РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 октомври 2014 година
за определяне, съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, на списък с отрасли и подотрасли, за които се смята, че са изложени на съществен риск от изместване на въглеродни емисии, за периода 2015-2019 година
(нотифицирано под номер С(2014) 7809)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/746/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността и за изменение на Директива 96/61/ЕО (1) на Съвета, и по-специално член 10а, параграф 13 от нея,
като има предвид, че:
(1)
С Директива 2003/87/ЕО се предвижда провеждането на търг да бъде основният принцип при разпределянето на квоти за емисии на парникови газове на операторите на инсталации в обхвата на системата за търговия с емисии на ЕС (СТЕ на ЕС) от 2013 г. нататък. Допустимите оператори обаче продължат да получават безплатни квоти между 2013 и 2020 г. в съответствие с правилата, определени в Директива 2003/87/ЕО и Решение 2011/278/ЕС на Комисията (2).
(2)
Липсата на амбициозно международно споразумение за изменението на климата, имащо за цел да ограничи покачването на температурите в световен мащаб до 2 °C, би могла да подкопае ползата от предприеманите от Съюза действия. Липсата на обвързващи действия на международно равнище би могла да доведе до повишаване на емисиите на парникови газове в трети държави, в които промишлеността не е предмет на съизмерими ограничения по отношение на емисиите на въглерод („изместване на въглеродни емисии“). За справяне с риска от изместване на въглеродни емисии Директива 2003/87/ЕО предвижда, че в зависимост от резултата от международните преговори Комисията трябва да определи списък с отрасли и подотрасли, за които се смята, че са изложени на значителен риск от изместване на въглеродни емисии („списък на отрасли и подотрасли“). Тези отрасли и подотрасли, следва да получават безплатни квоти в размер на 100 % от количеството, определено в съответствие с Директива 2003/87/ЕО и Решение 2011/278/ЕС на Комисията, които подлежат на корекция с междуотрасловия корекционен коефициент, посочен в член 10а, параграф 5 на Директива 2003/87/ЕО и определен в приложение II към Решение 2013/448/ЕС на Комисията. (3)
(3)
В това отношение Комисията анализира до каква степен трети държави, имащи решаващ дял в световното производство на продукти в отрасли и подотрасли от списъка за изместване на въглеродни емисии, се ангажират с намаляването на емисиите на парникови газове в съответните отрасли, и дали техните ангажименти са сравними с тези на Съюза и се изпълняват в същата времева рамка. Освен това беше разгледана степента на съпоставимост на ефективността на инсталациите, разположени в тези държави, с ефективността инсталациите, разположени на територията на Съюза. Комисията заключи, че не може да се установи достатъчна съпоставимост на ангажимента за намаляване на емисиите на парникови газове, и поради това съпоставките на въглеродната ефективност, не са от значение.
(4)
Първият списък с отрасли и подотрасли, за които се смята, че са изложени на значителен риск от изместване на въглеродни емисии, беше изготвен за 2013 и 2014 г. с Решение № 2010/2/ЕС (4) на Комисията през 2009 г.
(5)
Оценката трябва да се основава на редица количествени и качествени критерии и на данни от последните три години. В това отношение Комисията използва данни от годините 2009, 2010 и 2011, тъй като данните от 2012 г. са налични само за някои от параметрите.
(6)
С цел да установи списъка на отрасли и подотрасли, Комисията направи оценка на риска от изместване на въглеродни емисии от отрасли и подотрасли за ниво NACE-4 на статистическата класификация на икономическите дейности в рамките на Съюза в съответствие с Регламент (ЕО) № 1893/2006 на Европейския парламент и на Съвета (5). Ниво NACE-4 е ниво с оптимална наличност на данни, определящо прецизно отраслите. Отраслите се обозначават с 4-цифрен код от класификацията NACE, а подотраслите се обозначават с код на ниво КПД (6 цифри) или Продком (8 цифри), което означава, че класирането на стоки, използвани за статистически данни за промишленото производство в Съюза, следва пряко от класификацията NACE.
(7)
Отраслите бяха оценени първо въз основа на количествените критерии, определени в член 10а, параграфи 15 и 16 от Директива 2003/87/ЕО. За да приложи тези количествени критерии, Комисията трябваше да определи сбора от преките и непреките допълнителни разходи, произтичащи от изпълнението на Директива 2003/87/ЕО.
