РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 462/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 21 май 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1060/2009 относно агенциите за кредитен рейтинг
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 1060/2009 на Европейския парламент и на Съвета (4) изисква от агенциите за кредитен рейтинг да спазват правила на поведение с цел да бъдат ограничени възможни конфликти на интереси и да се осигуряват достатъчно високо качество и прозрачност на кредитните рейтинги и на процеса на определяне на рейтинги. След измененията, въведени с Регламент (ЕО) № 513/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Европейският надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (6), е упълномощен да регистрира и да упражнява надзор над агенциите за кредитен рейтинг. Настоящият регламент допълва действащата регулаторна рамка за агенциите за кредитен рейтинг. По някои от най-важните проблеми, като например конфликтите на интереси, произтичащи от модела „емитентът плаща“ и оповестяването на информация за структурирани финансови инструменти, бяха предприети мерки и рамката ще трябва да бъде преразгледана, след като е функционирала достатъчно време, за да се оцени дали разрешава изцяло тези проблеми. Междувременно необходимостта от преразглеждане на прозрачността, процедурните изисквания и графика на публикуване, по-специално за държавните рейтинги, беше подчертана от настоящата криза с държавния дълг.
(2)
Резолюцията на Европейският парламент от 8 юни 2011 г. относно агенциите за кредитен рейтинг: перспективи (7) призовава за засилване на правилата за агенциите за кредитен рейтинг. На неофициална си среща на 30 септември и 1 октомври 2010 г., Съветът ЕКОФИН призна необходимостта от допълнителни усилия за решаване на редица проблеми, свързани с дейностите по определяне на кредитен рейтинг, в това число риска от предоверяване на кредитните рейтинги и риска от конфликт на интереси, произтичащи от модела, по който се определят възнагражденията на агенциите за кредитен рейтинг. Европейският съвет от 23 октомври 2011 г. направи заключението, че е необходим напредък за ограничаване на предоверяването на кредитни рейтинги.
(3)
На международно равнище Съветът за финансова стабилност (СФС), в който Европейската централна банка (ЕЦБ) е институционален член одобри на 20 октомври 2010 г. принципи за намаляване на зависимостта на органите на властта и финансовите институции от кредитните рейтинги (по-нататък наричани „принципи на СФС“). Принципите на СФС бяха одобрени на срещата на върха на Г-20 в Сеул през ноември 2010 г. Следователно е уместно секторните компетентни органи да оценят практиките на участниците на пазара и да насърчат тези участници на пазара да смекчат въздействието на подобни практики. Секторните компетентни органи следва да вземат решение относно мерките за насърчаване. ЕОЦКП, когато е уместно в сътрудничество с Европейския надзорен орган (Европейски банков орган), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (8), и с Европейския надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване), създаден с Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (9), следва да предприема действия за улесняване на конвергенцията на надзорните практики в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010 и в рамките на настоящия регламент.
(4)
Агенциите за кредитен рейтинг следва да осведомят инвеститорите за данните относно вероятността за неизпълнение на кредитните рейтинги и рейтинговите перспективи на базата на резултатите от минали периоди, публикувани в създадения от ЕОЦКП централен регистър.
(5)
Съгласно принципите на СФС „централните банки следва да извършват собствени кредитни преценки относно финансовите инструменти, които ще приемат при пазарни операции както като гаранции, така и за пряко закупуване. Политиките на централните банки следва да избягват механични подходи, които биха могли да доведат до ненужно резки и големи промени в допустимостта на финансовите инструменти и нивото на намаленията, които може да изострят „ефекта на срутването“. Освен това ЕЦБ заявява в своето становище от 2 април 2012 г., че се ангажира да подкрепя общата цел за намаляване на предоверяването на кредитни рейтинги. В това отношение ЕЦБ докладва редовно относно различните мерки, предприети от Евросистемата, за да се намали доверяването на кредитни рейтинги. Съгласно член 284, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), ЕЦБ изпраща до Европейския парламент, Съвета и Комисията, а също и до Европейския съвет, годишен доклад за дейностите на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) и за паричната политика както за предходната, така и за текущата година. Председателят на ЕЦБ представя този доклад на Европейския парламент, който може да проведе общ дебат по него, и на Съвета. Освен това, ЕЦБ би могла в тези доклади да опише как е прилагала принципите на СФС, а също и алтернативните механизми за оценяване, които използва.
(6)
Като първи етап, Съюзът се стреми към преразглеждане на позоваванията на кредитни рейтинги в правото на Съюза, които водят или има опасност да доведат до доверяване единствено или механично на кредитни рейтинги, и като втори етап, на всички позовавания на кредитни рейтинги за регулаторни цели, с оглед да бъдат премахнати до 2020 г., при условие че бъдат идентифицирани и приложени подходящи алтернативи за оценка на кредитния риск.
(7)
Значението на рейтинговите перспективи за емитентите и инвеститорите и тяхното въздействие върху пазара са съпоставими с приложимостта и последиците от кредитните рейтинги. Следователно всички изисквания на Регламент (ЕО) № 1060/2009, които имат за цел да гарантират, че рейтинговите действия са точни и прозрачни и при тях няма конфликт на интереси, следва да се прилагат също и за рейтинговите перспективи. Според сегашните надзорни практики някои изисквания на този регламент се прилагат спрямо рейтинговите перспективи. Настоящият регламент следва да изясни правилата и да създаде правна сигурност, като въвежда определение за рейтинговите перспективи и пояснява конкретно кои разпоредби се прилагат към тези перспективи. Определението за рейтингова перспектива следва да обхваща също така и становища по отношение на вероятната посока на промяна на кредитния рейтинг в краткосрочен план, често наричани кредитни наблюдения.
(8)
В средносрочен план следва да се обмислят по-нататъшни действия за заличаване на позоваванията на кредитни рейтинги, използвани за регулаторни цели във финансовото регулиране и замяна на рисковото тегло на активите чрез кредитни рейтинги. Засега обаче агенциите за кредитен рейтинг са важни участници на финансовите пазари. Вследствие на това независимостта и морала на агенциите за кредитен рейтинг и техните дейности по определяне на кредитен рейтинг са от особено значение, за да се гарантира тяхната надеждност по отношение на пазарните участници, по-специално инвеститорите и други потребители на кредитни рейтинги. Регламент (ЕО) № 1060/2009 предвижда, че агенциите за кредитен рейтинг трябва да бъдат регистрирани и контролирани, тъй като техните услуги оказват сериозно влияние върху интересите на обществото. Кредитните рейтинги, за разлика от инвестиционните проучвания, не са просто становища относно стойността или цената на финансов инструмент или на финансово задължение. Агенциите за кредитен рейтинг не са просто финансови анализатори или инвестиционни консултанти. Кредитните рейтинги имат регулаторна стойност за регулираните инвеститори, като кредитни институции, застрахователни дружества и други институционални инвеститори. Въпреки че се ограничават стимулите за предоверяване на кредитните рейтинги, кредитните рейтинги продължават да направляват инвестиционния избор, по-специално поради информационната асиметрия и за целите на ефективността. В този контекст агенциите за кредитен рейтинг трябва да бъдат независими и да бъдат възприемани като такива от участниците на пазара, а техните методи за определяне на рейтинга трябва да бъдат прозрачни и възприемани като такива.
(9)
Следва да се намали предоверяването на кредитните рейтинги и постепенно да се премахнат всички автоматични ефекти, произтичащи от кредитните рейтинги. Следва да се насърчават кредитните институции и инвестиционните посредници да въвеждат вътрешни процедури за извършване на своя собствена оценка на кредитния риск и да се насърчават инвеститорите да извършват финансов и правен анализ. В тази рамка настоящият регламент предвижда финансовите институции да не се доверяват единствено или механично на кредитните рейтинги. Поради това тези институции следва да избягват да сключват договори, при които те се доверяват единствено или механично на кредитните рейтинги, и следва да избягват употребата им в договори като единствен параметър за оценка на кредитоспособността на инвестициите или за вземане на решение дали да инвестират или да се освободят от съответните активи.
(10)
Регламент (ЕС) № 1060/2009 вече представи първи кръг от мерки за разрешаване на въпроса за независимостта и морала на агенциите за кредитен рейтинг и техните дейности по определяне на кредитен рейтинг. Целите за гарантиране на независимостта на агенциите за кредитен рейтинг и установяване, управление и доколкото е възможно, избягване на конфликти на интереси, които биха могли да възникнат, вече са обхванати от няколко разпоредби на посочения регламент. Подборът и възнаграждението на агенцията за кредитен рейтинг от страна на оценяваното предприятие (моделът „емитентът плаща“) поражда конфликти на интереси. При този модел има стимули агенциите за кредитен рейтинг да присъждат надценени рейтинги на емитента с цел осигуряване на дългогодишни стопански взаимоотношения, гарантиращи приходи, или осигуряващи на допълнителна работа и приходи. Освен това връзките между акционерите на агенциите за кредитен рейтинг и оценяваните лица могат да доведат до възникване на конфликти на интереси, които не са достатъчно обхванати от съществуващите правила. В резултат на това кредитните рейтинги, присъдени в рамките на модела „емитентът плаща“, могат да бъдат възприемани като кредитните рейтинги, които са от полза за емитента, а не като кредитните рейтинги, необходими на инвеститора. Важно е да се подобрят условията за независимост, които се прилагат по отношение на агенциите за кредитен рейтинг, за да се повиши равнището на надеждност на кредитните рейтинги, присъдени в рамките на модела „емитентът плаща“.
(11)
За да се засили конкуренцията на пазар, доминиран до момента от три агенции за кредитен рейтинг, следва да се вземат мерки за поощряване на използването на услугите на по-малки агенции за кредитен рейтинг. В последно време емитентите или свързани трети страни имат практиката да искат кредитен рейтинг от две или повече агенции за кредитен рейтинг и затова, когато иска два или повече кредитни рейтинга, емитентът или свързаната трета страна следва да обмисли ангажирането на поне една агенция за кредитен рейтинг, която не притежава повече от 10 % от общия пазарен дял и която би могла да бъде оценена от емитента или свързаната трета страна като способна да определи рейтинг за съответната емисия или лице.
(12)
Пазарът на кредитни рейтинги показва, че по традиция агенциите за кредитен рейтинг и оценяваните лица поддържат дългосрочни отношения. Това повишава риска от сближаване, като агенцията за кредитен рейтинг може да стане твърде благосклонно настроена към желанията на оценяваното лице. При тези обстоятелства безпристрастността на агенциите за кредитен рейтинг с течение на времето може да бъде поставена под въпрос. Наистина, агенции за кредитен рейтинг, които са ангажирани и получават плащания от корпоративен емитент, са стимулирани да издават завишени благоприятни рейтинги за оценяваното лице или за дългови инструменти с цел поддържане на стопански отношения с емитента. За емитентите също има стимули, които са в полза на трайни взаимоотношения, като например „ефекта на заключването“, при който емитентът се въздържа от промяна на агенцията за кредитен рейтинг, тъй като промяната би могла да доведе до безпокойство у инвеститорите по отношение на кредитоспособността на емитента. Този проблем вече бе установен в Регламент (ЕС) № 1060/2009 г., който изисква агенциите за кредитен рейтинг да прилагат ротационен механизъм за постепенни промени в аналитичните екипи и в комитетите за определяне на кредитни рейтинги, така че независимостта на рейтинговите анализатори и лицата, одобряващи кредитните рейтинги, да не бъде накърнена. Успехът на тези правила обаче е силно зависим от вътрешните практики в агенциите за кредитен рейтинг, а именно реалната независимост и професионализъм на служителите на агенцията за кредитен рейтинг, съпоставена със стопанските интереси на самата агенция за кредитен рейтинг. Тези правила не бяха разработени така, че да предоставят достатъчна гаранция по отношение на трети страни и да намалят ефективно или да предотвратят конфликтите на интереси, произтичащи от дългогодишни взаимоотношения. Един начин за постигане на това би могъл да бъде ограничаване на периода, през който дадена агенция за кредитен рейтинг може да предоставя без прекъсване кредитни рейтинги на един и същ емитент или на негови дългови инструменти. Определянето на максималната продължителност на договорните отношения между емитента, който е оценяван или който е издал оценявани дългови инструменти, и агенцията за кредитен рейтинг следва да премахне стимулите за издаването на благоприятни кредитни рейтинги за този емитент. Освен това утвърждаването на изискването за ротация на агенциите за кредитен рейтинг като нормална и редовна пазарна практика следва също да доведе до смекчаване на „ефекта на заключване“. Накрая, ротацията на агенциите за кредитен рейтинг следва да окаже положително влияние върху пазара на кредитни рейтинги, тъй като тя би улеснила навлизането на пазара на нови участници и предлага на съществуващите агенции за кредитен рейтинг възможност да разширят своята дейност върху нови области.
(13)
Същевременно е важно прилагането на ротационния механизъм да е уредено така, че ползите от механизма да бъдат по-големи от отрицателните последици, които той би могъл да породи. Честата ротация например би могла да доведе до по-големи разходи за емитентите и агенциите за кредитен рейтинг, тъй като разходите, свързани с оценяване на нов субект или финансов инструмент, са по правило по-високи от разходите за наблюдение на вече присъден кредитен рейтинг. Също така установяването на агенция за кредитен рейтинг отнема значително време и ресурси, независимо дали става дума за специализиран в определена ниша участник или за агенция за кредитен рейтинг, покриваща всички класове активи. Освен това постоянната ротация на агенции за кредитен рейтинг би могла да има значително въздействие върху качеството и последователността на кредитните рейтинги. Не по-малко важно е ротационният механизъм да бъде прилаган с достатъчни предпазни мерки, които да позволят на пазара да се адаптира постепенно преди евентуалното засилване на механизма в бъдеще. Това би могло да се постигне чрез ограничаване на обхвата на механизма до пресекюритизации, което е ограничен източник на банково финансиране, като същевременно се позволи наблюдението на вече присъдените кредитни рейтинги да продължи при поискване, дори и след като ротацията стане задължителна. По този начин и като общо правило ротацията следва да засегне единствено новите пресекюритизации с базови активи на един и същ инициатор. Комисията следва да преразгледа дали е уместно да се запази ограничен ротационен механизъм и дали той да бъде приложен за други класове активи, и ако това е така, дали за другите класове е оправдано различно третиране по отношение, например, на дължината на максималния срок на договорните отношения. Когато ротационният механизъм е установен за други класове активи, Комисията следва да оцени дали е необходимо да се въведе задължение за агенцията за кредитен рейтинг при изтичането на максималната продължителност на договорните отношения да предостави информация за емитента и за оценяваните финансови инструменти (предавателно досие) на застъпващата агенция за кредитен рейтинг.
(14)
Подходящо е да се въведе ротация на пазара за кредитен рейтинг за пресекюритизации. Първо, това е сегмент от европейския пазар на секюритизации, който има по-ниски от очакваните резултати след финансовата криза, и следователно необходимостта от мерки по отношение на конфликти на интереси е най-голяма за него. Второ, макар кредитният риск по дългови инструменти, издадени например от корпоративни субекти, да зависи във висока степен от капацитета за обслужване на дълг на самия емитент, кредитният риск при пресекюритизациите е обикновено уникален за всяка трансакция. Следователно когато се прави пресекюритизация, няма голям риск от загуба на знание при наемането на нова агенция за кредитен рейтинг. С други думи, макар понастоящем да съществува само ограничен брой агенции за кредитен рейтинг, извършващи дейност на пазара за кредитен рейтинг за пресекюритизация, този пазар е по-естествено отворен за конкуренция и един ротационен механизъм би могъл да бъде движеща сила за повече динамика на този пазар. И накрая, пазарът за кредитен рейтинг за пресекюритизация се доминира от няколко големи агенции за кредитен рейтинг, но съществуват и други участници, които натрупват експертен опит в тази област.
(15)
Редовната ротация на агенциите за кредитен рейтинг, които присъждат кредитен рейтинг за пресекюритизации, следва да доведе до повече многообразие при оценяването на кредитоспособността. Многобройните и различни виждания, перспективи и методологии, използвани от агенциите за кредитен рейтинг, следва да водят до присъждане на по-разнообразни кредитни рейтинги и в крайна сметка да подобрят качеството на оценката на кредитоспособността на пресекюритизациите. За да има това многообразие въздействие и за да се избегне рискът от самодоволство както на инициаторите, така и на агенциите за кредитен рейтинг, максималната продължителност, за която на агенцията за кредитен рейтинг се допуска да оценява пресекюритизации от един и същ инициатор, трябва да бъде ограничена до равнище, което да гарантира редовни актуални прегледи на кредитоспособността. Периодът от четири години е подходящ, като се имат предвид тези фактори, както и необходимостта да се осигури приемственост по отношение на кредитните рейтинги. Когато са ангажирани най-малко четири агенции за кредитен рейтинг, целите на ротационния механизъм вече са изпълнени, поради което изискването за ротация не следва да се прилага. За да се гарантира истинска конкуренция, освобождаване следва да се прилага само когато най-малко четири от ангажираните агенции за кредитен рейтинг оценяват определен дял от подлежащите на оценка финансови инструменти на инициатора.
(16)
Уместно е ротационният механизъм за пресекюритизациите да се структурира с оглед на инициатора. Пресекюритизациите се издават от дружество със специално предназначение без никакъв значителен капацитет за обслужване на дълга. Следователно при структуриране на ротацията с оглед на емитента механизмът би се оказал неефективен. И обратно, структуриране на ротацията с оглед на спонсора би означавало на практика почти винаги да се прилага освобождаването.
(17)
Един ротационен механизъм би бил важен инструмент за намаляване на бариерите пред навлизането на пазара за кредитен рейтинг за пресекюритизации. Същевременно обаче това би могло да затрудни допълнително новите участници на пазара да си осигурят място на пазара, защото не би им било разрешено да задържат клиентите си. Поради това е целесъобразно да се въведе освобождаване от ротационния механизъм за малки агенции за кредитен рейтинг.
(18)
За да бъде ефективен, ротационният механизъм трябва да бъде прилаган по надежден начин. Изискването за ротация няма да може да изпълни целите си, ако напускащата агенция за кредитен рейтинг получи право отново да присъжда рейтинг за пресекюритизации от същия инициатор в рамките на твърде кратък период от време. Следователно е необходимо да се предвиди подходящ срок, в рамките на който напускащата агенция за кредитен рейтинг да не може да бъде ангажирана да оценява пресекюритизации от същия инициатор отново. Този период следва да бъде достатъчно дълъг, за да позволи на застъпващата агенция за кредитен рейтинг да предостави ефективно своите услуги за кредитен рейтинг, за да се гарантира, че пресекюритизациите са наистина обект на нов контрол, следващ различен подход, и да се гарантира, че кредитните рейтинги, присъдени от новата агенция за кредитен рейтинг, осигуряват достатъчна приемственост. Същевременно, за да може ротационният механизъм да функционира правилно, продължителността на периода е ограничена от предлагането на агенции за кредитен рейтинг, разполагащи с достатъчно експертен опит в областта на пресекюритизациите. Следователно дължината на периода следва да бъде пропорционална и следва като цяло да бъде равна на дължината на изтеклия договор на напускащата агенция за кредитен рейтинг, но да не надвишава четири години.
(19)
Изискването за редовна ротация на агенциите за кредитен рейтинг е пропорционално на преследваната цел. Изискването се прилага само за регистрирани агенции за кредитен рейтинг, които са регулирани и които предоставят услуга, засягаща обществените интереси (кредитни рейтинги, които могат да бъдат използвани за регулаторни цели) при модела „емитентът плаща“ и за определен клас активи (пресекюритизации). Привилегията да извършваш услуги, за които се признава, че играят важна роля в регулирането на пазара на финансови услуги, и да бъдеш одобрен да изпълняваш тази функция, поражда необходимостта от спазване на някои задължения, за да се гарантира независимостта и усещането за независимост при всякакви обстоятелства. Агенция за кредитен рейтинг, която няма право да присъжда рейтинг на пресекюритизации на определен инициатор, въпреки това ще може да присъжда рейтинги на пресекюритизации от други инициатори, както и да присъжда рейтинги на други класове активи. В пазарен контекст, в който правилото за ротация се прилага спрямо всички пазарни участници, възможностите за стопанска дейност също ще се увеличат, тъй като всички агенции за кредитен рейтинг ще трябва да се сменят. Освен това агенциите за кредитен рейтинг могат да издават непоискани кредитни рейтинги на пресекюритизации от един и същ инициатор, като използват натрупания опит. Непоисканите кредитни рейтинги не са ограничени от модела „емитентът плаща“ и следователно теоретично са по-слабо засегнати от потенциални конфликти на интереси. За клиентите на агенциите за кредитен рейтинг максималната продължителност на договорните отношения с агенция за кредитен рейтинг и изискването за наемане на повече от една агенция за кредитен рейтинг също представляват ограничения на свободата им да извършват своя собствена стопанска дейност. Тези ограничения обаче са необходими с оглед на интересите на обществото, като се има предвид влиянието на модела „емитентът плаща“ върху необходимата независимост на агенциите за кредитен рейтинг, за да се осигурят независими кредитни рейтинги, които могат да се използват от инвеститорите за регулаторни цели. В същото време тези ограничения не надхвърлят това, което е необходимо, и трябва да се разглеждат по-скоро като повишаващи кредитоспособността на пресекюритизациите по отношение на останалите участници и в крайна сметка на целия пазар.
(20)
Независимостта на агенцията за кредитен рейтинг по отношение на оценяваното лице също е засегната от възможен конфликт на интереси на нейни значими акционери спрямо оценяваното лице. Акционер в агенция за кредитен рейтинг може да бъде член на административния или надзорния съвет на оценявано лице или на свързана с него трета страна. Регламент (ЕО) № 1060/2009 разглежда този случай единствено по отношение на конфликти на интереси, причинени от рейтинговите анализатори, лицата, одобряващи кредитните рейтинги, или други лица, наети в агенциите за кредитен рейтинг. Посоченият регламент обаче не казва нищо по отношение на потенциални конфликти на интереси във връзка с акционери или членове на агенциите за кредитен рейтинг. С оглед подобряване на разбирането за независимост на агенциите за кредитен рейтинг спрямо лица, на които се присъжда рейтинг, е целесъобразно да се разширят съществуващите правила, установени в посочения регламент, приложими за конфликти на интереси, причинени от служителите на агенциите за кредитен рейтинг и за онези, причинени от акционери или членове, които имат важна позиция в рамките на агенцията за кредитен рейтинг. Ето защо агенциите за кредитен рейтинг следва да се въздържат от присъждане на кредитни рейтинги или следва да обявяват, че кредитният рейтинг може да бъде засегнат, когато акционер или член, притежаващ 10 % от правата на глас в тази агенция, е също така член на административния или надзорния съвет на оценяваното лице или е инвестирал в оценявано лице, когато инвестицията достига определен размер. Освен това, фактът че акционер или член, притежаващ най-малко 5 % от правата на глас на тази агенция за кредитен рейтинг, е инвестирал в оценяваното лице или е член на административния или надзорния съвет на оценяваното лице, следва да се оповести пред обществеността, най-малкото ако инвестицията достигне определен размер. Освен това, когато акционер или съдружник е в състояние да упражни съществено влияние върху дейността на агенцията за кредитен рейтинг, това лице не следва да предоставя консултантски или съвещателни услуги на оценяваното лице или на свързана трета страна по отношение на корпоративната или правна структура, активите, пасивите или дейността.
(21)
За да се осигури практическо прилагане на правилата за независимост и предотвратяване на конфликти на интереси, установени в Регламент (ЕО) № 1060/2009 и за да се предотврати тяхната неефективност, е необходим немалък брой агенции за кредитен рейтинг, които не са свързани нито с напускащата агенция за кредитен рейтинг в случая на ротацията, нито с агенция, предоставяща паралелно услуги за кредитен рейтинг на същия емитент. Целесъобразно е да се изисква строго разделение между напускащата агенция и застъпващата агенция в случай на ротация, както и на двете агенции за кредитен рейтинг, предоставящи паралелно услуги за кредитен рейтинг на един и същ емитент. Агенциите за кредитен рейтинг не следва да бъдат свързани помежду си чрез контролно управление, бидейки част от една и съща група от агенции за кредитен рейтинг, чрез акционерно участие или членство, чрез упражняване на права на глас в някоя от останалите агенции за кредитен рейтинг, както и чрез възможността да се назначават членове на административните или надзорните съвети на някоя от останалите агенции за кредитен рейтинг.
