipendenti jew b’mod kombinat fl-evalwazzjoni ta’ Stati Membri speċifiċi u/jew oqsma speċifiċi.
3. Kemm il-kwestjonarji kif ukoll iż-żjarat fuq il-post jistgħu jiġu supplimentati minn preżentazzjonijiet mill-Istat Membru evalwat dwar il-qasam kopert mill-evalwazzjoni.
Artikolu 5
Programm ta’ evalwazzjoni pluriennali
1. Il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali li jkopri perijodu ta’ ħames snin għandu jkun stabbilit mill-Kummissjoni, fejn xieraq wara konsultazzjoni mal-Frontex u l-Europol, mhux aktar tard minn sitt xhur qabel il-bidu tal-perijodu sussegwenti ta’ ħames snin. Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jiġi adottat f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 21(2). Il-Kummissjoni għandha tibgħat il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
2. Kull Stat Membru għandu jiġi evalwat matul kull perijodu ta’ ħames snin kopert minn programm ta’ evalwazzjoni pluriennali. Il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali għandu jelenka l-ordni tal-Istati Membri li jkunu ser jiġu evalwati kull sena. L-ordni li fiha għandhom ikunu evalwati l-Istati Membri għandha tieħu kont taż-żmien li jkun għadda mill-evalwazzjoni preċedenti u l-bilanċ bejn il-partijiet differenti tal-acquis ta’ Schengen li għandhom ikunu evalwati.
3. Il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali jista’ jiġi adattat, fejn meħtieġ, taħt il-proċedura msemmija fil-paragrafu 1.
4. Il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali jista’ jkun fih referenza għal evalwazzjonijiet tematiċi kif imsemmi fl-Artikolu 6(1)(b).
5. L-ewwel programm ta’ evalwazzjoni pluriennali għandu jiġi stabbilit sas-27 ta' Mejju 2014. Id-data tal-bidu ta’ dak il-programm għandha tkun is-27 ta' Novembru 2014 u d-data tat-tmiem għandha tkun il-31 ta' Diċembru 2019.
Artikolu 6
Programm ta’ evalwazzjoni annwali
1. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi programm ta’ evalwazzjoni annwali sal-31 ta’ Ottubru tas-sena li tippreċedi dik li għaliha jirriferi l-programm, b’kont partikolarment meħud tal-analiżi tar-riskju pprovduta mill-Frontex f’konformità mal-Artikolu 7 u, fejn xieraq, l-informazzjoni pprovduta mill-Europol u minn korpi, uffiċċji jew aġenziji oħra tal-Unjoni, b’mod partikolari f’konformità mal-Artikolu 8.
Il-programm ta’ evalwazzjoni annwali għandu jinkludi proposti għall-evalwazzjoni ta’:
(a)
l-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen jew partijiet tiegħu minn Stat Membru wieħed, kif speċifikat fil-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali; u
(b)
fejn rilevanti, l-applikazzjoni ta’ partijiet speċifiċi tal-acquis ta’ Schengen f’diversi Stati Membri (jiġifieri evalwazzjonijiet tematiċi).
2. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, l-ewwel taqsima tal-programm ta’ evalwazzjoni annwali, inkluż skeda ta’ żmien proviżorja taż-żjarat fuq il-post. Dik it-taqsima għandha telenka l-Istati Membri li għandhom ikunu evalwati fis-sena sussegwenti f’konformità mal-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali, l-oqsma li għandhom ikunu evalwati u ż-żjarat fuq il-post. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 21(2). Il-Kummissjoni għandha tibgħat il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
3. Il-Kummissjoni għandha tabbozza u tadotta t-tieni taqsima tal-programm ta’ evalwazzjoni annwali. Dik it-taqsima għandha telenka ż-żjarat fuq il-post mhux imħabbra li għandhom jitwettqu fis-sena sussegwenti. Hija għandha tiġi kkunsidrata kunfidenzjali u m’għandhiex tiġi kkomunikata.