(8)
Преките допълнителни разходи, предизвикани от количеството квоти, които даден отрасъл би трябвало да закупи, ако бъде преценено, че той не е изложен на съществен риск от изместване на въглеродни емисии, са изчислени въз основа на данните за преките емисии на CO2 на отраслово равнище. Данните в Дневника на Европейския съюз за трансакциите („ДЕСТ“) се считат за най-точния и прозрачен източник на данни за емисии на CO2 на ниво инсталации и поради това са използвани за изчисляване на преките разходи за отрасъла. За отрасли и парникови газове, обхванати от СТЕ на ЕС от 1 януари 2013 г., няма данни за емисиите на разположение в ДЕСТ. Затова в тези случаи Комисията използва данните относно преките емисии на CO2, предоставени от държавите членки в националните мерки за изпълнение (НМИ) съгласно Решение № 2011/278/ЕС.
(9)
С цел определяне на непреките допълнителни разходи Комисията събра данни за потреблението на електроенергия на равнище отрасъл от държавите членки, за да се гарантира, че няма двойно отчитане на потребената електроенергия в различни кодове по NACE. За определяне на емисиите, свързани с производството на електроенергия, потребена в различните отрасли, по отношение на списъка на отраслите и подотраслите, в Решение № 2010/2/ЕС, Комисията използва средния емисионен коефициент, получен въз основа на общия горивен микс, използван за производство на електроенергия, тъй като се счита, че той се основава на най-точни данни. Същият среден емисионен коефициент е използван за оценките, които са в основата на настоящото решение.
(10)
Освен това, за да определи преките и непреките допълнителни разходи, Комисията трябваше да направи оценка на средната цена на въглеродните емисии. При установяването на първия списък на отраслите и подотраслите за оценките е използвана предполагаема цена на въглеродните емисии от 30 EUR на тон на CO2-еквивалент. В периода на изпълнението на Решение № 2010/2/ЕС се наблюдава съществена разлика между цената на въглеродните емисии, предвидена за оценките и реалната цена, която е значително по-ниска. Въпреки това, в своето съобщение, озаглавено „Рамка за политика в областта на климата и енергетиката в периода от 2020 до 2030 г.“ (6) Комисията предложи безусловно намаление с 40 % на емисиите на парникови газове до 2030 г. в сравнение с 1990 г., както и съответна цел по отношение на възобновяемите енергийни източници. Комисията предложи също да се установи резерв за стабилност на пазара в СТЕ на ЕС. При тези обстоятелства се очаква, че в бъдеще цената на въглеродните емисии ще зависи по-силно от средносрочното и дългосрочното намаляване на емисиите. Поради това се счита за оправдано да продължи да се използва приетата цена на въглеродните емисии в размер на 30 EUR на тон CO2-еквивалент за оценките, които са в основата на настоящото решение.
(11)
Преките и непреките допълнителни разходи следва да се изчисляват като дял от брутната добавена стойност. За определянето на брутната добавена стойност на отраслово равнище са използвани данни от Структурната стопанска статистика на Евростат.
(12)
Освен това Комисията оцени интензивността на търговията за всеки отрасъл и подотрасъл въз основа на данни, получени от базата данни Comext на Евростат.
(13)
Общо Комисията оцени 245 промишлени отрасъла и 24 подотрасъла, класифицирани в разделите „Добивна промишленост“ и „Преработваща промишленост“ на класификацията NACE. Отраслите и подотраслите, изброени в точка 1 от приложението към настоящото решение, отговарят на критериите, изложени в член 10а, параграфи 15 и 16 от Директива 2003/87/ЕО и следва да се считат за изложени на значителен риск от изместване на въглеродни емисии.
(14)
Оценки въз основа на качествените критерии, заложени в член 10а, параграф 17 от Директива 2003/87/ЕО, са проведени в редица отрасли, за които не се смята, че са изложени на риск от изместване на въглеродни емисии въз основа на количествените критерии, заложени в член 10а, параграфи 15 и 16. Качествената оценка беше извършена в случаи, които отговарят на качествените критерии в контекста на определянето на предишния списък, в случаите на отраслите, смятани за гранични, и при поискване от представители на промишлеността.