(22)
Агенциите за кредитен рейтинг следва да създадат, поддържат, прилагат и документират ефективна структура за вътрешен контрол за прилагане на политики и процедури за превенция и контрол на евентуални конфликти на интереси и за гарантиране на независимостта на кредитните рейтинги, рейтинговите анализатори и рейтинговите екипи по отношение на акционери, административни органи и органи за управление, и продажбени и маркетингови дейности. Във връзка с корпоративното управление, с организационни въпроси и въпроси, свързани с управлението на конфликти на интереси, следва да бъдат въведени стандартни работни процедури. Стандартните работни процедури следва периодично да бъдат преразглеждани и наблюдавани за да се оцени тяхната ефективност и необходимостта от актуализирането им.
(23)
Разбирането за независимост на агенциите за кредитен рейтинг ще бъде особено засегнато в случай, че едни и същи акционери или членове инвестират в различни агенции за кредитен рейтинг, които не принадлежат към една и съща група от агенции за кредитен рейтинг, или поне ако тази инвестиция достигне определен размер, който би могъл да позволи на тези акционери или членове да упражняват известно влияние върху дейността на агенцията за кредитен рейтинг. Ето защо с цел да се гарантира независимостта (и разбирането за независимост) на агенциите за кредитен рейтинг, е уместно да се предвидят по-строги правила относно отношенията между агенциите за кредитен рейтинг и техните акционери или членове. По тази причина никое лице не следва едновременно да има участие от 5 или повече процента в повече от една агенция за кредитен рейтинг, освен ако засегнатите агенции за кредитен рейтинг принадлежат към една и съща група.
(24)
Целта да се гарантира достатъчна независимост на агенциите за кредитен рейтинг изисква инвеститорите да не притежават едновременно инвестиции от 5 % или повече в повече от една агенция за кредитен рейтинг. Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 г. относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за емитентите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар (10) предвижда лицата, контролиращи най-малко 5 % от правата на глас в дружество, регистрирано на борсата, да оповестяват публично този факт с оглед, наред с другото, на интереса на инвеститорите да са наясно със структурата за гласуване в подобно дружество. Смята се, че 5 % са сериозен дял, чрез който може да се влияе върху структурата на гласуване в дадено дружество. Следователно е уместно използването на прага от 5 % с цел ограничаване на едновременното инвестиране в повече от една агенция за кредитен рейтинг. Тази мярка не може да се смята за непропорционална, като се има предвид, че никоя от регистрираните агенции за кредитен рейтинг в Съюза не е допусната до търговия на регулиран пазар и следователно не е обект на правилата за прозрачност и процедурните правила, които се прилагат спрямо дружествата, допуснати до търговия на регулиран пазар в Съюза в съответствие с Директива 2004/109/ЕО. Често предприятията, които не са допуснати до търговия на регулиран пазар се управляват посредством акционерни протоколи или споразумения, а броят на акционерите или членовете обикновено е незначителен. Следователно, макар и миноритарен, делът в агенция за кредитен рейтинг, която не е допусната до търговия на регулиран пазар може да окаже влияние. Независимо от това, с цел да се гарантира възможността за чисто икономически инвестиции в агенциите за кредитен рейтинг, това ограничение за едновременно инвестиране в повече от една агенция за кредитен рейтинг няма да обхваща инвестиции, реализирани чрез колективни инвестиционни схеми, управлявани от трети страни, независими от инвеститора и извън обхвата на влиянието на инвеститора.
(25)
Разпоредбите на настоящия регламент относно конфликти на интереси по отношение на структурата на акционерите не следва да се отнасят само за пряко, а и за непряко притежаване на дялове, тъй като в противен случай тези правила биха били лесни за заобикаляне. Агенциите за кредитен рейтинг следва да положат всички усилия да познават непреките си акционери, така че да могат да избягват всички потенциални конфликти на интереси в това отношение.
(26)
Ефективността на правилата за независимост и предотвратяване на конфликти на интереси, които изискват от агенциите за кредитен рейтинг да не предоставят за дълъг период от време услуги за кредитни рейтинги на един и същ емитент, може да бъдат накърнени, ако агенциите за кредитен рейтинг придобият правото да стават значими акционери или членове на други агенции за кредитен рейтинг.
(27)
Важно е да се гарантира, че промените на рейтингови методологии не водят до по-благосклонни методологии. За тази цел емитентите, инвеститорите и други заинтересовани страни следва да имат възможност да изразят мненията си за всякакви планирани промени в рейтинговите методологии. Това ще им помогне да разберат логиката на новите методологии и на съответната промяна. Коментарите, предоставени от емитентите и инвеститорите по проекта за методологии, могат да дадат ценни идеи на агенциите за кредитен рейтинг при определяне на техните методологии. ЕОЦКП следва също да бъде уведомяван за планирани промени. Въпреки че Регламент (ЕО) № 1060/2009 възложи на ЕОЦКП правомощието да се уверява, че използваните от агенциите за кредитен рейтинг методологии са строги, систематични, последователни и подлежат на утвърждаване въз основа на историческия опит, включително бек-тестване, този процес на проверка не следва да дава на ЕОЦКП правомощия да преценява целесъобразността на предложената методология или съдържанието на кредитните рейтинги, присъдени след прилагането на методологии. Когато е уместно, рейтинговите методологии следва да вземат предвид финансовите рискове, произтичащи от опасностите за околната среда.
(28)
Поради сложността на структурираните финансови инструменти агенциите за кредитен рейтинг не винаги успяваха да осигурят достатъчно високо качество на кредитните рейтинги, присъждани за инструменти. Това доведе до загуба на доверието на пазара в този тип кредитни рейтинги. С цел възвръщане на доверието би било подходящо да се изисква от емитентите или от свързани трети страни да ангажират най-малко две различни агенции за кредитен рейтинг при предоставяне на кредитни рейтинги за структурирани финансови инструменти, които биха могли да присъдят различни и конкурентни оценки. Това би могло да намали и прекалената зависимост от един единствен кредитен рейтинг.
(29)
Предложението за директива относно достъпа до дейността на кредитни институции и пруденциалния надзор на кредитните институции и инвестиционните посредници и предложението за регламент относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници, които трябва да заменят Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (11) и Директива 2006/49/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно капиталовата адекватност на инвестиционните посредници и кредитните институции (12), въвеждат изискване за банките и инвестиционните посредници да оценяват кредитния риск във връзка със субекти и финансови инструменти, в които те самите инвестират, а не просто да се доверяват в това отношение на кредитни рейтинги. Това изискване следва да бъде разширено, така че да обхване другите участници на финансовия пазар, регламентирани в правото на Съюза, включително инвестиционните управители. За всички участници на финансовия пазар обаче това изискване следва да се прилага по пропорционален начин, като се отчитат естеството, мащабът и сложността на съответния участник. Държавите-членки не следва да имат право да налагат или запазват правила, които позволяват по-строга зависимост на тези инвеститори от кредитните рейтинги.
(30)
Освен това ще се подобри способността на инвеститора да направи информирана оценка на кредитното качество на структурираните финансови инструменти, ако инвеститорите разполагат с достатъчно информация относно тези инструменти. Например, тъй като рискът по структурирани финансови инструменти зависи в голяма степен от качеството и показателите за резултати на базовите активи, би следвало да се предостави на инвеститорите повече информация за базовите активи. Това би намалило зависимостта на инвеститорите от кредитните рейтинги. Освен това разкриването на съответната информация относно структурираните финансови инструменти вероятно ще засили конкуренцията между агенциите за кредитен рейтинг, тъй като това може да доведе до увеличаване на броя на непоисканите кредитни рейтинги. До януари 2016 г. Комисията следва да преразгледа и да докладва относно целесъобразността на разширяването на обхвата на това изискване за разкриване, за да се обхванат други финансови продукти. Например, съществуват други финансови продукти, като обезпечените облигации и други обезпечени дългови инструменти, при които рискът зависи в голяма степен от характеристиките на базовите активи и при които би могло да е подходящо да се предостави повече информация на инвеститорите за обезпечението.
(31)
Инвеститори, емитенти и други заинтересовани страни следва да имат достъп до актуална рейтингова информация на основна страница в интернет. Европейската рейтингова платформа следва да бъде създадена от ЕОЦКП и следва да позволи на инвеститорите лесно да сравняват всички съществуващи кредитни рейтинги за конкретно лице, на което се прави оценка. Важно е страницата в интернет на Европейската рейтингова платформа да показва всички налични кредитни рейтинги за даден инструмент, за да може да позволи на инвеститорите да отчетат цялото многообразие от мнения, преди да вземат сами инвестиционно решение. Същевременно, за да няма отрицателно въздействие върху възможността кредитните агенции да оперират по модела „инвеститорът плаща“, тези кредитни рейтинги не следва да се включват в Европейската рейтингова платформа. Европейската рейтингова платформа следва да помогне на по-малките и новите агенции за кредитен рейтинг да бъдат по-забележими. Европейската рейтингова платформа следва да включи централния регистър на ЕОЦКП, за да създаде една платформа за всички налични кредитни рейтинги за даден инструмент и за информацията за резултатите от минали периоди, публикувана от централния регистър. Европейският парламент подкрепи публикуването на кредитни рейтинги в своята резолюция относно агенциите за кредитен рейтинг от 8 юни 2011 г.
(32)
Кредитните рейтинги, независимо от това дали са присъдени с регулаторна цел или не, имат значително влияние върху инвестиционните решения и върху имиджа и финансовата привлекателност на емитентите. Ето защо агенциите за кредитен рейтинг носят сериозна отговорност пред инвеститорите и емитентите да гарантират, че спазват Регламент (ЕО) № 1060/2009, така че техните кредитни рейтинги да бъдат независими, обективни и с подходящо качество. Инвеститорите и емитентите обаче не винаги могат да изискат прилагането на отговорността на агенцията за кредитен рейтинг спрямо тях. Особено трудно може да бъде да се установи гражданска отговорност на агенция за кредитен рейтинг при липсата на договорни отношения между агенция за кредитен рейтинг и например инвеститор или емитент, на които са присъдени непоискани рейтинги. Емитентите могат също да се сблъскат с трудности при прилагането на гражданската отговорност на агенциите за кредитен рейтинг спрямо тях, дори когато имат договорно отношение със съответните агенции за кредитен рейтинг: понижаването на кредитен рейтинг например, за което решението е взето в нарушение на Регламент (ЕО) № 1060/2009, извършено умишлено или поради груба небрежност, може да има отрицателно отражение върху репутацията и разходите за финансиране на емитент и така да му нанесе щети, дори когато не е обект на отговорност по договор. Ето защо е важно да се осигури адекватно право на регресен иск за инвеститори, които с разумно основание са се доверявали на кредитен рейтинг, присъден в нарушение на Регламент (ЕО) № 1060/2009, както и за емитенти, понесли щети поради кредитен рейтинг, присъден в нарушение на Регламент (ЕО) № 1060/2009. Инвеститорът и емитентът следва да могат да държат отговорна агенцията за кредитен рейтинг за щети, нанесени поради нарушение на този регламент, което е оказало влияние върху рейтинговата оценка. Макар инвеститорите и емитентите, които имат договорни отношения с агенция за кредитен рейтинг, да могат да предпочетат да предявят иск срещу тази агенция за кредитен рейтинг на основание нарушаване на договор, възможността за търсене на компенсация за нарушаването на Регламент (ЕО) № 1060/2009 следва да бъде достъпно за всички инвеститори и емитенти, независимо дали между страните съществуват договорни отношения.
(33)
Следва да е възможно агенциите за кредитен рейтинг да носят отговорност, ако нарушават с умисъл или поради груба небрежност правилата, наложени от Регламент (ЕО) № 1060/2009. Този стандарт за грешка е подходящ, тъй като дейността на агенциите за кредитен рейтинг включва известна степен на оценка на сложни икономически фактори и прилагането на различни методологии може да доведе до различни рейтингови резултати, нито един от които не може да бъде считан за неправилен. Освен това е уместно агенциите за кредитен рейтинг да носят потенциално неограничена отговорност само когато нарушават Регламент (ЕО) № 1060/2009 умишлено или поради груба небрежност.
(34)
Инвеститорът или емитентът, предявяващ иск за нарушаването на Регламент (ЕО) № 1060/2009, следва да представи точна и подробна информация, която сочи, че агенцията за кредитен рейтинг е извършила подобно нарушение на правилата на посочения регламент. Това следва да се оцени от компетентния съд, като се взема предвид това, че инвеститорът или емитентът може да няма достъп до информация, която е изцяло в сферата на агенцията за кредитен рейтинг.
(35)
Въпроси на гражданската отговорност на дадена агенция за кредитен рейтинг, които не са обхванати или определени от настоящия регламент, включително причинността и понятието „груба небрежност“, следва да се решават с помощта на приложимото национално право и с оглед на съответните правила на международното частно право. По-конкретно, държавите-членки следва да разполагат с възможността да поддържат национални режими на гражданската отговорност, които да са по-благоприятни за инвеститорите или емитентите и да не се основават на нарушаване на Регламент (ЕО) № 1060/2009. Компетентният съд, който решава относно иска за гражданска отговорност, внесен от даден инвеститор или емитент, следва да бъде определен от съответните правила на международното частно право.
(36)
Фактът, че институционалните инвеститори, включително инвестиционните мениджъри, са задължени да правят собствена оценка на кредитното качество на активи, не следва да възпрепятства съдилищата да установяват, че нарушение на Регламент (ЕО) № 1060/2009 от дадена агенция за кредитен рейтинг е причинило щети на инвеститор, за които агенцията за кредитен рейтинг носи отговорност. Въпреки че този регламент ще подобри възможностите на инвеститорите да направят собствена оценка на риска, те ще продължат да имат по-ограничен достъп до информация в сравнение с агенциите за кредитен рейтинг. Освен това е възможно по-специално по-малките инвеститори да нямат възможност за критична оценка на кредитен рейтинг, присъден от агенции за кредитен рейтинг.
(37)
Държавите-членки и ЕОЦКП следва да гарантират, че всички санкции, наложени съгласно Регламент (ЕО) № 1060/2009, се оповестяват публично само когато това публично оповестяване би било съразмерно.
(38)
С цел по-нататъшно смекчаване на конфликтите на интереси и улесняване на лоялната конкуренция на пазара за кредитен рейтинг е важно да се гарантира, че таксите, начислявани от агенциите за кредитен рейтинг на клиентите, не са дискриминационни. Разлики в таксите, събирани за един и същи вид услуга, следва да бъдат оправдани само поради различие в действителните разходи за предоставянето на тази услуга на различни клиенти. Освен това таксите, начислявани за услуги за кредитен рейтинг на даден емитент, не следва да зависят от резултатите или крайния продукт от извършената работа, нито от предоставянето на свързани (допълнителни) услуги. Освен това, с цел да се даде възможност за ефективен надзор на тези правила, агенциите за кредитен рейтинг следва да оповестяват пред ЕОЦКП таксите, получени от всеки един клиент, и общата ценова политика.
(39)
С цел да се допринесе за присъждането на актуални и достоверни държавни рейтинги и да се улесни разбирането от страна на потребителите, е важно редовното преразглеждане на тези рейтинги. Важно е също така да се повиши прозрачността за извършваната проучвателна дейност, персонала, ангажиран с подготовката на държавните рейтинги и допусканията, на които се основават кредитните рейтинги, направени от агенциите за кредитен рейтинг във връзка с държавен дълг.
(40)
Съществено е инвеститорите да имат подходяща информация, за да оценяват кредитоспособността на държави-членки. В рамките на своето наблюдение на икономическите и фискалните политики на държавите-членки Комисията събира и обработва данни за икономическото, финансовото и фискалното състояние и резултати на всички държави-членки, повечето от които са публикувани от Комисията и следователно могат да се използват от инвеститорите за оценка на потенциалната кредитоспособност на държави-членки. Когато е уместно и когато съществуват данни, при спазване на съответните приложими правила за поверителност в рамките на своето наблюдение на икономическите и фискалните политики на държавите-членки Комисията следва да допълва съществуващото докладване относно икономическите резултати на държавите-членки с евентуални допълнителни фактори или показатели, които могат да помогнат на инвеститорите да оценят кредитоспособността на държави-членки. Тези фактори следва да се предоставят на обществеността, като допълват съществуващите публикации и друга публично оповестявана информация, с оглед да се дадат на инвеститорите допълнителни данни, които да им помогнат да оценят кредитоспособността на суверенни субекти и тяхната информация относно задлъжнялостта. Като се има предвид горепосоченото, Комисията следва да разгледа възможността за разработване на европейска оценка на кредитоспособността, за да даде възможност на инвеститорите да извършат безпристрастна и обективна оценка на кредитоспособността на държавите-членки, като отчита конкретното икономическо и социално развитие. При необходимост Комисията следва да представи подходящи законодателни предложения.
(41)
Действащите правила предвиждат кредитните рейтинги да бъдат съобщавани на оценяваното лице 12 часа преди публикуването им. С цел да се избегне съобщаването на тази информация в извънработно време и да се остави достатъчно време на оценяваното лице за проверка на точността на данните, на които се основава кредитният рейтинг, че информацията, предоставяна на оценяваното лице, следва да бъде на разположение един цял работен ден преди публикуването на кредитния рейтинг или на рейтинговите перспективи. Списъкът с лица, които могат да получат тази информация, следва да е ограничен и ясно определен от оценявания субект.
(42)
С оглед на особеностите на държавните рейтинги и с цел намаляване на риска от неустойчивост, е необходимо и пропорционално да се изисква от агенциите за кредитен рейтинг да публикуват тези рейтинги едва след приключването на търговията на местата за търговия, установени в Съюза, както и поне един час преди тяхното отваряне. На същото основание е уместно и пропорционално и това, в края на декември агенциите за кредитен рейтинг да публикуват календар за следващите 12 месеца, посочващ датите на публикуване на държавни рейтинги и съответстващите им дати за публикуване на свързани с тях рейтингови перспективи, когато е приложимо. Подобни дати следва да се определят за петъчни дни. Само по отношение на непоискани държавни рейтинги броят на публикуванията в календара следва да бъде ограничен на между две и три. Когато това е необходимо за изпълнение на законовите им задължения, на агенциите за кредитен рейтинг следва да се позволява да се отклоняват от обявения от тях календар, като обясняват подробно причините за подобно отклонение. Подобно отклонение обаче не следва да се извършва рутинно.
(43)
На основата на развитието на пазара Комисията следва да представи доклад до Европейския парламент и до Съвета, в който се проучва доколко е уместно и по какъв начин да се подкрепи Европейска публична агенция за кредитен рейтинг, предназначена да оценява кредитоспособността на държавния дълг на държавите-членки, и/или Европейска фондация за кредитен рейтинг за всички други кредитни рейтинги. Ако е необходимо, Комисията следва да внесе съответните законодателни предложения.
(44)
С оглед спецификата на държавните рейтинги и за да се избегне рискът от „заразяване“ в рамките на Съюза, изявления, обявяващи преразглеждане на рейтингите на дадена група от държави, следва да се забранят, ако не са придружени от индивидуални доклади за държавите. Освен това, с оглед да се повиши достоверността и достъпността на източниците на информация, използвани от агенциите за кредитен рейтинг в публичните съобщения относно потенциални промени на държавни рейтинги, различни от кредитни рейтинги, рейтингови перспективи и придружаващите ги съобщения за пресата, подобни съобщения следва винаги да се основават на информация от сферата на оценявания субект, която е оповестена със съгласието на оценявания субект, освен ако информацията не е налична от общодостъпни източници. Когато правната рамка, приложима за оценявания субект, предвижда, че оценяваният субект не трябва да оповестява подобна информация, като например вътрешна информация съгласно определението в член 1, точка 1 от Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 година относно търговията с вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба) (13), оценяваният субект не трябва да дава съгласието си.
(45)
За целите на прозрачността при публикуване на своите държавни рейтинги агенциите за кредитен рейтинг трябва да обяснят в съобщенията си за пресата или докладите си ключовите фактори в основата на тези кредитни рейтинги. Прозрачността за държавните рейтинги обаче не следва да бъде от окончателно значение за посоката на националните политики (икономически, в областта на труда и други). Ето защо, макар тези политики да могат да служат за фактор, според който агенцията за кредитен рейтинг да оценява кредитоспособността на суверенен субект или на неговите финансови инструменти, и да могат да се използват за обяснение на основните причини за даден държавен рейтинг, не следва да се позволяват преки или изрични изисквания или препоръки от агенции за кредитен рейтинг към суверенни субекти относно тези политики. Агенциите за кредитен рейтинг следва да се въздържат от всякакви преки или изрични препоръки относно политиките на суверенни субекти.
(46)
Техническите стандарти в сектора на финансовите услуги следва да осигурят адекватната защита на вложителите, инвеститорите и потребителите в целия Европейски съюз. Като на орган с високоспециализиран експертен опит би било ефикасно и целесъобразно на ЕОЦКП да се възложи разработването и предоставянето на Комисията на проекти за регулаторни и технически стандарти за изпълнение, които не включват политически избор.
(47)
Комисията следва да приеме проекта на регулаторни технически стандарти, разработен от ЕОЦКП относно съдържанието, честотата и представянето на информацията, която трябва да се предостави от страна на емитентите за структурирани финансови инструменти, представянето на информацията, включително структурата, формата, методиката и периода на отчитане, която агенциите за кредитен рейтинг следва да предоставят на ЕОЦКП по отношение на Европейската рейтингова платформа и съдържанието и формата на периодичното докладване за такси, начислявани от агенциите за кредитен рейтинг, за целите на текущия надзор от ЕОЦКП. Комисията следва да одобри тези стандарти посредством делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС и в съответствие с разпоредбите на членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
(48)
Регламент (ЕО) № 1060/2009 разрешава кредитни рейтинги, присъдени в трети държави, да бъдат използвани за регулаторни цели, ако те са присъдени от агенции за кредитен рейтинг, сертифицирани в съответствие с посочения регламент, или одобрени от агенции за кредитен рейтинг, установени в Съюза в съответствие с посочения регламент. Сертифицирането изисква Комисията да е приела решение за еквивалентност по отношение на регулаторния режим на трета държава спрямо агенциите за кредитен рейтинг, а признаването изисква действията на агенцията за кредитен рейтинг от трета държава да бъдат в съответствие с изисквания, които са най-малко толкова строги, колкото съответните правила на Съюза. Някои от разпоредбите на настоящия регламент не следва да се прилагат за оценките за еквивалентност и признаване. Това се отнася за онези разпоредби, които утвърждават задължения само за емитентите, но не и за агенциите за кредитен рейтинг. Освен това разпоредби, които се отнасят по-скоро до структурата на пазара на кредитни рейтинги в рамките на Съюза, а не за установяването на правила за поведение на агенциите за кредитен рейтинг, не следва да бъдат взимани под внимание в този контекст. За да може да се даде достатъчно време на трети държави да преразгледат регулаторните си рамки по отношение на оставащите нови разпоредби по същество, последните трябва да се прилагат само за целите на оценките на еквивалентността и признаването от 1 юни 2018 г. В тази връзка е важно да се припомни, че регулаторният режим на трета държава не следва да има еднакви правила като правилата, предвидени от настоящия регламент. Както вече е предвидено в Регламент (ЕО) № 1060/2009, за да бъде смятан за еквивалентен на регулаторния режим на Съюза или също толкова строг, регулаторният режим на третата държава следва да бъде достатъчен за постигането на практика на същите цели и резултати.
(49)
Тъй като целите на настоящия регламент, а именно - засилване на независимостта на агенциите за кредитен рейтинг, насърчаване на благоразумните процеси и методи на присъждане на кредитни рейтинги, смекчаване на рисковете, свързани с държавните рейтинги, намаляване на риска от предоверяване на кредитните рейтинги за участниците на пазара, както и гарантиране на правото на регресен иск за инвеститорите - не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, с оглед на общоевропейската структура и въздействие на дейностите по определяне на кредитен рейтинг, които ще подлежат на надзор, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(50)
До края на 2013 г. Комисията следва да представи доклад относно осъществимостта на мрежа от по-малки агенции за кредитен рейтинг с цел засилване на конкуренцията на пазара. Този доклад следва да извършва оценка на европейската финансова и нефинансова подкрепа, както и на стимулите за създаване на такава мрежа, като се отчитат потенциални конфликти на интереси, произтичащи от подобно публично финансиране.
(51)
Европейският надзорен орган за защита на данните беше консултиран в съответствие с член 28, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (14) и прие становище (15).
