РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 904/2014 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2014 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 29 ноември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („засегнатата държава“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
На същата дата Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“) на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила по отношение на вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“), с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“), единственият производител от Съюза на мононатриев глутамат, представляващ по този начин 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Заинтересовани страни
(4)
В известието за започване на процедурата Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията официално уведоми жалбоподателя, всички известни производители износители, индонезийските органи, известните вносители, доставчиците, потребителите и търговците, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
(6)
На заинтересованите страни бе също така предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители с отношение към разследването и за да се приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване, че е решила да ограничи производителите износители и несвързаните вносители, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(9)
Четиринадесет несвързани вносители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три дружества въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им положение в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(10)
Впоследствие само едно от трите дружества, включени в извадката, оказа съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
2) Изготвяне на извадка от производители износители в Индонезия
(11)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Индонезия да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Четирима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
б) Отговори на въпросника и оказване на съдействие
(13)
Комисията изпрати въпросници до единствения производител от Съюза, четиримата включени в извадката производители износители, тримата включени в извадката несвързани вносители и тридесет и трима установени ползватели в Съюза.
(14)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един от тримата включени в извадката несвързани вносители, от един търговец, от трима от четиримата известни производители износители и от петима ползватели.
(15)
Разследването разкри, че неоказалият съдействие производител износител, включен в извадката, е свързан с друг включен в извадката производител износител, който е оказал съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
(16)
Оказалият съдействие производител износител, посочен в съображение 15, заяви, че той не следва да се разглежда като свързан с неоказалия съдействие производител износител, тъй като нито едно от дружествата няма влияние върху процеса на вземане на решения на другото. Освен това оказалият съдействие производител износител заяви, че не би могъл да принуди неоказалото съдействие дружество да отговори на въпросника. При разследването бе установено, че и двете дружества са собственост на едни и същи акционери. Поради това те се считат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4) относно прилагането на Митническия кодекс на Общността („Митническия кодекс“).
(17)
Трети оказал съдействие производител износител заяви, че има друг производител на разглеждания продукт в Индонезия, който е част от групата, посочена в съображение 16, но който не е заявил своя интерес. Въпреки че такъв производител наистина съществува, разследването не откри доказателства, въз основа на данни от Евростат и от други налични източници, че този производител е изнасял за Съюза по време на разглеждания период. Следователно от това дружество не бе поискано да заяви своя интерес или да предостави информацията, изискана във въпросниците, предназначени за производителите износители. Освен това, както е посочено в съображение 48, за всички производители в засегнатата държава, които не са оказали съдействие, бе установена остатъчна митническа ставка. Остатъчното мито се основава на член 18 от основния регламент и е приложимо за „всички други дружества“.
в) Проверки на място
(18)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(19)
Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Вносители
-
Falken Trade, Olsztyn, Полша
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Производители износители от Индонезия
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Индонезия
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Индонезия
Свързани вносители в Съюза
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Германия
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Нидерландия
Свързан търговец от Хонг Конг
-
CJ China Limited, Хонг Конг
1.3. Разследван период и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“) (5).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(22)
Получава се основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
2.2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(24)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице значителна разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. Заявено бе, че с оглед на тази разлика в качеството мононатриевият глутамат, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и мононатриевият глутамат, внасян от Индонезия, не са взаимозаменяеми и поради това не следва да се считат за сходни продукти. Това твърдение остава необосновано и е в противоречие с констатациите от разследването, което не разкри разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. В действителност редица ползватели са закупували мононатриев глутамат както от промишлеността на Съюза, така и от Индонезия, и са го използвали за същите или сходни приложения. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(25)
Следователно, въз основа на изложеното по-горе, разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, се считат, на този етап, за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това бе установено, че реализираният от всеки оказал съдействие производител износител общ обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(27)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(28)
Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител на вътрешния пазар за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта. Комисията установи, че продажбите на оказалите съдействие производители износители в Индонезия са били осъществени в представителни количества на индонезийския пазар в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от същите производители износители.
(29)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки производител износител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби за независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки вид на продукта по време на разследвания период.
(30)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
1)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
2)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(31)
В този случай продажбите на вътрешния пазар на всички производители износители са били рентабилни и среднопретеглената продажна цена е била по-висока от производствените разходи за всички видове на продукта. Поради това за всички производители износители нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период.
3.2. Експортна цена
(32)
Оказалите съдействие производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени във и извън Съюза.
(33)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт в Съюза чрез свързани дружества, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции за реализираните печалби (вж. съображение 35) и за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи.
(35)
В това отношение маржът на печалбата, реализирана от свързаните дружества, не може да бъде използван, тъй като бе счетен за ненадежден. Един несвързан вносител оказа съдействие, но информацията за рентабилността му бе поверителна и не можа да бъде разкрита на други трети страни. С оглед на изложеното по-горе и при липсата на друга информация за определяне на експортната цена бе използван марж на печалбата от 5 %. Този марж бе счетен за разумен, тъй като бе използван и в предишна процедура във връзка с друг химичен продукт, произведен от сходна промишленост (6).
(36)
Двамата оказали съдействие производители износители заявиха, че експортните цени за първите им свързани клиенти са били определени при нормални пазарни условия и че определянето на експортната цена следва да се основава на продажната цена между производителя износител в Индонезия и първия свързан клиент, а не на конструираната експортна цена. Те твърдят, че продажните им цени за първите им свързани клиенти са били на същото ниво като цените за несвързани клиенти в Съюза.
(37)
Разследването установи, че въпреки сходните ценови нива, трансферните цени между свързаните дружества не са били на ниво, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза. Освен това не може да се изключи, че някои разходи са възникнали между свързаните дружества и че е имало кръстосано компенсиране чрез други продукти. Въз основа на това се стигна до заключението, че цената на вътрешния трансфер не отразява точната пазарна стойност на разглеждания продукт в сравнение с продажбите на независими клиенти.
(38)
Въз основа на това трансферната цена между свързаните дружества не може да се счита за определена при нормални пазарни условия и съответните твърдения бяха отхвърлени. Експортните цени на двамата производители износители чрез свързани страни бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, както е описано в съображения 34 и 35 по-горе.
3.3. Сравнение
(39)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители на базата на цената франко завода.
(40)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(41)
Вследствие на това бяха направени корекции по отношение на вносните такси, намаленията, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредитите, комисионите и банковите такси във всички случаи, в които бе установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(42)
Един производител износител е изнасял мононатриев глутамат чрез свързано търговско дружество, разположено извън Съюза, което след това е продало продукта на свързан вносител в Съюза, който на свой ред е продал продукта на несвързани клиенти в Съюза. За тези продажби бе направена корекция за надценката, начислявана от търговеца извън Съюза, в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(43)
Един производител износител поиска корекция на нормалната стойност за стимули и съпътстващи търговската реализация разходи в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Въпреки това, разследването установи, че тези разходи не са пряко свързани с отделните продажби на вътрешния пазар и следователно не може да бъде доказано, че те са засягали сравнимостта на цените. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(44)
Двама производители износители поискаха корекция на нормалната стойност за разходите за навло в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Разходите за вътрешно навло са били изчислени така, че включват разходите, направени за придвижването на стоките от фабриката до склада. Въпреки това тези разходи са били счетени за разходи за вътрешна логистика и следователно не отговарят на условията, позволяващи корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.
(45)
Една заинтересована страна заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота (≥ 99 %), така както са определени в Директива 2008/84/ЕО на Комисията (7). Тази заинтересована страна заяви, че въпреки че мононатриевият глутамат, изнасян за Съюза, следва да отговаря на тези изисквания, подобни изисквания не са се прилагали за продукта, продаван на вътрешния пазар в Индонезия. Поради това корекция на нормалната стойност с оглед на разликите във физичните и химичните характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент би могло да бъде оправдана.
(46)
Съответната заинтересована страна обаче не е подкрепила с количествени данни своето твърдение, тъй като не е представила никаква разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистотата. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани на вътрешния пазар в Индонезия, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.4. Дъмпингов марж
(47)
За двамата оказали съдействие производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(48)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Следва да се отбележи, че един известен производител износител умишлено не е оказал съдействие на разследването, както бе посочено в съображение 15 по-горе. Поради това степента на съдействия се счита за ниска. В съответствие с член 18, параграф 6 Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на най-високия дъмпингов марж, свързан с представителен обем на износа на един от проверените оказали пълно съдействие производители износители, като взе предвид, въз основа на среднопретеглени стойности, дъмпинговия марж, установен за оказалия съдействие производител износител, свързан с неоказал съдействие производител износител.
(49)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Всички други дружества
28,4
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(50)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза по време на разследвания период. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(51)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
4.2. Потребление на Съюза
(52)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Индонезия и други държави извън ЕС, на базата на данни на Евростат и отговори на въпросника.
(53)
Заявено бе, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза, тъй като той е свързан с неоказал съдействие производител износител от Индонезия, и че разследването следва да бъде прекратено. В този случай обаче не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител от Съюза е оказал пълно съдействие на Комисията по време на разследването и е бил предмет на пълна проверка. Освен това липсата на съдействие от страна на индонезийския производител износител не е оказала отражение върху надеждността на събраните данни от производителя от Съюза. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен.
(54)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза на мононатриев глутамат (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(55)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се дължи основно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 68). През двете години вносът е останал на сходно равнище. Увеличението в потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения внос, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, по време на разследвания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 57).
4.3. Внос от засегнатата държава
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(56)
Комисията определи обема на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника. Пазарният дял на вноса бе определен въз основа на потреблението на Съюза, както е установено в съображение 52.
(57)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на вноса от Индонезия (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял
Индекс
100
126
227
287
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(58)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 до 24 385 тона през разследвания период.
(59)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
4.3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(60)
Комисията определи цените на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника.
(61)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/t)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индонезия
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(62)
Средната цена на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и още повече през разследвания период. Средните цени на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия като цяло са се понижили с 6 % през разглеждания период.
(63)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от оказалите съдействие индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
(64)
Както бе посочено в съображение 46 по-горе, един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота, предвидени в законодателството на Съюза. Този производител износител заяви, че тези изисквания не са се прилагали за продуктите, внесени от Индонезия и използвани в нехранителния сектор, и че с оглед на това корекция за химическите или физическите характеристики може да бъде оправдана, ако се направи сравнение с продукта, продаван на пазара на Съюза. Въпреки това, съответният производител износител не е подкрепил с количествени данни своето твърдение. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистота. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението бе отхвърлено.
(65)
Една заинтересована страна заяви, че отражението на колебанията на обменните курсове следва да бъде взето предвид при изчисляването на подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия. Действително възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се проучва основно посредством определяне на подбиването на цените, наред с други аспекти. В настоящия случай бяха сравнени дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза. Експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, бяха обаче конвертирани в евро с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този случай гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, с необходимите корекции, където бе необходимо. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 0 и 5 % от вноса от Индонезия на пазара на Съюза.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(67)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на производството
Индекс
100
95
107
91
Производствен капацитет
Индекс
100
100
100
100
Използване на капацитета
Индекс
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(69)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е повишило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, като е достигнало най-ниското си равнище през разследвания период. Разследването показа, че колебанията са настъпили вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). По време на разследвания период времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло обемът на производството е намалял с 9 % по време на разглеждания период.
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(71)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет, използването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период. Като цяло равнището на използване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(72)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
Индекс
100
84
85
83
Пазарен дял
Индекс
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(73)
Обемът на продажбите на мононатриев глутамат от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с успоредния спад в потреблението и увеличението на вноса от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаването на пазарния дял на индонезийския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили.
4.4.4. Растеж
(74)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
4.4.5. Заетост и производителност
(75)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Брой на наетите лица
Индекс
100
103
107
108
Производителност (единица/наето лице)
Индекс
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(76)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, общо с 8 %. Това увеличение се е дължало основно на интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза.
(77)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 4 в съображение 68.
4.4.6. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(78)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.
(79)
Промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от въздействието на предишен вредоносен дъмпинг, упражняван от вноса на същия продукт с произход от Китай. Тези мерки понастоящем са предмет на паралелно протичащо разследване за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, както бе посочено в съображение 2.
4.4.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(80)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(81)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период.
(82)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
4.4.8. Разходи за труд
(83)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(84)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това може да се обясни основно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза, за подобряване на работата на нейните работници и служители, с цел оптимизиране на производствения процес.
4.4.9. Запаси
(85)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(86)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се повишили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период крайните запаси отново са намалели основно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(87)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло те са се увеличили с 56 % през разглеждания период. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
4.4.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(89)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите.
(90)
Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни резултати от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % по време на разглеждания период.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се повишили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била на печалба в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(92)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява отрицателната тенденция на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(93)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток, способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната.
4.4.11. Заключение относно вредата
(94)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали низходяща тенденция. По време на разглеждания период обемът на производството и използването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато е същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, се е понижила и е станала отрицателна през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период. Сходни отрицателни тенденции са могли да бъдат наблюдавани за нетния паричен поток и за възвръщаемостта на инвестициите.
(95)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да бъде обяснено с интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции не изключват обаче наличието на вреда.
(96)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(97)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос. Тези фактори са:
а)
въздействие на вноса от Китай
б)
внос от други държави извън ЕС
в)
промяна в потреблението в Съюза
г)
равнище на износа на промишлеността на Съюза
д)
неефективност на промишлеността на Съюза
е)
финансовата криза
ж)
инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
з)
разходи за суровини и други разходи
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(98)
С оглед установяване наличието на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и понесената от промишлеността на Съюза вреда, Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на вноса, предмет на разследване, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Разследването показа, че през разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индонезия се е увеличил със 182 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 187 % през същия период. Това е съвпаднало със спад от 17 % в обема на продажбите и намаляване на пазарния дял с 15 % за промишлеността на Съюза. Това също така е довело до намаляване със 71 % на пазарния дял на общия внос от други държави извън ЕС.