(15)
В случая на отраслите „Облагородяване на прежди, платове и облекло“ (код по NACE 1330), „Производство на тухли, керемиди и други изделия от печена глина, за строителството“ (код 2332 по NACE), „Производство на изделия от гипс за строителството“ (код по NACE 2362), „Леене на чугун“ (код по NACE 2451) и „Леене на леки метали“ (2453), качествените оценки, извършени в контекста на определянето на предишния списък с отрасли и подотрасли, валиден за 2013 и 2014 г., бяха актуализирани. Беше направено заключението, че обстоятелствата, налагащи добавянето на тези отрасли към списъка на отраслите и подотраслите, все още са налице. Следователно тези отрасли следва да се смятат за изложени на съществен риск от изместване на въглеродни емисии и в периода 2015-2019 г.
(16)
Качествена оценка беше извършена за отрасъла „Производство на малц“ (код по NACE 1106), тъй като този отрасъл представлява граничен случай, във връзка с член 10а, параграф 16, буква б) от Директива 2003/87/ЕО. Като се вземат предвид нарастващите разходи, произтичащи от прилагането на Директива 2003/87/ЕО, оценката показа висока интензивност на търговията и значителен спад в рентабилността на отрасъла в Съюза. Ниската печалба ограничава възможностите на инсталациите да инвестират и да намаляват емисиите. Въз основа на комбинираното въздействие на тези фактори отрасълът следва да се счита за изложен на съществен риск от изместване на въглеродни емисии.
(17)
Отраслите, изброени в точка 2 от приложението, следва да се считат за изложени на съществен риск от изместване на въглеродни емисии въз основа на критериите за качество.
(18)
Тъй като списъкът на отраслите и подотраслите, за които се счита, че са изложени на съществен риск от изместване на въглеродни емисии, който ще бъде определен в приложението, ще бъде валиден за периода от 2015 до 2019 г., настоящото решение следва да се прилага от 1 януари 2015 г.
(19)
От съображения за правна сигурност и яснота Решение 2010/2/ЕО следва да бъде отменено, считано от 1 януари 2015 г.
(20)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по изменение на климата,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Отраслите и подотраслите, изброени в приложението, се считат за изложени на съществен риск от изместване на въглеродни емисии.
Член 2
Решение № 2010/2/ЕС се отменя, считано от 1 януари 2015 г.
Член 3
Настоящото решение се прилага от 1 януари 2015 г.
Член 4
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Брюксел на 27 октомври 2014 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta' Ottubru 2014
li tiddetermina, skont id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, lista ta' setturi u subsetturi meqjusa li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet tal-karbonju għall-perjodu mill-2015 sal-2019
(notifikata bid-dokument C(2014) 7809)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2014/746/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Ottubru 2003 li tistabbilixxi skema għall-iskambju ta' kwoti ta' emissjonijiet ta' gassijiet serra ġewwa l-Komunità u li temenda d-Direttiva 96/61/KE (1) u b'mod partikolari l-Artikolu 10a(13) tagħha,
Billi:
(1)
Id-Direttiva 2003/87/KE tipprevedi li l-irkant għandu jkun il-prinċipju ta' bażi għall-allokazzjoni tal-kwoti ta' emissjonijiet ta' gassijiet serra lil operaturi ta' installazzjonijiet fil-kamp ta' applikazzjoni tas-Sistema ta' Skambju ta' Kwoti ta' Emissjonijiet tal-Unjoni (“EU ETS”) mill-2013 'il quddiem. Madankollu, l-operaturi eliġibbli se jibqgħu jirċievu kwoti mingħajr ħlas bejn l-2013 u l-2020 skont ir-regoli stipulati fid-Direttiva 2003/87/KE u d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2011/278/UE (2).