(52)
С оглед на гореизложеното Регламент (ЕО) № 1060/2009 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО) № 1060/2009
Регламент (ЕО) № 1060/2009 се изменя, както следва:
1)
Член 1 се заменя със следното:
„Член 1
Предмет
С настоящия регламент се въвежда общ регулаторен подход за повишаване на добросъвестността, прозрачността, отговорността, доброто управление и независимостта на дейностите по определяне на кредитен рейтинг, допринасящ за качеството на кредитните рейтинги, присъждани в Съюза и за доброто функциониране на вътрешния пазар, като в същото време се постига високо ниво на защита на потребителите и инвеститорите. С него се установяват условия за присъждане на кредитни рейтинги и правила за организацията и функционирането на агенциите за кредитен рейтинг, включително техните акционери и съдружници, с цел да се насърчи независимостта на агенциите за кредитен рейтинг, избягването на конфликти на интереси и подобряването на защита на потребителите и инвеститорите.
Настоящият регламент също така определя задълженията на емитентите, инициаторите и спонсорите, установени в Съюза, във връзка със структурираните финансови инструменти.“
2)
В член 2, параграф 1, член 3, параграф 1, буква м), член 4, параграф 2, параграф 3, уводна част, параграф 4, първа и втора алинея, член 5, параграф 1, уводна част, член 14, параграф 1 и приложение II, точка 1, думата„Общността“ се заменя със „Съюза“, а думата „общностното“ се заменя с „на Съюза“.
3)
Член 3 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се изменя, както следва:
i)
буква ж) се заменя със следното:
„ж)
„регулаторни цели“ означава използването на кредитни рейтинги с конкретната цел да бъде спазено правото на Съюза или правото на Съюза, така както то се прилага чрез националното законодателство на държавите-членки;“
ii)
добавят се следните букви:
„па)
„кредитна институция“ означава кредитна институция съгласно определението по член 4, точка 1 от Директива 2006/48/ЕО;
пб)
„инвестиционен посредник“ означава инвестиционен посредник съгласно определението по член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2004/39/ЕО;
пв)
„застрахователно предприятие“ означава застрахователно предприятие съгласно определението по член 13, точка 1 от Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 година относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (16);
пг)
„презастрахователно предприятие“ означава презастрахователно предприятие съгласно определението по член 13, точка 4 от Директива 2009/138/ЕО;
пд)
„институция за професионално пенсионно осигуряване“ означава институция за професионално пенсионно осигуряване съгласно определението по член 6, буква а) от Директива 2003/41/ЕО;
пе)
„управляващо дружество“ означава управляващо дружество съгласно определението по член 2, параграф 1, буква б) от Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (17);
пж)
„инвестиционно дружество“ означава инвестиционно дружество което е получило разрешение в съответствие с Директива 2009/65/ЕО;
пз)
„лице, управляващо алтернативен инвестиционен фонд“ означава ЛУАИФ съгласно определението по член 4, параграф 1, буква б) от Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2011 г. относно лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове (18);
пи)
„централен контрагент“ означава централен контрагент съгласно определението по член 2, точка 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на трансакции (19), който е получил разрешение в съответствие с член 14 от посочения регламент;
пй)
„проспект“ означава проспект, публикуван съгласно Директива 2003/71/ЕО и Регламент (ЕО) № 809/2004;
iii)
букви р) и с) се заменят със следното:
„р)
„секторно законодателство“ означава законодателните актове на Съюза, посочени в букви па)-пй);
с)
„секторни компетентни органи“ означава националните компетентни органи, определени съгласно съответното секторно законодателство за надзор на кредитните институции, инвестиционните посредници, застрахователните предприятия, презастрахователните предприятия,, институциите за професионално пенсионно осигуряване,управляващите дружества, инвестиционните дружества лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове,централните контрагенти и проспектите.“;
iv)
добавят се следните букви:
„т)
„емитент“ означава емитент съгласно определението по член 2, параграф 1, буква з) от Директива 2003/71/ЕО;
у)
„инициатор“ означава инициатор съгласно определението по член 4, точка 41 от Директива 2006/48/ЕО;
ф)
„спонсор“ означава спонсор съгласно определението по член 4, точка 42 от Директива 2006/48/ЕО;
х)
„държавен рейтинг“ означава:
i)
кредитен рейтинг, който е присъден на държава или на регионален или местен орган на държавно управление;
ii)
кредитен рейтинг, при който емитентът на дълг или финансово задължение, дългова ценна книга или друг финансов инструмент е държава или регионален или местен орган на държавно управление, или дружество със специално предназначение за дадена държава или регионален или местен орган;
iii)
кредитен рейтинг, при който емитентът е международна финансова институция, създадена от две или повече държави, която има за цел да мобилизира финансиране и да осигурява финансова подкрепа в полза на членовете на тази международна финансова институция, които са засегнати или заплашени от тежки финансови проблеми;
ц)
„рейтингова перспектива“ означава становище по отношение на вероятната посока на изменение на кредитния рейтинг в краткосрочен или средносрочен план или и двете.“;
ч)
„непоискан кредитен рейтинг“ и „непоискан държавен рейтинг“означава съответно кредитен рейтинг или държавен рейтинг, присъждан от агенция за кредитен рейтинг, без това да бъде поискано;
ш)
„кредитна оценка“ означава мярка за кредитоспособност, получена от обобщаване и изразяване на данни, основани единствено на предварително зададена статистическа система или модел, без да се добавя съществен, специфичен за рейтинга, аналитичен принос от рейтингов анализатор;
щ)
„регулиран пазар“ означава регулиран пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО, който е установен в Съюза;
аа)
„пресекюритизация“ означава пресекюритизация съгласно определението по член 4, точка 40а от Директива 2006/48/ЕО.“;
б)
добавя се следният параграф:
„3. За целите на настоящия регламент терминът „акционер“ включва и действителни бенефициери съгласно определението в член 3, точка 6 от Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2005 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризъм (20);
4)
Член 4 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Кредитните институции, инвестиционните посредници, застрахователните предприятия, презастрахователните предприятия,, институциите за професионално пенсионно осигуряване, управляващите дружества, инвестиционните дружества, лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове, и централните контрагенти, могат да използват кредитните рейтинги за регулаторни цели единствено ако са присъдени от агенции за кредитен рейтинг, установени в Съюза и регистрирани в съответствие с настоящия регламент.
Когато проспект съдържа препратка към кредитен рейтинг или кредитни рейтинги, емитентите, предлагащите страни или лицата, които искат да бъдат допуснати до търговия на регулиран пазар се уверяват, че проспектът съдържа също така на видно място ясна информация относно това дали кредитният рейтинг е присъден от кредитна агенция, установена в Съюза и регистрирана съгласно настоящия регламент.“;
б)
в параграф 3 буква б) се заменя със следното:
„б)
агенцията за кредитен рейтинг е проверила и е в състояние да докаже във всеки момент пред Европейския надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари) („ЕОЦКП“), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (21), че извършените дейности по определяне на кредитен рейтинг от агенция за кредитен рейтинг от трета държава, в резултат на които е присъден подлежащият на признаване кредитен рейтинг, отговарят на изисквания, които са най-малко толкова строги, колкото изискванията, предвидени в членове 6-12 и приложение I, с изключение на членове 6а, 6б, 8а, 8б, 8в и 11а, приложение I, раздел Б, точка 3, буква ба) и точки 3а и 3б.
5)
Член 5 се изменя, както следва:
а)
в параграф 6, втора алинея, буква б) се заменя със следното:
„б)
агенциите за кредитен рейтинг в тази трета държава са подчинени на правно обвързващи правила, които са еквивалентни на правилата, посочени в членове 6-12 и приложение I, с изключение на членове 6а, 6б, 8а, 8б, 8в и 11а, приложение I, раздел Б, точка 3, буква ба) и точки 3а и 3б; както и“;
б)
параграф 8 се заменя със следното:
„8. Членове 20, 23б и 24 се прилагат по отношение на агенциите за кредитен рейтинг, сертифицирани съгласно член 5, параграф 3 и присъдените от тях кредитни рейтинги.“;
6)
в дял I се създават следните членове:
„Член 5а
Предоверяване на финансовите институции в кредитните рейтинги
1. Субектите, посочени в член 4, параграф 1, изготвят своя собствена оценка на кредитния риск и при определянето на кредитоспособността на дадено лице или финансов инструмент не се доверяват единствено или механично на кредитните рейтинги.
2. Секторните компетентни органи, отговорни за надзора на субектите, посочени в член 4, параграф 1, като отчитат естеството, мащаба и сложността на техните дейности, наблюдават адекватността на процесите им за кредитна оценка на риска, оценяват използването на договорни позовавания на кредитни рейтинги и по целесъобразност насърчават смекчаването на въздействието на подобни позовавания, с оглед да се намали единственото и механично доверяване на кредитни рейтинги, в съответствие със специфичното секторно законодателство.
Член 5б
Доверяване на Европейските надзорни органи и на Европейския съвет за системен риск в кредитните рейтинги
1. Европейският надзорен орган (Европейски банков орган) (ЕБО), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (22), Европейският надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване) (ЕОЗППО), създаден с Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (23), и ЕОЦКП не се позовават на кредитни рейтинги в своите насоки, препоръки и проекти на технически стандарти, когато подобни позовавания биха могли да накарат компетентните органи, секторните компетентни органи, субектите, посочени в член 4, параграф 1 или други участници на финансовите пазари да започнат да се доверяват единствено или механично на кредитните рейтинги. Ето защо до 31 декември 2013 г. ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦКП преразглеждат и премахват, където е уместно, всички такива позовавания на кредитни рейтинги в съществуващите насоки и препоръки.
2. Европейският съвет за системен риск (ЕССР), създаден с Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (24), не се позовава на кредитни рейтинги в своите предупреждения и препоръки, когато подобни позовавания биха могли да предизвикат доверяване единствено или механично на кредитните рейтинги.
Член 5в
Предоверяване на кредитните рейтинги в правото на Съюза
Без да се засяга правото ѝ на инициатива, Комисията продължава да извършва преглед на позоваванията на кредитни рейтинги в правото на Съюза, които водят или могат да доведат до доверяване единствено или механично на кредитните рейтинги от страна на компетентните органи, секторните компетентни органи, субектите, посочени в член 4, параграф 1 или други участници на финансовия пазар, с цел премахване на всяко позоваване на кредитни рейтинги за регулаторни цели в правото на Съюза до 1 януари 2020 г., при условие че са идентифицирани и приложени подходящи алтернативи за оценка на кредитния риск.
7)
Член 6 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Агенцията за кредитен рейтинг предприема всички необходими мерки, за да гарантира, че върху присъждането на кредитен рейтинг или рейтингова перспектива не оказва влияние никакъв съществуващ или потенциален конфликт на интереси или стопански отношения, в които участва агенцията за кредитен рейтинг, която присъжда кредитния рейтинг или рейтинговата перспектива, нейните акционери, управители, рейтингови анализатори, служители, както и всяко друго физическо лице, чиито услуги са предоставени на разположение или са под контрола на агенцията за кредитен рейтинг, или лице, което пряко или косвено е свързано с нея чрез контрол.“;
б)
в параграф 3 уводната част се заменя със следното:
„3. По искане на агенция за кредитен рейтинг ЕОЦКП може да я освободи от спазване на изискванията по приложение I, раздел А, точки 2, 5, 6 и 9 и член 7, параграф 4, ако агенцията за кредитен рейтинг може да докаже, че тези изисквания са непропорционални предвид естеството, мащаба и сложността на нейната стопанска дейност, както и предвид естеството и различните видове присъждани кредитни рейтинги, както и че:“;
в)
добавя се следният параграф:
„4. Агенциите за кредитен рейтинг създават, поддържат, прилагат и документират ефективна структура за вътрешен контрол за прилагане на политики и процедури за превенция и смекчаване на евентуални конфликти на интереси и за гарантиране на независимостта на кредитните рейтинги, рейтинговите анализатори и рейтинговите екипи по отношение на акционери, административни органи и органи за управление и продажбени и маркетингови дейности. Агенциите за кредитен рейтинг установяват стандартни оперативни процедури (СОП) по отношение на корпоративното управление, организацията и управлението на конфликти на интереси. Те периодично следят и преглеждат тези СОП, за да оценяват ефективността им и преценяват дали трябва да бъдат актуализирани.“
8)
Вмъкват се следните членове:
„Член 6а
Конфликти на интереси във връзка с инвестиции в агенции за кредитен рейтинг
1. На акционер или съдружник в агенция за кредитен рейтинг, който притежава най-малко 5 % от капитала или правата на глас в тази агенция за кредитен рейтинг или в дружество, което разполага с възможността да упражнява контрол или доминиращо влияние върху тази агенция за кредитен рейтинг се забранява да:
а)
притежава 5 % или повече от капитала на друга агенция за кредитен рейтинг;
б)
има правото или правомощието да упражнява 5 % или повече от правата на глас в друга агенция за кредитен рейтинг;
в)
има правото или правомощието да назначава или отстранява членове на административния или надзорния съвет на друга агенция за кредитен рейтинг;
г)
бъде член на административния или надзорния съвет на друга агенция за кредитен рейтинг;
д)
упражнява или да има правомощието да упражнява контрол или доминиращо влияние върху друга агенция за кредитен рейтинг.
Забраната, посочена в първа алинея, буква а), не се прилага спрямо участия в диверсифицирани колективни инвестиционни схеми, включително управлявани фондове като пенсионни фондове и фондове, свързани с животозастраховането, при условие че участието в такива схеми не позволява на акционер или съдружник в агенция за кредитен рейтинг да упражнява значително влияние върху стопанските дейности на тези схеми.
2. Настоящият член не се прилага за инвестиции в други агенции за кредитен рейтинг, принадлежащи към същата група от агенции за кредитен рейтинг.
Член 6б
Максимална продължителност на договорните отношения с агенция за кредитен рейтинг
1. Когато агенция за кредитен рейтинг сключва договор за присъждане на кредитни рейтинги относно пресекюритизации, тя не присъжда кредитни рейтинги относно нови пресекюритизации с базови активи от същия инициатор за срок, надхвърлящ четири години.
2. Когато агенция за кредитен рейтинг сключва договор за присъждане на рейтинг на пресекюритизации, тя иска от емитента:
а)
да определи броя на агенциите за кредитен рейтинг,които имат договорни отношения за присъждане на кредитни рейтинги относно пресекюритизации с базови активи от същия инициатор;
б)
да изчисли процента на общия брой на пресекюритизациите с кредитен рейтинг с базови активи от същия инициатор, за които всяка агенция за кредитен рейтинг присъжда кредитни рейтинги.
Когато всяка от най-малко четири агенции за кредитен рейтинг присъжда кредитни рейтинги на повече от 10 % от общия брой на пресекюритизациите с кредитен рейтинг, ограниченията, посочени в параграф 1, не се прилагат.
Освобождаването, предвидено във втора алинея продължава да се прилага поне докато агенцията за кредитен рейтинг сключи нов договор за присъждане на кредитен рейтинг за пресекюритизации с базови активи от същия инициатор. Когато критериите, предвидени във втора алинея не са изпълнени при сключването на такъв договор, срокът, посочен в параграф 1, се изчислява считано от датата на сключване на новия договор.
3. Считано от датата на изтичане на договора по параграф 1, агенцията за кредитен рейтинг не сключва нов договор за присъждане на кредитен рейтинг за пресекюритизации с базови активи от същия инициатор за срок, равен на продължителността на изтеклия договор, но не по-дълъг от четири години.
Първата алинея се прилага и по отношение на:
а)
агенциите за кредитен рейтинг, принадлежащи към същата група от агенции за кредитен рейтинг, в която участва и посочената в параграф 1 агенция за кредитен рейтинг;
б)
агенциите за кредитен рейтинг, които са акционер или съдружник в посочената в параграф 1 агенция за кредитен рейтинг;
в)
агенциите за кредитен рейтинг, в които посочената в параграф 1 агенция за кредитен рейтинг е акционер или съдружник.
4. Независимо от параграф 1, когато се присъжда кредитен рейтинг на пресекюритизация преди изтичането на максималния срок на договорните отношения, посочени в параграф 1, агенцията за кредитен рейтинг може да продължи да наблюдава и актуализира тези кредитни рейтинги, при поискване, за срока на пресекюритизацията.
5. Настоящият член не се прилага за агенциите за кредитен рейтинг, които имат по-малко от 50 служители на равнище група, участващи в предоставянето на дейности по кредитен рейтинг, или които имат годишен оборот по-малко от 10 милиона евро на равнище група.
6. Когато агенция за кредитен рейтинг сключва договор за присъждането на кредитни рейтинги относно пресекюритизации преди 20 юни 2013 г., срокът, посочен в параграф 1, се изчислява считано от тази дата.“
9)
Член 7, параграф 5 се заменя със следното:
„5. Възнагражденията и оценката на резултатите от дейността на служителите, участващи в дейностите по определянe на кредитен рейтинг или рейтингови перспективи, както и лицата, одобряващи кредитните рейтинги или рейтинговите перспективи, не се определят в зависимост от размера на приходите, които агенцията за кредитен рейтинг получава от оценяваните лица или от свързани с тях трети лица.“
10)
Член 8 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Агенциите за кредитен рейтинг приемат, въвеждат и прилагат подходящи мерки, за да гарантират, че кредитните рейтинги и рейтинговите перспективи, които присъждат, се основават на задълбочен анализ на цялата информация, с която разполагат и която е от значение за анализа им съгласно приложимите рейтингови методологии. Те вземат всички необходими мерки, така че информацията, която използват при определянето на кредитните рейтинги и рейтинговите перспективи, да е с необходимото качество и да е от надеждни източници. Агенцията за кредитен рейтинг присъждат кредитни рейтинги и рейтингови перспективи, като посочва, че рейтингът е мнение на агенцията за кредитен рейтинг и на него следва да се разчита до ограничена степен.
2а. Промени в кредитните рейтинги се присъждат съгласно публикуваните рейтингови методологии на агенцията за кредитен рейтинг.“;
б)
в параграф 5 се добавя следната алинея:
„Държавните рейтинги се преразглеждат най-малко на всеки шест месеца.“;
в)
вмъква се следният параграф:
„5а. Агенциите за кредитен рейтинг, които възнамеряват да направят съществени промени или да използват нови рейтингови методологии, модели или ключови рейтингови допускания, които могат да имат въздействие върху даден кредитен рейтинг, публикуват предложените съществени промени или предложените нови рейтингови методологии на своята страница в интернет, като приканват всички заинтересовани страни да представят своите коментари в рамките на един месец, заедно с подробно обяснение на основанията и последиците от предложените съществени промени или предложените нови рейтингови методологии.“;
г)
параграф 6 се изменя, както следва:
i)
уводната част се заменя със следното:
„6. При промяна на рейтинговите методологии, моделите или ключовите рейтингови допускания, използвани в дейностите по определяне на кредитен рейтинг, в съответствие с член 14, параграф 3, агенциите за кредитен рейтинг:“;
ii)
вмъкват се следните букви:
„аа)
незабавно осведомяват ЕОЦКП и публикуват на своята страница в интернет резултатите от консултацията и новите рейтингови методологии заедно с тяхното подробно разяснение, и датата на прилагането им;
аб)
незабавно публикуват на своята страница в интернет отговорите на консултацията, посочена в параграф 5а, освен в случаите, в които лицето, отговарящо на консултацията изисква поверителност на консултацията;“
д)
добавя се следният параграф:
„7. Ако агенциите за кредитен рейтинг узнаят за грешки в своите рейтингови методологии или в начина на тяхното прилагане, те незабавно:
а)
уведомяват ЕОЦКП и всички засегнати лица, на които е бил присъден рейтинг, относно тези грешки, като разясняват въздействието върху присъжданите от тях рейтинги, включително необходимостта от преразглеждане на вече присъдени рейтинги;
б)
публикуват тези грешки на своята страница в интернет, когато грешките имат въздействие върху присъжданите от тях кредитни рейтинги;
в)
коригират тези грешки в рейтинговите методологии; както и
г)
прилагат мерките, посочени в параграф 6, букви а), б) и в).“
11)
Вмъкват се следните членове:
„Член 8а
Държавни рейтинги
1. Държавните рейтинги се присъждат по начин, който гарантира, че е извършен анализ на индивидуалната специфика на определена държава-членка. Изявление, което обявява преразглеждането на конкретна група държави, се забранява, ако не е придружено от индивидуални национални доклади. Тези доклади се оповестяват публично.
2. Публични оповестявания, различни от кредитни рейтинги, рейтингови перспективи или придружаващите ги изявления в пресата или доклади, посочени в приложение I, раздел Г, част I, точка 5, които са свързани с евентуални промени на държавните рейтинги, не се основават на информация от сферата на оценяваното лице, която е оповестена без съгласието на оценяваното лице, освен ако тя произтича от общо достъпни източници или не съществуват основателни причини оценяваното лице да не дава съгласието си за оповестяване на такава информация.
3. Агенциите за кредитен рейтинг, вземайки предвид член 8, параграф 5, втора алинея, ежегодно публикуват на страницата си в интернет и представят на ЕОЦКП, съгласно приложение I, раздел Г, част III, точка 3, календар в края на месец декември за следващите 12 месеца, посочващ най-много три дати за публикуване на непоискани държавни рейтинги и свързаните с тях рейтингови перспективи и посочващ датите за публикуване на поискани държавни рейтинги и свързаните с тях рейтингови перспективи. Такива дати се определят за петъчни дни.
4. Отклонението на публикуването на държавен рейтинг или свързаните с него рейтингови перспективи от календара е възможно единствено когато това е необходимо, за да изпълни агенцията за кредитен рейтинг задълженията си съгласно член 8, параграф 2, член 10, параграф 1 и член 11, параграф 1, и се придружава от подробно обяснение на причините за отклонение от обявения календар.
Член 8б
Информация за структурирани финансови инструменти
1. Установените в Съюза емитент, инициатор и спонсор на структуриран финансов инструмент публикуват съвместно на страницата в интернет, създадена от ЕОЦКП в съответствие с параграф 4, информацията за кредитното качество и показателите на базовите активи на структурирания финансов инструмент, за структурата на секюритизационната сделка, за паричните потоци или за обезпечението по дадена секюритизационна експозиция, както и всяка друга информация, необходима за провеждането на всеобхватни тестове за устойчивост, основаващи се на достатъчно данни, по отношение на паричните потоци и обезпеченията във връзка с базовите експозиции.
2. Задължението за публикуване на информация по параграф 1 не предполага публикуването на такава информация, когато това би нарушило националното право или правото на Съюза, уреждащо защитата на поверителността на източниците на информация или обработката на лични данни.
3. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
информацията, която посочените в параграф 1 лица трябва да публикуват с цел спазване на задълженията по параграф 1, в съответствие с изискванията, посочени в параграф 2;
б)
честотата, с която информацията, посочена в буква а), се актуализира;
в)
представянето на информацията, посочена в буква а), чрез стандартизиран образец за оповестяване.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 21 юни 2014 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4. ЕОЦКП създава страница в интернет за публикуване на информацията относно структурираните финансови инструменти, както е посочено в параграф 1.
Член 8в
Двоен кредитен рейтинг на структурирани финансови инструменти
1. Когато емитент или свързана трета страна възнамеряват да поиска присъждането на кредитен рейтинг на структуриран финансов инструмент, те ангажират за целта най-малко две агенции за кредитен рейтинг, които да присъдят кредитни рейтинги независимо една от друга.
2. Посоченият в параграф 1 емитент или свързана трета страна гарантират, че ангажираните агенции за кредитен рейтинг отговарят на следните условия:
а)
те не трябва да принадлежат към една и съща група от агенции за кредитен рейтинг;
б)
те не трябва да бъдат акционер или съдружник в някоя от другите агенции за кредитен рейтинг;
в)
те не трябва да имат правото или правомощието да упражняват права на глас в някоя от другите агенции за кредитен рейтинг;
г)
те не трябва да имат правото или правомощието да назначават или отстраняват членове на административния или надзорния съвет на някоя от другите агенции за кредитен рейтинг;
д)
никой от членовете на административния или надзорния съвет на агенция за кредитен рейтинг не трябва да бъде член на административния или надзорния съвет на някоя от другите агенции за кредитен рейтинг;
е)
те не трябва да упражняват или да имат правото да упражняват контрол или доминиращо влияние върху някоя от другите агенции за кредитен рейтинг.