(100)
В същото време цените на вноса от Индонезия са се понижили с 8 %. Вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период. Това е довело до значителен спад в рентабилността и дори до загуби от ФГ 2012/2013 нататък, които са били особено големи през разследвания период.
(101)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че влошаването на показателите на промишлеността на Съюза съвпада със значителното нарастване на вноса при дъмпингови цени с произход от Индонезия и че вносът от Индонезия е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Въздействие на вноса от Китай
(102)
Понастоящем вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита. През разглеждания период обемът на вноса се е увеличил с 65 %, а пазарният му дял е нараснал с 68 %. И обемът, и пазарният дял обаче са се задържали на ниски нива. През разглеждания период цените на китайската промишленост са намалели значително - с 20 %. Поради начисляваните действащи антидъмпингови мита те не са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(103)
При тези обстоятелства не може да се счита, че вносът от Китай е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
Таблица 11
Внос от Китай
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял Индекс
100
57
136
168
Средна цена (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника.
5.2.2. Внос от други държави извън ЕС
(104)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 12
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял Индекс
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял Индекс
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял Индекс
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял Индекс
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял Индекс
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(105)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(106)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(107)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 13 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. С оглед на горепосоченото твърдението бе отхвърлено.
Таблица 13
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(108)
Въз основа на гореизложеното беше направено временното заключение, че наличието на внос от други държави извън ЕС не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индонезия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна в потреблението в Съюза
(109)
През разглеждания период потреблението в Съюза е отбелязало лек спад с едва 2 %, което не може да послужи като обяснение за 17-процентния спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза и намаляването на пазарния дял с 15 %. Поради това беше направено временното заключение, че промяната в потреблението не е допринесла за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(110)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 14
Равнище на износа на промишлеността на Съюза
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на износа
Индекс
100
249
234
222
Средна единична цена
Индекс
100
107
101
95
Източник: отговор на въпросника.
(111)
Обемът на износа на промишлеността на Съюза се е увеличил през ФГ 2011/2012, след което леко е намалял през следващите години до разследвания период. Той почти се е удвоил през разглеждания период. По същото време експортните цени леко са намалели (с 5 %). Увеличаването на продажбите за износ е компенсирало отчасти загубата на обем на продажбите и пазарен дял в Съюза. Всъщност в условията на силен ценови натиск, упражняван от дъмпинговия внос, ако експортните продажби не се бяха увеличили, загубата на икономии от мащаба и въздействието върху производствените разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза щяха да са още по-високи. Поради това равнището на износа на промишлеността на Съюза не би могло да е оказало отрицателно въздействие по отношение на наличието на вреда.
(112)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намаляването на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е следствие от нейните експортни продажби на мононатриев глутамат към наскоро придобито свързано дружество за преработка на храни в Турция. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Освен това разследването показа, че промишлеността на Съюза е придобила дружеството за преработка на храни едва след края на разследвания период. То не би могло да е оказало въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това беше направено заключението, че продажбите на промишлеността на Съюза към свързаното дружество в Турция не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(113)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от неефективност, присъща на производствения процес на промишлеността на Съюза. Въпреки това тази заинтересована страна не се позова на конкретна неефективност и нейното твърдение остана необосновано. Освен това при разследването не бе разкрита никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. На тази основа беше заключено, че твърдението за неефективност на промишлеността на Съюза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.6. Финансовата криза
(114)
Една от заинтересованите страни заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на финансовата криза. Пазарът на мононатриев глутамат в Съюза обаче е бил сравнително стабилен и е бил засегнат съвсем слабо от световната финансова криза. Ако това не беше така и ако загубите на промишлеността на Съюза наистина бяха причинени от световната финансова криза, същото щеше да важи и за всички останали конкуренти на пазара на мононатриев глутамат. Както изглежда обаче индонезийските производители на мононатриев глутамат са увеличили обема на продажбите си на пазара на Съюза въпреки глобалната финансова криза. Няма основания да се счита, че световната финансова криза би следвало да засегне по-силно промишлеността на Съюза, отколкото нейните азиатски партньори. Поради това този аргумент се отхвърля. Въз основа на това се стигна до заключението, че въздействието на финансовата криза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(115)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от значителните инвестиции, необходими за привеждане в съответствие с приложимите в Съюза норми за безопасност.
(116)
Разследването обаче показа, че инвестициите, свързани с изискванията за безопасност на ЕС, са били малки в сравнение с другите инвестиции през разглеждания период. Значителна част от инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, са инвестиции за профилактична поддръжка. Най-голямото нарастване на инвестициите се е състояло между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012. Това увеличение се обяснява с факта, че промишлеността на Съюза, все още възстановяваща се от предишен дъмпинг от страна на китайския внос, е трябвало да отложи инвестициите, предназначени за профилактична поддръжка, за времето след периодите на загуби. От момента, в който митата върху китайския внос са започнали да оказват въздействие върху пазара, промишлеността на Съюза е съумяла отново да реализира печалби и да възстанови обичайните си равнища на инвестиции. През следващите периоди инвестициите са се задържали на сходно равнище и са продължили да обхващат предимно техническото обслужване. Не са били направени никакви инвестиции за увеличаване на капацитета, който е останал непроменен през разглеждания период. Въз основа на това бе направено заключението, че инвестициите на промишлеността на Съюза не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.8. Разходи за суровини и други разходи
(117)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от значителното повишаване на цените на основните суровини, а именно: промишлена захар, амоняк, сода каустик и сярна киселина.
Промишлена захар
(118)
Промишлената захар е един от основните разходни фактори в общите производствени разходи на промишлеността на Съюза. В действителност, както е описано в съображение 81, през разглеждания период са се увеличили разходите за единица продукция на промишлеността на Съюза, в това число и разходите за промишлена захар. Според някои общественодостъпни статистически данни (9), макар и леко да се е увеличила от ФГ 2010/2011 до средата на 2012 г., средната цена на промишлената захар в Съюза се е запазила по-ниска от цените на световния пазар. Впоследствие цените на промишлената захар и в Съюза, и на световния пазар са намалели и са се установили на сходни равнища. Следователно твърдението че вредата е причинена от увеличението в цените на захарта е неоснователно и следва да се отхвърли.
Химическа промишленост
(119)
През разглеждания период разходите на промишлеността на Съюза за амоняк, сода каустик и сярна киселина са нараствали в съответствие с цените на тези продукти на международните пазари. Следователно това нарастване не е било ограничено до промишлеността на Съюза, а е засегнало и стопанските субекти в държавите извън ЕС. На тези основания увеличението в цените на амоняка, содата каустик и сярната киселина само по себе си не може да се счита за причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
Други
(120)
Друга заинтересована страна твърдеше, че повишените разходи за електроенергия, труд и опаковане са причинили понесената от промишлеността на Съюза вреда. Макар разследването да показа, че разходите за тези фактори наистина са се увеличили през разглеждания период (вж. съображения 81 и 83), Комисията установи също така, че промишлеността на Съюза не е могла да отрази дори частично това увеличение в своите продажни цени поради ценовия натиск, упражняван от вноса от Индонезия. Поради това не може да се приеме, че увеличението на разходите за тези фактори само по себе си е причинило съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Горният анализ показва значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индонезия между ФГ 2010/2011 г. и разследвания период, както и спад в цените на вноса през разглеждания период.
(122)
Това увеличение на пазарния дял на вноса на ниски цени от Индонезия е съвпаднало със значителното свиване на пазарния дял на промишлеността на Съюза и заедно с ценовия натиск е предизвикало значителни загуби за промишлеността на Съюза.
(123)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са навредили на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да окаже значително негативно въздействие.
(124)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава и че другите фактори не нарушават причинно-следствената връзка.
(125)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Отрицателното въздействие на вноса от Китай и от други държави извън ЕС, на промяната в потреблението, на равнището на износа на промишлеността на Съюза, на твърдяната неефективност на промишлеността на Съюза, на финансовата криза, на инвестициите, на нормативните изисквания за безопасност на ЕС и на разходите за суровини и другите разходи върху промишлеността на Съюза е било ограничено.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(126)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, търговците, вносителите, ползвателите и доставчиците на суровини.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(127)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Почти всички показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция; по-специално през разглеждания период са се влошили обемът на производството, обемът на продажбите, пазарният дял и рентабилността. Тенденция към спад бе установена и за други показатели, свързани с финансовото състояние, като например парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. През същия период запасите са се увеличили.
(128)
Очаква се вследствие налагането на мерките цените на вноса да се повишат и ценовият натиск, упражняван върху промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, да отпадне. По този начин промишлеността на Съюза следва да бъде в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените разходи и те постепенно да достигнат рентабилни равнища. Това ще окаже положително въздействие и върху обема на производството и продажбите. В случай че не бъдат наложени мерки е голяма вероятността състоянието на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително. Много вероятно е да бъдат реализирани допълнителни загуби на обем на продажбите и на пазарен дял, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос ще продължи и промишлеността на Съюза ще бъде принудена да се съобразява с ниските цени в Съюза. При такъв сценарий промишлеността на Съюза ще продължи да реализира значителни загуби. Не е изключено поради намаляването на обема на продажбите и производството и големите загуби промишлеността на Съюза да бъде принудена да прекрати производството като цяло в средносрочен план, което да доведе до загуба на работни места в Съюза. Това също така би направило Съюза зависим от вноса от държави извън ЕС.
(129)
Поради това на този етап бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносители/търговци
(130)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване на преразглеждане. Трима несвързани вносители бяха включени в извадката и получиха въпросници, като само един отговори. Това дружество е било предмет на проверка на място.
(131)
Вносът на мононатриев глутамат от Индонезия е възлизал на по-малко от 15 % от оборота на вносителя. Комисията счете, че дори и свързаната с вноса на мононатриев глутамат дейност да бъде засегната отрицателно от налагането на митата, дружеството като цяло ще запази рентабилността си.
(132)
В хода на разследването е заявил интерес един търговец в ЕС, участващ в препродажбата на мононатриев глутамат в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители на мононатриев глутамат от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това се счита, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху неговото положение би било незначително.
6.4. Интерес на ползвателите
(133)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който мононатриевият глутамат се използва в производството на смеси от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(134)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и един - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
Сектор за производство на храни и напитки
(135)
Разследването показа, че мононатриевият глутамат е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи мононатриев глутамат, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(136)
Две от оказалите съдействие дружества са купували мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза и не са внасяли никакви или са внасяли само малки количества от Индонезия. При тези две дружества дейността, свързана с продукти, включващи мононатриев глутамат, е представлявала около една трета от общата им дейност. Беше установено, че през разследвания период дружествата са били печеливши. Предвид тези констатации предлаганите по отношение на Индонезия мерки вероятно ще имат ограничено въздействие върху тези дружества.
(137)
Другите две дружества са купували по-големи количества мононатриев глутамат от Индонезия, но дейността им във връзка с мононатриевия глутамат е относително незначителна в сравнение с цялостната им дейност. Освен това според предоставената информация през разследвания период тези две дружества са били рентабилни. Поради това мерките, наложени по отношение на мононатриевия глутамат от Индонезия, едва ли биха оказали значително въздействие върху тези дружества.
Нехранителен сектор
(138)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. Мононатриевият глутамат е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период дружеството е закупувало мононатриев глутамат предимно от промишлеността Съюза, но и също така е внасяло мононатриев глутамат от Индонезия и в по-малка степен - от Корея. С продукти, включващи мононатриев глутамат, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба между 5 и 10 % през разследвания период.
(139)
Въз основа на това, макар да не е изключено, че това дружество би могло да бъде неблагоприятно засегнато от налагането на мерки по отношение на Индонезия, наличието на други източници на доставки и рентабилността на неговата дейност, свързана с мононатриевия глутамат, показват, че евентуалното въздействие на мерките за това дружество би било ограничено.
(140)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (10), мононатриевият глутамат вероятно ще бъде използван във все по-големи количества на мястото на фосфатите и другите фосфорни съединения при производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар.
(141)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Следователно индонезийският внос следва да продължи да бъде доставян на пазара на Съюза, но на лоялни цени. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на доставки, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(142)
Във всеки случай, с оглед на констатациите от разследването, дори и целият обем на необходимия на въпросното дружество мононатриев глутамат да трябваше да бъде внасян от Индонезия, рентабилността на дейността на дружеството, включваща мононатриев глутамат, би останала положителна. Този най-лош сценарий не отчита възможността част от митото да бъде, поне отчасти, прехвърлена на крайните клиенти.
6.5. Интерес на доставчиците
(143)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Следователно неналагането на мерки не би повлияло на състоянието на доставчиците.
6.6. Други аргументи
(144)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение на пазара на Съюза и изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индонезия ще подсили тази позиция, което не е в интерес на Съюза.
(145)
Разследването ясно показа, че единственият производител от Съюза не е бил в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза, като е загубил пазарен дял в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(146)
Някои заинтересовани страни също така твърдяха, че няма алтернатива на вноса от Индонезия, тъй като цените на вноса от други държави извън ЕС са прекалено високи.
(147)
Следва да припомним, че през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен. Вносът от държави извън ЕС също е страдал от ценовия натиск от страна на дъмпинговия внос от Индонезия и е загубил значителен обем на продажбите и пазарните дялове в полза на вноса от Индонезия. Налагането на мита върху вноса на мононатриев глутамат от Индонезия следва да даде възможност на други държави извън ЕС като Бразилия, Корея и Виетнам да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Що се отнася до цените, целта на антидъмпинговите мерки следва да бъде установяването на равни условия на конкуренция в Съюза, като по този начин се позволи осъществяването на вноса в Съюза на лоялни цени. Разследването показа, че не се очаква налагането на мита да окаже значително въздействие върху състоянието на промишлеността надолу по веригата. Твърдението, че не съществуват алтернативни източници на доставка бе отхвърлено.