4. Il-programm ta’ evalwazzjoni annwali jista’ jiġi adattat, jekk meħtieġ, f’konformità mal-paragrafi 2 u 3.
5. L-ewwel programm ta’ evalwazzjoni annwali għandu jiġi stabbilit sas-27 ta' Mejju 2014. Id-data tal-bidu ta’ dak il-programm għandha tkun is-27 ta' Novembru 2014 u d-data tat-tmiem għandha tkun il-31 ta' Diċembru 2014.
Artikolu 7
Analiżi tar-riskju tal-Frontex
1. Sal-31 ta’ Awwissu ta’ kull sena, il-Frontex għandha tippreżenta analiżi tar-riskju lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri skont il-mandat tagħha. Tali analiżi tar-riskju għandha tieħu kont, fost l-oħrajn, l-immigrazzjoni illegali u bidliet sinifikanti fl-ambjent operattiv fil-fruntieri esterni, u għandha tinkludi rakkomandazzjonijiet dwar prijoritajiet għall-evalwazzjonijiet fis-sena sussegwenti. Ir-rakkomandazzjonijiet għandhom jirriferu għal taqsimiet speċifiċi tal-fruntieri esterni u għal punti speċifiċi ta’ qsim fil-fruntieri li għandhom ikunu evalwati fis-sena sussegwenti taħt il-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali. Il-Kummissjoni għandha tibgħat mingħajr dewmien l-analiżi tar-riskju lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
2. Sal-31 ta’ Awwissu ta’ kull sena, il-Frontex għandha tippreżenta lill-Kummissjoni analiżi tar-riskju separata li tkun distinta minn dik imsemmija fil-paragrafu 1, li għandha tinkludi rakkomandazzjonijiet dwar prijoritajiet għall-evalwazzjonijiet li għandhom ikunu implimentati permezz ta’ żjarat mhux imħabbra fuq il-post fis-sena sussegwenti, irrispettivament mill-ordni li fiha l-Istati Membri għandhom jiġu evalwati kull sena, kif stabbilit fil-programm ta’ evalwazzjoni pluriennali taħt l-Artikolu 5(2). Dawk ir-rakkomandazzjonijiet jistgħu jirrigwardaw kwalunkwe reġjun jew qasam speċifiku u għandhom jinkludu lista ta’ mill-inqas għaxar taqsimiet speċifiċi tal-fruntieri esterni u mill-inqas għaxar punti speċifiċi ta’ qsim tal-fruntiera. Il-Kummissjoni tista’ f’kull ħin titlob lill-Frontex biex tippreżentalha analiżi tar-riskju b’rakkomandazzjonijiet ta’ evalwazzjonijiet li jridu jiġu implimentati fil-forma ta’ żjarat mhux imħabbra fuq il-post.
3. L-analiżi tar-riskju, imsemmijin fil-paragrafi 1 u 2, li għandhom ikunu pprovduti mill-Frontex, għandhom jiġu ppreżentati għall-ewwel darba lill-Kummissjoni mhux aktar tard mis-27 ta' Frar 2014.
Artikolu 8
Analiżi tar-riskju minn korpi, uffiċċji u aġenziji, barra l-Frontex, tal-Unjoni
Il-Kummissjoni għandha, fejn xieraq, titlob korpi, uffiċċji u aġenziji, barra l-Frontex, tal-Unjoni, li huma involuti fl-implimentazzjoni tal-acquis ta’ Schengen, biex jagħmlu analiżi tar-riskju, anke dwar il-korruzzjoni u l-kriminalità organizzata, sa fejn dawn jistgħu jimminaw l-applikazzjoni tal-acquis ta’ Schengen mill-Istati Membri. Dawn l-analiżi jistgħu jintużaw għat-tħejjija tal-programmi ta’ evalwazzjoni annwali.