Член 8г
Използване на много агенции за кредитен рейтинг
1. В случаите когато емитент или свързано трета страна възнамерява да ангажира поне две агенции за кредитен рейтинг за оценка на една емисия или лице, емитентът или свързана трета страна разглежда възможността за ангажиране на поне една кредитна агенция, която не притежава повече от 10 % от общия пазарен дял и която може да бъде оценена от емитента или свързана трета страна като способна да присъди рейтинг на съответната емисия или лице, при условие че въз основа на списъка на ЕОКЦКП, посочен в параграф 2, има на разположение агенция за кредитен рейтинг за оценка на специфичната емисия или лице. Когато емитентът или свързана трета страна не ангажира поне една кредитна агенция, която не притежава повече от 10 % от общия пазарен дял, този факт се документира.
2. С оглед улесняване на оценката от страна на емитента или свързана трета страна в съответствие с параграф 1, ЕОЦКП ежегодно публикува на страницата си в интернет списък на регистрираните агенции за кредитен рейтинг, като посочва общия им пазарен дял и видовете присъждани кредитни рейтинги, и този списък може да се използва от емитента като начална точка за неговата оценка.
3. За целите на настоящия член общият пазарен дял се измерва спрямо годишния оборот, генериран от дейностите по определяне на кредитен рейтинг и допълнителни услуги, на равнище група.“
12)
В член 10 параграфи 1 и 2 се заменят със следния текст:
„1. Агенциите за кредитен рейтинг оповестяват своевременно и без да прилагат избирателен подход всички кредитни рейтинги или рейтингови перспективи, както и всички решения за прекратяване на кредитен рейтинг. При решения за прекратяване на кредитен рейтинг оповестената информация сдържа пълна обосновка на решението.
Първа алинея се прилага и по отношение на кредитни рейтинги, които се разпространяват чрез абонамент.
2. Агенциите за кредитен рейтинг гарантират, че кредитните рейтинги и рейтинговите перспективи се представят и обработват в съответствие с изискванията, изложени в приложение I, раздел Г, и не представят фактори извън тези, които са свързани с кредитните рейтинги.
2а. До оповестяването на кредитните рейтинги, рейтинговите перспективи и свързаната с тях информация, те се считат за вътрешна информация, както е определено в, и в съответствие с Директива 2003/6/ЕО.
Член 6, параграф 3 от тази директива се прилага mutatis mutandis за агенциите за кредитен рейтинг по отношение на тяхното задължение за поверителност, задължението им за поддържане на списък на лицата, които имат достъп до техните кредитни рейтинги, рейтингови перспективи и свързаната с тях информация преди оповестяването.
Списъкът на лицата, на които кредитните рейтинги, рейтинговите перспективи и свързана с тях информация са съобщени, преди да бъдат оповестени, следва да се ограничи до лица, определени за целта от всяко оценявано лице.“
13)
В член 10, параграф 5, първата алинея се заменя със следното:
„5. Когато дадена агенция за кредитен рейтинг присъжда непоискан кредитен рейтинг, тя посочва на видно място в него, като използва ясно различим различен цветен код за категорията рейтинг, дали оценяваното лице или свързана трета страна са участвали в процеса на определяне на кредитния рейтинг и дали агенцията за кредитен рейтинг е имала достъп до счетоводните сметки, управленческите и други представляващи интерес вътрешни документи на оценяваното лице или на свързана трета страна.“
14)
Член 11, параграф 2 се заменя със следното:
„2. Регистрирана или сертифицирана агенция за кредитен рейтинг предоставя на разположение в създадения от ЕОЦКП централен регистър информация за резултатите от своята дейност за минали периоди, включително относно честотата на промяна на рейтингите, както и информация относно присъждани в миналото кредитни рейтинги и промяната на тези рейтинги. Такава агенция за кредитен рейтинг предоставя информацията в регистъра съгласно стандартен образец, установен от ЕОЦКП. ЕОЦКП осигурява публичен достъп до тази информация и публикува на годишна основа обобщена информация за наблюдаваните основни тенденции.“
15)
Вмъква се следният член:
„Член 11а
Европейска рейтингова платформа
1. При присъждане на кредитен рейтинг или рейтингова перспектива всички регистрирани и сертифицирани агенции за кредитен рейтинг представят на ЕОЦКП информация за рейтинга, включваща кредитния рейтинг и рейтинговата перспектива на оценявания инструмент, информация относно вида кредитен рейтинг и вида действия за неговото определяне, както и дата и час на публикуване.
2. ЕОЦКП публикува на страница в интернет („Европейска рейтингова платформа“) отделните рейтинги, които са му били предоставени съгласно параграф 1.
Централният регистър, посочен в член 11, параграф 2, се включва в Европейската рейтингова платформа.
3. Настоящият член не се прилага за кредитни рейтинги или рейтингови перспективи, които са изготвени срещу такса, предназначени са единствено за инвеститори и са оповестени само на тях.“
16)
В член 14, параграф 3 се добавя следната алинея:
„Без да се засяга втората алинея, агенцията за кредитен рейтинг уведомява ЕОЦКП за планираните съществени промени в рейтинговите методологии, модели или ключови рейтингови допускания или за предлаганите нови рейтингови методологии, модели или ключови рейтингови допускания, когато агенцията за кредитен рейтинг публикува предлаганите промени или предлага нови рейтингови методологии на своята страница в интернет в съответствие с член 8, параграф 5а. След изтичането на срока за консултации агенцията за кредитен рейтинг уведомява ЕОЦКП за всички промени, направени в резултат на консултациите.“
17)
Член 18, параграф 2 се заменя със следното:
„2. ЕОЦКП съобщава на Комисията, ЕБО, ЕОЗППО, компетентните органи и секторните компетентни органи всяко решение по член 16, 17 или 20.“
18)
Член 19, параграф 1 се заменя със следното:
„1. ЕОЦКП начислява такса на агенциите за кредитен рейтинг в съответствие с настоящия регламент и регламента на Комисията, посочен в параграф 2. Тази такса изцяло покрива разходите на ЕОЦКП по регистрацията, сертифицирането и надзора на агенциите за кредитен рейтинг и по възстановяване на разходите, които могат да възникнат за компетентните органи съгласно настоящия регламент, по-специално в резултат на делегиране на задачи в съответствие с член 30.“
19)
Член 21 се изменя, както следва:
а)
параграф 4 се изменя, както следва:
i)
уводната част се заменя със следното:
„4. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:“;
ii)
буква д) се заменя със следното:
„д)
съдържанието и формата на периодично отчитаните данни за кредитните рейтинги, които ще бъдат изисквани от регистрираните и сертифицираните агенции за кредитен рейтинг за целите на текущия надзор, упражняван от ЕОЦКП.“;
iii)
след буква д) се добавят следните алинеи:
„ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 21 юни 2014 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.“;
б)
вмъкват се следните параграфи:
„4а. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
съдържанието и представянето на информацията, включително структура, формат, метод и график на отчитане, която агенциите за кредитен рейтинг оповестяват пред ЕОЦКП съгласно член 11а, параграф 1; както и
б)
съдържанието и формата на периодично отчитаните данни за таксите, начислявани от агенциите за кредитен рейтинг, за целите на упражнявания от ЕОЦКП текущ надзор.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 21 юни 2014 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4б. ЕОЦКП докладва относно възможността за създаване на една или повече съпоставки на кредитни рейтинги, предоставени в съответствие с член 11а, параграф 1, и предава доклада по този въпрос на Комисията до 21 юни 2015 г. Този доклад оценява по-специално:
а)
възможността, цената и ползите от изготвянето на една или повече съпоставки;
б)
начините една или повече съпоставки да бъдат изготвени, без да се даде погрешна представа за кредитните рейтинги в контекста на различните методологии;
в)
евентуалните последици, които съпоставките биха могли да имат върху регулаторните технически стандарти, разработени до момента във връзка с член 21, параграф 4а, букви а) и б).
ЕОЦКП се консултира с ЕБО и ЕОЗППО по отношение на първа алинея, букви а) и б).“;
в)
параграф 5 се заменя със следното:
„5. ЕОЦКП публикува ежегоден доклад за прилагането на настоящия регламент. Докладът съдържа по-специално оценка на прилагането на приложение I от страна на агенциите за кредитен рейтинг, регистрирани съгласно настоящия регламент, и оценка на прилагането на механизма на признаване, посочен в член 4, параграф 3.“
20)
В член 22а заглавието се заменя със следното:
„Проверка на спазването на методологическите изисквания“.
21)
Член 25а се заменя със следното:
„Член 25а
Секторни компетентни органи, отговорни за надзора и прилагането на член 4, параграф 1, и членове 5а, 8б, 8в и 8г
Секторните компетентни органи отговарят за надзора и прилагането на член 4, параграф 1, и членове 5а, 8б, 8в и 8г, в съответствие с приложимото секторно законодателство.“
22)
Вмъква се следният дял:
„ДЯЛ IIIА
ГРАЖДАНСКА ОТГОВОРНОСТ НА АГЕНЦИИТЕ ЗА КРЕДИТЕН РЕЙТИНГ
Член 35а
Гражданска отговорност
1. Когато агенцията за кредитен рейтинг е извършила умишлено или поради груба небрежност някое от изброените в приложение III нарушения, оказващи въздействие върху кредитен рейтинг, инвеститорът или емитентът могат да предявят иск за обезщетение срещу съответната агенция за кредитен рейтинг за вреди, причинени им поради това нарушение.
Инвеститорът може да предяви иск за обезщетение съгласно настоящия член, когато установи, че основателно е разчитал, в съответствие с член 5а, параграф 1 или по друг начин с дължимата грижа, на кредитен рейтинг за решение с цел да инвестира, да задържи или да продаде даден финансов инструмент, обхванат от този кредитен рейтинг.
Емитент може да предяви иск за обезщетение съгласно настоящия член, когато установи, че той или неговите финансови инструменти са обхванати от кредитния рейтинг и че нарушението не произтича от подвеждаща и неточна информация, предоставена от емитента на агенцията за кредитен рейтинг, пряко или посредством публично достъпна информация.
2. Отговорност на инвеститора или на емитента е да представи точна и подробна информация, сочеща, че агенцията за кредитен рейтинг е извършила нарушение на настоящия регламент и че това нарушение е оказало въздействие върху присъдения кредитен рейтинг.
Какво представлява точна и подробна информация се оценява от компетентния национален съд, като се отчита фактът, че инвеститорът или емитентът може да не са имали достъп до информация, която е чисто от сферата на агенцията за кредитен рейтинг.
3. Посочената в параграф 1 гражданска отговорност на агенциите за кредитен рейтинг е ограничена предварително единствено когато това ограничение е:
а)
разумно и пропорционално; и
б)
допустимо съгласно приложимото национално право,, в съответствие с параграф 4.
Когато ограничението на гражданската отговорност не е съобразено с условията, посочени в първата алинея, то няма правно действие.
4. Термините „вреди“, „умисъл“, „груба небрежност“, „основателно е разчитал“, „дължима грижа“, „въздействие“, „разумно“ и „пропорционално“, които са посочени в настоящия член, но нямат определения в него, се тълкуват и прилагат в съответствие с приложимото национално право, както е определено от съответните правила на международното частно право. Въпроси относно гражданската отговорност на дадена агенция за кредитен рейтинг, които не са обхванати от настоящия регламент, се решават с помощта на приложимото национално право, както е определено от съответните правила на международното частно право. Компетентният съд, който решава относно иска за гражданска отговорност, внесен от даден инвеститор или емитент, се определя от съответните правила на международното частно право.
5. Настоящият член не изключва допълнителни искове, свързани с гражданска отговорност, в съответствие с националното право.
6. Правото на обезщетение, уредено в този член, не възпрепятства ЕОЦКП от пълно изпълняване на правомощията му, предвидени в член 36а.“
23)
Член 36а, параграф 2, първа алинея се изменя, както следва:
а)
букви а) и б) се заменят със следното:
„а)
за нарушения по точки 1-5, 11-15, 19, 20, 23, 26а-26г, 28, 30, 32, 33, 35, 41, 43, 50, 51 и 55-62 от приложение III, раздел I, глобите са в размер на най-малко 500 000 EUR, но не повече от 750 000 EUR;
б)
за нарушения по точки 6, 7, 8, 16, 17, 18, 21, 22, 22а, 24, 25, 27, 29, 31, 34, 37-40, 42, 42а, 42б, 45-49а, 52, 53 и 54 от приложение III, раздел I, глобите са в размер на най-малко 300 000 EUR, но не повече от 450 000 EUR;“
б)
букви г) и д) се заменят със следното:
„г)
за нарушения по точки 1, 6, 7, 8 и 9 от приложение III, раздел II, глобите са в размер на най-малко 50 000 EUR, но не повече от 150 000 EUR;
д)
за нарушения по точки 2, 3а-5 от приложение III, раздел II, глобите са в размер на най-малко 25 000 EUR, но не повече от 75 000 EUR;“
в)
буква з) се заменя със следното:
„з)
за нарушения по точка 20а от приложение III, раздел I, точки 4-4в, 6, 8 и 10 от приложение III, раздел III, глобите са в размер на най-малко 90 000 EUR, но не повече от 200 000 EUR;“.
24)
Член 39 се изменя, както следва:
а)
параграфи 1 и 3 се заличават;
б)
добавят се следните параграфи:
„4. Комисията, след техническа консултация с ЕОЦКП, прави преглед на ситуацията на пазара на кредитни рейтинги за структурирани финансови инструменти, по-специално пазара на кредитни рейтинги за пресекюритизации. До 1 юли 2016 г., след този преглед, Комисията внася доклад в Европейския парламент и в Съвета, придружен, по целесъобразност, от законодателно предложение, оценяващ по-специално:
а)
наличието на достатъчно голям избор, така че да са изпълнени изискванията по членове 6б и 8в;
б)
дали е целесъобразно да се съкрати или удължи максималната продължителност на договорните отношения, посочена в член 6б, параграф 1, както и посоченият в член 6б, параграф 3 минимален срок, преди агенциите за кредитен рейтинг да могат да сключват отново договор с даден емитент или свързана трета страна за присъждането на кредитни рейтинги относно пресекюритизации;
в)
дали е целесъобразно да се измени освобождаването по член 6б, параграф 2, втора алинея.
5. До 1 януари 2016 г. Комисията, след техническа консултация с ЕОЦКП, прави преглед на състоянието на пазара на кредитни рейтинги. След този преглед Комисията внася доклад в Европейския парламент и в Съвета, придружен, по целесъобразност, от законодателно предложение, оценяващ по-специално:
а)
дали е необходимо включването в обхвата на задълженията, посочени в член 8б и на други финансови кредитни продукти;
б)
дали изискванията, посочени в членове 6, 6а и 7 са смекчили в достатъчна степен конфликтите на интереси;
в)
дали в обхвата на ротационния механизма, посочен в член 6б следва да се включат и други класове активи и дали е целесъобразно да се използват различни срокове за отделните класове активи;
г)
целесъобразността на действащите и алтернативните модели за възнаграждения;
д)
дали е необходимо прилагане на други мерки за стимулиране на конкуренцията на пазара на кредитни рейтинги;
е)
целесъобразността на допълнителни инициативи за насърчаване на конкуренцията на пазара на кредитни рейтинги в контекста на развитието на структурата на сектора;
ж)
дали е необходимо предлагане на мерки срещу предоверяването на кредитни рейтинги при договорите;
з)
степента на пазарна концентрация, рисковете, произтичащи от висока концентрация, и въздействието върху цялостната стабилност на финансовия сектор.
6. Най-малко веднъж годишно Комисията информира Европейския парламент и Съвета за нови решения за еквивалентност, посочени в член 5, параграф 6, които са приети през отчетния период.“
25)
Член 39а се заменя със следното:
„Член 39а
Персонал и ресурси на ЕОЦКП
До 21 юни 2014 г. ЕОЦКП прави оценка на своите потребности от персонал и ресурси, които възникват от поемането на неговите правомощия и задължения по настоящия регламент, и представя доклад пред Европейския парламент, Съвета и Комисията.“
26)
Вмъква се следният член:
„Член 39б
Задължения за отчитане
1. До 31 декември 2015 г. Комисията внася доклад до Европейския парламент и до Съвета относно:
а)
стъпките, предприети с цел премахване на позоваванията на кредитните рейтинги, които водят или могат да доведат до единствено или механично доверяване на тях; както и
б)
алтернативните инструменти, които дават възможност на инвеститорите да направят своя собствена оценка на кредитния риск на емитентите и на финансовите инструменти,
с цел премахване на всяко позоваване на кредитни рейтинги за регулаторни цели в правото на Съюза до 1 януари 2020 г., при условие че са идентифицирани и приложени подходящи алтернативи. ЕОЦКП предоставя техническа консултация на Комисията в рамките на настоящия параграф.
2. Вземайки предвид положението на пазара, Комисията, до 31 декември 2014 г., представя доклад на Европейския парламент и на Съвета относно целесъобразността на създаването на европейска оценка за кредитоспособността за държавния дълг.
Вземайки предвид констатациите в доклада, посочен в първата алинея, и положението на пазара, Комисията до 31 декември 2016 г. внася доклад до Европейския парламент и до Съвета относно целесъобразността и осъществимостта на създаването на Европейска агенция за кредитен рейтинг, посветена на оценката на кредитоспособността на държавния дълг на държавите-членки, и/или Европейска фондация за кредитен рейтинг за всички останали кредитни рейтинги.
3. До 31 декември 2013 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно осъществимостта на мрежа от по-малки агенции за кредитен рейтинг, за да се увеличи конкуренцията на пазара. Този доклад извършва оценка на финансовата и нефинансовата подкрепа за създаване на такава мрежа, като се отчитат потенциалните конфликти на интереси, произтичащи от подобно публично финансиране. В светлината на констатациите на този доклад и вследствие на техническа консултация с ЕОЦКП, Комисията може да направи повторна оценка и да предложи изменение на член 8г.“
27)
Приложение I се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
28)
Приложение III се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Независимо от първата алинея,
1)
член 1, точка 7, буква а), точки 9 и10, точка 11 във връзка с член 8г от Регламент (ЕО) № 1060/2009, и точки 12 и 27 от настоящия регламент обаче се прилагат от 1 юни 2018 г. за целите на оценката, посочена във:
а)
член 4, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕО) № 1060/2009, за установяване дали изискванията на трета държава са най-малко толкова строги, колкото изискванията, посочени в тази буква; както и
б)
член 5, параграф 6, втора алинея, буква б) от Регламент (ЕО) № 1060/2009, за установяване дали агенциите за кредитен рейтинг в трета държава са подчинени на правно обвързващи правила, които са еквивалентни на правилата, посочени в тази буква;
2)
член 1, точка 8 от настоящия регламент във връзка с член 6а, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 1060/2009 се прилага от 21 юни 2014 г. по отношение на акционерите или съдружниците в агенция за кредитен рейтинг, които към 15 ноември 2011 г. са притежавали 5 % или повече от капитала на повече от една агенция за кредитен рейтинг;
3)
член 1, точка 15 се прилага от 21 юни 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 21 май 2013 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 462/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-21 ta’ Mejju 2013
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1060/2009 dwar aġenziji li jiggradaw il-kreditu
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) jesiġi li l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu jikkonformaw mar-regoli ta’ mġiba sabiex jittaffew il-konflitti ta’ interess li jista’ jkun hemm, jiżgura l-kwalità għolja u t-trasparenza suffiċjenti tal-gradazzjonijiet tal-kreditu u tal-proċess ta’ gradazzjonijiet. B’segwitu għall-emendi introdotti mir-Regolament (UE) Nru 513/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5), l-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) (AETS), stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), ingħatat is-setgħa li tirreġistra u tissorvelja l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu. Dan ir-Regolament jikkomplementa l-qafas regolatorju kurrenti għall-aġenziji li jiggradaw il-kreditu. Uħud mill-kwistjonijiet l-aktar importanti, bħal konflitti ta’ interess minħabba l-mudell ‘l-emittent iħallas’ u l-iżvelar fir-rigward ta’ strumenti finanzjament strutturat, ġew indirizzati u l-qafas se jeħtieġ li jkun rivedut wara li jkun ilu fis-seħħ għal perjodu raġonevoli ta’ żmien biex jiġi evalwat jekk isolvix għalkollox dawk il-kwistjonijiet. Sadanittant il-bżonn li jiġu riveduti t-trasparenza, ir-rekwiżiti ta’ proċedura u l-mument tal-pubblikazzjoni speċifikament għal klassifikazzjonijiet sovrani kien enfasizzat bil-kriżi tad-dejn sovran attwali.
(2)
Ir-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tat-8 ta’ Ġunju 2011 dwar l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu: prospetti futuri (7), sejħet għal titjib fir-regolamentazzjoni tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu. F’laqgħa informali tal-ECOFIN fit-30 ta’ Settembru u l-1 ta’ Ottubru 2010 l-Kunsill għaraf li għandhom isiru aktar sforzi biex jiġu indirizzati għadd ta’ kwistjonijiet relatati mal-attivitajiet ta’ gradazzjoni tal-kreditu, inkluż ir-riskju ta’ dipendenza żejda fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu u r-riskju ta’ konflitti ta’ interess li jirriżulta mill-mudell ta’ rimunerazzjoni għall-aġenziji li jiggradaw il-kreditu. Il-Kunsill Ewropew tat-23 ta’ Ottubru 2011 ikkonkluda li hemm bżonn li jsir progress biex titnaqqas id-dipendenza żejda fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu.
(3)
Fil-livell internazzjonali, il-Bord għall-Istabbiltà Finanzjarja (BIF), li tiegħu l-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) huwa istituzzjoni membru, approva uffiċjalment fl-20 ta’ Ottubru 2010 prinċipji biex titnaqqas id-dipendenza tal-awtoritajiet u tal-istituzzjonijiet finanzjarji fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu (“il-prinċipji tal-BIF”). Dawk il-prinċipji tal-BIF ġew approvati uffiċjalment mis-Summit tal-G20 f’Seoul f’Novembru 2010. Għalhekk hu xieraq li l-awtoritajiet kompetenti settorjali jivvalutaw il-prattiċi tal-parteċipanti fis-suq u jinkoraġġixxu lil dawk il-parteċipanti fis-suq biex itaffu l-impatt ta’ dawn il-prattiċi. L-awtoritajiet kompetenti settorjali għandhom jiddeċiedu dwar il-miżuri ta’ inkoraġġiment. L-AETS, fejn ikun xieraq f’koperazzjoni mal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Bankarja Ewropea), stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), u mal-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol, stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1094/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), għandha tieħu azzjoni biex tiffaċilita l-konverġenza tal-prattiċi superviżorji skont ir-Regolament (UE) Nru 1095/2010, u fil-qafas ta’ dan ir-Regolament.
(4)
L-aġenziji li jiggradaw il-kreditugħandhom jgħarrfu lill-investituri rigward id-dejta dwar il-probabbiltà ta’ inadempjenza tal-gradazzjonijiet tal-kreditu u l-prospetti ta’ gradazzjoni ibbażati fuq id-dejta dwar il-prestazzjoni storika, kif ippubblikata fir-repożitorju ċentrali maħluq mill-AETS.
(5)
B’konformità mal-prinċipji tal-BIF “il-banek ċentrali għandhom jaslu għall-konklużjonijiet tagħhom dwar il-kreditu fir-rigward tal-istrumenti finanzjarji li se jaċċettaw f’operazzjonijiet fis-suq, kemm bħala kollateral kif ukoll bħala akkwisti definittivi. Il-politiki tal-banek ċentrali għandhom jevitaw approċċi mekkaniċi li jistgħu jwasslu għal bidliet kbar u f’daqqa, li ma jkunux meħtieġa, fl-eliġibbiltà tal-istrumenti finanzjarji u fil-livell ta’ telf impost fuq il-kredituri li jistgħu jġibu għall-agħar l-effetti ta’ preċipizju”. Barra minn hekk, il-BĊE iddikjara fl-opinjoni tiegħu tat-2 ta’ April 2012 li huwa impenjat li jappoġġa l-objettiv komuni li titnaqqas id-dipendenza żejda fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu. F’dak ir-rigward, il-BĊE jirrapporta regolarment dwar id-diversi miżuri meħuda mill-Eurosistema biex titnaqqas id-dipendenza fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu. F’ konformita’ mal-Artikolu 284(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), il-BĊEgħandu jindirizza rapport annwali dwar l-attivitajiet tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali (SEBĊ) u dwar il-politika monetarja kemm tas-sena ta’qabel kif ukoll tas-sena kurrenti lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni, kif ukoll lill-Kunsill Ewropew. Il-President tal-BĊE għandu jippreżenta dan ir-rapport lill-Parlament Ewropew, li jista’ jkollu dibattitu ġenerali fuqu bħala bażi, u lill-Kunsill. Barra minn hekk, il-BĊE jista’, f’dawn ir-rapporti, jiddeskrivi kif huwa jkun implimenta l-prinċipji tal-BIF u dwar il-mekkaniżmi alternattivi ta’ valutazzjoni li juża.