6.7. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
Въз основа на гореизложеното Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на временни мерки върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (Марж на вредата)
(150)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(151)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на дъмпингов внос. Тъй като Комисията установи, че дъмпинговият внос е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период, маржът на печалбата бе установен въз основа на първите две години от този период, при отсъствието на дъмпингов внос. Комисията счете за уместно да използва среднопретегления марж на печалбата, определен в съображение 89. Установеният размер на маржа на печалбата бе между 5 и 15 %. По-точна стойност за маржа на печалбата не може да бъде разкрита поради съображения за поверителност. На тази основа Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като добави така изчисления марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в Индонезия, установена с цел изчисляване подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Маржовете на вредата, изчислени съответно при печалби от 5 и 15 %, са изложени в таблицата в съображение 154.
(152)
Както бе посочено в съображение 64 по-горе, един производител износител заяви, че степента на чистота на мононатриевия глутамат, внасян в Съюза, и на този, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, вероятно е различна и поради това следва да бъде направена съответна корекция. Поради изложените в същото съображение причини не беше оправдано да се прави корекция и твърдението беше отхвърлено.
7.2. Временни мерки
(153)
Върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(154)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
(%)
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(156)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект или създаване на нов производствен или търговски субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (11). Искането трябва да съдържа цялата информация, която е от значение, включително: промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на вътрешния пазар и за износ, във връзка, например, с промяната в наименованието или в структурите за производство и продажба. Комисията ще актуализира списъка на дружествата с индивидуални антидъмпингови мита, ако това е оправдано.
(157)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за „всички други дружества“.
(158)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(159)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ в рамките на определен срок.
(160)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за посочените в параграф 2 дружества, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. В срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2014 година.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 904/2014
tal-20 ta' Awwissu 2014
li jimponi dazju antidumping provviżorju fuq importazzjonijiet ta' glutamat tal-monosodju li joriġina mill-Indoneżja
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara konsultazzjonijiet mal-Istati Membri, billi:
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Bidu
(1)
Fid-29 ta' Novembru 2013, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) fetħet investigazzjoni antidumping fir-rigward ta' importazzjonijiet fl-Unjoni ta' glutamat tal-monosodju li joriġina mill-Indoneżja (“il-pajjiż ikkonċernat”). Hija ppubblikat avviż ta' bidu f'il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“in-Notifika ta' Bidu”).
(2)
Fl-istess data, il-Kummissjoni ħabbret il-bidu ta' rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 (“ir-Regolament bażiku”) rigward il-miżuri antidumping definittivi fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet tal-glutamat tal-monosodju li joriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“iċ-Ċina”), permezz ta' avviż ippubblikat f'il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3).
(3)
Il-Kummissjoni bdiet l-investigazzjoni wara lment ippreżentat fis-16 ta' Ottubru 2013 minn Ajinomoto Foods Europe S.A.S. (“il-kwerelant”) l-uniku produttur tal-Unjoni tal-glutamat tal-monosodju, li għalhekk jirrappreżenta 100 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' glutamat tal-monosodju. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta' dumping u tad-dannu materjali li jirriżulta minnu, li kienet ikkunsidrata biżżejjed sabiex ikun iġġustifikat il-ftuħ ta' investigazzjoni.
1.2. Partijiet interessati
(4)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet kollha interessati biex jikkuntattjawha sabiex jipparteċipaw fl-investigazzjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-kwerelant, lill-produtturi esportaturi magħrufa u l-awtoritajiet Indoneżjani, lill-importaturi magħrufa, lill-fornituri, lill-utenti u lill-operaturi tas-suq li kien magħruf li huma kkonċernati dwar il-bidu tal-investigazzjoni u stednithom biex jipparteċipaw.
(5)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jikkummentaw dwar il-bidu tal-investigazzjoni u li jitolbu seduta mal-Kummissjoni u/jew l-Uffiċjal tas-Seduta tad-Direttorat Ġenerali (“DĠ”) għall-Kummerċ.
(6)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta fil-limitu ta' żmien stabbilit fin-Notifika ta' Bidu. Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(a) Kampjunar
(7)
Minħabba n-numru kbir ta' produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, u l-importaturi mhux relatati involuti fl-investigazzjoni u sabiex l-investigazzjoni titlesta fil-limiti taż-żmien statutorji, fin-Notifika ta' Bidu l-Kummissjoni ħabbret li kienet iddeċidiet li tillimita għal numru raġonevoli l-produtturi esportaturi u l-importaturi mhux relatati li jkunu investigati billi tagħżel kampjun skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku (dan il-proċess jissejjaħ ukoll “kampjunar”).
(1) Kampjunar tal-importaturi mhux relatati
(8)
Biex tiddeċiedi jekk it-teħid ta' kampjuni huwiex meħtieġ, u jekk ikun il-każ, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni talbet lill-importaturi kollha mhux relatati biex jidentifikaw ruħhom u biex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu.
(9)
Erbatax-il importatur mhux relatat ippreżentaw l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. B'konformità mal-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' tlieta fuq il-bażi tal-akbar volum ta' importazzjonijiet fl-Unjoni u l-pożizzjoni ġeografika tagħhom fl-Unjoni. B'konformità mal-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, l-importaturi kollha magħrufa kkonċernati ġew ikkonsultati dwar l-għażla tal-kampjun. Ma saru l-ebda kummenti.
(10)
Sussegwentement, wieħed biss mit-tliet kumpaniji magħżula fil-kampjun ikkoopera billi wieġeb il-kwestjonarju.
(2) Kampjunar ta' produtturi esportaturi fl-Indoneżja
(11)
Biex tiddeċiedi jekk it-teħid ta' kampjuni kienx meħtieġ, u jekk ikun il-każ, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni talbet lill-produtturi esportaturi kollha fl-Indoneżja biex jidentifikaw ruħhom lill-Kummissjoni u biex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu.
(12)
Erba' produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat ipprovdew it-tagħrif mitlub u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Fid-dawl tan-numru baxx ta' produtturi esporataturi l-Kummissjoni ddeċidiet li l-kampjunar ma kienx neċessarju.
(b) Tweġibiet għall-kwestjonarju u kooperazzjoni
(13)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-uniku produttur tal-Unjoni, lill-erba' produtturi esportaturi fil-kampjun, lit-tliet importaturi mhux relatati fil-kampjun u lil 33 utent identifikati fl-Unjoni.
(14)
It-tweġibiet għall-kwestjonarju waslu mingħand l-uniku produttur tal-Unjoni, minn wieħed mit-tliet importaturi mhux relatati fil-kampjun, mingħand operatur tas-suq wieħed, mingħand tlieta minn erba' produtturi esportaturi magħrufa u minn ħames utenti.
(15)
L-investigazzjoni wriet li l-produttur esportatur fil-kampjun li ma kkooperax kien relatat ma' produttur esportatur ieħor fil-kampjun li kkoopera wieġeb il-kwestjonarju.
(16)
Il-produttur esportatur li kkoopera msemmi fil-premessa 15 iddikjara li din ma għandhiex titqies li hi relatata mal-produttur esportatur li ma kkooperax, peress li l-ebda waħda mill-kumpaniji ma kellha xi influwenza fuq id-deċiżjonijiet li tieħu l-oħra. Barra minn hekk, il-produttur esportatur li kkoopera sostna li huwa ma setax iġiegħel lil dak li ma kkooperax jirrispondi l-kwestjonarju. L-investigazzjoni żvelat li ż-żewġ kumpaniji kienu proprjetà tal-istess azzjonisti. Għalhekk, dawn kienu kkunsidrati bħala relatati skont it-tifsira tal-Artikolu 143(1)(d) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 (4) dwar l-implimentazzjoni tal-Kodiċi Doganali Komunitarju (“il-Kodiċi Doganali”).
(17)
It-tielet produttur esportatur li kkoopera ddikjara li kien hemm produttur ieħor tal-prodott ikkonċernat fl-Indoneżja, li kien parti mill-Grupp imsemmi fil-premessa 16 iżda li ma identifikax ruħu. Minkejja li tali produttur verament jeżisti, l-investigazzjoni ma sabet l-ebda evidenza abbażi ta' dejta mill-Eurostat u sorsi oħra disponibbli li dan il-produttur esporta lejn l-Unjoni waqt il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Għalhekk, din il-kumpanija ma kinitx mitlubatidentifika ruħha jew tipprovdi l-informazzjoni mitluba fil-kwestjonarji maħsuba għall-produtturi esportaturi. Barra minn hekk, kif deskritt fil-premessa 48, għall-produtturi kollha fil-pajjiż ikkonċernat li ma kkooperawx kienet stabbilita rata ta' dazju residwu. Dan id-dazju residwu huwa bbażat fuq l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku u huwa applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(c) Iż-żjarat ta' verifika
(18)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset neċessarja għall-iskop ta' stabbiliment provviżorju tad-dumping, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni.
(19)
Iż-żjarat ta' verifika skont l-Artikolu 16 tar-Regolament bażiku saru fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
Produtturi tal-Unjoni
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Franza
Importaturi
-
Falken Trade, Olsztyn, il-Polonja
Utenti
-
AkzoNobel, Amersfoort, il-Pajjiżi l-Baxxi
-
Unilever, Rotterdam, il-Pajjiżi l-Baxxi
Produtturi esportaturi fl-Indoneżja
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, l-Indoneżja
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, l-Indoneżja
Importaturi relatati fl-Unjoni
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, il-Ġermanja
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, il-Pajjiżi l-Baxxi
Operatur tas-suq relatat f'Ħong Kong
-
CJ China Limited, Ħong Kong
1.3. Perjodu ta' investigazzjoni u perjodu taħt kunsiderazzjoni
(20)
L-investigazzjoni tad-dumping u l-ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta' Ottubru 2012 sat-30 ta' Settembru 2013 (il-perjodu ta' investigazzjoni). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta' April 2010 sa tmiem il-perjodu ta' investigazzjoni (“il-perjodu taħt kunsiderazzjoni”) (5).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(21)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-glutamat tal-monosodju (“MSG”) li joriġina mill-Indoneżja, li attwalment jaqa' fil-kodiċi NM ex 2922 42 00 (“il-prodott ikkonċernat”). Il-MSG huwa addittiv tal-ikel u jintuża prinċipalment biex itejjeb it-togħma tas-sopop, tal-brodijiet, tal-platti bil-ħut u bil-laħam, taħlitiet ta' ħwawar u ta' ikel lest biex jittiekel. Huwa ppreżentat f'forma ta' kristalli bojod, mingħajr riħa ta' diversi daqsijiet. Il-MSG huwa wkoll użat fl-industrija kimika għal applikazzjonijiet mhux tal-ikel bħal deterġenti.
(22)
Huwa prinċipalment magħmul permezz ta' fermentazzjoni ta' diversi sorsi taz-zokkor (lamtu tal-qamħirrum, lamtu tat-tapjoka, xiropp taz-zokkor, melassa tal-kannamieli u melassa tal-pitravi taz-zokkor).
2.2. Prodott simili
(23)
L-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat, il-prodott manifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku fl-Indoneżja, u l-prodott manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi, u huma wkoll l-istess fl-użi tagħhom.
(24)
Parti interessata waħda ddikjarat li kien hemm differenza sinifikanti fil-kwalità bejn il-MSG prodott fl-Indoneżja u l-MSG prodott fl-Unjoni. Intqal li minħabba din id-differenza fil-kwalità l-MSG prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u l-MSG importat mill-Indoneżja ma kinux interkambjabbli u għalhekk m'għandhomx jiġu kkunsidrati li huma simili. Din it-talba baqgħet mhux sostanzjata u tmur kontra l-konklużjoinjiet tal-investigazzjoni, li żvelat li ma kien l-ebda differenza fil-kwalità bejn l-MSG prodott fl-Indoneżja u l-MSG prodott fl-Unjoni. Fil-fatt, diversi utenti kienu jixtru l-MSG kemm mill-industrija tal-Unjoni kif ukoll min dik Indoneżjana u jużawh fl-istess applikazzjonijiet jew applikzzjonijiet simili. Għaldaqstant, din it-talba kienet miċħuda.
(25)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, il-prodott ikkonċernat, il-prodott manifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku fl-Indoneżja, u l-prodott manifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni huma għalhekk f'dan l-istadju kkunsidrati bħala prodotti simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. ID-DUMPING
3.1. Valur normali
(26)
Il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-volum totali ta' bejgħ domestiku ta' kull produttur esportatur li kkoopera kienx rappreżentattiv, skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku hu kkunsidrat rappreżentattiv jekk il-volum tal-bejgħ domestiku totali tal-prodott simili lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku għal kull produttur esportatur jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Abbażi ta' dan, il-bejgħ totali minn kull produttur esportatur tal-prodott simili fuq is-suq domestiku li kkopera kien rappreżentattiv.
(27)
Sussegwentament, il-Kummissjoni identifikat it-tipi ta' prodotti li kienu identiċi jew komparabbli mat-tipi ta' prodotti mibjugħin għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(28)
Il-Kummissjoni mbagħad eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta' kull produttur esportatur li kkoopera fis-suq domestiku tiegħu għal kull tip ta' prodott li huwa identiku jew komparabbli ma' tip ta' prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni kienx rappreżentattiv, skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta' tip ta' prodott huwa rappreżentattiv, jekk il-volum totali ta' bejgħ domestiku ta' dan it-tip ta' prodott lil konsumaturi indipendenti matul il-perjodu ta' investigazzjoni jirrappreżenta mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni tat-tip ta' prodott identiku jew komparabbli. Il-Kummissjoni stabbiliet li l-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fl-Indoneżja sar fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq Indoneżjan meta mqabbel mal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni mill-istess produtturi esportaturi.