Artikolu 9
Kwestjonarju
1. Il-Kummissjoni għandha, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tistabbilixxi u taġġorna kwestjonarju standard f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri. Il-Frontex u l-Europol jistgħu jiġu kkonsultati dwar l-abbozz tal-kwestjonarju standard. Il-kwestjonarji standard għandu jkopri l-leġislazzjoni rilevanti, ir-rakkomandazzjonijiet maqbula b’mod komuni u l-aħjar prattiċi, b’mod partikolari kif iddikjarat fil-katalogi ta’ Schengen, u l-mezzi organizzattivi u tekniċi disponibbli għall-implimentazzjoni tal-acquis ta’ Schengen u d-dejta statistika disponibbli għal kull qasam tal-evalwazzjoni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 21(2).
2. Sal-1 ta’ Lulju kull sena, il-Kummissjoni għandha tibgħat il-kwestjonarju standard lil dawk l-Istati Membri li għandhom jiġu evalwati fis-sena sussegwenti. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni bit-tweġibiet tagħhom għall-kwestjonarju fi żmien tmien ġimgħat mill-komunikazzjoni tal-kwestjonarju. Il-Kummissjoni għandha tagħmel it-tweġibiet disponibbli għal Stati Membri oħra u għandha tinforma lill-Parlament Ewropew bit-tweġibiet. Jekk il-Parlament Ewropew jitlob dan, partikolarment minħabba l-gravità tal-kwistjoni, il-Kummissjoni għandha, fuq il-bażi tal-każ speċifiku u f’konformità mar-regoli applikabbli dwar ir-relazzjonijiet bejn il-Parlament Ewropew u l-Kummissjoni, tinforma wkoll lill-Parlament Ewropew bil-kontenut ta’ tweġiba speċifika.
Artikolu 10
Gruppi responsabbli għal żjarat fuq il-post
1. Tim li jkun responsabbli għal żjarat fuq il-post (it-“tim ta’ fuq il-post”) għandu jikkonsisti minn esperti maħtura mill-Istati Membri u minn rappreżentanti tal-Kummissjoni.
2. Il-Kummissjoni għandha tistieden lill-Istati Membri biex jaħtru esperti li huma disponibbli għall-parteċipazzjoni fiż-żjarat rispettivi fuq il-post, filwaqt li jindikaw il-qasam ta’ kompetenza esperta tagħhom.
Fil-każ ta’ żjarat fuq il-post imħabbra, il-Kummissjoni, sa mhux aktar tard minn tliet xhur qabel ma tkun skedata li tibda ż-żjara fuq il-post, għandha tistieden lill-Istati Membri biex jaħtru l-esperti. L-Istati Membri għandhom jaħtru esperti fi żmien ġimagħtejn minn meta jirċievu dik l-istedina.
Fil-każ ta’ żjarat fuq il-post mhux imħabbra, il-Kummissjoni, sa mhux aktar tard minn ġimagħtejn qabel ma tkun skedata li tidba ż-żjara fuq il-post, għandha tistieden lill-Istati Membri biex jaħtru l-esperti. L-Istati Membri għandhom jaħtru esperti fi żmien 72 siegħa minn meta jirċievu din l-istedina.
3. L-għadd massimu ta’ rappreżentanti tal-Kummissjoni li jipparteċipaw fi żjara fuq il-post għandu jkun tnejn. L-għadd massimu ta’ esperti tal-Istati Membri li jipparteċipaw fi żjara fuq il-post imħabbra għandu jkun tmienja, u sitta għal żjara fuq il-post mhux imħabbra.
Jekk l-esperti maħtura mill-Istati Membri jeċċedu l-għadd massimu rilevanti stabbilit fl-ewwel subparagrafu, il-Kummissjoni, wara konsultazzjoni mal-Istati Membri kkonċernati, għandha taħtar il-membri tat-tim abbażi ta’ bilanċ ġeografiku u l-kompetenzi tal-esperti.
4. L-esperti tal-Istati Membri ma jistgħux jieħdu sehem f’missjoni ta’ evalwazzjoni li tinkludi żjara fuq il-post fl-Istat Membru li fih huma jkunu impjegati.