(2)
In-nuqqas ta' ftehim internazzjonali ambizzjuż fir-rigward tat-tibdil fil-klima li għandu l-għan li jillimita ż-żieda fit-temperatura globali għal 2 °C jista' jdgħajjef l-benefiċċju tal-azzjonijiet li jsiru mill-Unjoni. In-nuqqas ta' azzjoni vinkolanti fil-livell internazzjonali tista' twassal għal żieda fl-emissjonijiet tal-gassijiet b'effett serra f'pajjiżi terzi fejn l-industrija ma tkunx suġġetta għal limitazzjonijiet tal-karbonju paragunabbli (“rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju”). Biex tindirizza dan ir-riskju tar-rilaxx tal-karbonju, id-Direttiva 2003/87/KE tipprevedi li, suġġett għar-riżultat tan-negozjati internazzjonali, il-Kummissjoni għandha tiddetermina lista ta' setturi u subsetturi meqjusa li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju (“lista ta' setturi u subsetturi”). Dawk is-setturi u s-subsetturi għandhom jirċievu kwoti mingħajr ħlas sa 100 % tal-kwantità determinata fuq il-bażi tad-Direttiva 2003/87/KE u d-Deċiżjoni 2011/278/UE, suġġett għal fattur ta' korrezzjoni transsettorjali msemmi fl-Artikolu 10a(5) tad-Direttiva 2003/87/KE u stabbilit fl-Anness II għad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2013/448/UE (3).
(3)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni analizzat sakemm il-pajjiżi terzi li jirrappreżentaw sehem deċiżiv tal-produzzjoni globali ta' prodotti f'setturi u subsetturi fil-Lista tar-Rilokazzjoni tal-Emissjonijiet ta' Karbonju, qegħdin jieħdu impenn qawwi biex inaqqsu l-emissjonijiet serra f'dawk is-setturi rilevanti, u jekk dawk l-impenji humiex komparabbli ma' dawk tal-Unjoni u humiex imwettqa fl-istess perjodu ta' żmien. Barra minn hekk, ġie eżaminat ukoll sa fejn l-effiċjenza tal-istallazzjonijiet li jinsabu f'dawk il-pajjiżi hija komparabbli mal-installazzjonijiet li jinsabu fl-Unjoni. Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-ebda komparabbiltà suffiċjenti ma tista' tiġi stabbilita fuq l-impenn li jitnaqqsu l-emissjonijiet tal-gassijiet b'effett ta' serra, u għalhekk il-komparabilità tal-effiċjenza tal-karbonju mhijiex rilevanti.
(4)
L-ewwel lista ta' setturi u subsetturi meqjusa li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilaxx tal-emissjonijiet tal-karbonju għall-2013 u l- 2014 ġiet stabbilita bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2010/2/UE (4) fl-2009.
(5)
Il-valutazzjoni għandha tkun ibbażata fuq numru ta' kriterji kwantitattivi u kwalitattivi, u bbażata fuq dejta minn dawn l-aħħar tliet snin. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni użat id-dejta mis-snin 2009, 2010 u 2011, billi d-dejta mill-2012 kienet disponibbli għal biss ftit mill-parametri.
(6)
Sabiex tiġi stabbilita lista ta' setturi u subsetturi, il-Kummissjoni vvalutat ir-riskju tar-rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju ta' setturi u subsetturi fuq il-livell NACE-4 tal-klassifikazzjoni statistika tal-attivitajiet ekonomiċi fl-Unjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 1893/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5). Il-livell NACE- 4 huwa l-livell bl-aħjar disponibbiltà tad-dejta li tiddefinixxi s-setturi b'mod preċiż. Settur huwa denotat fuq livell ta' 4-ċifri tal-klassifikazzjoni tan-NACE, u subsettur huwa denotat fis-CPA (6-ċifri), jew Prodcom (8-ċifri), jiġifieri, il-klassifikazzjoni ta' oġġetti użati għall-istatistika dwar il-produzzjoni industrijali fl-Unjoni, li ssegwi direttament mill-klassifika NACE.
(7)
Is-setturi kienu l-ewwel evalwati abbażi ta' kriterji kwantitattivi stabbiliti fl-Artikolu 10a(15) u (16) tad-Direttiva 2003/87/KE. Biex tapplika dawn il-kriterji kwantitattivi, il-Kummissjoni kellha tiddetermina s-somma tal-ispejjeż addizzjonali diretti u indiretti mġarrba minħabba l-implimentazzjoni tad-Direttiva 2003/87/KE.