(29)
Il-Kummissjoni mbagħad eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta' kull produttur esportatur jistax ikun ikkunsidrat bħala mibjugħ fl-andament ordinarju ta' kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ profittabbli lil konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip tal-prodott matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
(30)
Il-valur normali huwa bbażat fuq il-prezz domestiku attwali għal kull tip ta' prodott sew jekk dan il-bejgħ huwa profitabbli u sew jekk mhux, jekk:
(1)
il-volum ta' bejgħ tat-tip ta' prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew ogħla mill-prezz ikkalkolat tal-produzzjoni rrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali ta' bejgħ ta' dan it-tip ta' prodott kif ukoll
(2)
il-prezz tal-bejgħ medju peżat ta' dak it-tip ta' prodott kien daqs jew ogħla mill-kost unitarju tal-produzzjoni.
(31)
F'dan il-każ, il-bejgħ domestiku tal-produtturi esportaturi kollha kien profittabbli u l-prezz tal-bejgħ medju peżat kien ogħla mill-kost ta' produzzjoni tat-tipi kollha tal-prodott. Għaldaqstant, għall-produtturi esportaturi kollha li kkooperaw, il-valur normali kien ikkalkulat bħala l-medja differenzjata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
3.2. Prezz tal-esportazzjoni
(32)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw esportaw lejn l-Unjoni jew direttament lil klijenti indipendenti jew permezz ta' kumpaniji relatati li jinsabu fl-Unjoni u barra minnha.
(33)
Fejn il-produtturi esportaturi esportaw direttament lil klijenti indipendenti, il-prezz tal-esportazzjoni kien stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni li effettivament tħallsu jew li kienu pagabbli skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(34)
Fejn il-produtturi esportaturi esportaw il-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni permezz ta' kumpaniji relatati, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezz li bih il-prodott importat inbiegħ għall-ewwel darba lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. F'dan il-każ, saru aġġustamenti għal profitti li saru (ara l-premessa 35) u l-kostijiet kollha mitluba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, li jinkludu l-ispejjeż tal-bejgħ, dawk ġenerali u amministrattivi (“SĠ&A”).
(35)
F'dan ir-rigward il-marġini tal-qligħ miksub mill-kumpaniji relatati ma setax jintuża minħabba li tqies li mhuwiex affidabbli. Importatur wieħed mhux relatat ikkoopera imma l-profitabbiltà tiegħu kienet kunfidenzjali u ma setgħetx tiġi żvelata lil partijiet terzi oħra. Għalhekk, u fin-nuqqas ta' kwalunkwe informazzjoni oħra, marġini ta' profitt ta' 5 % kien użat għad-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni. Dan il-marġini nstab li kien raġonevoli billi kien ukoll użat fi proċedura preċedenti rigward prodott kimiku ieħor manifatturat minn industrija simili (6).
(36)
Iż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw iddikjaraw li l-prezzijiet ta' esportazzjoni lill-ewwel klijenti mhux relatati kienu normali u li d-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni għandha għalhekk tkun ibbażata fuq il-prezz tal-bejgħ bejn il-produttur esportatur fl-Indoneżja u l-ewwel klijent relatat, iktar milli fuq il-prezz tal-esportazzjoni kostrutt. Huma argumentaw li l-prezzijiet tal-bejgħ tagħhom lill-ewwel klijenti relatat kienu fl-istess livell tal-prezzijiet lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni.
(37)
L-investigazzjoni sabet li minkejja livelli simili tal-prezzijiet, il-prezzijiet ta' trasferiment bejn kumpaniji relatati ma kinux f'livell li jista' jippermetti lill-importaturi relatati jagħmlu profitt raġonevoli fl-Unjoni. Barra minn hekk, ma jistax jiġi eskluż li ċerti kostijiet saru bejn il-kumpaniji relatati u li kien hemm kumpens inkroċat permezz ta' prodotti oħra. Fuq din il-bażi, ġie konkluż li l-prezz ta' trasferiment intern ma kienx jirrifletti l-valur xieraq tas-suq tal-prodott ikkonċernat meta mqabbel mal-bejgħ lil klijenti indipendenti.
(38)
Abbażi ta' dan il-prezz tat-trasferiment bejn kumpaniji relatati ma jistax ikun ikkunsidrat li saru fuq bażi distakkata u t-talbiet rispettivi kienu miċħuda. Il-prezzijiet tal-esportazzjoni taż-żewġ produtturi esportaturi permezz ta' partijiet relatati kienu għalhekk maħdumin skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku kif deskritt hawn fuq fil-premessi 34 u 35.
3.3. Paragun
(39)
Il-Kummissjoni qabblet il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fuq bażi ta' prezz mill-fabbrika.
(40)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta' aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(41)
Għalhekk, saru aġġustamenti fir-rigward ta' imposti fuq l-importazzjoni, skontijiet, trasport, assigurazzjoni, maniġġ u kostijiet ta' tagħbija u dawk anċillari, imballaġġ, kreditu, imposti bankarji u kummissjonijiet fil-każijiet kollha meta murija li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezzijiet.
(42)
Produttur esportatur wieħed esporta l-MSG permezz ta' kumpanija kummerċjali relatata li tinsab barra mill-Unjoni li biegħet ulterjorment il-prodott lil importatur relatat fl-Unjoni li mbagħad biegħ il-prodott lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni. Għal dan il-bejgħ sar aġġustament għaż-żieda mitluba mill-kummerċjant barra l-Unjoni skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku.
(43)
Produttur esportatur wieħed iddikjara aġġustament fuq il-valur normali għall-inċentivi u l-kostijiet promozzjonali skont l-Artikolu 2(10)(k) tar-Regolament bażiku. Madankollu, l-investigazzjoni sabet li dawn il-kostijiet ma kinux direttament marbuta ma' tranżazzjonijiet individwali tal-bejgħ domestiku u għalhekk ma setgħax jintwera li l-komparabbiltà tal-prezzijiet kienet affettwata minn dawn il-kosti. Għaldaqstant, din it-talba kienet miċħuda.
(44)
Żewġ produtturi esportaturi ddikjaraw aġġustament fuq il-valur normali għall-kost tat-trasport skont l-Artikolu 2(10)(e) tar-Regolament bażiku. Il-kalkolu tal-kostijiet tat-trasport domestiku kien jinkludi l-kostijiet mġarrba għall-ġarr tal-oġġetti mill-fabbrika għall-maħżen. Madankollu, dawn il-kostijiet kienu kkunsidrati bħala kostijiet ta' loġistika interna u għalhekk mhux eliġibbli biex jikkwalifikaw bħala konċessjoni għall-valur normali skont l-Artikolu 2(10)(e) tar-Regolament bażiku.
(45)
Parti interessata waħda saħqet li l-MSG mibjugħ fl-Unjoni bħala addittiv tal-ikel jeħtieġ li jissodisfa ċerti limiti minimi (purità ≥ 99 %) kif definit bid- Direttiva tal-Kummissjoni 2008/84/KE (7). Din il-parti interessata sostniet li filwaqt li l-MSG esportat lejn l-Unjoni għandu jissodisfa dawn ir-rekwiżiti, l-ebda tali rekwiżiti ma huma applikabbli fuq il-prodott mibjugħ fis-suq domestiku fl-Indoneżja. Għalhekk aġġustament għall-valur normali għal differenzi f'karatteristiċi fiżiċi u kimiċi skont l-Artikolu 2(10)(a) tar-Regolament bażiku jista' jkun iġġustifikat.
(46)
Madankollu, il-parti interessata kkonċernata ma kkwantifikatx it-talba tagħha peress li ma pprovdiet l-ebda stima raġonevoli tal-valur tas-suq ta' tali differenza allegata f'konformità mal-Artikolu 2(10)(a) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, fil-paragun, il-Kummissjoni setgħet tqis kwalunkwe differenzi potenzjali dwar purità fid-definizzjoni tat-tipi ta' prodott. Għalhekk, it-tipi ta' prodotti identiċi jew simili b'livelli ta' purità ta' dawk esportati lejn is-suq tal-Unjoni fuq naħa waħda u dawk mibjugħa fis-suq domestiku fl-Indoneżja, min-naħa l-oħra, kienu pparagunati ma' xulxin. Konsegwentement, ma kien iġġustifikat l-ebda aġġustament u din it-talba kellha tkun miċħuda.
3.4. Marġini ta' dumping
(47)
Għaż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw, il-Kummissjoni qabblet il-valur normali medju peżat ta' kull tip tal-prodott simili mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tat-tip korrispondenti tat-tip ta' prodott ikkonċernat, skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku.
(48)
Għall-produtturi esportaturi l-oħra kollha fl-Indoneżja, il-Kummissjoni stabbilit il-marġini tad-dumping kien stabbilit fuq il-bażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Għandu jkun innotat li produttur esportatur identifikat wieħed deliberatament ma kkoperax mal-investigazzjoni kif imsemmi hawn fuq fil-premessa 15. Għaldaqstant il-livell ta' kooperazzjoni kien ikkunsidrat baxx. Skont l-Artikolu 18(6), il-Kummissjoni ddeċidiet li tibbaża l-marġini residwu ta' dumping fil-livell tal-ogħla marġini ta' dumping relatat ma' rappreżentant fil-volumi tal-esportazzjoni ta' wieħed mill-produtturi esportaturi li kkooperaw bis-sħiħ u li kienu vverifikati, filwaqt li qieset ukoll fuq bażi medja peżata, il-marġini ta' dumping stabbilit għall-produttur esportatur li kkoopera li kien relatat ma' produttur esportatur li ma kkoperax.
(49)
Abbażi ta' dan, il-marġinijiet ta' dumping provviżorji, espressi bћala perċentwali tal-prezz kost, assigurazzjoni, merkanzija (“CIF”) fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini provviżorju tad-dumping (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Il-kumpaniji l-oħra kollha
28,4
4. DANNU
4.1. Id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tal-produzzjoni tal-Unjoni
(50)
Il-prodott simili kien manifatturat minn produttur tal-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Huwa jikkositwixxi l-'industrija tal-Unjoni' skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(51)
Peress li l-industrija tal-Unjoni hija magħmula minn produttur wieħed biss, iċ-ċifri kollha relatati ma' dejta sensittiva kellhom jiġu indiċjati jew jingħataw f'firxa għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità.
4.2. Konsum tal-Unjoni
(52)
Il-Kummissjoni stabbiliet il-konsum tal-Unjoni billi żiedet il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni mal-importazzjonijiet mill-Indoneżja u pajjiżi terzi oħra, fuq il-bażi tat-tweġibiet tal-Eurostat u tal-kwestjonarju.
(53)
Kien argumentat li l-produttur tal-Unjoni li kkoopera għandu jkun eskluż mill-industrija tal-Unjoni peress li kien marbut ma' produttur esportatur li ma kkoperax fl-Indoneżja u li l-investigazzjoni għandha tintemm. Madankollu, f'dan il-każ, ma hemmx bżonn li jiġi eskluż il-produttur tal-Unjoni li kkoopera mill-industrija tal-Unjoni minkejja r-relazzjoni tiegħu ma' produtturi esportaturi li ma kkoperawx fl-Indoneaja minħabba dan l-uniku produttur tal-Unjoni kkoopera bis-sħiħ mal-Kummissjoni waqt l-investigazzjoni u kien suġġett għal verifika sħiħa. Barra minn hekk, in-nuqqas ta' kooperazzjoni tal-produttur esportatur Indoneżjan ma kellha l-ebda impatt fuq l-affidabbiltà tad-dejta miġbura mill-produttur tal-Unjoni. Għalhekk, l-argument għandu jkun miċħud.
(54)
Il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
Il-konsum tal-Unjoni tal-MSG (tunnellati metriċi)
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Indiċi (SF2010/SF2011 = 100)
100
87
93
98
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarji u Eurostat.
(55)
Il-konsum tal-Unjoni naqas bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, u reġa' żdied xi ftit fis-SF2012/2013 u l-perjodu ta' investigazzjoni. Kumplessivament, tul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni l-konsum naqas bi 2 %. It-tnaqqis fil-konsum bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 huwa dovut l-aktar għal tnaqqis fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, li rriżulta minn tnaqqis fil-produzzjoni matul l-istess perjodu (ara l-premessa 68). L-importazzjonijiet baqgħu f'livelli simili fis-sentejn li huma. Iż-żieda fil-konsum fis-SF2012/2013 hija kważi esklussivament minħabba żieda fl-importazzjoni, minħabba li l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni baqa' ġeneralment fl-istess livell. Fl-aħħar nett, matul il-perjodu ta' investigazzjoni, filwaqt li l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni reġa' naqas, il-volumi tal-importazzjoni żdiedu b'mod konsiderevoli, notevolment mill-Indoneżja (ara l-premessa 57).
4.3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4.3.1. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(56)
Il-Kummissjoni stabbiliet il-volum tal-importazzjonijiet fuq il-bażi tat-tweġibiet tal-Eurostat u tal-kwestjonarju. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet kien stabbilit fuq il-bażi tal-konsum tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessa 52).
(57)
L-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppaw kif ġej:
Tabella 2
Volum ta' Importazzjoni (tunnellati metriċi)
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Il-volum ta' importazzjonijiet mill-Indoneżja (tunnellati metriċi)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indiċi
100
110
212
282
Is-sehem fis-suq
Indiċi
100
126
227
287
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarji u Eurostat.
(58)
Il-volumi tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja kważi ttrippla matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Dawn żdiedu kontinwament u b'mod sinifikanti b'182 % minn 8 638 tunnellata metrika fis-SF2010/2011 għal 24 385 tunnellata metrika fil-perjodu ta' investigazzjoni.
(59)
Is-sehem mis-suq korrispondenti kważi ttrippla matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Dan żdied b'187 %, minkejja tnaqqis kumplessiv fil-konsum (- 2 %).
4.3.2. Prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat u t-twaqqigħ tal-prezz
(60)
Il-Kummissjoni stabbiliet il-prezz tal-importazzjonijiet fuq il-bażi tat-tweġibiet tal-Eurostat u tal-kwestjonarju.
(61)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-Indoneżja żviluppa kif ġej:
Tabella 3
Prezzijiet tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata metrika)
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
L-Indoneżja
1 266
1 279
1 226
1 162
Indiċi
100
101
97
92
Sors: tweġibiet tal-kwestjonarji u Eurostat.