5. Il-Kummissjoni tista’ tistieden lill-Frontex, lill-Europol, jew lil korpi, uffiċċji jew aġenziji oħra tal-Unjoni li jkunu involuti fl-implimentazzjoni tal-acquis ta’ Schengen biex jaħtru rappreżentant biex jieħu sehem bħala osservatur fi żjara fuq il-post dwar qasam kopert mill-mandat tagħhom.
6. L-esperti li jmexxu tim ta’ fuq il-post għandhom ikunu rappreżentant tal-Kummissjoni u espert minn Stat Membru, li għandhom jinħatru b’mod konġunt mill-membri ta’ dak it-tim mill-aktar fis possibbli wara li t-tim ikun ġie stabbilit. L-esperti li jmexxu għandhom jinħatru fi żmien debitu qabel ma jiġi stabbilit il-programm imsemmi fl-Artikolu 13(2).
Artikolu 11
Timijiet responsabbli għal evalwazzjonijiet abbażi ta’ kwestjonarju
1. Fejn kwestjonarju jintuża b’mod indipendenti, jiġifieri mingħajr ma jkun segwit minn żjara fuq il-post kif imsemmi fl-Artikolu 4(2), it-tim responsabbli għall-evalwazzjoni tat-tweġibiet għall-kwestjonarju (it-“tim tal-kwestjonarju”) għandu jikkonsisti minn esperti mill-Istati Membri u rappreżentanti tal-Kummissjoni.
2. Meta l-kwestjonarju jintbagħat lill-Istat Membru sabiex jiġi evalwat, il-Kummissjoni għandha tistieden lill-Istati Membri biex jaħtru esperti li huma disponibbli biex jipparteċipaw fl-evalwazzjoni, u jindikaw il-qasam ta’ kompetenza esperta tagħhom. L-Istati Membri għandhom jaħtru esperti fi żmien ġimagħtejn minn meta jirċievu din l-istedina. L-esperti għandhom jinħatru f’konformità mal-Artikolu 10(3) u (4).
Artikolu 12
Esperti
L-esperti li jipparteċipaw fl-evalwazzjonijiet għandu jkollhom kwalifiki adegwati, inklużi konoxxenza teoretika solida u esperjenza prattika fl-oqsma koperti mill-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni, flimkien ma’ konoxxenza tajba tal-prinċipji ta’ evalwazzjoni, proċeduri u tekniki, u għandhom ikunu kapaċi jikkomunikaw b’mod effettiv b’lingwa komuni. Għal dak il-għan, l-Istati Membri u l-Kummissjoni, f’kooperazzjoni mal-korpi, l-uffiċċji jew l-aġenziji rilevanti tal-Unjoni, għandhom jiżguraw li l-esperti jirċievu taħriġ adatt, inkluż dak dwar ir-rispett għad-drittijiet tal-bniedem.
Artikolu 13
Kif isiru ż-żjarat fuq il-post
1. It-timijiet ta’ fuq il-post għandhom jagħmlu l-attivitajiet preparatorji kollha meħtieġa sabiex jiżguraw l-effiċjenza, l-akkuratezza u l-konsistenza taż-żjarat fuq il-post.
2. Il-programm dettaljat għal żjarat imħabbra fuq il-post għandu jiġi stabbilit mill-Kummissjoni f’kooperazzjoni mill-qrib mal-esperti ewlenin u l-Istati Membri kkonċernati. L-Istati Membri għandhom jiġu infurmati dwar dak il-programm. Il-programm dettaljat għal żjarat mhux imħabbra fuq il-post għandu jiġi stabbilit mill-Kummissjoni.
L-Istat Membru kkonċernat għandu jiġi kkonsultat u nnotifikat dwar l-iskeda ta’ żmien u l-programm dettaljat:
(a)
mill-inqas sitt ġimgħat qabel id-data ta’ żjara mħabbra fuq il-post;
(b)
mill-inqas 24 siegħa qabel żjara mhux imħabbra fuq il-post.