(6)
L-Unjoni qed taħdem sabiex tirrivedi, fl-ewwel stadju, jekk kwalunkwe referenza għall-gradazzjonijiet tal-kreditu fil-liġi tal-Unjoni jikkawżawx jew għandhomx il-potenzjal li jikkawżaw dipendenza sħiħa jew mekkanika fuq dawn il-gradazzjonijiet tal-kreditu u, fit-tieni stadju, ir-referenzi kollha għall-gradazzjonijiet tal-kreditu għal finijiet regolatorji bil-ħsieb li dawn jitħassru sal-2020, sakemm ikunu identifikati u implimentati alternattivi xierqa għall-valutazzjoni tar-riskju tal-kreditu.
(7)
Ir-rilevanza tal-prospetti ta’ gradazzjoni għall-investituri u l-emittenti u l-effetti tagħhom fuq is-swieq hija paragonabbli mar-rilevanza u l-effetti tal-gradazzjonijiet tal-kreditu. Għalhekk, ir-rekwiżiti kollha tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 li għandhom l-għan li jiżguraw li l-azzjonijiet ta’ gradazzjoni jkunukonflitt preċiżi, trasparenti u ħielsa mill-konflitti ta’ interess għandhom japplikaw ukoll għall-prospetti ta’ gradazzjoni. Skont il-prattika superviżorja kurrenti għadd mir-rekwiżiti ta’ dak ir-Regolament japplikaw għall-prospetti ta’ gradazzjoni. Dan ir-Regolament għandu jiċċara r-regoli u jipprovdi ċertezza legali billi jintroduċi definizzjoni ta’ prospetti ta’ gradazzjoni u jiċċara liema dispożizzjonijiet speċifiċi japplikaw għal prospetti ta’ gradazzjoni bħal dawn. Id-definizzjoni ta’ prospetti ta’ gradazzjoni għandha tinkludi wkoll opinjonijiet li jirrigwardaw id-direzzjoni l-iktar probabbli li tieħu gradazzjoni tal-kreditu f’qasir żmien, li komunement jissejħu credit watches.
(8)
Fit-terminu medju, għandhom jiġu evalwati azzjonijiet ulterjuri biex il-gradazzjonijiet tal-kreditu jitneħħew mir-regolamentazzjoni finanzjarja biex tiġi eliminata l-ponderazzjoni tar-riskju ta’ assi permezz ta’ gradazzjonijiet tal-kreditu. Madankollu, għalissal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu huma parteċipanti importanti fis-swieq finanzjarji. Bħala konsegwenza, l-indipendenza u l-integrità tal-aġenziji li jiggradaw il-kredituu l-attivitajiet tal-gradazzjoni tal-kreditu tagħhom huma ta’ importanza partikolari biex tiġi żgurata l-kredibbiltà tagħhom vis-à-vis il-parteċipanti tas-suq, b’mod partikolari l-investituri u utenti oħrajn tal-gradazzjonijiet tal-kreditu. Ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009 jipprovdi li l-aġenziji li jiggradaw il-kreditugħandhom ikunu reġistrati u sorveljati minħabba li s-servizzi tagħhom għandhom impatt konsiderevoli fuq l-interess pubbliku. Il-gradazzjonijiet tal-kreditu, għall-kuntrarju tar-riċerka fl-investiment, mhumiex sempliċiment opinjonijiet dwar valur jew prezz għal strument finanzjarju jew obbligu finanzjarju. L-aġenziji li jiggradaw il-kreditumhumiex sempliċiment analisti finanzjarji jew konsulenti dwar l-investiment. Il-gradazzjonijiet tal-kreditu għandhom valur regolatorju għal investituri regolati, bħalma huma istituzzjonijiet tal-kreditu, kumpaniji tal-assigurazzjoni u investituri istituzzjonali oħrajn. Għalkemm l-inċentivi biex wieħed jiddependi b’mod eċċessiv fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu qed jonqsu, il-gradazzjonijiet tal-kreditu għadhom imexxu l-għażliet ta’ investiment, partikolarment minħabba asimmetriji fl-informazzjoni u għal skopijiet ta’ effiċjenza. F’dan il-kuntest, l-aġenziji li jiggradaw il-kreditugħandhom ikunu indipendenti u għandhom ikunu pperċepiti bħala tali mill-parteċipanti fis-suq, u l-metodi ta’ gradazzjoni tagħhom għandhom jkunu trasparenti u jiġu pperċepiti bħala tali.
(9)
Id-dipendenza żejda fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu għandha titnaqqas u l-effetti awtomatiċi kollha li jirriżultaw mill-gradazzjonijiet tal-kreditu għandhom jiġu eliminati gradwalment. L-istituzzjonijiet tal-kreditu u d-ditti tal-investiment għandhom jiġu inkoraġġiti jistabbilixxu proċeduri interni biex jagħmlu l-valutazzjonijiet tagħhom stess tar-riskju tal-kreditu, u għandhom jinkoraġġixxu lill-kredituri jwettqu eżerċizzju ta’ diliġenza dovuta.F’dak il-qafas, dan ir-Regolament jipprevedi li l-istituzzjonijiet finanzjarji m’għandhomx jiddependu b’mod esklużiv jew b’mod mekkaniku fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu. Għalhekk, dawk l-istituzzjonijiet għandhom jevitaw li jidħlu għal kuntratti fejn jiddependu b’mod esklużiv jew mekkaniku fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu u għandhom jevitaw li jużawhomfil-kuntratti bħala l-uniku parametru biex tiġi vvalutata l-affidabbiltà kreditizja tal-investimenti jew biex tittieħed id-deċiżjoni jekk wieħed għandux jinvesti jew jiddiżinvesti.
(10)
Ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009 diġà pprovda l-ewwel sensiela ta’ miżuri biex tiġi ttrattata l-kwistjoni tal-indipendenza u l-integrità tal-aġenziji li jiggradaw il-kredituu l-attivitajiet tal-gradazzjoni tal-kreditu tagħhom. L-għanijiet li tiġi żgurata l-indipendenza tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu u li jiġi identifikat, ġestit u safejn hu possibbli, evitat kull konflitt ta’ interess li jista’ jitqajjem kienu diġà jsejsu bosta dispożizzjonijiet ta’ dak ir-Regolament. L-għażla u r-rimunerazzjoni tal-aġenzija li tiggrada l-kreditumill-entità ggradata (il-mudell ‘l-emittent iħallas’) huma sors inerenti ta’ konflitti ta’ interess. Taħt dak il-mudell, hemm inċentivi għall-aġenziji li jiggradaw il-kreditubiex joħorġu gradazzjonijiet ta’ kompjaċenza fuq l-emittent sabiex jakkwistaw relazzjoni ta’ negozju fit-tul sabiex jiggarantixxu dħul ta’ flus jew jiżguraw xogħol u dħul addizzjonali. Barra minn hekk, ir-relazzjonijiet bejn l-azzjonisti tal-aġenziji li jiggradaw il-kredituu l-entitajiet iggradati jistgħu jikkawżaw konflitti ta’ interess, li mhumiex indirizzati suffiċjentement mir-regoli eżistenti. Bħala riżultat, gradazzjonijiet tal-kreditu maħruġa skont il-mudell ‘l-emittent iħallas’ jistgħu jiġu perċepiti iktar bħala gradazzjonijiet tal-kreditu adatti għall-emittent milli gradazzjonijiet tal-kreditu meħtieġa mill-investitur. Huwa essenzjali li jiġu msaħħa l-kundizzjonijiet ta’ indipendenza li japplikaw għall-aġenziji li jiggradaw il-kreditusabiex jiżdied il-livell ta’ kredibbiltà tal-gradazzjonijiet tal-kreditu maħruġa taħt il-mudell ‘l-emittent iħallas’.
(11)
Biex tiżdied il-kompetizzjoni f’suq dominat minn tliet aġenziji li jiggradaw il-kreditu, għandhom jittieħdu miżuri biex jiġi inkoraġġit l-użu ta’ aġenziji iżgħar li jiggradaw il-kreditu. Fi żminijiet riċenti, il-prattika kienet li l-emittenti jew partijiet terzi relatati jitolbu gradazzjonijiet tal-kreditu minn żewġ aġenziji jew iktar li jiggradaw il-kreditu, u għalhekk meta jintalbu żewġ gradazzjonijiet tal-kreditu jew iktar, l-emittent jew parti terza relatata għandhom jikkunsidraw jappuntaw lil tal-inqas aġenzija waħda li tiggrada l-kreditu li ma jkollhiex aktar minn 10 % tas-sehem tas-suq kollu u li tista’ tiġi vvalutata mill-emittent jew mill-parti terza relatata bħala kapaċi biex tiggrada l-emissjoni jew l-entità rilevanti.
(12)
Is-suq tal-gradazzjoni tal-kreditu juri li, tradizzjonalment, l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu u entitajiet iggradati jidħlu għal relazzjonijiet fit-tul. Dan iżid ir-riskju tal-familjarità, għaliex l-aġenzija li tiggrada l-kreditu tista’ tissimpatizza żżejjed max-xewqat tal-entità ggradata. F’dawk iċ-ċirkustanzi, l-imparzjalità tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu tista’ ssir dubjuża maż-żmien. Tabilħaqq, l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu appuntati u mħallsa minn emittent korporattiv jingħataw l-inċentiv biex joħorġu gradazzjonijiet favorevoli żżejjed fuq dik l-entità ggradata jew fuq l-istrumenti tad-dejn tagħha sabiex ir-relazzjoni tan-negozju tinżamm ma’ emittent bħal dan. L-emittenti huma wkoll suġġetti għal inċentivi li jiffavorixxu relazzjonijiet fit-tul, bħall-effett lock-in li taħtu emittent jiddesisti milli jibdel l-aġenzija li tiggrada l-kreditu minħabba li dan jista’ jqajjem it-tħassib tal-investituri fir-rigward tal-affidabbiltà kreditizja tal-emittent. Din il-problema diġà kienet ġiet identifikata fir-Regolament (KE) Nru 1060/2009, li rrikjeda li l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu japplikaw mekkaniżmu ta’ rotazzjoni li jipprovdi bidliet gradwali permezz ta’ gruppi analitiċi u ta’ kumitati tal-ggradazzjoni ta’ kreditu sabiex l-indipendenza tal-analisti tal-ggradazzjoni u l-persuni li japprovaw il-ggradazzjoni tal-kreditu ma tkunx kompromessa. Madankollu, is-suċċess ta’ dawk ir-regoli kien jiddependi ħafna minn soluzzjoni ta’ mġiba interna fl-aġenzija li tiggrada l-kreditu, jiġifieri l-indipendenza u l-professjonalità effettiva tal-impjegati tal-aġenzija li tiggrada l-kreditu vis-à-vis l-interessi kummerċjali tal-aġenzija li tiggrada l-kreditu nnifisha. Dawn ir-regoli ma kinux imfassla biex jagħtu garanzija b’mod suffiċjenti lejn partijiet terzi li l-konflitti ta’ interess li tqajmu mir-relazzjoni fit-tul jittaffew jew jiġu evitati. Mod kif dan jista’ jintlaħaq huwa billi jiġi limitat il-perjodu li matulu aġenzija li tiggrada l-kreditu tista’ tipprovdi kontinwament gradazzjonijiet tal-kreditu fuq l-istess emittent jew fuq l-istrumenti tad-dejn tiegħu. L-iffissar ta’ tul taż-żmien massimu tar-relazzjoni kuntrattwali bejn l-emittent li huwa ggradat jew li ħareġ l-istrumenti tad-dejn iggradati u l-aġenzija li tiggrada l-kreditu għandu jneħħi l-inċentiv għall-ħruġ ta’ gradazzjonijiet tal-kreditu favorevoli fir-rigward ta’ dak l-emittent. Barra minn hekk, ir-rekwiżit għar-rotazzjoni tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu bħala prattika tas-suq normali u regolari għandha wkoll ittaffi b’mod effettiv l-effett lock-in. Fl-aħħar nett, ir-rotazzjoni tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandu jkollha effetti pożittivi fuq is-suq tal-gradazzjoni tal-kreditu, għax tiffaċilita d-dħul ta’ parteċipanti ġodda fis-suq u toffri lill-aġenziji eżistenti li jiggradaw il-kreditu l-opportunità li jestendu n-negozju tagħhom lejn oqsma ġodda.
(13)
Madankollu, huwa importanti li l-implimentazzjoni ta’ mekkaniżmu ta’ rotazzjoni tkun imfassla b’tali mod li l-benefiċċji tal-mekkaniżmu jkunu aktar milli jagħmlu tajjeb għall-konsegwenzi negattivi possibbli tiegħu. Pereżempju, rotazzjoni frekwenti tista’ tirriżulta f’aktar kostijiet għall-emittenti u l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu billi l-ispiża assoċjata mal-gradazzjoni ta’ entità ġdida jew strument finanzjarju ġdid hi tipikament ogħla mill-ispiża tal-monitoraġġ ta’ gradazzjoni tal-kreditu li tkun diġà nħarġet. Barra dan, jeħtieġ ammont konsiderevoli ta’ ħin u riżorsi biex wieħed jistabbilixxi ruħu bħala aġenzija li tiggrada l-kreditu, sew jekk bħala parteċipant speċjalizzat u sew jekk tkopri l-kategoriji kollha ta’ assi. Barra minn hekk, rotazzjoni kontinwa tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu jista’ jkollha impatt sinifikanti fuq il-kwalità u l-kontinwità tal-gradazzjonijiet tal-kreditu. Ugwalment importanti, mekkaniżmu ta’ rotazzjoni għandu jiġi implimentat b’biżżejjed salvagwardji biex is-suq ikun jista’ jadatta gradwalment qabel possibilment jissaħħaħ il-mekkaniżmu fil-futur. Dan jista’ jinkiseb permezz tal-limitazzjoni tal-ambitu tal-mekkaniżmu għal rititolizzazzjoni, li hija sors limitat ta’ finanzjament tal-banek, filwaqt li l-gradazzjonijiet tal-kreditu li diġà nħarġu jitħallew jibqgħu jiġu sorveljati fuq talba saħansitra wara li r-rotazzjoni ssir obbligatorja. Għalhekk, bħala regola ġenerali, ir-rotazzjoni għandha taffettwa biss rititolizzazzjonijiet ġodda b’assi sottostanti mill-istess oriġinatur. Il-Kummissjoni għandha teżamina jekk hux xieraq li jinżamm mekkaniżmu ta’ rotazzjoni limitata jew jiġix applikat għal kategoriji oħra ta’ assi ukoll u, jekk iva, jekk ikunx ġustifikat li kategoriji oħrajn jingħataw trattament differenti fir-rigward pereżempju tat-tul taż-żmien massimu tar-relazzjoni kuntrattwali. F’każ li l-mekkaniżmu ta’ rotazzjoni jiġi stabbilit għal kategoriji oħra ta’ assi, il-Kummissjoni għandha tevalwa jekk hemmx bżonn li jiġi introdott obbligu għall-aġenzija li tiggrada l-kreditu li tipprovdi, fi tmiem il-perjodu massimu tat-tul ta’ żmien tar-relazzjoni kuntrattwali, informazzjoni dwar l-emittent u dwar l-istrumenti finanzjarji ggradati (fajl ta’ handover) lill-aġenzija li tiggrada l-kreditu li tkun se tibda l-mandat tagħha.
(14)
Huwa xieraq li tiġi introdotta r-rotazzjoni fuq is-suq tal-gradazzjonijiet tal-kreditu għar-rititolizzazzjonijiet. L-ewwel nett, dak huwa l-qasam Ewropew tat-titolizzazzjoni li kellu prestazzjoni inferjuri mill-kriżi finanzjarja ‘l hawn, u huwa għalhekk dak li fih hija l-akbar il-ħtieġa li jiġu indirizzati l-konflitti ta’ interessi. It-tieni nett, filwaqt li r-riskju tal-kreditu fuq strumenti ta’ dejn maħruġ minn, pereżempju, entitajiet korporati jiddependi ħafna fuq il-kapaċità ta’ ħlas tad-dejn tal-emittent innifsu, ir-riskju tal-kreditu fuq ir-rititolizzazzjonijiet ġeneralment huwa uniku għal kull tranżazzjoni. Għalhekk, meta tinħoloq rititolizzazzzjoni, ir-riskju li jintilef l-għarfien meta titqabbad aġenzija ġdida li tiggrada l-kreditu m’huwiex għoli. Fi kliem ieħor, għalkemm bħalissa hemm biss numru limitat ta’ aġenziji li tiggrada l-kreditu attivi fis-suq tal-gradazzjonijiet tal-kreditu għar-rititolizzazzjonijiet, dak is-suq huwa b’mod naturali aktar miftuħ għall-kompetizzjoni, u mekkaniżmu ta’ rotazzjoni jkun inċentiv għall-ħolqien ta’ aktar dinamiċità f’dak is-suq. Fl-aħħar nett, is-suq tal-gradazzjonijiet tal-kreditu għar-rititolizzazzjonijiet huwa dominat minn ftit aġenziji kbar li jiggradaw il-kreditu, iżda hemm parteċipanti oħrajn li qed jiżviluppaw il-ħila esperta f’dan il-qasam.
(15)
Ir-rotazzjoni regolari tal-aġenziji li jiggradaw il-kredituli joħorġu gradazzjonijiet ta’ kreditu fuq ir-rititolizzazzjonijiet għandha ġġib iktar diversità fil-valutazzjoni tal-affidabbiltà kreditizja. Fehmiet, perspettivi u metodoloġiji multipli u differenti applikati mill-aġenziji li jiggradaw il-kreditugħandhom jipproduċu iktar gradazzjonijiet tal-kreditu diversi u fl-aħħar mill-aħħar itejbu l-valutazzjoni tal-affidabbiltà kreditizja tar-rititolizzazzjonijiet. Sabiex tali diversità jkollha rwol u biex tiġi evitata l-kompjaċenza kemm tal-oriġinaturi u kemm tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu, il-perjodu massimu li matulu l-aġenzija li tiggrada l-kreditutitħalla tiggrada r-rititolizzazzjonijiet mill-istess oriġinatur irid jiġi ristrett għal livell li jiggarantixxi valutazzjonijiet aġġornati u regolari tal-affidabbiltà kreditizja. Abbażi ta’ dawk il-fatturi, ukoll tal-ħtieġa li tinżamm ċerta kontinwità fl-approċċ lejn il-gradazzjonijiet tal-kreditu, il-perjodu ta’ erba’ snin huwa adegwat. Fejn jiġu appuntati tal-inqas erba’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu, l-għanijiet għal mekkaniżmu ta’ rotazzjoni jkunu diġà nkisbu u għalhekk ir-rekwiżit ta’ rotazzjoni ma għandux japplika. Biex tiġi żgurata kompetizzjoni reali, għandha tkun applikabbli tali eżenzjoni biss meta tal-inqas erbgħa mill-aġenziji li jiggradaw il-kredituappuntati jiggradaw ċertu proporzjon tal-istrumenti finanzjarji pendenti tal-oriġinatur.
(16)
Huwa xieraq li mekkaniżmu ta’ rotazzjoni għal rititolizzazzjonijiet jiġi strutturat madwar l-oriġinatur. Ir-rititolizzazzjonijiet jiġu emessi minn entità ad hoc mingħajr kapaċità sinifikanti li tħallas id-dejn. Għalhekk, l-istrutturar tar-rotazzjoni madwar l-emittent tagħmel il-mekkaniżmu jkun ineffikaċi. Min-naħa l-oħra, l-istrutturar tar-rotazzjoni madwar l-isponsor ikun ifisser li l-eżenzjoni tkun tapplika kważi dejjem.
(17)
Mekkaniżmu ta’ rotazzjoni jista’ jkun għodda importanti biex jitnaqqsu l-ostakoli għal dħul fis-suq tal-gradazzjonijiet tal-kreditu għar-rititolizzazzjonijiet. Fl-istess ħin, madankollu, jista’ jagħmilha aktar diffiċli għall-parteċipanti ġodda fis-suq biex jiksbu pożizzjoni stabbli fis-suq minħabba li ma jitħallewx iżommu l-klijenti tagħhom. Għalhekk huwa xieraq li tiddaħħal eżenzjoni mill-mekkaniżmu ta’ rotazzjoni għal aġenziji żgħar li jiggradaw il-kreditu.
(18)
Sabiex tkun effikaċi, il-mekkaniżmu ta’ rotazzjoni ta’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu teħtieġ tiġi msaħħa b’mod kredibbli. Ir-rekwiżit ta’ rotazzjoni ma jilħaqx l-għanijiet tiegħu jekk l-aġenzija li tiggrada l-kreditu li toħroġ mix-xena titħalla tiggrada rititolizzazzjonijiet lill-istess oriġinatur f’perjodu qasir wisq. Għalhekk, huwa importanti li jiġi provdut perjodu xieraq ta’ żmien li matulu l-aġenzija li tiggrada l-kreditu li toħroġ mix-xena ma tistax tiġi appuntata biex terġa’ tiggrada rititolizzazzjonijiet mill-istess oriġinatur. Dak il-perjodu għandu jkun twil biżżejjed biex iħalli lill-aġenzija li tiggrada l-kreditu li tidħol fix-xena tipprovdi is-servizzi ta’ gradazzjoni tagħha b’mod effettiv, sabiex tiżgura li r-rititolizzazzjonijiet jiġu esposti verament għal skrutinju ġdid b’approċċ differenti u biex tiżgura li l-gradazzjonijiet tal-kreditu maħruġa mill-aġenzija l-ġdida li tiggrada l-kreditu jipprovdu kontinwità suffiċjenti. Fl-istess ħin, sabiex mekkaniżmu ta’ rotazzjoni jaħdem kif suppost, it-tul tal-perjodu huwa limitat mid-disponibbiltà ta’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu li jkollhom biżżejjed ħila esperta fil-qasam ta-rititolizzazzjoni. Għalhekk, it-tul tal-perjodu għandu jkun proporzjonat, u għandu ġeneralment ikun ugwali għat-tul tal-kuntratt skadut tal-aġenzija li tiggrada l-kreditu li toħroġ mix-xena iżda m’ għandux jaqbeż perjodu ta’ erba’ snin.
(19)
L-eżiġenza ta’ rotazzjoni regolari tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu hija proporzjonata mal-għan li jrid jintlaħaq. Ir-rekwiżit japplika biss għal aġenziji li jiggradaw il-kreditu reġistrati li huma regolati u li jipprovdu servizz li jaffettwa l-interess tal-pubbliku (gradazzjonijiet tal-kreditu li jistgħu jintużaw għal skopijiet regolatorji) taħt il-mudell ‘l-emittent iħallas’ u għal kategorija partikolari ta’ assi (rititolizzazzjonijiet). Il-privileġġ li jkollha s-servizzi tagħha rikonoxxuti bħala li jaqdu rwol importanti fir-regolamentazzjoni tas-suq tas-servizzi finanzjarji u li tkun approvata biex twettaq din il-funzjoni jirriżulta fil-ħtieġa li jkunu rrispettati ċerti obbligi biex jiggarantixxu l-indipendenza u l-perċezzjoni tal-indipendenza fiċ-ċirkustanzi kollha. Aġenzija li tiggrada l-kreditu li tinżamm milli tiggrada rititolizzazzjonijiet minn xi oriġinatur partikolari xorta titħalla tiggrada rititolizzazzjonijiet minn oriġinaturi oħrajn kif ukoll tiggrada kategoriji ta’ assi oħrajn. F’kuntest ta’ suq fejn ir-regola tar-rotazzjoni tapplika għall-parteċipanti kollha, ser ikun hemm opportunitajiet ta’ negozju minħabba li l-aġenziji kollha li jiggradaw il-kreditu jkollhom bżonn jinbidlu. Barra minn hekk, l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu dejjem jistgħu joħorġu gradazzjonijiet tal-kreditu mhux solleċitati fuq rititolizzazzjonijiet mill-istess oriġinatur, waqt li jikkapitalizzaw fuq l-esperjenza tagħhom. Gradazzjonijiet tal-kreditu mhux solleċitati mhumiex marbutin mal-mudell ‘l-emittent iħallas’u għalhekk huma teoretikament affettwati inqas minn konflitti ta’ interess li jista’ jkun hemm. Għall-klijenti tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu, it-tul massimu taż-żmien tar-relazzjoni kuntrattwali ma’ aġenzija li tiggrada l-kreditu u r-rekwiżit tal-impjieg ta’ iktar minn aġenzija waħda li tiggrada l-kreditu jirrappreżentaw ukoll restrizzjonijiet fuq il-libertà tagħhom li jmexxu n-negozju tagħhom stess. Madankollu, dawk ir-restrizzjonijiet huma meħtieġa għal raġunijiet ta’ interess pubbliku meta wieħed iqis l-interferenza mill-mudell ‘l-emittent iħallas’ fuq l-indipendenza meħtieġa tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu biex jiżguraw gradazzjonijiet tal-kreditu indipendenti li jistgħu jintużaw minn investituri għal skopijiet regolatorji. Fl-istess ħin, dawn ir-restrizzjonijiet ma jmorrux lil hinn minn dak li hu meħtieġ u għandhom minflok jitqiesu bħala fattur li jkattar l-affidabbiltà kreditizja tar-rititolizzazzjonijiet lejn partijiet oħrajn, u fl-aħħar mill-aħħar lejn is-suq.