(62)
Il-prezz medju tal-importazzjoni tal-MSG mill-Indoneżja żdied ftit bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, qabel ma naqas fis-SF2012/2013 u saħansitra aktar fil-perjodu ta' investigazzjoni. Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni tal-MSG mill-Indoneżja b'mod ġenerali naqsu b'6 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni.
(63)
Il-Kummissjoni ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-perjodu ta' investigazzjoni billi pparagunat:
-
il-prezzijiet ta' bejgħ medji peżati għal kull tip ta' prodott tal-industrija tal-Unjoni għall-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ta' prezz mill-fabbrika, kif ukoll
-
il-prezzijiet medji peżati korrispondenti għal kull tip ta' prodott importat mill-produtturi Indoneżjani li kkooperaw lejn l-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF, b'aġġustamenti xierqa għad-dazji doganali u għall-kostijiet ta' wara l-importazzjoni.
(64)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa 46 produttur esportatur wieħed stqarr li l-MSG mibjugħ fl-Unjoni bħala addittiv tal-ikel jeħtieġ li jissodisfa ċerti limiti minimi ta' purità rekwiżiti mil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni. Dan il-produttur esportatur allega li tali rekwiżiti ma kienux applikabbli għal prodotti importati mill-Indoneżja u użati fis-settur mhux tal-ikel u li għalhekk aġġustament għal karatteristiċi kimiċi jew fiżiċi jista' jkun meħtieġ jekk dawn il-prodotti jkunu pparagunati mal-prodott mibjugħ fis-suq tal-Unjoni. Madankollu, il-produttur esportatur ikkonċernat ma kkwantifikatx din it-talba. Barra minn hekk, fil-paragun, il-Kummissjoni setgħet tqis kwalunkwe differenzi potenzjali dwar purità fid-definizzjoni tat-tipi ta' prodott. Għalhekk, it-tipi ta' prodotti identiċi jew simili b'livelli ta' purità ta' dawk esportati lejn is-suq tal-Unjoni minn naħa waħda u dawk mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, min-naħa l-oħra, kienu pparagunati ma' xulxin. Konsegwentement, ma kien iġġustifikat l-ebda aġġustament u din it-talba kienet miċħuda.
(65)
Parti interessata waħda ddikjarat li l-effett ta' varjazzjonijiet fil-valuta għandu jitqies meta jiġi kkalkolat it-twaqqigħ tal-prezz għal importazzjonijiet mill-Indoneżja. Tabilħaqq, l-effett probabbli tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fuq il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni huwa essenzjalment eżaminat billi jkun stabbilit it-twaqqigħ tal-prezzijiet, fost oħrajn. Fil-każ preżenti, kienu pparagunati l-prezzijiet tal-esportazzjoni ddampjata u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, il-prezzijiet tal-esportazzjoni użati għall-kalkoli tad-dannu kienu kkonvertiti f'EUR sabiex ikun hemm bażi komparabbli. Konsegwentement, l-użu tar-rati tal-kambju fil-każ inkwistjoni jiżgura biss li d-differenza fil-prezz tkun stabbilita fuq bażi komparabbli. Għaldaqstant, din it-talba kienet miċħuda.
(66)
Il-paragun tal-prezzijiet sar skont it-tip għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta' kummerċ, debitament aġġustati fejn meħtieġ. Ir-riżultat tal-paragun kien espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Dan wera marġini ta' twaqqigħ tal-prezzijiet b'medja peżata bejn 0 % u 5 % mill-importazzjonijiet mill-Indoneżja fis-suq tal-Unjoni.
4.4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.4.1. Rimarki ġenerali
(67)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkonċernat.
4.4.2. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(68)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità żviluppaw matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni kif ġej:
Tabella 4
Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Volum tal-produzzjoni
Indiċi
100
95
107
91
Kapaċità ta' produzzjoni
Indiċi
100
100
100
100
Utilizzazzjoni ta' kapaċità
Indiċi
100
95
107
91
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(69)
Il-produzzjoni varjat matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Filwaqt li naqset bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, hija żdiedet bejn SF2011/2012 u SF2012/2013 u laħqet l-aktar livelli baxxi matul il-perjodu ta' investigazzjoni. L-investigazzjoni wriet li l-fluttwazzjonijiet kienu prinċipalment ikkawżati mix-shutdowns għall-manutenzjoni li l-industrija tal-Unjoni għamlet kull 15-il xahar u minn kundizzjonijiet ħżiena tat-temp matul ix-xitwa tal-2010/2011 li fixklu l-provvista ta' materja prima ewlenija (l-ammonja). Matul il-perjodu ta' investigazzjoni x-shutdown għall-manutenzjoni kien estiż f'tentattiv biex jitbaxxa l-livell għoli tal-inventarji. Kumplessivament, tul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni l-volum ta' produzzjoni naqas b'9 %.
(70)
Il-kapaċità ta' produzzjoni kumplessivament baqgħet stabbli fil-perjodu taħt kunsiderazzjoni.
(71)
B'riżultat tat-tnaqqis fil-volum ta' produzzjoni u l-kapaċità ta' produzzjoni stabbli, l-użu tal-kapaċità żviluppa skont il-volum tal-produzzjoni, jiġifieri l-ewwel naqas fis-SF2011/2012, imbagħad żdied fis-SF2012/13 u reġa' naqas fil-perjodu ta' investigazzjoni. B'kollox, l-użu tal-kapaċità naqas b'9 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, bi qbil mat-tnaqqis fil-volum ta' produzzjoni.
4.4.3. Il-volum ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
(72)
Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni kif ġej:
Tabella 5
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Volum tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni
Indiċi
100
84
85
83
Sehem mis-suq
Indiċi
100
96
91
85
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarji, il-Eurostat.
(73)
Il-volum tal-bejgħ tal-MSG mill-industrija tal-Unjoni naqas bi 17 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Il-volum tal-bejgħ naqas l-aktar bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, filwaqt li fis-snin ta' wara huwa baqa' relattivament stabbli. It-tnaqqis fil-volumi tal-bejgħ, flimkien mat-tnaqqis parallel fil-konsum u ż-żieda fl-importazzjonijiet mill-Indoneżja, wasslu għal tnaqqis fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni b'ammont globali ta' madwar 15 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b'4 % bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, li ħabat ma' żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Indoneżjani fl-istess perjodu. Bejn is-SF2012/2013 u l-perjodu ta' investigazzjoni, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kompla jonqos b'mod regolari, filwaqt li l-volumi ta' importazzjoni u l-ishma tas-suq mill-Indoneżja żdiedu sostanzjalment.
4.4.4. It-tkabbir
(74)
Filwaqt li l-konsum tal-Unjoni naqas bi 2 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 17 % li ssarraf f'telf ta' sehem mis-suq ta' 15 %.
4.4.5. L-impjiegi u l-produttività
(75)
L-impjiegi u l-produttività żviluppaw kif ġej tul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
Tabella 6
L-impjiegi u l-produttività
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Numru ta' impjegati
Indiċi
100
103
107
108
Produttività (unità/impjegat)
Indiċi
100
92
100
85
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(76)
L-impjiegi fl-industrija tal-Unjoni żdiedu b'mod kontinwu u komplessivament bi 8 % fil-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Din iż-żieda hija prinċipalment minħabba l-integrazzjoni ta' dak li qabel kienet kumpanija affiljata fl-2011 u l-espansjoni ta' dipartiment tal-manutenzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(77)
Il-produttività naqset minħabba l-kombinazzjoni ta' żieda fl-impjiegi u tnaqqis fil-produzzjoni kif muri fit-Tabella 4 fil-premessa 68.
4.4.6. Id-daqs tal-marġini ta' dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti
(78)
Il-marġini kollha tad-dumping huma konsiderevolment ogħla mil-livell de minimis. L-impatt tad-daqs tal-marġini attwali ta' dumping fuq l-industrija tal-Unjoni huwa sostanzjali, minħabba l-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat.
(79)
L-industrija tal-Unjoni kienet għadha fi proċess ta' rkupru mill-effetti ta' dumping dannuż fil-passat minn importazzjonijiet tal-istess prodott li joriġina miċ-Ċina. Dawn il-miżuri huma bħalissa suġġetti għal investigazzjoni ta' rieżami parallel li qed isir skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, kif imsemmi fil-premessa 2.
4.4.7. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(80)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lill-klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
Tabella 7
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Prezz medju ta' bejgħ ta' unità fl-Unjoni (EUR/tunnellata metrika)
Indiċi
100
107
101
97
Kost unitarju tal-produzzjoni (EUR/tunnellata metrika)
Indiċi
100
120
124
130
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(81)
Il-prezz tal-bejgħ unitarju medju għal tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqas bi 3 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. L-ewwel żdied b'7 % bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012, imma naqas kontinwament minn dakinhar sal-perjodu ta' investigazzjoni. Iż-żieda fil-prezz bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 tista' titqies bħala konsegwenza taż-żidiet fil-kostijiet matul l-istess perjodu, għalkemm iż-żieda fil-kost kienet akbar miż-żieda fil-prezzijiet. Fl-istess żmien l-importazzjonijiet Indoneżjani żdiedu u eżerċitaw pressjoni sinifikanti fuq il-prezzijiet fuq l-industrija tal-Unjoni. B'konsegwenza, il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni naqsu b'6 % bejn is-SF2011/2012 u s-SF2012/2013 u 4 % oħra bejn is-SF2012/2013 u l-perjodu ta' investigazzjoni.
(82)
Il-kost unitarju tal-produzzjoni żdied matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni bi 30 %. Kien hemm żieda kontinwa mill-bidu tas-SF 2011/2012 li kienet prinċipalment dovuta għal żieda fil-materja prima u l-ispejjeż tax-xogħol. Kif imsemmi hawn fuq, din iż-żieda fil-kost ma setgħatx tkun riflessa b'żieda ekwivalenti fil-prezz minħabba l-pressjoni tal-prezz tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja.
4.4.8. L-ispejjeż tax-xogħol
(83)
L-ispejjeż medji tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
Tabella 8
Spejjeż tax-xogħol medji għal kull impjegat
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Spejjeż tax-xogħol medji għal kull impjegat (EUR)
Indiċi
100
117
125
124
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(84)
L-ispejjeż tax-xogħol medji għal kull impjegat żdiedu b'24 %. Dan jista' jiġi spjegat prinċipalment biż-żieda fl-isforzi tal-industrija tal-Unjoni biex ittejjeb il-prestazzjoni tal-ħaddiema u l-persunal tagħha sabiex ittejjeb kemm jista' jkun il-proċess ta' produzzjoni.
4.4.9. Inventarji
(85)
Il-livelli tal-inventarju tal-produttur tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
Tabella 9
Inventarji
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Inventarju tal-għeluq
Indiċi
100
82
164
143
L-inventarju tal-għeluq bħala perċentwal tal-produzzjoni
Indiċi
100
86
153
156
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(86)
Kumplessivament, l-inventarju tal-għeluq żdied bi 43 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Mis-SF2010/2011 għas-SF 2011/2012 l-inventarji tal-għeluq naqsu wara tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni u żieda fil-volum ta' bejgħ ta' esportazzjoni. Mis-SF2011/2012 għas-SF2012/2013, l-inventarji żdiedu minħabba żieda fil-produzzjoni, filwaqt li l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni baqa' kważi stabbli. Mis-SF2012/2013 sal-perjodu ta' investigazzjoni l-inventarji tal-għeluq naqsu għal darb' oħra l-aktar minħabba deċiżjoni li titnaqqas il-produzzjoni f'tentattiv biex jonqsu l-livelli għoljin ta' inventarju.
(87)
L-inventarji tal-għeluq bħala perċentwal tal-produzzjoni naqsu bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 imma kważi rdoppjaw bejn is-SF2011/2012 u s-SF2012/2013. Dawn komplew żdiedu bejn is-SF2012/2013 u l-perjodu ta' investigazzjoni. Kumplessivament, tul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni huma żdiedu b'56 %. Iż-żieda fis-SF2012/2013 u waqt il-perjodu ta' investigazzjoni għandha titqies fid-dawl ta' volumi dejjem jiżdiedu ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja, filwaqt li l-bejgħ tal-Unjoni baqa' kważi stabbli matul l-istess perjodu.
4.4.10. Il-profittabbiltà, il-fluss ta' flus, l-investiment, ir-redditu fuq l-investimenti u l-kapaċità li jiġi ġġenerat kapital
(88)
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
Tabella 10
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redittu fuq l-investimenti
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tad-dħul tal-bejgħ)
Indiċi
100
30
- 31
- 80
Il-fluss tal-flus (EUR)
Indiċi
100
39
- 48
- 19
Investimenti (EUR)
Indiċi
100
182
143
197
Redditu fuq l-investimenti
Indiċi
100
14
- 61
- 110
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(89)
Il-Kummisjjoni stabbiliet il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni billi l-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta' dak il-bejgħ. Fis-SF2010/2011 u s-SF2011/2012 il-profittabbiltà naqset b'mod sinifikanti, iżda xorta baqgħet pożittiva. Mis-SF2012/2013 il-profittabilità saret negattiva. Hija naqset saħansitra aktar fil-perjodu ta' investigazzjoni. Il-konsum ġenerali tal-Unjoni naqas b'180 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Dan l-iżvilupp kien prinċipalment minħabba l-pressjoni tal-prezz tal-importazzjonijiet Indoneżjani li daħlu fl-Unjoni bi prezzijiet ta' dumping u ma ppermettewx lill-industrija tal-Unjoni tistabbilixxi l-prezzijiet tagħha skont iż-żieda fil-kost.
(90)
Il-fluss tal-flus nett huwa l-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni li tiffinanzja waħedha l-attività tagħha. Il-fluss tal-flus nett wera l-istess xejra bħall-profittabilità jiġifieri tnaqqis kontinwu matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni b'riżultati negattivi mis-SF2012/2013. Din it-tendenza ġiet enfasizzata fil-perjodu ta' investigazzjoni. Kumplessivament, il-fluss tal-flus nett naqas b'119 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni.