Iż-żjarat fuq il-post mhux imħabbra li jsiru fil-fruntieri interni għandhom isiru mingħajr notifika minn qabel lill-Istat jew Stati Membri kkonċernati. Għandhom jiġu stabbiliti linji gwida ġenerali dwar l-arranġamenti prattiċi għal dawn iż-żjarat mill-Kummissjoni f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri.
3. Kull membru tat-tim ta’ fuq il-post għandu jġorr identifikazzjoni li tawtorizzah biex jagħmel żjarat fuq il-post f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
4. L-Istat Membru li jkun ser jiġi evalwat għandu jiżgura li t-tim ta’ fuq il-post ikun jista’ jeżerċita l-mandat tiegħu biex jivverifika l-attivitajiet fl-oqsma li għandhom jiġu evalwati. Huwa għandu, b’mod partikolari, jiżgura li t-tim ta’ fuq il-post jista’ jindirizza direttament lill-persuni rilevanti u jkollu aċċess għall-oqsma, bini u dokumenti kollha meħtieġa għall-evalwazzjoni.
5. L-Istat Membru li jkun ser jiġi evalwat għandu, b’kull mezz fis-setgħat legali tiegħu, jassisti lit-tim ta’ fuq il-post fit-twettiq tal-kompitu tiegħu.
6. Fil-każ ta’ żjarat fuq il-post imħabbra, il-Kummissjoni għandha tipprovdi minn qabel l-ismijiet tal-esperti fit-tim ta’ fuq il-post lill-Istat Membru li jkun ser jiġi evalwat. Dak l-Istat Membru għandu jaħtar punt ta’ kuntatt biex isiru l-arranġamenti prattiċi għaż-żjara fuq il-post.
7. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom ikunu responsabbli għall-arranġamenti tal-ivvjaġġar meħtieġa lejn u mill-Istat jew Stati Membri li jkunu ser jiġu evalwati għall-esperti rispettivi tagħhom li qed jipparteċipaw fit-tim ta’ fuq il-post. L-ispejjeż tal-ivvjaġġar u tal-akkomodazzjoni għall-esperti li jkunu qed jieħdu sehem fiż-żjarat fuq il-post għandhom ikunu rifużi mill-Kummissjoni.
L-Istat jew Stati Membri li jkunu ser jiġu evalwati għandhom ikunu responsabbli biex jagħmlu l-arranġamenti meħtieġa ta’ akkomodazzjoni u biex jipprovdu t-trasport meħtieġ fuq il-post. Għal żjarat fuq il-post mhux imħabbra, il-Kummissjoni għandha tiffaċilita l-arranġamenti tal-akkomodazzjoni għall-esperti.
Artikolu 14
Rapporti ta’ evalwazzjoni
1. Għandu jitfassal rapport ta’ evalwazzjoni wara kull evalwazzjoni. Ir-rapport ta’ evalwazzjoni għandu jkun ibbażat fuq il-konklużjonijiet taż-żjara fuq il-post u l-kwestjonarju, kif xieraq. Fil-każ ta’ żjara mħabbra fuq il-post, ir-rapport ta’ evalwazzjoni għandu jitfassal mit-tim ta’ fuq il-post matul iż-żjara.
L-esperti tal-Istati Membri u r-rappreżentanti tal-Kummissjoni għandhom jieħdu r-responsabbiltà sħiħa għall-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni u jiżguraw l-integrità u l-kwalità tiegħu. Fil-każ ta’ nuqqas ta’ qbil, it-tim ta’ fuq il-post jew it-tim tal-kwestjonarju, skont il-każ, għandu jagħmel ħiltu biex isib kompromess.
2. Ir-rapport ta’ evalwazzjoni għandu janalizza l-aspetti kwalitattivi, kwantitattivi, operattivi, amministrattivi u organizzattivi, kif xieraq, u għandu kwalunkwe nuqqas identifikat matul l-evalwazzjoni.
3. Għal kull konklużjoni fir-rapport ta’ evalwazzjoni għandha tingħata waħda mill-valutazzjonijiet segwenti:
(a)
konformi;
(b)
konformi iżda meħtieġ titjib;
(ċ)
mhux konformi.
4. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika l-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni lill-Istat Membru evalwat fi żmien sitt ġimgħat miż-żjara fuq il-post jew mir-riċezzjoni tat-tweġiba għall-kwestjonarju, skont il-każ. L-Istat Membru evalwat għandu jipprovdi l-kummenti tiegħu dwar l-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni fi żmien ġimagħtejn mir-riċezzjoni tiegħu. Għandha ssir laqgħa ta’ abbozzar fuq it-talba tal-Istat Membru evalwat. Il-kummenti tal-Istat Membru evalwat jistgħu jiġu riflessi fl-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni.
5. L-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni u l-kummenti dwaru mill-Istat Membru evalwat għandhom jiġu ppreżentat mill-Kummissjoni lill-Istati Membri oħrajn li għandhom jiġu mistiedna jikkummentaw dwar it-tweġiba għall-kwestjonarju, l-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni u l-kummenti tal-Istat Membru evalwat.
Abbażi ta’ dak, il-Kummissjoni, jekk meħtieġ wara li jkunu saru l-bidliet rilevanti għall-abbozz tar-rapport ta’ evalwazzjoni, għandha tadotta, permezz ta’ att ta’ implimentazzjoni, r-rapport ta’ evalwazzjoni. Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jiġi adottat f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 21(2). Il-Kummissjoni għandha tibgħat ir-rapport ta’ evalwazzjoni lill-Parlament Ewropew.
Artikolu 15
Rakkomandazzjonijiet
1. Meta jabbozzaw ir-rapport ta’ evalwazzjoni u fid-dawl tal-konklużjonijiet u l-valutazzjonijiet inklużi f’dak ir-rapport ta’ evalwazzjoni, l-esperti tal-Istati Membri u r-rappreżentanti tal-Kummissjoni għandhom jabbozzaw rakkomandazzjonijiet għal azzjonijiet ta’ rimedju maħsuba biex jiġi indirizzat kwalunkwe nuqqas identifikat matul l-evalwazzjoni u jagħtu indikazzjoni tal-prijoritajiet għall-implimentazzjoni tagħhom, kif ukoll, fejn ikun il-każ, eżempji tal-aħjar prattika.
2. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta proposta lill-Kunsill biex jadotta r-rakkomandazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1.
3. Il-Kunsill għandu jadotta r-rakkomandazzjonijiet msemmija fil-paragrafu 1 u għandu jibgħathom lill-Parlament Ewropew u lill-parlamenti nazzjonali.
Artikolu 16
Segwitu u monitoraġġ
1. Fi żmien tliet xhur mill-adozzjoni tar-rakkomandazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 15, l-Istat Membru evalwat għandu jipprovdi lill-Kummissjoni u l-Kunsill pjan ta’ azzjoni biex jirrimedja kwalunkwe nuqqas identifikat fir-rapport ta’ evalwazzjoni. Jekk ir-rakkomandazzjonijiet jikkonkludu li l-Istat Membru evalwat qed jittraskura serjament l-obbligi tiegħu, dak l-Istat Membru għandu jipprovdi l-pjan ta’ azzjoni tiegħu fi żmien xahar mill-adozzjoni ta’ dawk ir-rakkomandazzjonijiet. Il-Kummissjoni għandha tibgħat tali pjan ta’ azzjoni lill-Parlament Ewropew.
2. Wara li tikkonsulta t-tim ta’ fuq il-post jew it-tim tal-kwestjonarju, skont il-każ, il-Kummissjoni għandha tippreżenta l-valutazzjoni tagħha dwar l-adegwatezza tal-pjan ta’ azzjoni lill-Kunsill fi żmien xahar minn meta tirċievi l-pjan ta’ azzjoni mingħand l-Istat Membru evalwat. L-Istati Membri l-oħrajn għandhom ikunu mistiedna jikkummentaw fuq il-pjan ta’ azzjoni.