(20)
L-indipendenza ta’ aġenzija li tiggrada l-kreditu vis-à-vis entità ggradata tiġi affettwata wkoll minn konflitti ta’ interess li jista’ jkun hemm bejn kwalunkwe azzjonist sinifikanti tagħha u l-entità ggradata. Azzjonist ta’ aġenzija li tiggrada l-kreditu jista’ jkun membru ta’ bord amministrattiv jew superviżorju ta’ entità ggradata jew xi parti terza relatata. Ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009 jindirizza dan it-tip ta’ sitwazzjoni biss fir-rigward tal-konflitti ta’ interess ikkawżati minn analisti ta’ gradazzjoni, persuni li japprovaw il-gradazzjonijiet tal-kreditu jew impjegati oħrajn tal-aġenzija li tiggrada l-kreditu. Madankollu, dak ir-Regolament huwa sieket fir-rigward ta’ konflitti potenzjali li jista’ jkun hemm ikkawżati minn azzjonisti jew membri ta’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu. Bil-għan li titjieb il-perċezzjoni tal-indipendenza tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu vis-à-vis l-entitajiet iggradati, huwa xieraq li jiġu estiżi r-regoli eżistenti stabbiliti f’dak ir-Regolament għall-konflitti ta’ interess ikkawżati mill-impjegati tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għal dawk ikkawżati mill-azzjonisti jew membri li għandhom pożizzjoni sinifikanti fl-aġenzija li tiggrada l-kreditu. Għalhekk, l-aġenzija li tiggrada l-kreditu għandha tastjeni milli toħroġ gradazzjonijiet tal-kreditu, jew għandha tiżvela li l-gradazzjoni tal-kreditu tista’ tiġi affettwata, fejn azzjonist jew membru li jkollhom 10 % tad-drittijiet tal-vot ta’ dik l-aġenzija jkun ukoll membru tal-bord amministrattiv jew superviżorju tal-entità ggradata jew ikun investa fl-entità ggradata meta l-investiment jilħaq ċertu daqs. Barra minn hekk, il-fatt li azzjonist jew membru li jkollu ta’ lanqas 5 % tad-drittijiet tal-vot ta’ dik l-aġenzija li tiggrada l-kreditu jkun investa fl-entità ggradata jew ikun membru tal-bord amministattiv jew superviżorju tal-entità ggradata, għandu jiġi żvelat lill-pubbliku, tal-inqas jekk l-investiment jilħaq ċertu daqs. Barra minn hekk, fejn azzjonist jew membru jkun f’qagħda li jeżerċita influwenza sinifikanti fuq l-attività tan-negozju tal-aġenzija li tiggrada l-kreditu, dik il-persuna ma għandhiex tipprovdi servizzi ta’ konsulenza lill-entità ggradata jew parti terza relatata fir-rigward tal-istruttura korporattiva jew legali tagħha, l-assi, il-passivi jew l-attivitajiet tagħha.
(21)
Sabiex tiġi żgurata applikazzjoni vijabbli tar-regoli dwar l-indipendenza u l-prevenzjoni ta’ kunflitti ta’ interess stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1060/2009 u biex jipprevjenuhom milli jsiru ineffettivi, hemm bżonn li għadd kbir biżżejjed ta’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu, mhux konnessi la mal-aġenzija li tiggrada l-kreditu li toħroġ mix-xena f’każ ta’ rotazzjoni u lanqas mal-aġenzija li tiggrada l-kreditu li tipprovdi servizzi ta’ gradazzjoni tal-kreditu b’mod parallel lill-istess emittent. Huwa xieraq ir-rekwiżit tas-separazzjoni stretta tal-aġenzija li tiggrada l-kreditu li toħroġ mix-xena minn dik li tidħol fix-xena f’każ ta’ rotazzjoni kif ukoll taż-żewġ aġenziji li jiggradaw il-kreditu li jipprovdu servizzi ta’ gradazzjoni b’mod parallel lill-istess emittent. L-aġenziji li jiggradaw il-kreditu kkonċernati ma għandhomx ikunu marbuta ma’ xulxin permezz tal-kontroll, billi jkunu jagħmlu parti mill-istess grupp ta’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu, billi jkunu azzjonisti jew membri jew ikunu jistgħu jeżerċitaw id-drittijiet tal-vot fi kwalunkwe waħda mill-aġenziji l-oħrajn li jiggradaw il-kreditu jew billi jkunu jistgħu jaħtru membri fuq il-bordijiet tal-amministrazzjoni jew superviżjoni ta’ kwalunkwe waħda mill-aġenziji tal- l-oħrajn li jiggradaw il-kreditu.
(22)
L-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandhom jistabbilixxu, iżommu, jinfurzaw, u jiddokumentaw struttura effikaċi ta’ kontroll intern li tirregola l-implimentazzjoni ta’ politiki u proċeduri għall-prevenzjoni u l-kontroll ta’ konflitti ta’ interess possibbli u għall-iżgurar tal-indipendenza tal-gradazzjonijiet tal-kreditu, l-analisti tal-gradazzjoni u t-timijiet tal-gradazzjoni fir-rigward tal-azzjonisti, il-korpi amministrattivi u ta’ ġestjoni u l-attivitajiet ta’ bejgħ u kummerċjalizzazzjoni. Għandhom jiġu stabbiliti Proċeduri Operattivi Standard (SOPs) fir-rigward ta’ governanza korporattiva, kwistjonijiet ta’ organizzazzjoni u l-ġestjoni ta’ konflitti ta’ interess. L-SOPs għandhom jiġu rieżaminati u mmonitorjati perjodikament biex tiġi vvalutata l-effikaċja tagħhom u biex jiġi evalwat jekk għandhomx jiġu aġġornati.
(23)
Il-perċezzjoni tal-indipendenza tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu tkun affettwata partikolarment jekk l-istess azzjonisti jew membri jkunu qed jinvestu f’aġenziji differenti li jiggradaw il-kreditu li ma jappartjenux għall-istess grupp ta’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu, għallinqas jekk tali investiment jilħaq ċertu daqs li jista’ jippermetti lil dawn l-azzjonisti jew membri jeżerċitaw ċerta influwenza fuq in-negozju tal-aġenzija li tiggrada l-kreditu. Għalhekk, sabiex tiġi żgurata l-indipendenza (u l-perċezzjoni tal-indipendenza) tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu, huwa xieraq li jkun hemm regoli iktar stretti fir-rigward tar-relazzjonijiet bejn aġenziji li jiggradaw il-kreditu u l-azzjonisti jew membri tagħhom. Għal dik ir-raġuni, ebda persuna ma għandha simultanjament ikollha parteċipazzjoni ta’ 5 % jew aktar f’aktar minn aġenzija waħda li tiggrada l-kreditu, sakemm l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu kkonċernati ma jkunux jappartjenu għall-istess grupp.
(24)
L-għan li tiġi żgurata indipendenza suffiċjenti tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu jirrikjedi li l-investituri ma jkollhomx investimenti simultanji ta’ 5 % jew aktar f’aktar minn aġenzija waħda li tiggrada l-kreditu. Id-Direttiva 2004/109/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Diċembru 2004 dwar l-armonizzazzjoni tar-rekwiżiti ta’ trasparenza f’dak li għandu x’jaqsam ma’ informazzjoni dwar emittenti li t-titoli tagħhom huma ammessi għall-kummerċ f’suq regolat (10) tipprovdi li dawk il-persuni li jikkontrollaw ta’ lanqas 5 % tad-drittijiet tal-vot f’kumpanija elenkata fil-Borża għandhom jiżvelawdak il-fatt fil-pubbliku, minħabba, inter alia, li l-investituri għandhom interess li jkunu jafu dwar tibdiliet fl-istruttura tal-votazzjoni ta’ tali kumpanija. Il-livell ta’ 5 % huwa meqjus għalhekk bħala sehem kbir li kapaċi jinfluwenza l-istruttura tal-votazzjoni f’kumpanija. Huwa għalhekk xieraq li jintuża l-livell ta’ 5 % għall-finijiet li jkun ristrett investiment simultanju f’aktar minn aġenzija waħda li tiggrada l-kreditu. Il-miżura ma titstax titqies bħala sproporzjonata meta jitqies li l-aġenziji kollha li jiggradaw il-kreditu reġistrati fl-Unjoni huma kumpaniji li mhumiex elenkati fil-Borża u, għalhekk, mhumiex suġġetti għar-regoli proċedurali u ta’ trasparenza li japplikaw għall-kumpaniji elenkati fl-Unjoni taħt id-Direttiva 2004/109/KE. Spiss kumpaniji mhux elenkati huma mmexxija minn protokolli jew ftehim tal-azzjonisti u n-numru ta’ azzjonisti jew membri huwa normalment baxx. Għalhekk, anki pożizzjoni ta’ minoranza f’aġenzija li tiggrada l-kreditu li mhijiex elenkata tista’ tkun ta’ influwenza. Madankollu, sabiex jiġi żgurat li investimenti purament ekonomiċi f’aġenziji li jiggradaw il-kreditu jibqgħu possibbli, din il-limitazzjoni ta’ investimenti simultanji f’iktar minn aġenzija waħda li tiggrada l-kreditu ma għandhiex tiġi estiża għall-investimenti li jsiru permezz ta’ skemi ta’ investiment kollettivi ġestiti minn partijiet terzi indipendenti mill-investitur u mhux suġġetti għall-influwenza tal-investitur.
(25)
Id-dispożizzjonijiet f’dan ir-Regolament dwar il-konflitti ta’ interessi fir-rigward tal-istruttura tal-azzjonisti għandhomx jirriferu mhux biss għal parteċipazzjonijiet azzjonarji diretti iżda wkoll għal parteċipazzjonijiet azzjonarji indiretti billi jekk ma jkunx hekk, tkun faċli l-evażjoni minn dawk ir-regoli. L-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandhom jagħmlu l-isforzi kollha biex ikunu jafu l-azzjonisti indiretti tagħhom biex ikunu jistgħu jevitaw kull konflitt potenzjali ta’ interess f’dan ir-rigward.
(26)
L-effikaċja tar-regoli fuq l-indipendenza u l-prevenzjoni tal-konflitt ta’ interess li jesiġu li l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu ma jipprovdux servizzi ta’ gradazzjoni tal-kreditu lill-istess emittent għal perjodu twil ta’ żmien tista’ tkun imminata jekk l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu jitħallew isiru azzjonisti jew membri sinifikanti ta’ aġenziji oħra li jiggradaw il-kreditu.
(27)
Huwa importanti li jiġi żgurat li l-modifiki fil-metodoloġiji tal-gradazzjoni ma jirriżultawx f’metodoloġiji inqas rigorużi. Għal dak il-għan, l-emittenti, l-investituri u partijiet interessati oħrajn għandu jkollhom l-opportunità li jikkummentaw dwar kwalunkwe tibdil intenzjonat fil-metodoloġiji tal-gradazzjoni. Dan jgħinhom jifhmu r-raġunijiet wara l-metodoloġiji l-ġodda u t-tibdil li jkun sar. Il-kummenti provduti mill-emittenti u l-investituri dwar l-abbozz ta’ metodoloġiji jistgħu jkunu ta’ kontribut siewi għall-aġenziji li jiggradaw il-kreditu fid-definizzjoni tal-metodoloġiji. L-AETS għandha wkoll tkun notifikata bit-tibdiliet maħsuba. Għalkemm ir-Regolament (KE) No 1060/2009 jagħti lill-AETS is-setgħa li tivverifika li l-metodoloġiji użati mill-aġenziji li jiggradaw il-kreditu huma rigorużi, sistematiċi, kontinwi u soġġetti għal validazzjoni bbażata fuq l-esperjenza storika, fosthom il-back-testing, dak il-proċess tal-verifika ma għandux jagħti lill-AETS kwalunkwe poter li tiġġudika fuq l-idoneità tal-metodoloġija proposta jew tal-gradazzjonijiet tal-kreditu maħruġa wara l-applikazzjoni tal-metodoloġiji. Fejn ikun xieraq, il-metodoloġiji tal-gradazzjoni għandhom jieħdu kont tar-riskji finanzjarji li joħorġu mir-riskji ambjentali.
(28)
Minħabba l-kumplessità ta’ strumenti ta’ finanzjament strutturat, l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu mhux dejjem irnexxielhom jiżguraw kwalità għolja ta’ gradazzjonijiet tal-kreditu maħruġa fuq strumenti bħal dawn. Dan wassal għal telf ta’ fiduċja tas-suq f’dan it-tip ta’ gradazzjoni tal-kreditu. Sabiex terġa’ tikseb il-kunfidenza jkun xieraq li l-emittenti jew il-partijiet terzi relatati jintalbu jingaġġaw tal-inqas żewġ aġenziji differenti li jiggradaw il-kreditu biex jipprovdu gradazzjoni tal-kreditu fuq strumenti ta’ finanzjament strutturat, li jistgħu jwasslu għal valutazzjonijiet differenti u kontra xulxin. Dan jista’ wkoll inaqqas id-dipendenza żejda fuq gradazzjoni tal-kreditu waħdanija.
(29)
Il-proposta għal direttiva dwar l-aċċess għall-attività tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu u s-superviżjoni prudenzjali tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu u tad-ditti tal-investiment u l-proposta għal regolament dwar ir-rekwiżiti prudenzjali għall-istituzzjonijiet tal-kreditu u d-ditti tal-investiment, li għandhom jissostitwixxu d-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 rigward il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu (11) u d-Direttiva 2006/49/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 dwar l-adegwatezza tal-kapital ta’ ditti tal-investiment u istituzzjonijiet ta’ kreditu (12), jintroduċu rekwiżit għal istituzzjonijiet tal-kreditu u ditti tal-investiment sabiex jivvalutaw ir-riskju tal-kreditu ta’ entitajiet u strumenti finanzjarji li fihom jinvestu huma stess u mhux sempliċiment jistrieħu f’dan ir-rigward fuq gradazzjonijiet tal-kreditu. Dak ir-rekwiżit għandu jiġi estiż għall-parteċipanti l-oħra fis-swieq finanzjarji regolati taħt il-liġi tal-Unjoni, inklużi l-ġestjonarji tal-investiment. Għall-parteċipanti kollha fis-swieq finanzjarji, madankollu, dak ir-rekwiżit għandu jiġi infurzat b’mod proporzjonat b’kont meħud tan-natura, il-kobor u l-kumplessità tal- parteċipant inkwistjoni. L-Istati Membri ma għandhomx ikunu intitolati li jimponu jew iżommu regoli li jippermettu dipendenza iktar stretta minn dawk l-investituri fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu.
(30)
Barra minn hekk, il-kapaċità tal-investituri sabiex jagħmlu valutazzjoni infurmata tal-affidabbiltà kreditizja ta’ strumenti ta’ finanzjament strutturat jitjiebu jekk l-investituri jiġu pprovduti b’informazzjoni suffiċjenti dwar dawn l-istrumenti. Pereżempju, billi r-riskju fir-rigward ta’ strumenti ta’ finanzjament strutturat jiddependi ħafna fuq il-kwalità u l-prestazzjoni tal-assi sottostanti, l-investituri għandhom jingħataw aktar informazzjoni dwar l-assi sottostanti. Dan inaqqas id-dipendenza tal-investituri fuq il-gradazzjoni tal-kreditu. Barra minn hekk, hemm il-probabbiltà li l-iżvelar ta’ informazzjoni rilevanti dwar strumenti ta’ finanzjament strutturat isaħħaħ il-kompetizzjoni bejn l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu, għax jista’ jwassal għal żieda fin-numru ta’ gradazzjonijiet tal-kreditu mhux solleċitati. Il-Kummissjoni għandha sa Jannar 2016 tirrieżamina u tirraporta dwar jekk ikunx opportun li l-ambitu ta’ dak ir-rekwiżit ta’ żvelar jiġi estiż għal prodotti finanzjarji oħrajn. Pereżempju, hemm prodotti finanzjarji oħrajn, bħal bonds koperti u d-dejn garantit, fejn ir-riskju jiddependi ħafna fuq il-karatteristiċi ta’ kwalunkwe kollateral sottostanti u fejn jista’ jkun rilevanti li l-investituri jingħataw aktar informazzjoni dwar il-kollateral.
(31)
L-investituri, l-emittenti u partijiet interessati oħrajn għandu jkollhom aċċess għal informazzjoni aġġornata dwar il-gradazzjoni fuq website ċentrali. Pjattaforma Ewropea tal-Gradazzjoni għandha tiġi stabbilita mill-AETS u għandha tippermetti lill-investituri biex faċilment iqabblu l-gradazzjonijiet tal-kreditu kollha li jeżistu fir-rigward ta’ entità speċifika ggradata. Huwa importanti li l-website tal-pjattaforma Ewropea tal-gradazzjoni juri l-gradazzjonijiet tal-kreditu kollha disponibbli skont l-instrument biex l-investituri jkunu jistgħu jikkunsidraw il-varjetà sħiħa ta’ opinjonijiet qabel ma jieħdu d-deċiżjoni ta’ investiment tagħhom stess. Madankollu, bil-għan li ma tiġix imminata l-kapaċità tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu li joperaw skont il-mudell ‘l-investitur iħallas’, dawn il-gradazzjonijiet tal-kreditu ma għandhomx jiġu inklużi fil-Pjattaforma Ewropea tal-Gradazzjoni. Il-pjattaforma Ewropea tal-gradazzjoni għandha tgħin aġenziji ġodda u iżgħar li jiggradaw il-kreditu biex jiksbu l-viżibbiltà. Il-Pjattaforma Ewropea tal-Gradazzjoni għandha tinkorpora r-repożitorju ċentrali tal-AETS bil-għan li toħloq pjattaforma waħda għall-gradazzjonijiet tal-kreditu kollha disponibbli u għall-informazzjoni dwar id-dejta tal-prestazzjoni storika, ippubblikata fir-repożitorju ċentrali. Il-Parlament Ewropew appoġġa l-istabbiliment ta’ pubblikazzjonijiet bħal dawn ta’ gradazzjonijiet tal-kreditu fir-riżoluzzjoni tiegħu dwar l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu tat-8 ta’ Ġunju 2011.
(32)
Il-gradazzjonijiet tal-kreditu, kemm jekk maħruġa għal skopijiet regolatorji jew le, għandhom impatt sinifikanti fuq id-deċiżjonijiet ta’ investiment u fuq l-immaġni u l-attrazzjoni finanzjarja tal-emittenti. Għalhekk, l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandhom responsabbiltà importanti lejn l-investituri u l-emittenti billi jiżguraw li dawn jikkonformaw mar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 sabiex il-gradazzjonijiet tal-kreditu tagħhom ikunu indipendenti, oġġettivi u ta’ kwalità adegwata. Madankollu, l-investituri u l-emittenti mhumiex dejjem f’qagħda li jinfurzaw ir-responsabbiltà tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu lejhom. Jista’ jkun partikolarment diffiċli li tiġi stabbilita r-responsabbiltà ċivili ta’ aġenzija li jiggradaw il-kreditu fin-nuqqas ta’ relazzjoni kuntrattwali bejn aġenzija li tiggrada l-kreditu u, pereżempju, investitur jew emittent iggradat fuq bażi mhux solleċitata. L-emittenti jistgħu wkoll jiffaċċjaw diffikultajiet fl-infurzar tar-responsabbiltà ċivili tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu lejhom anke meta jkollhom relazzjoni kuntrattwali mal-aġenzija li tiggrada l-kreditu kkonċernata: pereżempju, meta tingħata gradazzjoni inferjuri, deċiża abbażi ta’ ksur tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 imwettaq intenzjonalment jew b’negliġenza serja, dan jista’ jkollu impatt negattiv fuq ir-reputazzjoni u -ispejjeż ta’ finanzjament ta’ emittent, u b’hekk jiġi kkawżat dannu lil dan l-emittent anke jekk dan ma jkunx kopert bir-responsabbiltà kuntrattwali. Għalhekk, huwa importanti li jkun hemm provvediment għal dritt ta’ rimedju adegwat għall-investituri li qagħdu raġonevolment fuq gradazzjoni tal-kreditu maħruġa bi ksur tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009, kif ukoll għall-emittenti li jikkawżaw danni minħabba gradazzjoni tal-kreditu maħruġa bi ksur tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009. L-investitur u l-emittent għandhom ikunu kapaċi jżommu lill-aġenzija li tiggrada l-kreditu responsabbli għad-danni kkawżati minn ksur ta’ dak ir-Regolament li kellu impatt fuq ir-riżultat tal-gradazzjoni. Filwaqt li l-investituri u l-emittenti li għandhom relazzjoni kuntrattwali ma’ aġenzija li tiggrada l-kreditu jistgħu jagħżlu li jibbażaw talba kontra dik l-aġenzija li tiggrada l-kreditu fuq ksur ta’ kuntratt, talba għad-danni għal ksur tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 għandha tkun disponibbli għall-investituri u l-emittenti kollha, irrispettivament minn jekk hemmx realazzjoni kuntrattwali bejn il-partijiet.
(33)
Għandu jkun possibbli li l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu jinżammu responsabbli jekk jiksru intenzjonalment jew minħabba negliġenza serja kwalunkwe obbligu impost fuqhom mir-Regolament (KE) Nru 1060/2009. Dan l-istandard ta’ tort huwa xieraq għax l-attività tal-gradazzjoni tal-kreditu tinvolvi ċertu ammont ta’ valutazzjoni ta’ fatturi ekonomiċi kumplessi u l-applikazzjoni ta’ metodoloġiji differenti tista’ twassal għal riżultati ta’ gradazzjonijiet differenti, li l-ebda waħda minnhom ma tista’ tkun ikkunsidrata bħala skorretta. Barra minn hekk, huwa xieraq li l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu jiġu esposti għal responsabbiltà potenzjalment mingħajr limitu biss meta jiksru r-Regolament (KE) Nru 1060/2009 intenzjonalment jew b’negliġenza serja.
(34)
L-investitur li jagħmel talba għal danni minħabba ksur tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 għandu jippreżenta informazzjoni preċiża u dettaljata li tindika li l-aġenzija li tiggrada l-kreditu wettqet tali ksur ta’ dak ir-Regolament. Din għandha tiġi vvalutata mill-qorti kompetenti, filwaqt li jitqies li l-investitur jew l-emittent jista’ ma jkollux aċċess għal informazzjoni li hija purament fl-isfera tal-aġenzija li tiggrada l-kreditu.
(35)
Fir-rigward ta’ kwistjonijiet li jikkonċernaw ir-responsabbiltà ċivili ta’ aġenzija li tiggrada l-kreditu, li mhumiex koperti jew definiti b’dan ir-Regolament, inklużi l-kawżalità u l-kunċett ta’ negligenża serja, kwistjonijiet bħal dawn għandhom ikunu rregolati mil-liġi nazzjonali applikabbli determinata mir-regoli rilevanti tad-dritt privat internazzjonali. B’mod partikolari, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jżommu sistemi ta’ responsabbiltà ċivili nazzjonali li huma aktar favorevoli għall-investituri jew għall-emittenti jew li mhumiex ibbażati fuq ksur ta’ dan ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009. Il-qorti kompetenti li tiddeċiedi dwar talba għal danni minħabba responsabbiltà ċivili magħmula minn investitur jew emittent għandha tkun determinata mir-regoli rilevanti tad-dritt privat internazzjonali.