(8)
L-ispejjeż addizzjonali diretti, minħabba l-kwantità tal-kwoti li settur ikun meħtieġ jixtri jekk ma jitqiesx li huwa espost għal riskju sinifikanti tal-emissjonijiet tal-karbonju, ġew ikkalkulati fuq il-bażi ta' dejta dwar emissjonijiet diretti ta' CO2 fil-livell settorjali. Id-dejta fir-Reġistru tat-Tranżazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea (“EUTL”) hija kkunsidrata li hija l-aktar sors tad-dejta CO2 preċiż u trasparenti tal-emissjonijiet fil-livell ta' installazzjoni u għalhekk ġiet użata biex jiġu kkalkulati l-ispejjeż diretti għas-setturi. Ma hemm l-ebda dejta dwar l-emissjonijiet fl-EUTL disponibbli għas-setturi u l-gassijiet serra koperti biss mill-ETS tal-UE mill-1 ta' Jannar 2013,. Għalhekk, f'dawk il-każijiet, il-Kummissjoni użat id-dejta dwar emissjonijiet diretti ta' CO2 pprovduta mill-Istati Membri fil-Miżuri ta' Implimentazzjoni Nazzjonali (NIMs) skont id- Deċiżjoni 2011/278/UE.
(9)
Sabiex tiddetermina l-ispejjeż addizzjonali indiretti, il-Kummissjoni ġabret dejta dwar il-konsum tal-elettriku fil-livell settorjali mill-Istati Membri, waqt li żgurat li l-ebda għadd doppju ta' elettriku kkunsmat ma seħħ bejn id-diversi kodiċijiet NACE. Sabiex tiddetermina l-emissjonijiet relatati mal-produzzjoni tal-elettriku kkunsmati minn setturi differenti għal-lista ta' setturi u subsetturi fid-Deċiżjoni 2010/2/UE, il-Kummissjoni użat il-fattur medju tal-emissjonijiet meħud mit-taħlita totali tal-karburant għall-produzzjoni tal-elettriku billi kien ikkunsidrat li huwa bbażat fuq l-aktar dejta preċiża. L-istess fattur medju tal-emissjonijiet ntuża għall-valutazzjonijiet li fuqhom hija bbażata din id-Deċiżjoni.
(10)
Barra minn hekk, biex tiddetermina l-ispejjeż addizzjonali diretti u indiretti, il-Kummissjoni kellha tistima l-prezz medju tal-karbonju. Sabiex tiġi stabbilita l-ewwel lista ta' setturi u subsetturi, il-prezz tal-karbonju preżunt ta' EUR 30 għal kull tunnellata ta' ekwivalenti ta' CO2 intuża għall-valutazzjonijiet. Fil-perjodu ta' applikazzjoni tad-Deċiżjoni 2010/2/UE, kien hemm differenza sostanzjali bejn il-prezz tal-karbonju preżunt għall-valutazzjonijiet u l-prezz attwali tal-karbonju; dan tal-aħħar huwa konsiderevolment aktar baxx. Madankollu, il-Kummissjoni fil-Komunikazzjoni tagħha intitolata “Qafas ta' politika għall-klima u l-enerġija fil-perjodu mill-2020 sal-2030” (6) ipproponiet 40 % mill-mira ta' tnaqqis ta' emissjonijiet ta' gassijiet serra sal-2030 meta mqabbla mal-1990 u mira korrispondenti ta' sorsi ta' enerġija rinnovabbli. Il-Kummissjoni pproponiet ukoll li tiġi stabbilta riżerva ta' stabbiltà tas-suq fl-UE ETS. Taħt dawk iċ-ċirkostanzi, huwa mistenni li l-prezz tal-karbonju fil-ġejjieni se jkun determinat iktar mit-tnaqqis fl-emissjonijiet fuq perjodu ta' żmien medju u twil. Għalhekk huwa meqjus iġġustifikat li wieħed ikompli juża l-prezz tal-karbonju preżunt ta' EUR 30 għal kull tunnellata ta' CO2 ekwivalenti għall-valutazzjonijiet li fuqhom hija bbażata din id-Deċiżjoni.
(11)
L-ispejjeż addizzjonali diretti u indiretti għandhom jiġu kkalkulati bħala proporzjon tal-valur miżjud gross. Fir-rigward l-istima tal-valur gross miżjud fil-livell settorjali, intużat id-dejta mill-Istatistiki Strutturali tan-Negozju tal-Eurostat.
(12)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni vvalutat l-intensità tal-kummerċ għal kull settur u subsettur fuq il-bażi tad-dejta miksuba mill-bażi tad-dejta tal-Eurostat Comext.