3. L-Istat Membru evalwat għandu jirrapporta lill-Kummissjoni dwar l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni tiegħu fi żmien sitt xhur mill-adozzjoni tar-rakkomandazzjonijiet u minn hemm ‘il quddiem ikompli jagħmel dan kull tliet xhur sakemm il-pjan ta’ azzjoni jkun implimentat kollu kemm hu.
4. Minkejja l-perijodu ta’ sitt xhur għar-rappurtar dwar l-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ azzjoni msemmi fil-paragrafu 3, jekk ir-rakkomandazzjonijiet jikkonkludu li l-Istat Membru evalwat ikun qed jittraskura serjament l-obbligi tiegħu, dak l-Istat Membru għandu jirrapporta dwar l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni tiegħu fi żmien tliet xhur mill-adozzjoni tar-rakkomandazzjonijiet.
5. Skont il-gravità tan-nuqqasijiet identifikati u l-miżuri meħuda biex ikunu rrimedjati, il-Kummissjoni tista tippjana żjarat fuq il-post mill-ġdid imħabbra biex tiġi vverifikata l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni. Il-Kummissjoni għandha tistieden mill-inqas erba’ esperti li jkunu pparteċipaw fiż-żjara fuq il-post biex jipparteċipaw fiż-żjara mill-ġdid. Il-Kummissjoni tista’ tistieden osservaturi sabiex jipparteċipaw fiż-żjara mill-ġdid fuq il-post. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-programm taż-żjara mill-ġdid. L-Istat Membru evalwat għandu jiġi nnotifikat dwar il-programm mill-inqas xahar qabel ma tkun ser issir iż-żjara mill-ġdid. Il-Kummissjoni tista’ wkoll tiskeda żjarat mill-ġdid mhux imħabbra fuq il-post.
6. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fuq bażi regolari dwar l-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta’ azzjoni jew il-miżuri ta’ titjib imsemmija f’dan l-Artikolu.
7. Jekk żjara fuq il-post tiżvela nuqqas serju li jkun meqjus li jikkostitwixxi theddida serja għall-politika pubblika jew is-sigurtà interna fiż-żona mingħajr kontrolli fil-fruntieri interni, il-Kummissjoni, fuq inizjattiva tagħha stess jew fuq talba tal-Parlament Ewropew jew ta’ Stat Membru, għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwaru mill-aktar fis possibbli.
8. Fejn jinstab li l-Istat Membru huwa konformi, iżda fejn ir-rakkomandazzjonijiet fihom indikazzjonijiet għal titjib ulterjuri possibbli taħt l-Artikolu 14(3)(b), l-Istat Membru evalwat għandu jipprovdi lill-Kummissjoni l-valutazzjoni tiegħu dwar implimentazzjoni possibbli ta’ tali indikazzjonijiet fi żmien sitt xhur mill-adozzjoni tar-rakkomandazzjonijiet.
Artikolu 17
Informazzjoni sensittiva
Il-membri tat-timijiet ta’ fuq il-post jew tat-timijiet tal-kwestjonarju għandhom iqisu kwalunkwe informazzjoni li jiksbu matul il-qadi ta’ dmirijiethom bħala kunfidenzjali. Ir-rapporti ta’ evalwazzjoni mfassla wara ż-żjarat fuq il-post għandhom jiġu kklassifikati bħala EU RESTRICTED/RESTREINT UE skont ir-regoli ta’ sigurtà applikabbli. Il-klassifikazzjoni m’għandhiex teskludi li l-informazzjoni titqiegħed għad-dispożizzjoni tal-Parlament Ewropew. It-trasmissjoni u t-trattament tal-informazzjoni u dokumenti mibgħutin lill-Parlament Ewropew taħt dan ir-Regolament għandhom jikkonformaw mar-regoli dwar it-trasmissjoni u t-trattament ta’ informazzjoni klassifikata li huma applikabbli bejn il-Parlament Ewropew u l-Kummissjoni. Il-Kummissjoni, wara li tikkonsulta mal-Istat Membru kkonċernat, għandha tiddeċiedi liema parti tar-rapport ta’ evalwazzjoni tista’ ssir pubblika.