(36)
Il-fatt li investituri istituzzjonali inklużi ġestjonarji tal-investiment huma obbligati jwettqu l-valutazzjoni tagħhom stess tal-affidabbiltà kreditizja tal-assi ma għandux iwaqqaf il-qrati milli jsibu li l-ksur ta’ dan ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009 minn aġenzija li tiggrada l-kreditu kkawża dannu lil investitur li għalih dik l-aġenzija li tiggrada l-kreditu hija responsabbli. Waqt li dan ir-Regolament se jtejjeb il-possibbiltajiet tal-investituri biex jagħmlu valutazzjoni tar-riskju tagħhom stess se jkompli jkollhom iktar aċċess limitat għall-informazzjoni mill-aġenziji li jiggradaw il-kreditu nfushom. Barra minn hekk, partikolarment investituri iżgħar jista’ ma jkollhomx il-kapaċità għal reviżjoni ta’ gradazzjoni ta’ kreditu provduta minn aġenzija li tiggrada l-kreditu b’mod kritiku.
(37)
L-Istati Membri u l-AETS għandhom jiżguraw li kwalunkwe pieni imposti f’konformità mar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 jiġu żvelati pubblikament biss fejn tali żvelar pubbliku jkun proporzjonat.
(38)
Sabiex ikomplu jittaffew il-konflitti ta’ interess u tiġi faċilitata l-kompetizzjoni ġusta fis-suq tal-gradazzjoni tal-kreditu, huwa importanti li jiġi żgurat li t-tariffi imposti mill-aġenziji li jiggradaw il-kreditu lill-klijenti ma jkunux diskriminatorji. Id-differenzi fit-tariffi ċċarġjati għall-istess tip ta’ servizz għandhom ikunu ġustifikabbli biss minn differenza fil-ispiża effettiva biex ikun provdut dan is-servizz lil klijenti differenti. Barra minn hekk, it-tariffi ċċarġjati għal servizzi ta’ gradazzjoni tal-kreditu lil xi emittent speċifiku ma għandhomx jiddependu fuq ir-riżultati tax-xogħol li jkun sar jew fuq il-provvediment ta’ servizzi (anċillari) relatati. Barra minn hekk, sabiex tkun tista’ sseħħ is-superviżjoni effettiva ta’ dawk ir-regoli, l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandom jiżvelaw lill-AETS it-tariffi riċevuti minn kull wieħed mill-klijenti tagħhom kif ukoll il-politika ġenerali tagħhom tal-ipprezzar.
(39)
Bħala kontribuzzjoni għall-ħruġ ta’ gradazzjonijiet sovrani kredibbli u aġġornati u biex jiġi faċilitat il-fehim tal-utenti, huwa importanti li dawk il-gradazzjonijiet jiġu riveduti regolarment. Huwa importanti wkoll li jiżdiedu t-trasparenza dwar ix-xogħol ta’ riċerka mwettaq, il-persunal allokat għat-tħejjija tal-gradazzjonijiet sovrani u s-suppożizzjonijiet sottostanti wara l-gradazzjonijiet tal-kreditu magħmula mill-aġenziji li jiggradaw il-kreditu relatati mad-dejn sovran.
(40)
Huwa essenzjali li l-investituri jkollhom informazzjoni xierqa biex jivvalutaw l-affidabbiltà kreditizja tal-Istati Membri. Fil-qafas tas-sorveljanza tagħha tal-politiki ekonomiċi u fiskali tal-Istati Membri, il-Kummissjoni tiġbor u tipproċessa dejta dwar is-sitwazzjoni u l-prestazzjoni ekonomika, finanzjarja u fiskali tal-Istati Membri kollha, li il-parti l-kbira tagħha hija ppubblikata mill-Kummissjoni u li għalhekk tista’ tintuża mill-investituri biex jivvalutaw l-affidabbiltà kreditizja potenzjali tal-Istati Membri. Fejn ikun xieraq u disponibbli, u suġġett għar-regoli rilevanti dwar il-kunfidenzjalità applikabbli fil-qafas tas-sorveljanza tagħha tal-politiki ekonomiċi u fiskali tal-Istati Membri, il-Kummissjoni għandha tikkomplementa r-rappurtar eżistenti dwar il-prestazzjoni ekonomika tal-Istati Membri b’ elementi jew indikaturi addizzjonali possibbli li jistgħu jgħinu lill-investituri jivvalutaw l-affidabbiltà kreditizja tal-Istati Membri. Dawk l-elementi għandhom isiru disponibbli għall-pubbliku, b’mod li jikkomplementaw il-pubblikazzjonijiet eżistenti u informazzjoni oħra żvelata pubblikament, bil-ħsieb li l-investituri jingħataw aktar dejta sabiex jiġu megħjuna jivvalutaw l-affidabbiltà kreditizja tal-entitajiet sovrani u l-informazzjoni dwar id-dejn tagħhom. Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni għandha teżamina l-possibbiltà li tiżviluppa valutazzjoni Ewropea tal-affidibbiltà kreditizja, biex tagħmilha possibbli għall-investituri li jagħmlu valutazzjoni imparzjali u oġġettiva tal-affidabbiltà kreditizja tal-Istati Membri, filwaqt li jitqies l-iżvilupp ekonomiku u soċjali speċifiku. Jekk neċessarju, il-Kummissjoni għandha tippreżenta proposti leġislattivi xierqa.
(41)
Ir-regoli kurrenti jipprovdu għal gradazzjonijiet tal-kreditu li jridu jitħabbru lill-entità ggradata 12-il siegħa qabel il-pubblikazzjoni tagħhom. Sabiex jiġi evitat li tali notifika ssir barra l-ħinijiet tax-xogħol u sabiex l-entità ggradata jitħallielha biżżejjed ħin biex tivverifika l-korrettezza tad-dejta li fuqha msejsal-gradazzjoni tal-kreditu, l-entità ggradata għandha tiġi notifikata jum sħiħ ta’ ħidma qabel il-pubblikazzjoni tal-gradazzjoni tal-kreditu jew ta’ prospett ta’ gradazzjoni. Lista tal-persuni ntitolati li jirċievu tali notifika għandha tkun limitata u għandha tkun identifikata b’mod ċar mill-entità ggradata.
(42)
Fid-dawl tal-ispeċifiċitajiet ta’ gradazzjonijiet sovrani u sabiex jitnaqqas ir-riskju tal-volatilità, huwa xieraq u proporzjonat li l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu jintalbu jippubblikaw biss dawn il-gradazzjonijiet wara l-għeluq tan-negozju tal-postijiet tal-kummerċ stabbiliti fl-Unjoni u tal-anqas siegħa qabel ma jiftħu. Fuq l-istess bażi, huwa opportun u proporzjonat ukoll li fl-aħħar ta’ Diċembru, l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandhom jippubblikaw kalendarju għat-12-il xahar ta’ wara li fih jistabbilixxu d-dati għall-pubblikazzjoni ta’ gradazzjonijiet sovrani u, b’mod korrispondenti ma’ dawn, id-dati għall-pubblikazzjoni tal-prospetti relatati tal-gradazzjoni fejn ikun applikabbli. Dawn id-dati għandhom jaqgħu nhar ta’ Ġimgħa. Fil-każ biss ta’ gradazzjonijiet sovrani mhux solleċitati, in-numru ta’ pubblikazzjonijiet fil-kalendarju għandu jkun limitat għal bejn tnejn u tlieta. Fejn dan ikun neċċesarju għall-konformità mal-obbligi legali tagħhom, l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandhom jitħallew jitbiegħdu mill-kalendarju mħabbar tagħhom, filwaqt li jispjegaw fid-dettall ir-raġunijiet għal tbegħid bħal dan. Madankollu, tali devjazzjoni ma għandhiex tokkorri regolarment.
(43)
Abbażi tal-evoluzzjoni fis-suq, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill li jesplora kemm ikun xieraq li jkun hemm aġenzija pubblika Ewropea li tiggrada l-kreditu, iddedikata biex tivvaluta l-affidabbiltà kreditizja tad-dejn sovran tal-Istati Membri, u/jew Fondazzjoni Ewropea għall-Gradazzjoni tal-Kreditu, u modi kif dawn jiġu appoġġati. Fejn meħtieġ, il-Kummissjoni għandha tippreżenta proposti leġislattivi xierqa.
(44)
Fid-dawl tal-ispeċifiċitajiet tal-gradazzjonijiet sovrani u sabiex jiġi evitat ir-riskju ta’ kontaġju madwar l-Unjoni, id-dikjarazzjonijiet li jħabbru r-reviżjoni ta’ grupp ta’ pajjiżi partikolari għandhom ikunu projbiti jekk dawn ma jkunux akkumpanjati minn rapporti tal-pajjiżi individwali. Barra minn hekk, bil-ħsieb li jissaħħu l-validità u l-aċċesibbiltà tas-sorsi ta’ informazzjoni użati mill-aġenziji li jiggradaw il-kreditu fil-komunikazzjonijiet pubbliċi dwar bidliet potenzjali fil-gradazzjonijiet sovrani, li ma jkunux gradazzjonijiet tal-kreditu, prospetti ta’ gradazzjonijiet u stqarrijiet għall-istampa relatati, dawn il-komunikazzjonijiet għandhom dejjem ikunu bbażati fuq informazzjoni fl-isfera tal-entità ggradata, li tkun ġiet żvelata bil-kunsens tal-entità ggradata, sakemm l-informazzjoni ma tkunx disponibbli minn sorsi aċċessibbli b’mod ġenerali. Fejn il-qafas legali li jirregola l-entità ggradata jipprovdi li l-entità ggradata m’għandhiex tiżvela tali informazzjoni, pereżempju informazzjoni minn ġewwa kif definita fil-punt 1 tal-Artikolu 1 tad-Direttiva 2003/6/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-28 ta’ Jannar 2003 dwar insider dealing u manipulazzjoni tas-suq (abbuż tas-suq) (13), l-entità ggradata m’għandhiex tagħti l-kunsens tagħha.
(45)
Għall-fini tat-trasparenza, meta jippubblikaw il-gradazzjonijiet sovrani tagħhom, l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandhom jispjegaw fir-rapporti jew fl-istqarrijiet għall-istampa tagħhom l-elementi ewlenin li fuqhom ikunu msejsa dawk il-gradazzjonijiet tal-kreditu. Madankollu, it-trasparenza għall-gradazzjonijiet sovrani m’għandhiex tkun konklużiva għad-direzzjoni tal-politiki nazzjonali (ekonomiċi, fil-qasam tax-xogħol jew oħrajn). Għalhekk, filwaqt li dik il-politika għandha isservi bħala element għall-aġenzija li tiggrada l-kreditu biex tivvaluta l-affidabbiltà kreditizja ta’ entità sovrana jew tal-istrumenti finanzjari tagħha, u jistgħu jintużaw biex jiġu spjegati r-raġunijiet ewlenin għal gradazzjoni sovrana, m’għandhomx ikunu permessi rekwiżiti jew rakkomandazzjonijiet diretti jew espliċiti mill-aġenziji li jiggradaw il-kreditu lil entitajiet sovrani fir-rigward ta’ dawk il-politiki. L-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandhom joqogħdu lura minn kwalunkwe rakkomandazzjonijiet politiċi diretti jew espliċiti dwar il-politiki ta’ entitajiet sovrani.
(46)
L-istandards tekniċi fis-settur tas-servizzi finanzjarji għandhom jiżguraw protezzjoni adegwata tad-depożituri, l-investituri u l-konsumaturi fl-Unjoni kollha. Bħala korp b’kompetenza speċjalizzata ħafna, ikun effiċjenti u xieraq li l-AETS tiġi fdata bl-elaborazzjoni tal-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji u ta’ implimentazzjoni li ma jinvolvux għażliet ta’ politika, biex jitressqu quddiem il-Kummissjoni.
(47)
Il-Kummissjoni għandha tadotta l-abbozz tal-istandards tekniċi regolatorji żviluppati mill-AETS li jirrigwardaw il-kontenut, il-frekwenza u l-preżentazzjoni tal-informazzjoni pprovduti mill-emittenti fuq strumenti ta’ finanzjament strutturat, il-preżentazzjoni tal-informazzjoni, inklużi l-istruttura, il-format, il-metodu u ż-żmien tar-rappurtar, li l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandhom jiżvelaw lill-AETS b’relazzjoni mal-pjattaforma Ewropea tal-gradazzjoni u l-kontenut u l-format tar-rappurtar perjodiku fuq it-tariffi ċċarġjati mill-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għall-iskopijiet ta’ superviżjoni kontinwa mill-AETS. Il-Kummissjoni għandha tadotta dawk l-istandards permezz ta’ atti delegati taħt l-Artikolu 290 tat-TFUE u taħt l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
(48)
Ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009 jippermetti li l-gradazzjonijiet tal-kreditu maħruġa f’pajjiżi terzi jintużaw għal skopijiet regolatorji fil-każ li dawn jinħarġu minn aġenziji li jiggradaw il-kreditu ċċertifikati skont dak ir-Regolament jew li jkunu approvati minn aġenziji li jiggradaw il-kreditu stabbiliti fl-Unjoni skont l-Artikolu 4 (3) ta’ dak ir-Regolament. Iċ-ċertifikazzjoni tirrikjedi li l-Kummissjoni tkun adotatt deċiżjoni ta’ ekwivalenza fir-rigward tar-reġim regolatorju tal-pajjiż terz għal aġenziji li jiggradaw il-kreditu u l-approvazzjoni tirrikjedi li l-imġiba tal-aġenzija li tiggrada l-kreditu minn pajjiż terz tissodisfa rekwiżiti li huma stretti tal-anqas daqs ir-regoli relevanti tal-Unjoni. Uħud mid-dispożizzjonijiet introdotti minn dan ir-Regolament ma għandhomx japplikaw għall-valutazzjoni dwar l-ekwivalenza u dwar l-approvazzjoni. Dan huwa l-każ għal dawk id-dispożizzjonijiet li jistabbilixxu biss obbligi fuq l-emittenti iżda mhux fuq l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu. Barra minn hekk, id-dispożizzjonijiet relattivi għall-istruttura tas-suq tal-gradazzjoni tal-kreditu fi ħdan l-Unjoni aktar milli mal-istabbiliment tar-regoli ta’ mġiba għall-aġenziji li jiggradaw il-kreditu ma għandhomx jitqiesu f’dan il-kuntest. Sabiex il-pajjiżi terzi jingħataw biżżejjed żmien biex jirrivedu l-oqfsa regolatorji tagħhom fir-rigward tad-dispożizzjonijiet sostantivi ġodda li fadal, dawn tal-aħħar għandhom japplikaw biss għall-iskop tal-valutazzjonijiet tal-ekwivalenza u tal-approvazzjoni b’seħħ mill-1 ta’ Ġunju 2018. Huwa ta’ importanza f’dan ir-rigward li jitfakkar li reġim regolatorju ta’ pajjiż terz ma għandux għalfejn ikollu regoli identiċi bħal dawk stipulati f’dan ir-Regolament. Kif diġà previst fir-Regolament (KE) Nru 1060/2009, sabiex jitqies ekwivalenti għal jew strett daqs ir-reġim regolatorju tal-Unjoni, għandu jkun biżżejjed li r-reġim regolatorju tal-pajjiż terz jikseb l-istess oġġettivi u effetti fil-prattika.
(49)
Ladarba l-għanijiet ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri t-tisħiħ tal-indipendenza tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu, il-promozzjoni ta’ proċessi u metodoloġiji tal-gradazzjoni tal-kreditu b’saħħithom, il-mitigazzjoni tar-riskji assoċjati ma’ gradazzjonijiet sovrani, it-tnaqqis tar-riskju ta’ dipendenza żejda fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu minn parteċipanti tas-suq, u l-assigurazzjoni ta’ dritt għar-rimedju lill-investituri, ma jistgħux jintlaħqu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u għalhekk jistgħu, minħabba l-istruttura pan-Ewropea u l-impatt tal-attivitajiet tal-gradazzjoni tal-kreditu li jridu jiġu moniterjati, jinkisbu aħjar f’livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-għanijiet.
(50)
Il-Kummissjoni għandha tressaq, sa tmiem l-2013, rapport rigward il-fattibbiltà ta’ netwerk ta’ aġenziji iżgħar li jiggradaw il-kreditu sabiex tiżdied il-kompetizzjoni fis-suq. Dak ir-rapport għandu jevalwa l-appoġġ u l-inċentivi finanzjarji u mhux finanzjarji tal-Unjoni għall-ħolqien ta’ tali network, filwaqt li jitqies il-konflitt ta’ interessi potenzjali li jirriżulta minn tali finanzjament pubbliku.
(51)
Il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data ġie kkonsultat taħt l-Artikolu 28(2) tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni tal-individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta’ dik id-data (14) u adotta opinjoni (15).
(52)
Ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendi għar-Regolament (KE) Nru 1060/2009
Ir-Regolament (KE) Nru 1060/2009 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
l-Artikolu 1 jinbidel b’li ġej:
“Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jintroduċi approċċ regolatorju komuni sabiex itejjeb l-integrità, it-trasparenza, ir-responsabbiltà, il-governanza tajba u l-indipendenza ta’ attivitajiet tal-gradazzjoni tal-kreditu, jikkontribwixxi għall-kwalità tal-gradazzjonijiet tal-kreditu maħruġa fl-Unjoni u għall-funzjonament mingħajr xkiel tas-suq intern filwaqt li jinkiseb livell għoli ta’ protezzjoni għall-konsumatur u għall-investitur. Jistabbilixxi kundizzjonijiet għall-ħruġ ta’ gradazzjonijiet tal-kreditu u regoli dwar l-organizzazzjoni u l-imġiba tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu, inklużi l-azzjonisti u l-membri tagħhom, għall-promozzjoni tal-indipendenza tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu, biex jiġu evitati l-konflitti ta’ interess u għat-titjib tal-protezzjoni tal-konsumatur u l-investitur.
Dan ir-Regolament jistabbilixxi wkoll obbligi għall-emittenti, oriġinaturi u sponsors stabbiliti fl-Unjoni fir-rigward tal-istrumenti ta’ finanzjament strutturat.”;
(2)
fl-Artikolu 2(1), l-Artikolu 3(1)(m), l-Artikolu 4(2), l-Artikolu 4(3), il-parti introduttorja, l-Artikolu 4(4), l-ewwel u t-tieni subparagrafi, l-Artikolu 5(1), il-parti introduttorja, l-Artikolu 14(1), u l-Anness II, il-punt 1, l-indikazzjoni “Komunità” tinbidel b’“Unjoni”;
(3)
l-Artikolu 3 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 huwa emendat kif ġej:
(i)
il-punt (g) jinbidel b’dan li ġej:
“(g)
‘finijiet regolatorji’ tfisser l-użu tal-gradazzjonijiet ta’ kreditu għall-fini speċifika ta’ konformità mal-liġi tal-Unjoni, jew mal-liġi tal-Unjoni kif implimentata mil-leġiżlazzjoni nazzjonali tal-Istati Membri;”;
(ii)
jidaħħlu l-punti li ġejjin:
“(pa)
‘istituzzjoni tal-kreditu’ tfisser istituzzjoni ta’ kreditu kif definita fil-punt (1) tal-Artikolu 4 tad-Direttiva 2006/48/KE;
(pb)
‘ditta ta’ investiment’ tfisser ditta ta’ investiment kif definita fil-punt (1) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE;
(pc)
‘impriża tal-assigurazzjoni’ tfisser impriża tal-assigurazzjoni kif definita fil-punt (1) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta ‘Novembru 2009 dwar il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-assigurazzjoni u tar-riassigurazzjoni (Solvibbiltà II) (*);
(pd)
‘impriża tar-riassigurazzjoni’ tfisser impriża tar-riassigurazzjoni kif definita fil-punt (4) tal-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE;
(pe)
‘istituzzjoni għall-provvista ta’ rtirar okkupazzjonali ’ tfisser istituzzjoni għall-provvista ta’ rtirar okkupazzjonali kif definita fl-Article 6(a) tad-Direttiva 2003/41/KE;
(pf)
‘kumpaniji ta’ ġestjoni’ tfisser kumpanija tal-maniġment kif definita fl-Artikolu 2(1)(b) tad-Direttiva 2009/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 dwar il-koordinazzjoni ta’ liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi fir-rigward tal-impriżi ta’ investiment kollettiv f’titoli trasferibbli (UCITS) (**);
(pg)
‘kumpanija ta’ investiment’ tfisser kumpanija ta’ investiment awtorizzata b’konformità mad-Direttiva 2009/65/KE;
(ph)
‘maniger ta’ fond ta’ investiment alternattiv’ tfisser AIFM kif definit fl-Artikolu 4(1)(b) tad-Direttiva 2011/61/EU (***);
(pi)
‘kontroparti ċentrali ’ tfisser CCP kif definita fil-punt (1) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-4 ta’ Lulju 2012 dwar derivati OTC, kontropartijiet ċentrali u repożitorji tad-data dwar it-tranżazzjonijiet (****) li tkun awtorizzata b’konformità mal-Artikolu 14 ta’ dak ir- Regolament;
(pj)
‘prospett’ tfisser prospett ippubblikat taħt id-Direttiva 2003/71/KE u r-Regolament (KE) Nru 809/2004;
(*) ĠU L 335, 17.12.2009, p. 1." 						
(**) ĠU L 302, 17.11.2009, p. 32." 						
(***) ĠU L 174, 1.7.2011, p. 1." 						
(****) ĠU L 201, 27.7.2012, p. 1.”;" 						
(iii)
jiddaħlu l-punti (q) u (r) jinbidlu b’dan li ġej:
“(q)
‘leġislazzjoni settorjali’ tfisser l-atti leġislattivi tal-Unjoni msemmija fil-punti (pa) sa (pj);
(r)
‘awtoritajiet kompetenti settorjali” tfisser l-awtoritajiet kompetenti nazzjonali maħtura skont il-leġislazzjoni settorjali rilevanti għas-superviżjoni tal-istituzzjonijiet tal-kreditu, id-ditti tal-investiment, l-impriżi tar-riassigurazzjoni, impriżi għall-investiment kollettiv fit-titoli trasferibbli (UCITS), istituzzjonijiet għall-provvista ta’ rtirar okkupazzjoni, kumpaniji ta’ ġestjoni, kumpaniji ta’ investiment, maniġers ta’ fondi ta’ investiment alternatti, kontropartijiet ċentrali u prospetti li għandhom jiġu ppubblikati’;
(iv)
jiżdiedu l-punti li ġejjin:
“(s)
‘emittent’ tfisser emittent kif definit fil-punt (h) tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 2003/71/KE;
(t)
‘oriġinatur’ tfisser oriġinatur kif definit fil-punt (41) tal-Artikolu 4 tad-Direttiva 2006/48/KE;
(u)
‘sponsor’ tfisser sponsor kif definit fil-punt (42) tal-Artikolu 4 tad-Direttiva 2006/48/KE;
(v)
‘gradazzjoni sovrana’ tfisser:
(i)
gradazzjoni tal-kreditu fejn l-entità ggradata hija Stat jew awtorità reġjonali jew lokali ta’ Stat,
(ii)
gradazzjoni tal-kreditu fejn l-emittent tal-dejn jew tal-obbligu finanzjarju, titolu ta’ dejn jew strument finanzjarju ieħor huwa Stat jew awtorità reġjonali jew lokali ta’ Stat, jew entità ad hoc ta’ Stat jew ta’ awtorità reġjonali jew lokali;
(iii)
gradazzjoni tal-kreditu fejn l-emittent ikun istituzzjoni finanzjarja internazzjonali stabbilita minn żewġ Stati jew aktar li jkollha l-għan li timmobilizza l-finanzjament u topprovdi assistenza finanzjarja għall-benefiċċju tal-membri ta’ dik l-istituzzjoni finanzjarja internazzjonali, li jkunu qegħdin jesperjenzaw problemi finanzjarji serji jew fejn ikun hemm theddid ta’ dan;
(w)
‘prospetti ta’ gradazzjoni’ tfisser opinjoni fir-rigward tad-direzzjoni probabbli li se tieħu l-gradazzjoni tal-kreditu fi żmien qasir jew medju;
(x)
‘gradazzjoni tal-kreditu mhux solleċitata’ u ‘gradazzjoni sovrana mhux solleċitata’ tfisser rispettivament gradazzjoni tal-kreditu, jew gradazzjoni sovrana assenjata minn aġenzija tal-gradazzjoni tal-kreditu minbarra f’każijiet fejn din tkun intalbet;
(y)
‘skor kreditizju’ tfisser miżura ta’ affidabbiltà kreditizja li ġejja mis-sintesi u l-preżentazzjoni ta’ dejta abbażi ta’ sistema jew mudell ta’ statistika prestabbiliti biss, mingħajr input analitiku speċifiku għall-gradazzjoni sostanzjali u addizzjonali mill-analist tal-gradazzjoni;
(z)
‘suq regolat’ tfisser suq regolat kif definit fil-punt (14) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE u stabbilit fl-Unjoni;
(aa)
‘rititolizzazzjoni’ tfisser rititolizzazzjoni kif definita fil-punt (40a) tal-Artikolu 4 tad-Direttiva 2006/48/KE.”.