(91)
L-investimenti żdiedu b'97 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Huma jirrappreżentaw prinċipalment investimenti meħtieġa għall-manutenzjoni u l-konformità ma' rekwiżiti ta' sikurezza legali. Filwaqt li l-industrija tal-Unjoni kienet għadha qed tirkupra minn dumping imgħoddi mill-produtturi esportaturi Ċiniżi qabel il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, hija bdiet ittejjeb is-sitwazzjoni tagħha u kienet profittabbli fil-bidu tal-perjodu taħt kunsiderazzjoni sas-SF2011/2012. F'dawn iċ-ċirkostanzi saru għadd ta' investimenti li ma setgħux jibqgħu jiġu posposti u dan jispjega ż-żieda sinifikanti tal-livelli ta' investiment fis-SF2011/2012 u s-snin sussegwenti.
(92)
Ir-redditu fuq l-investimenti huwa l-profitt f'perċentwali tal-valur kontabilistiku nett tal-investimenti. Bħal fil-każ tal-indikaturi finanzjarji l-oħrajn, ir-redditu fuq l-investiment mill-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili kien negattiv mis-SF2012/2013, li jirrifletti t-tendenza negattiva fil-profittabilità. B'mod ġenerali, ir-redditu fuq l-investimenti naqas b'210 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni.
(93)
B'kunsiderazzjoni tal-profittabilità u l-likwidità dejjem nieżla, l-abilità tal-kumpanija li tiġġenera kapital kienet affettwata b'mod negattiv ukoll.
4.4.11. Konklużjoni dwar id-dannu
(94)
Kważi l-indikaturi kollha ewlenin tad-dannu wrew xejra negattiva. B'hekk, il-volum tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità naqas b'madwar 9 % u l-volum tal-bejgħ bi 17 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. F'tentattiv biex jikkumpensaw għat-telf fil-volum ta' bejgħ u fis-sehem mis-suq, il-prezzijiet medji tal-industrija tal-Unjoni naqsu bi 3 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, filwaqt li l-ispejjeż tal-produzzjoni żdiedu b'aktar minn 30 % b'mod parallel. B'konsegwenza l-profittabilità, li kienet pożittiva fil-bidu tal-perjodu taħt kunsiderazzjoni, naqset u saret negattiva fis-SF2012/2013 u kompliet tonqos fil-perjodu ta' investigazzjoni. Setgħu jiġu osservati xejriet negattivi simili għal fluss ta' flus nett kif ukoll għar-redditu fuq l-investimenti.
(95)
L-impjiegi żdiedu bi 8 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Iż-żieda matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni tista' tkun spjegata bl-integrazzjoni ta' dik li qabel kienet kumpanija affiljata fl-2011 u l-espansjoni tad-dipartiment tal-manutenzjoni tal-industrija tal-Unjoni. L-investimenti urew ukoll tendenza pożittiva. Dawn kienu prinċipalment marbuta ma' miżuri ta' prevenzjoni u r-rekwiżiti ta' sigurtà, iżda mhux ma' xi żieda fil-kapaċità. Dawn ix-xejriet pożittivi ma jipprekludux l-eżistenza ta' dannu.
(96)
Fuq il-bażi ta' dak li ntqal aktar 'il fuq, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
5. KAWŻALITÀ
(97)
Skont l-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiż ikkonċernat ikkawżawx dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. Skont l-Artikolu 3(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk fatturi magħrufa oħrajn setgħux fl-istess ħin iddanneġġaw lill-industrija tal-Unjoni. Il-Kummissjoni żgurat li kwalunkwe dannu possibbli kkawżat minn fatturi oħra għajr l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiż ikkonċernat ma kienx attribwit lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Dawn il-fatturi huma:
(a)
L-effett ta' importazzjonijiet miċ-Ċina
(b)
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(c)
Żvilupp tal-konsum tal-Unjoni
(d)
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(e)
Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(f)
Il-kriżi finanzjarja
(g)
Investiment u rekwiżiti ta' sikurezza regolatorja tal-UE
(h)
Il-kost tal-materja prima u kosti oħra
5.1. Effetti tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping
(98)
Sabiex tistabbilixxi l-eżistenza ta' rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet tal-MSG li joriġinaw mill-Indoneżja li huma l-oġġett ta' dumping u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni, il-Kummissjoni analizzat l-volum u l-livelli tal-prezz tal-importazzjonijiet taħt investigazzjoni u l-limitu sa fejn dawn ikkontribwew għad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(99)
L-investigazzjoni wriet li matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, il-volum ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja żdiedu b'182 %, li wassal għal żieda fis-sehem mis-suq ta' madwar 187 % fl-istess perjodu. Dan ħabat ma' telf fil-volum tal-bejgħ ta' 17 % u telf ta' sehem mis-suq ta' 15 % mill-industrija tal-Unjoni. Dan wassal ukoll għal telf ta' 71 % fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet totali minn pajjiżi terzi oħra.
(100)
Fl-istess ħin, il-prezzijiet tal-importazzjoni Indoneżjana naqsu bi 8 %. Importazzjonijiet mill-Indoneżja eżerċitaw pressjoni fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni b'tali mod li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tgħolli l-prezzijiet tagħha b'konformità maż-żieda fil-kost, iżda, għall-kuntrarju kellha tnaqqas il-prezzijiet tagħha matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Dan wassal għal tnaqqis sinifikanti fil-profittabilità, li nbidlet f'telf mis-SF2012/2013 'il quddiem, li kien enfasizzat matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
(101)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li f'dan l-istadju l-istat tal-industrija tal-Unjoni ħabat maż-żieda sostanzjali fl-importazzjonijiet bi prezzijiet dumped li joriġinaw fl-Indoneżja u li l-importazzjonijiet mill-Indoneżja kellhom rwol determinanti fid-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
5.2. Effetti ta' fatturi oħra
5.2.1. Effetti tal-importazzjonijiet miċ-Ċina
(102)
L-importazzjonijiet miċ-Ċina bħalissa huma soġġetti għal dazji ta' antidumping. Il-volumi tal-importazzjoni żdiedu b'65 %, b'żieda korrispondenti ta' 68 % fis-sehem mis-suq matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Madankollu, kemm il-volumi u kif ukoll is-sehem mis-suq baqgħu f'livelli baxxi matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Il-prezzijiet Ċiniżi naqsu b'mod sinifikanti b'20 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Meta jitqiesu d-dazji tal-antidumping fis-seħħ, huma ma waqqgħux il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(103)
Taħt dawn il-kundizzjonijiet, l-importazzjonijiet miċ-Ċina ma jistgħux jitqiesu li kkontribwew għald-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
Tabella 11
Importazzjonijiet miċ-Ċina
Pajjiż
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Iċ-Ċina
Volum (tunnellati metriċi)
1 518
758
1 923
2 509
Indiċi
100
50
127
165
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
57
136
168
Prezz medju (EUR/tunnellata metrika) (*)
1 234
1 199
1 143
992
Indiċi
100
97
93
80
Sors: Eurostat u r-risposti tal-kwestjonarji.
5.2.2. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(104)
Il-volum ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn żviluppa matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni kif ġej:
Tabella 12
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
Pajjiż
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Il-Brażil
Volum (tunnellati metriċi)
2 321
969
1 070
889
Indiċi
100
42
46
38
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
48
49
39
Prezz medju (EUR/tunnellata metrika)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indiċi
100
107
115
112
Repubblika tal-Korea
Volum (tunnellati metriċi)
1 248
2 157
923
802
Indiċi
100
173
74
64
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
198
79
65
Prezz medju (EUR/tunnellata metrika)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indiċi
100
105
105
104
Il-Vjetnam
Volum (tunnellati metriċi)
5 707
6 042
1 820
769
Indiċi
100
106
32
13
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
121
34
14
Prezz medju (EUR/tunnellata metrika)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indiċi
100
101
106
103
Pajjiżi terzi oħra
Volum (tunnellati metriċi)
993
681
478
434
Indiċi
100
69
48
44
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
79
52
45
Prezz medju (EUR/tunnellata metrika)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indiċi
100
108
128
126
Total ta' pajjiżi terzi oħra
Volum (tunnellati metriċi)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indiċi
100
96
42
28
Indiċi tas-sehem mis-suq
100
110
45
29
Prezz medju (EUR/tunnellata metrika)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indiċi
100
102
111
110
Sors: Tweġibiet tal-kwestjonarji u Eurostat
(105)
Il-volumi ta' importazzjoni minn pajjiżi terzi oħra b'mod ġenerali naqsu minn 10 268 tunnellata metrika fis-SF2010/2011 għal 2 894 tunnellata metrika fil-perjodu ta' investigazzjoni, jiġifieri bi 72 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Is-sehem mis-suq korrispondenti naqas b'71 % fl-istess perjodu. Fil-perjodu ta' investigazzjoni, is-sehem mis-suq ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra rrappreżenta biss madwar kwart tal-livell tiegħu fis-SF2010/2011. Kumplessivament, tul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni l-prezzijiet tal-importazzjonijiet minn pajjżi terzi żdiedu b'10 %.
(106)
Parti interessata qalet li l-importazzjonijiet totali inklużi dawk mill-Indoneżja baqgħu stabbli matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni.
(107)
Din l-allegazzjoni kienet f'kontradizzjoni mal-istatistika disponibbli li fuqha huma bbażati l-konklużjonijiet tal-investigazzjoni kif jidher fit-Tabella 13 hawn taħt. Fil-fatt, l-importazzjonijiet totali fl-Unjoni żdiedu b'46 % matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. It-talba kienet għalhekk miċħuda.
It-Tabella 13
Importazzjonijiet totali
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
Importazzjonijiet totali
Volum (tunnellati metriċi)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indiċi
100
98
120
146
Sors: Tweġibiet tal-kwestjonarji u Eurostat.
(108)
Fuq il-bażi ta' dak li ntqal aktar 'il fuq, kien provviżorjament konkluż li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn ma kisrux ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja u d-dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni.
5.2.3. Żvilupp tal-konsum tal-Unjoni
(109)
Il-konsum tal-Unjoni wera tnaqqis żgħir ta' 2 % biss matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni li ma jistax jispjega t-tnaqqis ta' 17 % fil-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u t-tnaqqis fis-sehem mis-suq ta' 15 %. B'hekk, ġie provviżorjament konkluż li l-iżvilupp tal-konsum ma kkontribwiex għad-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
5.2.4. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(110)
Il-volum tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni żviluppa kif ġej matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni:
It-Tabella 14
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
SF2010/2011
SF2011/2012
SF2012/2013
IP
l-indiċi tal-volum tal-esportazzjoni
100
249
234
222
Indiċi tal-prezz medju unitarju
100
107
101
95
Sors: tweġiba għall-kwestjonarju.
(111)
Il-volum ta' esportazzjonijiet magħmula mill-industrija tal-Unjoni żdiedu fis-SF2011/2012 u mbagħad naqsu kemmxejn fis-snin ta' wara sal-perjodu ta' investigazzjoni. Dan kważi rdoppja matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Il-prezzijiet ta' esportazzjonijiet naqsu bi ftit (b'5 %) fl-istess żmien. Iż-żieda fil-bejgħ għall-esportazzjoni parzjalment ikkumpensat għat-telf ta' volum ta' bejgħ u tas-sehem mis-suq fl-Unjoni. Fil-fatt, f'sitwazzjoni kkaratterizzata minn pressjoni qawwija fuq il-prezzijiet eżerċitata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, li kieku l-bejgħ tal-esportazzjonijiet ma żdiedx, it-telf tal-ekonomiji ta' skala u l-impatt fuq il-kost unitarju tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kien ikun saħansitra ogħla. Għalhekk, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma setax kellha impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni dannuża.
(112)
Xi partijiet interessati sostnew li t-tnaqqis ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni huwa l-konsegwenza tal-bejgħ tagħha għall-esportazzjoni tal-MSG lil kumpanija tal-ipproċessar tal-ikel relatata reċentement akkwistata fit-Turkija. Din it-talba ma kinitx sostanzjata. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni akkwistat l-kumpanija tal-ipproċessar tal-ikel biss wara l-perjodu ta' investigazzjoni. Dan ma setax ikollu xi impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Fuq din il-bażi ġie konkluż li bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lill-kumpanija relatata tagħha fit-Turkija ma kissirx ir-rabta kawżali.
5.2.5. Ineffiċjenzi allegati fl-industrija tal-Unjoni
(113)
Parti interessata minnhom iddikjarat li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-ineffiċjenzi inerenti fil-proċess ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, din il-parti interessata ma tirreferi għall-ebda ineffiċjenza speċifika u l-allegazzjoni tagħha baqgħet mhux issostanzjata. L-investigazzjoni lanqas ma żvelat xi ineffiċjenza potenzjali tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, din it-talba kienet miċħuda. Fuq din il-bażi ġie konkluż li l-ineffiċjenzi allegati tal-industrija tal-Unjoni ma kissrux ir-rabta kawżali.
5.2.6. Il-kriżi finanzjarja
(114)
Parti waħda allegat li l-kriżi finanzjarja hija l-kawża tad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, is-suq tal-Unjoni għall-MSG ma kienx volatili u kien affettwat biss marġinalment mill-kriżi finanzjarja globali. Li kieku dan ma kienx il-każ, u li kieku t-telf tal-industrija tal-Unjoni kien verament ikkawżat mill-kriżi finanzjarja globali, l-istess kellu jkun għall-kompetituri l-oħra kollha fis-suq tal-MSG. Kif jidher, produtturi Indoneżjani tal-MSG kienu kapaċi jżidu l-volumi tal-bejgħ tagħhom fis-suq tal-Unjoni, minkejja l-kriżi finanzjarja globali. Għaldaqstant, ma hemm l-ebda raġuni sabiex wieħed jassumi li l-industrija tal-Unjoni kellha tkun aktar severament affetwata mill-kriżi finanzjarja globali mill-kontropartijiet Asjatiċi tagħha. Għaldaqstant, l-argument għandu jkun miċħud. Fuq din il-bażi ġie konkluż li l-effetti tal-kriżi finanzjarja ma kissrux ir-rabta kawżali.