Artikolu 18
Kondizzjonijiet ta’ parteċipazzjoni tar-Renju Unit u tal-Irlanda
1. L-esperti tar-Renju Unit u tal-Irlanda għandhom jipparteċipaw biss fl-evalwazzjoni tal-parti tal-acquis ta’ Schengen li fiha dawk l-Istati Membri ġew awtorizzati jipparteċipaw.
2. L-evalwazzjonijiet, kif deskritti fl-Artikolu 4(1), għandhom ikopru biss l-applikazzjoni effettiva u effiċjenti mir-Renju Unit u l-Irlanda tal-parti tal-acquis ta’ Schengen li fiha dawk l-Istati Membri ġew awtorizzati jipparteċipaw.
3. Ir-Renju Unit u l-Irlanda għandhom jieħdu sehem biss fl-adozzjoni tar-rakkomandazzjonijiet mill-Kunsill, kif previst fl-Artikolu 15(3), fir-rigward tal-parti tal-acquis ta’ Schengen li fiha dawk l-Istati Membri ġew awtorizzati jipparteċipaw.
Artikolu 19
Informazzjoni għall-parlamenti nazzjonali
Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-parlamenti nazzjonali dwar il-kontenut u r-riżultati tal-evalwazzjoni li jsiru taħt dan ir-Regolament.
Artikolu 20
L-irrappurtar lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill
Il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport komprensiv annwali lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-evalwazzjonijiet li jsiru taħt dan ir-Regolament. Dak ir-rapport għandu jsir pubbliku u għandu jkun jinkludi l-informazzjoni dwar l-evalwazzjonijiet li jkunu saru matul is-sena preċedenti, dwar il-konklużjonijiet meħudin minn kull evalwazzjoni u dwar il-qagħda attwali fir-rigward ta’ azzjoni ta’ rimedju. Il-Kummissjoni għandha tibgħat dak ir-rapport lill-parlamenti nazzjonali.
Artikolu 21
Proċedura ta’ kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011. Fejn il-kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni, il-Kummissjoni m’għandhiex tadotta l-abbozz ta’ att ta’ implimentazzjoni u għandu jkun applikabbli t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 22
Reviżjoni
Il-Kummissjoni għandha tirrivedi l-operazzjoni ta’ dan ir-Regolament u tippreżenta rapport lill-Kunsill fi żmien 6 xhur mill-adozzjoni tar-rapporti kollha fir-rigward tal-evalwazzjonijiet koperti mill-ewwel programm ta’ evalwazzjoni pluriennali msemmi fl-Artikolu 5(5). Tali reviżjoni għandha tkopri l-elementi kollha ta’ dan ir-Regolament, inkluż il-funzjonament tal-proċeduri għall-adozzjoni ta’ atti taħt il-mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni. Il-Kummissjoni għandha tibgħat dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew.
Artikolu 23
Dispożizzjonijiet transizzjonali u tħassir
Mingħajr preġudizzju għat-tieni u t-tielet paragrafi ta’ dan l-Artikolu, id-Deċiżjoni tas-16 ta’ Settembru 1998 hija b’dan imħassra mis-26 ta' Novembru 2013.
Il-Parti I tad-Deċiżjoni msemmija fl-ewwel paragrafu għandha tkompli tapplika sal-1 ta’ Jannar 2016 fir-rigward tal-proċeduri ta’ evalwazzjoni ta’ Stati Membri li jkunu diġà bdew fis-26 ta' Novembru 2013.
Il-Parti II tad-Deċiżjoni msemmija fl-ewwel paragrafu għandha tkompli tapplika sas-27 ta' Novembru 2014 fir-rigward tal-proċeduri ta’ evalwazzjoni ta’ Stati Membri li jkunu diġà bdew fis-26 ta' Novembru 2013.
Artikolu 24
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fil-Lussemburgu, is-7 ta’ Ottubru 2013.