(13)
B'kollox, il-Kummissjoni vvalutat 245 settur industrijali u 24 subsettur kklassifikat taħt id-diviżjonijiet “Minjieri u barrieri” u “Manifattura” tal-klassifika NACE. Is-setturi u s-subsetturi mniżżla fil-punt 1 tal-Anness ta' din id-Deċiżjoni jilħqu l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 10a(15) u (16) tad-Direttiva 2003/87/KE u għandhom jitqiesu li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju.
(14)
Twettqu valutazzjonijiet abbażi tal-kriterji kwalitattivi stipulati fl-Artikolu 10a(17) tad-Direttiva 2003/87/KE fuq għadd ta' setturi li ma tqisux li huma esposti għar-riskju tar-rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju abbażi tal-kriterji kwantitattivi stipulati fl-Artikolu 10a(15) u (16). Il-valutazzjoni kwalitattiva kienet imwettqa f'każijiet li ssodisfaw il-kriterji kwalitattivi fil-kuntest tad-determinazzjoni tal-lista preċedenti, f'każijiet ta' setturi kkunsidrati li kienu qrib il-limitu, u fuq talba minn rappreżentanti tal-industrija.
(15)
Fil-każ tas-setturi “L-aħħar trattament fuq it-tessuti” (kodiċi NACE 1330), “Manifattura tal-briks, madum u prodotti tal-kostruzzjoni magħmula mit-tafal moħmi” (kodiċi NACE 2332), “Manifattura ta' prodotti tal-ġibs għall-kisi tal-ħitan għal skopijiet ta' bini” (kodiċi NACE 2362), “Tiswir tal-ħadid” (kodiċi NACE 2451) u “Tiswir ta' metalli ħfief” (2453), il-valutazzjonijiet kwalitattivi mwettqa fil-kuntest tad-determinazzjoni tal-lista preċedenti ta' setturi u subsetturi, valida għall-2013 u l-2014, ġew aġġornati. Ġie konkluż li ċ-ċirkostanzi li jiġġustifikaw iż-żieda ta' dawk is-setturi għal-lista ta' setturi u subsetturi għadhom jeżistu. Għalhekk, dawk is-setturi għandhom jitqiesu li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju anke għall-perjodu mill-2015 sal-2019.
(16)
Twettqet valutazzjoni kwalitattiva dwar is-settur ta' “Manifattura ta' xgħir” (kodiċi NACE 1106), peress li dan is-settur kien jirrappreżenta każ problematiku fir-rigward tal-Artikolu 10a(16b) tad-Direttiva 2003/87/KE. Filwaqt li qieset iż-żieda tal-ispejjeż li jirriżultaw mill-implimentazzjoni tad- Direttiva 2003/87/KE, il-valutazzjoni wriet intensità kummerċjali għolja u tnaqqis sinifikanti fil-profittabbiltà tas-settur fl-Unjoni. Il-marġni ta' qligħ baxx jillimita l-kapaċità tal-istallazzjonijiet biex jinvestu u jnaqqsu l-emissjonijiet. Abbażi tal-impatt flimkien ta' dawk il-fatturi, is-settur għandu jitqies li huwa espost għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju.
(17)
Is-setturi elenkati fil-punt 2 tal-Anness għandhom jitqiesu li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju fuq il-bażi tal-kriterji kwalitattivi.
(18)
Billi l-lista ta' setturi u subsetturi meqjusa li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju li għandhom jiġu stabbiliti fl-Anness għandha tkun valida għall-perjodu mill-2015 sal-2019, din id-Deċiżjoni għandha tapplika mill-1 ta' Jannar 2015.
(19)
Għal raġunijiet ta' ċertezza u kjarifikazzjoni legali, id-Deċiżjoni 2010/2/UE għandha tiġi rrevokata b'effett mill-1 ta' Jannar 2015.
(20)
Il-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar it-Tibdil fil-Klima,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Is-setturi u s-subsetturi mniżżla fl-Anness għandhom jitqiesu li huma esposti għal riskju sinifikanti ta' rilokazzjoni tal-emissjonijiet ta' karbonju.
Artikolu 2
Id-Deċiżjoni 2010/2/UE hija rrevokata b'effett mill-1 ta' Jannar 2015.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika mill-1 ta' Jannar 2015.
Artikolu 4
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta' Ottubru 2014.