5.2.7. Investimenti u rekwiżiti ta' sikurezza regolatorja tal-UE
(115)
Parti interessata waħda ddikjarat li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat minn investimenti sinifikanti meħtieġa biex jikkonformaw mar-Regolamenti tas-sikurezza applikabbli fl-Unjoni.
(116)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li investimenti relatati ma' rekwiżiti ta' sikurezza tal-UE baqgħu baxxi meta mqabbla ma' investimenti oħra matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Parti sinifikanti tal-investimenti magħmula mill-industrija tal-Unjoni kienu investimenti ta' manutenzjoni preventiva. Żieda kbira fl-investimenti seħħet bejn is-SF2010/2011 u s-SF2011/2012. Din iż-żieda hija spjegata mill-fatt li l-industrija tal-Unjoni, li għadha qed tirkupra minn dumping fl-imgħoddi minn importazzjonijiet Ċiniżi, kellha tipposponi investimenti destinati għal perjodi ta' manutenzjoni preventiva sa wara l-perjodi ta' telf. Meta d-dazji fuq l-importazzjonijiet Ċiniżi bdew jipproduċi effetti fis-suq, l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tagħmel profitti mill-ġdid u setgħet tirritorna għal livelli normali ta' investiment. F'dawn il-perjodi l-investimenti baqgħu f'livell simili u komplew ikopru prinċipalment il-manutenzjoni. Ma sar ebda investiment biex tiżdied il-kapaċità, li baqgħet stabbli matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Fuq din il-bażi ġie konkluż li l-investimenti tal-industrija tal-Unjoni ma kissrux ir-rabta kawżali.
5.2.8. Il-kosti tal-materja prima u kosti oħra
(117)
Bosta partijiet interessati ddikjaraw li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat minn żieda sinifikanti fil-prezz tal-materja prima ewlenija, jiġifieri z-zokkor industrijali, l-ammonja, is-soda kawstika u l-aċidu sulforiku.
Zokkor industrijali
(118)
Iz-zokkor industrijali huwa wieħed mill-fatturi ewlenin tal-kost fl-ispejjeż totali tal-produzzjoni għall-industrija tal-Unjoni. Fil-fatt, kif deskritt fil-premessa 81, il-kost unitarju tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdied matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni, inkluż il-kost taz-zokkor industrijali. Skont statistika (8) pubblikament disponibbli l-prezz medju għaz-zokkor industrijali fl-Unjoni, filwaqt li żdied xi ftit mis-SF2010/2011 sa nofs l-2012, baqa' taħt il-prezz tas-suq dinji. Sussegwentement, kemm il-prezz taz-zokkor industrijali fl-Unjoni u l-prezz tas-suq dinji taz-zokkor industrijali naqsu u stabilizzaw f'livell simili. Għalhekk, l-argument li jgħid li ż-żieda fil-prezzijiet taz-zokkor kienet kawża tad-dannu huwa infondat u għandu jiġi miċħud.
Sustanzi kimiċi
(119)
Il-kost tal-ammonja, is-soda kawstika u l-aċidu sulforiku għall-industrija tal-Unjoni żdied matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni skont il-prezz internazzjonali ta' dawn il-prodotti. Din iż-żieda fil-prezz għalhekk ma kinitx limitata għall-industrija tal-Unjoni, iżda affettwat ukoll operaturi f'pajjiżi terzi. Għal dawn ir-raġunijiet, iż-żieda fil-prezzijiet tal-ammonja, is-soda kawstika u l-aċidu sulforiku ma tistax tiġi kkunsidrata li fiha nnifisha kienet kawża għad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
Oħrajn
(120)
Parti interessata oħra ddikjarat li l-kosti ogħla tal-enerġija, kosti ogħla tax-xogħol u kostijeit ogħla tal-imballaġġ ikkawżaw id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Filwaqt li l-investigazzjoni wriet li dawn il-fatturi tal-kost tabilħaqq żdiedu matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni (ara l-premessi 81 u 83), il-Kummissjoni stabbiliet ukoll li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tirrifletti, imqar parzjalment, din iż-żieda fil-kost fil-prezzijiet tal-bejgħ tagħha minħabba l-pressjoni tal-prezz eżerċitata minn importazzjonijiet mill-Indoneżja. Iż-żieda fil-kost ta' dawn il-fatturi ma setgħetx titqies bħala l-kawża tad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
5.3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(121)
L-analiżi hawn fuq turi żieda sostanzjali fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping li joriġinaw fl-Indoneżja bejn is-SF2010/2011 u l-perjodu ta' investigazzjoni u tnaqqis tal-prezzijiet ta' importazzjoni matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni.
(122)
Din iż-żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi mill-Indoneżja kkoinċidiet ma' tnaqqis sinifikanti fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni u, flimkien mal-pressjoni 'l isfel fuq il-prezzijiet, skattat telf sostanzjali mill-industrija tal-Unjoni.
(123)
Min-naħa l-oħra, l-eżaminazzjoni ta' fatturi oħra li setgħu għamlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni wriet li l-ebda wieħed minn dawn ma seta' ħalla impatt negattiv sinifikanti.
(124)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet f'dan l-istadju li d-dannu materjali għall-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat minn importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiż ikkonċernat u l-fatturi l-oħra ma kissrux ir-rabta kawżali.
(125)
Il-Kummissjoni ddistingwiet u sseparat l-effetti tal-fatturi magħrufa kollha dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping. L-effett tal-importazzjonijiet miċ-Ċina u minn pajjiżi terzi oħra, tal-iżvilupp tal-konsum, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, tal-allegati ineffiċjenzi tal-industrija tal-Unjoni, tal-kriżi finanzjarja, tal-investimenti u tar-rekwiżiti ta' sikurezza u dawk regolatorji tal-UE u tal-kost tal-materja prima u kosti oħra fuq l-iżviluppi negattivi tal-industrija tal-Unjoni kien limitat.
6. INTERESS TAL-UNJONI
6.1. Kumment preliminari
(126)
B'konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni dwar dumping dannuż, huwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f'dan il-każ. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjoni tal-interessi kollha involuti, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, l-operaturi tas-suq, l-importaturi, l-utenti u l-fornituri tal-materja prima tal-Unjoni.
6.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(127)
L-investigazzjoni stabbiliet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali kkawżat mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja. Kważi l-indikaturi kollha tad-dannu wrew xejriet negattivi, b'mod partikolari l-volum ta' produzzjoni, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq u l-profittabbiltà ddeterjoraw matul il-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Ix-xejra 'l isfel ġiet stabbilita wkoll għal indikaturi oħra relatati mal-prestazzjoni finanzjarja bħalma huma l-fluss tal-flus u r-redditu fuq l-investimenti. Matul l-istess perjodu, l-inventarji żdiedu.
(128)
Wara l-impożizzjoni ta' miżuri, huwa mistenni li l-prezzijiet tal-importazzjoni se jiżdiedu u l-industrija tal-Unjoni se tkun meħlusa mill-pressjoni tal-prezzijiet attwalment eżerċitata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. L-industrija tal-Unjoni għalhekk għandha tkun kapaċi tgħolli l-prezzijiet tagħha sabiex jirriflettu ż-żidiet fil-kost u gradwalment jilħqu livelli profittabbli. Dan se jkollu wkoll impatt pożittiv fuq il-produzzjoni u l-volum ta' bejgħ. Fin-nuqqas ta' miżuri, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni x'aktarx li tkompli tiddeterjora. Aktar telf fil-volum tal-bejgћ u fis-sehem mis-suq huwa ferm probabbli minħabba li l-pressjoni tal-prezzijiet mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping se tkompli u l-industrija tal-Unjoni se tkun imġiegħla tikkompeti mal-livelli tal-prezzijiet baxxi fl-Unjoni. F'tali xenarju l-industrija tal-Unjoni se tkompli twettaq telf sinifikanti. Mhuwiex eskluż li, minħabba t-tnaqqis fil-bejgħ u l-volum tal-produzzjoni u l-livell għoli ta' telf l-industrija tal-Unjoni se tkun imġiegħla twaqqaf il-produzzjoni għal kollox fuq it-terminu medju, bil-konsegwenza ta' telf ta' impjiegi fl-Unjoni. Dan ukoll jirrendi lill-Unjoni dipendenti fuq l-importazzjoni minn pajjiżi terzi.
(129)
Għaldaqstant, f'dan l-istadju ġie konkluż b'mod provviżorju li l-impożizzjoni ta' dazji ta' antidumping tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-interess ta'importaturi/operaturi tas-suq
(130)
Erbatax-il kumpanija ppreżentaw ruħhom wara l-pubblikazzjoni tan-Notifika ta' Bidu. Tliet importaturi mhux relatati kienu inklużi fil-kampjun u rċivew il-kwestjonarji waqt li wieħed biss irrisponda. Din il-kumpannija kienet suġġetta għal verifika fuq il-post.
(131)
L-importazzjonijiet tal-MSG mill-Indoneżja kienu jirrappreżentaw inqas minn 15 % tal-fatturat tal-importatur. Il-Kummissjoni kkunsidrat li, filwaqt li l-attività relatata mal-MSG tista' tkun affettwata b'mod negattiv mill-impożizzjoni tad-dazji, il-kumpanija tibqa' kumplessivament profittabbli.
(132)
Operatur wieħed tas-suq fl-Unjoni involut fil-bejgħ mill-ġdid tal-MSG fis-suq tal-Unjoni u barra minnu ma ppreżentax ruħu matul l-investigazzjoni. Dan l-operatur tas-suq xtara l-MSG prinċipalment mill-industrija tal-Unjoni, iżda wkoll minn importaturi tal-MSG mill-Indoneżja u pajjiżi terzi oħra. L-attività relatata mal-MSG ta' dan l-operatur tas-suq kienet marġinali meta mqabbla mal-attività totali tiegħu. Għal dawn ir-raġunijiet tqies li kwalunkwe impatt tal-miżuri antidumping fuq il-qagħda tiegħu jkun negliġibbli.
6.4. Interess tal-utenti
(133)
L-utenti huma attivi prinċipalment fis-settur ta' “l-ikel u x-xorb”, u jużaw l-MSG fil-produzzjoni ta' taħlitiet ta' ħwawar, sopop u ikel lest biex jittiekel. Il-MSG jintuża wkoll f'applikazzjonijiet speċifiċi “mhux relatati mal-ikel”, pereżempju fil-produzzjoni ta' deterġenti.
(134)
Tlieta u tletin kumpanija avviċinawna u rċevew kwestjonarju. Ħames kumpaniji kkooperaw fl-investigazzjoni billi bagħtu tweġiba għall-kwestjonarju. Erbgħa minnhom kienu attivi fis-settur tal-ikel u x-xorb u waħda kienet attiva fis-settur mhux relatat mal-ikel. Tnejn mill-kumpaniji li kkoperaw, waħda li topera fis-settur ta' “l-ikel u x-xorb” u t-tieni li tipproduċi deterġenti, kienu vverifikati fuq il-post.
Is-settur tal-ikel u x-xorb
(135)
L-investigazzjoni wriet li, fuq medja, il-MSG rrappreżenta madwar 5 % tal-kost totali tal-prodotti li jinkorporaw il-MSG manifatturat mill-kumpaniji li kkooperaw li pprovdew id-dejta meħtieġa.
(136)
Tnejn mill-kumpaniji li kkoperaw xtraw il-MSG prinċipalment mill-industrija tal-Unjoni u ma importaw l-ebda kwantità mill-Indoneżja jew importaw biss kwantitajiet żgħar. Fil-każ ta' dawn iż-żewġ kumpaniji, l-attività marbuta mal-prodotti li jinkorporaw il-MSG kienet tirrappreżenta madwar terz tal-attività totali tagħhom. Matul il-perjodu ta' investigazzjoni nstab li l-kumpaniji kienu profittabbli. Fid-dawl ta' dawn is-sejbiet, il-miżuri proposti kontra l-Indoneżja x'aktarx li jkollhom impatt limitat fuq dawn il-kumpaniji.
(137)
Iż-żewġ kumpaniji xtraw kwantitajiet akbar ta' MSG mill-Indoneżja, iżda l-attività tagħhom relatata mal-MSG kienet relattivament insinifikanti meta mqabbla mal-attività kumplessiva tagħhom. Barra minn hekk, fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta, dawn iż-żewġ kumpaniji kienu profittabbli matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Huwa improbabbli li xi miżura kontra l-MSG mill-Indoneżja jkollha impatt sinifikanti fuq dawn il-kumpaniji.
Is-settur mhux relatat mal-ikel
(138)
Waħda mill-kumpaniji li kkooperaw użat il-MSG fil-produzzjoni ta' deterġenti. Il-MSG irrappreżenta bejn 15 % u 20 % tal-kost tal-produzzjoni ta' dawn il-prodotti. Matul il-perjodu tal-investigazzjoni l-kumpanija xtrat il-MSG prinċipalment mill-industrija tal-Unjoni iżda importat il-MSG wkoll mill-Indoneżja u f'ammonti iżgħar mill-Korea. Parti żgħira biss mill-attività tagħha hija ddedikata għall-prodotti li jinkorporaw il-MSG meta mqabbla mal-attività kumplessiva tagħha li addizzjonalment instabet li kienet tirrealizza marġini pożittivi ta' profitt ta' bejn 5 % u 10 % matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
(139)
Fuq din il-bażi, filwaqt li mhuwiex eskluż li din il-kumpanija tista' tkun affettwata b'mod negattiv mill-impożizzjoni ta' miżuri kontra l-Indoneżja, id-disponibbiltà ta' sorsi oħra ta' provvista u s-sitwazzjoni profittabbli tal-attività li tinkorpora l-MSG jindikaw li l-impatt possibbli tal-miżuri fuq din il-kumpanija jkun limitat.
(140)
Din il-parti interessata allegat li, minħabba l-qafas regolatorju tal-UE li jipprojbixxi l-użu ta' fosfati u komposti oħra ta' fosfru (9), il-MSG x'aktarx li jintuża fi kwantitajiet ikbar biex jieħu post il-fosfati u komposti oħra tal-fosfru fil-produzzjoni ta' deterġenti. Għalhekk, huwa mistenni li d-domanda tal-MSG fl-Unjoni tiżdied sostanzjalment u kwalunkwe dazji ta' antidumping fuq l-importazzjonijiet tal-MSG ikollhom effett detrimentali fuq l-iżvilupp ta' dan is-suq ġdid.
(141)
Madankollu, f'dan l-istadju huwa diffiċli sabiex wieħed ibassar kif il-qafas ġuridiku l-ġdid se jkollu impatt fis-suq tal-Unjoni u jekk jagħtix spinta lill-produzzjoni tad-deterġenti bbażati fuq il-MSG jew sa liema punt jagħmel dan u għalhekk ikollux effett fuq id-domanda tal-MSG fl-Unjoni. Il-parti interessata lanqas ma pprovdiet xi evidenza dwar sa liema punt id-dazju antidumping jista' jkollu effett detrimentali. F'dan ir-rigward huwa nnotat li l-għan tad-dazju antidumping huwa li jerġa' jkun hemm kundizzjonijiet indaqs fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk, l-importazzjonijiet Indoneżjani għandhom ikomplu jfornu s-suq tal-Unjoni, iżda bi prezzijiet ġusti. L-investigazzjoni żvelat ukoll numru ta' sorsi alternattivi ta' provvista, bħall-Brażil, il-Vjetnam u l-Korea.
(142)
Fi kwalunkwe każ, fid-dawl tal-konklużjonijiet tal-investigazzjoni, anki jekk id-domanda kollha tal-MSG tal-kumpanija inkwistjoni kellha tkun importata mill-Indoneżja, il-profittabbiltà tal-kumpanija fuq l-attività li tinkorpora l-MSG tibqa' pożittiva. Dan l-agħar xenarju possibbli ma jikkunsidrax il-possibbiltà li parti mit-taxxa tista' tkun, għall-inqas parzjalment, mgħoddija lill-konsumaturi finali tagħhom.
6.5. Interess tal-fornituri
(143)
Erba' fornituri ta' materja prima tal-Unjoni ppreżentaw ruħhom u wieġbu l-kwestjonarju. Il-bejgħ tagħhom ta' materja prima lill-industrija tal-Unjoni kien jirrappreżenta biss parti żgħira mill-fatturat totali tagħhom. Għalhekk, in-nuqqas ta' miżuri mhux se jaffettwa s-sitwazzjoni tal-fornituri.
6.6. Argumenti oħrajn
(144)
Diversi partijiet interessati allegaw li l-industrija tal-Unjoni kellha pożizzjoni dominanti fis-suq tal-Unjoni u ddikjaraw li l-miżuri antidumping fuq l-importazzjonijiet mill-Indoneżja jsaħħu l-pożizzjoni tagħha, li ma jkunx fl-interess tal-Unjoni.
(145)
L-investigazzjoni uriet biċ-ċar li l-uniku produttur tal-Unjoni ma setax iżomm il-volum tal-bejgħ tiegħu fl-Unjoni minħabba li tilef is-sehem mis-suq affavur tal-importazzjonijiet Indoneżjana. Barra minn hekk, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx f'qagħda li żżid il-livelli tagħha ta' prezzijiet skont iż-żieda fil-kostijiet tal-materja prima, minħabba l-pressjoni tal-prezzijiet mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja u sofriet telf sinifikanti fil-perjodu ta' investigazzjoni. Il-Kummissjoni nnutat ukoll li hemm kompetizzjoni minn importazzjonijiet li joriġinaw f'numru ta' pajjiżi terzi oħra, li jibbenefikaw minn aċċess liberu għas-suq tal-Unjoni. Għal dawn ir-raġunijiet, kien hemm evidenza insuffiċjenti dwar xi pożizzjoni dominanti allegata tal-industrija tal-Unjoni u dan l-argument kellu jkun miċħud.
(146)
Uħud mill-partijiet interessati allegaw ukoll li ma jkun hemm l-ebda alternattiva għal importazzjonijiet mill-Indoneżja minħabba li l-livelli tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet ta' pajjiżi terzi oħra huma għoljin wisq.
(147)
Huwa mfakkar li fis-SF2010/2011 is-sehem fis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn kien sostanzjali. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi wkoll battew minħabba l-pressjoni tal-prezz tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja u tilfu volumi sinifikanti tal-bejgħ u l-ishma mis-suq tal-importazzjonijiet Indoneżjani. L-impożizzjoni ta' dazji kontra l-importazzjonijiet tal-MSG mill-Indoneżja għandhom jippermettu lil pajjiżi terzi oħrajn bħall-Brażil, il-Korea u l-Vjetnam kisbu mill-ġdid l-ishma mitlufa fis-suq tal-Unjoni. Rigward il-prezzijiet, l-għan tal-miżuri antidumping għandu jkun li jiġu stabbiliti kundizzjonijiet ekwi fl-Unjoni, u b'hekk l-importazzjonijiet jitħallew jidħlu fl-Unjoni f'livelli ta' prezzijiet ġusti. L-investigazzjoni wriet li mhux mistenni li l-impożizzjoni ta' dazji jkollha effett sinifikanti fuq is-sitwazzjoni tal-industrija downstream. Id-dikjarazzjoni li l-ebda sorsi alternattivi ta' provvista ma kienu jeżistu kienet għalhekk miċħuda.
6.7. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(148)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni stabbiliet li ma kienx hemm raġunijiet b'saħħithom biex jiġi konkluż li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu imposti miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-MSG li joriġinaw fl-Indoneżja f'dan l-istadju tal-investigazzjoni.
7. MIŻURI PROVVIŻORJI ANTIDUMPING
(149)
Fuq il-bażi tal-konklużjonijiet li waslet għalihom il-Kummissjoni fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping provviżorji sabiex ma jippermettux li ssir aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
7.1. Livell ta' eliminazzjoni tad-dannu (Marġini ta' dannu)
(150)
Sabiex jiġi ddeterminat il-livell ta' dawn il-miżuri, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet l-ammont ta' dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(151)
Id-dannu jiġi eliminat jekk l-industrija tal-Unjoni tkun kapaċi tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tagħmel profitt qabel it-taxxa fuq il-bejgħ tal-prodott simili fis-suq tal-Unjoni li jista' jinkiseb b'mod raġonevoli fil-kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni minn industrija ta' dan it-tip fis-settur, jiġifieri fl-assenza ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Minħabba li l-Kummissjoni sabet li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping bdew biss jipproduċu effetti matul it-tielet sena tal-perjodu taħt kunsiderazzjoni, il-marġini ta' profitt ġie stabbilit b'referenza għall-ewwel sentejn ta' dak il-perjodu, fl-assenza ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Il-Kummissjoni qieset xieraq li tuża marġini tal-profitt medju peżat kif stabbilit fil-premessa 89. Marġini ta' profitt ta' bejn 5 % u 15 % kien stabbilit. Marġini ta' profitt aktar preċiż ma jistax ikun żvelat għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità. Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni kkalkolat prezz mhux dannuż tal-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni billi żiedet il-marġini ta' profitt ikkalkulat b'dan il-mod mal-ispejjeż tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Il-Kummissjoni mbagħad iddeterminat il-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu fuq il-bażi ta' tqabbil bejn il-prezz medju ponderat tal-importazzjonijiet tal-produtturi esportaturi li kkopereaw fl-Indoneżja, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz, u l-prezz mhux dannuż tal-prodott simili mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Kwalunkwe differenza li tirriżulta minn dan it-tqabbil kienet espressa bħala perċentwal tal-valur CIF medju ponerat tal-importazzjoni. Il-marġnijiet tad-dannu kkalkolati bi profitti ta' 5 % u 15 % rispettivament huma rrappurtati fit-tabella fil-premessa 154.
(152)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa 64 produttur esportatur wieħed sostna li l-livelli ta' purità tal-MSG importat lejn l-Unjoni u ta' dak prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni jistgħu jkunu differenti u għalhekk għandhom isiru aġġustamenti xierqa. Għal raġunijiet stipulati fl-istess premessa l-ebda aġġustament ma kien ġustifikat u din it-talba kellha tkun miċħuda.
7.2. Miżuri provviżorji
(153)
Għandhom jiġu imposti miżuri provviżorji antidumping fuq l-importazzjonijiet tal-MSG li joriġinaw fl-Indoneżja, skont ir-regola tad-dazju inferjuri fl-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni qabblet l-marġnijiet tad-dannu u l-marġnijiet tad-dumping. L-ammont ta' dazji għandu jkun stabbilit fil-livell il-baxx tal-marġini ta' dumping u dak tad-dannu.
(154)
Abbażi ta' dan ta' hawn fuq, ir-rati provviżorji ta' dazju antidumping, espressi abbażi tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazji doganali mhux imħallsa, għandhom ikunu kif ġej:
(%)
Pajjiż
Kumpanija
Marġini ta' dumping
Marġini ta' dannu
Id-dazju provviżorju antidumping
L-Indoneżja
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
L-Indoneżja
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
L-Indoneżja
Il-kumpaniji l-oħra kollha
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Ir-rati tad-dazju antidumping ta' kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet ta' din l-investigazzoni. Gћaldaqstant, dawn jirriflettu l-qagħda li nsabu fiha dawn il-kumpaniji matul din l-investigazzjoni. Dawn l-iskali ta' dazju huma esklussivament applikabbli għal importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-pajjiż ikkonċernat u li hu manifatturat mill-entitajiet legali specifici msemmija. Il-prodotti importati magħmulin minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija b'isimha u l-indirizz tagħha fil-parti operattiva ta' dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma' dawk imsemmija b'mod speċifiku, għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”. Huma ma għandhom ikunu soġġetti għal ebda rata ta' dazju antidumping individwali.
(156)
Kumpanija tista' titlob l-applikazzjoni ta' dawn ir-rati tad-dazju antidumping individwali jekk tibdel l-isem tal-entità tagħha jew tistabbilixxi entità ta' produzzjoni jew ta' bejgħ ġdida. It-talba għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni (10). It-talba għandha tkun tinkludi l-informazzjoni rilevanti kollha, inkluż: il-modifikazzjoni fl-attivitajiet tal-kumpanija marbutin mal-produzzjoni; il-bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjat ma', pereżempju, il-bidla fl-isem jew il-bidla fl-entitajiet ta' produzzjoni u bejgħ. Il-Kummissjoni se taġġorna l-lista ta' kumpaniji b'dazji individwali tal-antidumping, jekk dan ikun iġġustifikat.
(157)
Sabiex jiġu minimizzati r-riskji ta' ċirkomvenzjoni minħabba d-differenza għolja fir-rati tad-dazju, huma meħtieġa miżuri speċjali biex tkun żgurata l-applikazzjoni ta' dazji antidumping individwali. Kumpaniji b'dazji individwali tal-antidumping għandhomu jippreżentaw fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri. Il-fattura għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness. Importazzjonijiet li ma jkunux akkumpanjati minn din il-fattura jkunu soġġetti għad-dazju antidumping applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(158)
Sabiex ikun żgurat l-infurzar xieraq tad-dazji antidumping, id-dazju antidumping għall-kumpaniji l-oħrajn kollha se japplika mhux biss għall-produtturi esportaturi li ma jikkooperawx f'din l-investigazzjoni, iżda għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
8. DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
(159)
Fl-interessi ta' amministrazzjoni tajba, il-Kummissjoni se tistieden lill-partijiet interessati biex jissottomettu kummenti bil-miktub u/jew jitolbu seduta mal-Kummissjoni u/jew l-Uffiċjal tas-Seduta għad-DĠ Kummerċ fi żmien skadenza fissa.
(160)
Il-konklużjonijiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni tad-dazji magħmula għall-finijiet ta' dan ir-Regolament huma provviżorji u jista' jkun li jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-iskop ta' xi miżura definittiva.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju provviżorju ta' antidumping huwa b'dan impost fuq l-importazzjonijiet ta' glutamat tal-monosodju, li attwalment jaqgħu fil-kodiċi NM ex 2922 42 00 (kodiċi TARIC 2922420010) u li joriġinaw mill-Indoneżja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, tkun kif ġej:
Kumpanija
Id-dazju provviżorju antidumping
(%)
Kodiċi TARIC addizzjonali
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Il-kumpaniji l-oħra kollha
28,4
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati tad-dazju individwali speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 isseћћ bil-kundizzjoni li tkun ippreżentata lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri fattura kummerċjali valida, li tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness I. Jekk ma tiġix ippreżentata din il-fattura, tapplika r-rata tad-dazju applikabbli gћall-kumpaniji l-oћra kollha.
4. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni, tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1, huwa soġġett għall-forniment ta' depożitu ta' sigurtà ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
5. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. Fi żmien 25 jum mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament, il-partijiet interessati jistgħu:
(a)
Jitolbu l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament;
(b)
Jissottomettu l-kummenti tagħhom bil-miktub lill-Kummissjoni; kif ukoll
(c)
Jitolbu seduta mal-Kummissjoni u/jew l-Uffiċjal tas-Seduta għad-DĠ Kummerċ.
2. Fi żmien 25 jum mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament, il-partijiet imsemmija fl-Artikolu 21(4) tar- Regolament (KE) Nru 1225/2009 jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni tal-miżuri provviżorji.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 japplika għal perjodu ta' sitt xhur.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta' Awwissu 2014.