(b)
jiżdied il-paragrafu li ġej:
“3. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, it-terminu ‘azzjonist’ għandu jinkludi sidien benefiċjarji, kif definit fil-punt (6) tal-Artikolu 3 tad-Direttiva 2005/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta’ Ottubru 2005 dwar il-prevenzjoni tal-użu tas-sistema finanzjarja għall-iskop tal-ħasil tal-flus u l-finanzjament tat-terroriżmu (*****).
(*****) ĠU L 309, 25.11.2005, p. 15.”." 						
(4)
l-Artikolu 4 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 jinbidel b’li ġej:
“1. Istituzzjonijiet tal-kreditu, ditti ta’ investiment, impriżi tal-assigurazzjoni, impriżi tar-riassigurazzjoni, istituzzjonijiet għall-provvista ta’ rtirar okkupazzjonali, kumpaniji ta’ ġestjoni, kumpaniji ta’ investiment, maniġers ta’ fondi ta’ investiment alternattivi u kontropartijiet ċentrali jistgħu jużaw il-gradazzjonijiet tal-kreditu għal finijiet regolatorji biss jekk jinħarġu minn aġenziji tal-gradazzjoni tal-kreditu stabbiliti fl-Unjoni u rreġistrati f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
Fejn prospett ikun fih referenza tal-gradazzjoni ta’ kreditu jew għal gradazzjonijiet ta’ kreditu, l-emittent, min qed joffri, jew il-persuna li tkun qed titlob li tiġi ammessa fil-kummerċ f’suq regolat għandhom jiżguraw li l-prospett ikun jinkludi wkoll tagħrif ċar u prominenti li jkun jiddikjara jekk dawn il-gradazzjonijiet tal-kreditu humiex maħruġa jew le minn aġenzija li tiggrada l-kreditu stabbilita fl-Unjoni u rreġistrata taħt dan ir-Regolament.”;
(b)
fil-paragrafu 3, il-punt (b) jinbidel b’dan li ġej:
“(b)
l-aġenzija li tiggrada l-kreditu vverifikat u hija kapaċi turi fuq bażi kontinwa lill-Awtorità Superviżorja Ewropea (l-Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) (AETS) stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (******), li t-twettiq tal-attivitajiet tal-gradazzjoni tal-kreditu mill-aġenzija li tiggrada l-kreditu minn pajjiż terz li jirriżultaw fil-ħruġ ta’ gradazzjoni tal-kreditu li għandha tiġi approvata jissodisfa r-rekwiżiti li huma tal-anqas stretti daqs ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 6 sa 12 tal-Anness I, bl-eċċezzjoni tal-Artikoli 6a, 6b, 8a, 8b, 8c u 11a, il-punt (ba) tal-punt 3 u l-punti 3a u 3b tat-Taqsima B tal-Anness I.
(******) ĠU L 331, 15.12.2010, p. 84.”;" 						
(5)
l-Artikolu 5 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 6, il-punt (b) tat-tieni subparagrafu jinbidel b’dan li ġej:
“(b)
l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu f’dak il-pajjiż terz huma soġġetti għal regoli vinkolanti li huma ekwivalenti għal dawk stabbiliti fl-Artikoli 6 sa 12 u fl-Anness I, bl-eċċezzjoni tal-Artikoli 6a, 6b, 8a, 8b, 8c u 11a, il-punt (ba) tal-punt 3 u l-punti 3a u 3b tat-Taqsima B tal-Anness I; u”;
(b)
il-paragrafu 8 jinbidel b’li ġej:
“8. L-Artikoli 20, 23b u 24 għandhom japplikaw għal aġenziji li jiggradaw il-kreditu ċertifikati skont l-Artikolu 5(3) u għal gradazzjonijiet tal-kreditu maħruġa minnhom.”;
(6)
jiddaħħlu l-Artikoli li ġejjin fit-Titolu I:
“Artikolu 5a
Dipendenza żejda fuq gradazzjonijiet tal-kreditu minn istituzzjonijiet finanzjarji
1. L-entitajiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(1) għandhom jagħmlu l-valutazzjoni tar-riskju tal-kreditu tagħhom stess u ma għandhomx jiddependu b’mod esklużiv jew mekkaniku fuq gradazzjonijiet tal-kreditu għall-valutazzjoni tal-affidabbiltà kreditizja ta’ entità jew strument finanzjarju.
2. L-awtoritajiet kompetenti settorjali responsabbli tas-superviżjoni tal-entitajiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(1), filwaqt li jqisu n-natura, id-daqs u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom, għandhom jimmonitorjaw l-adegwatezza tal-proċessi ta’ valutazzjoni tar-riskju tal-kreditu tagħhom, jivvalutaw l-użu tar-referenzi kuntrattwali għall-gradazzjonijiet tal-kreditu u, fejn ikun xieraq, jinkoraġġixxu l-mitigazzjoni tal-impatt ta’ referenzi bħal dawn, bil-ħsieb li jnaqqsu d-dipendenza esklużiva u mekkanika fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu, f’ konformita’ mal-leġislazzjoni settorjali speċifika.
Artikolu 5b
Id-dipendenza fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu mill-Awtoritajiet Superviżorji Ewropej u l-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku
1. L-Awtorità Superviżorja Ewropea (L-Awtorità Bankarja Ewropea) (ABE) stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*******), l-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol) (AEAPX) stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1094/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (********) u l-AETS ma għandhomx jirriferu għall-gradazzjonijiet tal-kreditu fil-linji gwida, rakkomandazzjonijiet u abbozzi ta’ standards tekniċi tagħhom, fejn referenzi bħal dawn għandhom il-potenzjal li jqanqlu dipendenza esklużiva u mekkanika fuq gradazzjonijiet tal-kreditu mill-awtoritajiet kompetenti, l-awtoritajiet kompetenti settorjali, l-entitajiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(1) jew parteċipanti oħrajn fis-swieq finanzjarji. Għalhekk, sal-31 ta’ Diċembru 2013, l-ABE, l-AEAPX u l-AETS għandhom jirrivedu u jneħħu, fejn hu xieraq, dawn ir-referenzi kollha għall-gradazzjonijiet tal-kreditu fil-linji giwda u r-rakkommandazzjonijiet eżistenti.
2. Il-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (BERS) stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1092/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 dwar is-sorveljanza makroprudenzjali tal-Unjoni Ewropea tas-sistema finanzjarja u li jistabbilixxi Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (*********) ma għandux jirriferi għall-gradazzjonijiet tal-kreditu fit-twissijiet u r-rakkomandazzjonijiet tiegħu fejn referenzi bħal dawn għandhom il-potenzjal li jqanqlu dipendenza esklużiva u mekkanika fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu.
Artikolu 5c
Dipendenza żejda fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu fil-liġi tal-Unjoni
Mingħajr preġudizzju għad-dritt tagħha ta’ inizjattiva, il-Kummissjoni għandha tkompli tirrieżamina jekk ir-referenzi għall-gradazzjonijiet tal-kreditu fil-liġi tal-Unjoni jikkawżawx jew għandhom il-potenzjal li jikkawżaw dipendenza esklużiva u mekkanika fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu mill-awtoritajiet kompetenti, l-awtoritajiet kompetenti settorjali, l-entitajiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(1) jew parteċipanti oħrajn fis-swieq finanzjarji bil-ħsieb li jitħassru r-referenzi kollha għall-gradazzjonijiet tal-kreditu fil-liġi tal-Unjoni għall-finijiet regulatorji sal-1 ta’ Jannar 2020, sakemm ikunu ġew identifikati u implimentati alternattivi xierqa għall-valutazzjoni tar-riskju tal-kreditu.
(*******) ĠU L 331, 15.12.2010, p. 12." 						
(********) ĠU L 331, 15.12.2010, p. 48." 						
(*********) ĠU L 331, 15.12.2010, p. 1.”;" 						
(7)
l-Artikolu 6 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 jinbidel b’li ġej:
“1. Aġenzija li tiggrada l-kreditu għandha tieħu l-passi neċessarji kollha biex tiżgura li l-ħruġ ta’ gradazzjoni tal-kreditu jew prospett ta’ gradazzjoni ma jkunx affettwat minn kwalunkwe konflitt ta’ interess eżistenti jew potenzjali jew relazzjoni ta’ negozju li tinvolvi lill-aġenzija li tiggrada l-kreditu li toħroġ il-gradazzjoni tal-kreditu jew il-prospett ta’ gradazzjoni, l-azzjonisti, il-maniġers, l-analisti tal-gradazzjoni, l-impjegati tagħha jew lil kwalunkwe persuna naturali oħra tagħha li s-servizzi tagħha huma għad-dispożizzjoni jew taħt il-kontroll tal-aġenzija li tiggrada l-kreditu, jew kwalunkwe persuna marbuta direttament jew indirettament magħha b’kontroll.”;
(b)
fil-paragrafu 3, il-parti introduttorja tinbidel b’li ġej:
“3. Fuq talba ta’ aġenzija li tiggrada l-kreditu, l-AETS tista’ teżenta aġenzija li tiggrada l-kreditu milli tikkonforma mar-rekwiżiti tal-punti 2, 5, 6 u 9 tat-Taqsima A tal-Anness I u l-Artikolu 7(4) jekk l-aġenzija li tiggrada l-kreditu tkun kapaċi turi li dawk ir-rekwiżiti mhumiex proporzjonati fid-dawl tan-natura, id-daqs u l-kumplessità tan-negozju tagħha, u n-natura u l-firxa tal-ħruġ ta’ gradazzjonijiet tal-kreditu u li:”;
(c)
jiżdied il-paragrafu li ġej:
“4. L-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandhom jistabbilixxu, iżommu, jinfurzaw, u jiddokumentaw struttura effikaċi ta’ kontroll intern li tirregola l-implimentazzjoni ta’ politiki u proċeduri għall-prevenzjoni u t-tnaqqis ta’ konflitti ta’ interess possibbli u biex tkun żgurata l-indipendenza tal-gradazzjonijiet tal-kreditu, l-analisti tal-gradazzjoni u t-timijiet tal-gradazzjoni fir-rigward tal-azzjonisti, il-korpi amministrattivi u ta’ ġestjoni u l-attivitajiet ta’ bejgħ u kummerċjalizzazzjoni. L-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandhom jistabbilixxu proċeduri operattivi standard (SOPs) rigward il-governanza korporattiva, l-organizzazzjoni, u l-ġestjoni ta’ konflitti ta’ interess. Huma għandhom perjodikament jimmonitorjaw u jeżaminaw dawk l-SOPs sabiex tiġi vvalutata l-effikaċja tagħhom u sabiex jiġi vvalutat jekk dawn għandhomx jiġu aġġornati.”;
(8)
jiddaħħlu l-Artikoli li ġejjin:
“Artikolu 6a
Konflitti ta’ interess li jikkonċernaw l-investimenti f’aġenziji li jiggradaw il-kreditu
1. Azzjonist jew membru ta’ aġenzija li tiggrada l-kreditu li huwa d-detentur ta’ ishma ta’ mill-anqas 5 % jew tal-kapital jonkella tad-drittijiet tal-vot f’dik l-aġenzija li tiggrada l-kreditu jew f’kumpanija li għandha s-setgħa li teżerċita kontroll jew influwenza dominanti fuq dik l-aġenzija li tiggrada l-kreditu rreġistrata, għandu jiġi pprojbit milli:
(a)
ikollu 5 % jew aktar mill-kapital ta’ kwalunkwe aġenzija oħra li tiggrada l-kreditu;
(b)
ikollu d-dritt jew is-setgħa jeżerċita 5 % jew aktar mid-drittijiet tal-vot fi kwalunkwe aġenzija oħra li tiggrada l-kreditu;
(c)
ikollu d-dritt jew is-setgħa li jaħtar jew ineħħi membri tal-bord amministrattiv jew superviżorju ta’ kwalunkwe aġenzija oħra li tiggrada l-kreditu;
(d)
ikun membru tal-bord amministrattiv jew superviżorju ta’ kwalunkwe aġenzija oħra li tiggrada l-kreditu;
(e)
jeżerċita jew ikollu s-setgħa li jeżerċita kontroll jew influwenza dominanti fuq kwalunkwe aġenzija oħra li tiggrada l-kreditu.
Il-projbizzjoni msemmija fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu ma tapplikax għal parteċipazzjonijiet fi skemi ta’ investiment kollettiv diversifikat, inklużi fondi ġestiti bħal fondi għall-pensjoni jew assigurazzjoni tal-ħajja, sakemm il-parteċipazjonijiet f’dawn l-iskemi ma jpoġġux lill-azzjonist jew membru ta’ aġenzija li tiggrada l-kreditu f’qagħda li jeżerċita influwenza sinifikanti fuq l-attivitajiet tan-negozju ta’ dawk l-iskemi.
2. Dan l-Artikolu ma japplikax għal investimenti f’aġenziji oħrajn li jiggradaw il-kreditu li jappartjenu għall-istess grupp ta’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu.
Artikolu 6b
It-tul ta’ żmien massimu tar-relazzjoni kuntrattwali ma’ aġenzija li tiggrada l-kreditu
1. Fejn aġenzija li tiggrada l-kreditu tidħol f’kuntratt għall-ħruġ ta’ gradazzjonijiet tal-kreditu fuq ir-rititolizzazzjonijiet, ma għandha toħroġ l-ebda gradazzjonijiet tal-kreditu fuq rititolizzazzjonijiet b’assi sottostanti mill-istess oriġinatur għal perjodu li jaqbeż l-erba’ snin.
2. Fejn aġenzija li tiggrada l-kreditu tidħol f’kuntratt għall-gradazzjoni mill-ġdid ta’ rititolizzazzjonijiet, għandha titlob lil dak l-emittent sabiex:
(a)
jiddetermina n-numru ta’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu li għandhom relazzjoni kuntrattwali għall-ħruġ ta’ gradazzjonijiet tal-kreditu fuq rititolizzazzjonijiet b’assi sottostanti mill-istess oriġinatur;
(b)
jikkalkula l-perċentwali tan-numru totali ta’ rititolizzazzjonijiet iggradati pendenti b’assi sottostanti mill-istess oriġinatur li għalihom kull aġenzija li tiggrada l-kreditu toħroġ gradazzjonijiet tal-kreditu.
Fejn kull waħda minn tal-inqas erba’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu tiggrad iktar minn 10 % tan-numru totali ta’ rititolizzazzjonijiet iggradati pendenti, il-limitazzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 1 m’għandhomx japplikaw.
L-eżenzjoni stipulata fit-tieni subparagrafu għandha tkompli tapplika tal-inqas sa meta l-aġenzija li tiggrada l-kreditu tidħol f’kuntratt ġdid għall-gradazzjoni tar-rititolizzazzjonijiet b’assi sottostanti mill-istess oriġinatur. Fejn il-kriterji stipulati fit-tieni subparagrafu ma jiġux sodisfatti meta jsir kuntratt bħal dan, il-perjodu msemmi fil-paragrafu 1 għandu jiġi kkalkulat mid-data li fiha jkun ġie konkluż il-kuntratt.
3. Minn meta jiskadi kuntratt bħal dan skont il-paragrafu 1, aġenzija li tiggrada l-kreditu m’għandhiex tidħol f’kuntratt ġdid għall-ħruġ ta’ gradazzjonijiet tal-kreditu fuq rititolizzazzjonijiet b’assi sottostanti mill-istess oriġinatur għal perjodu li jkun ugwali għat-tul ta’ żmien tal-kuntratt skadut iżda li ma jaqbiżx pejrodu ta’ erba’ snin.
L-ewwel subparagrafu għandu japplika wkoll għal:
(a)
aġenzija li tiggrada l-kreditu li tappartjeni għall-istess grupp ta’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu bħall-aġenzija li tiggrada l-kreditu msemmija fil-paragrafu 1;
(b)
aġenzija li tiggrada l-kreditu li hija azzjonista jew membru ta’ aġenzija li tiggrada l-kreditu msemmija fil-paragrafu 1;
(c)
aġenzija li tiggrada l-kreditu fejn l-aġenzija li tiggrada l-kreditu msemmija fil-paragrafu 1 hija azzjonista jew membru.
4. Minkejja l-paragrafu 1, fejn gradazzjoni tal-kreditu ta’ rititolizzazzjoni tinħareġ qabel it-tmiem tat-tul ta’ żmien massimu tar-relazzjoni kuntrattwali kif imsemmi fil-paragrafu 1, aġenzija li tiggrada l-kreditu tista’ tkompli tissorvelja u taġġorna dawk il-gradazzjonijiet tal-kreditu, fuq talba, għat-tul ta’ żmien tar-rititolizzazzjoni.
5. Dan l-Artikolu m’għandux japplika għal aġenziji li tiggrada l-kreditu li għandhom inqas minn 50 impjegat fil-livell tal-grupp li jkunu involuti fil-provvista ta’ attivitajiet tal-gradazzjoni tal-kreditu, jew b’fatturat annwali ġġenerat minn attivitajiet tal-gradazzjoni tal-kreditu ta’ inqas minn EUR 10 miljun fil-livell tal-grupp.
6. Fejn aġenzija li tiggrada l-kreditu tidħol f’kuntratt għall-ħruġ ta’ gradazzjonijiet tal-kreditu fuq rititolizzazzjonijiet qabel l-20 ta’ Ġunju 2013, il-perjodu msemmi fil-paragrafu 1 għandu jiġi kkalkulat minn dik id-data.”;
(9)
l-Artikolu 7(5) jinbidel b’dan li ġej:
“5. Il-kumpens u l-evalwazzjoni tal-prestazzjoni tal-impjegati involuti fl-attivitajiet tal-gradazzjoni tal-kreditu jew tal-prospetti ta’ gradazzjoni, kif ukoll tal-persuni li japprovaw il-gradazzjonijiet tal-kreditu jew il-prospetti ta’ gradazzjoni ma għandhomx ikunu jiddependu fuq l-ammont ta’ dħul li l-aġenzija li tiggrada l-kreditu jkollha mill-entitajiet iggradati jew il-partijiet terzi relatati.”;
(10)
l-Artikolu 8 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 2 jinbidel b’li ġej:
“2. Aġenzija li tiggrada l-kreditu għandha tadotta, timplimenta u ssaħħaħ miżuri adegwati biex tiżgura li l-gradazzjonijiet tal-kreditu u l-prospetti ta’ gradazzjoni li toħroġ ikunu bbażati fuq analiżi bir-reqqa tal-informazzjoni kollha disponibbli għaliha u li hija rilevanti għall-analiżi tagħha skont il-metodoloġiji tal-gradazzjoni applikabbli. Għandha tadotta l-miżuri meħtieġa kollha ħalli l-informazzjoni li tuża fl-assenjazzjoni tal-gradazzjonijiet tal-kreditu u tal-prospetti ta’ gradazzjoni tkun ta’ kwalità suffiċjenti u minn sorsi affidabbli. L-aġenzija li tiggrada l-kreditu għandha toħroġ gradazzjonijiet tal-kreditu u prospetti ta’ gradazzjoni li jistipulaw li l-gradazzjoni hija l-opinjoni tal-aġenzija li tiggrada l-kreditu u hemm limitu għal kemm wieħed għandu jiddependi fuqha.
2a. Bidliet fil-gradazzjonijiet tal-kreditu għandhom jinħarġu skont il-metodoloġiji ppubblikati tal-aġenzija li tiggrada l-kreditu.”;
(b)
fil-paragrafu 5, jiżdied is-subparagrafu li ġej:
“Il-gradazzjonijiet sovrani għandhom jiġu riveduti minn tal-anqas kull sitt xhur.”;
(c)
jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“5a. Aġenzija li tiggrada l-kreditu li jkollha l-ħsieb li tagħmel bidla materjali fi, jew li tuża metodoloġiji, mudelli jew suppożizzjonijiet ewlenin ta’ gradazzjoni, ġodda, li jista’ jkollhom impatt fuq gradazzjoni tal-kreditu, għandha tippubblika il-bidliet materjali proposti jew il-metodoloġiji ġodda ta’ gradazzjoni proposti fuq il-website tagħha u tistieden lill-azzjonisti jippreżentaw kummenti għal perjodu ta’ xahar, flimkien ma’ spjegazzjoni dettaljata tar-raġunijiet għal u l-implikazzjonijiet tal-bidliet materjali propost jew tal-metodoloġiji ġodda ta’ gradazzjoni proposti.”;
(d)
il-paragrafu 6 huwa emendat kif ġej:
(i)
il-parti introduttorja tinbidel b’li ġej:
“6. Fejn il-metodoloġiji, mudelli jew suppożizzjonijiet ewlenin ta’ gradazzjoni użati f’attivitajiet ta’ gradazzjoni tal-kreditu jinbidlu skont l-Artikolu 14(3), aġenzija li tiggrada l-kreditu għandha:”;
(ii)
jiddaħħlu l-punti li ġejjin:
“(aa)
tinforma minnufih lill-AETS u tippubblika minnufih fuq il-website tagħha r-riżultati tal-konsultazzjoni u l-metodoloġiji ġodda bi spjegazzjoni dettaljata dwarhom kif ukoll id-data tal-applikazzjoni tagħhom;
(ab)
tippubblika minnufih fuq il-website tagħha r-reazzjonijiet għall-konsultazzjoni msemmija fil-paragrafu 5a ħlief fil-każijiet fejn tintalab kunfidenzjalità minn min iwieġeb għall-konsultazzjoni;”;
(e)
jiżdied il-paragrafu li ġej:
“7. Fejn aġenzija li tiggrada l-kreditu ssir konxja ta’ żbalji fil-metodoloġiji tagħha jew fl-applikazzjoni tagħhom hija għandha minnufih:
(a)
tinnotifika dawk l-iżbalji lill-AETS kif ukoll lill-entitajiet iggradati kollha affettwati, filwaqt li tispjega l-impatt fuq il-gradazzjonijiet tagħha inkluża l-ħtieġa li jiġu riveduti gradazzjonijiet maħruġa;
(b)
fejn żbalji jkollhom impatt fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu tagħha, tippubblika dawk l-iżbalji fuq il-website tagħha;
(c)
tikkoreġi dawk l-iżbalji fil-metodoloġiji; u
(d)
tapplika l-miżuri msemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-paragrafu 6.”;
(11)
jiddaħħlu l-Artikoli li ġejjin:
“Artikolu 8a
Gradazzjonijiet sovrani
1. Il-gradazzjonijiet sovrani għandhom jinħarġu b’mod li jiżgura li l-ispeċifiċità individwali ta’ Stat Membru partikolari tkun ġiet analizzata. Dikjarazzjoni li tħabbar ir-reviżjoni ta’ grupp partikolari ta’ pajjiżi għandha tiġi pprojbita jekk din ma tkunx akkumpanjata mir-rapporti individwali tal-pajjiżi. Dawk ir-rapporti għandhom ikunu disponibbli għall-pubbliku.
2. Komunikazzjonijiet pubbliċi għajr il-gradazzjonijiet tal-kreditu, il-prospetti ta’ gradazzjoni jew l-istqarrijiet għall-istampa jew rapporti li jakkumpanjawhom, kif imsemmi fil-punt 5 tal-Parti I tat-Taqsima D tal-Anness I, li jirrigwardaw bidliet potenzjali fi gradazzjonijiet sovrani, m’għandhomx ikunu bbażati fuq informazzjoni fl-isfera tal-entità ggradata, li tkun ġiet żvelata mingħajr il-kunsens tal-entità ggradata, ħlief jekk tkun disponibbli minn sorsi ġeneralment aċċessibbli jew ħlief jekk ma jkunx hemm raġunijiet leġittmi għall-entità ggradata biex ma tagħtix il-kunsens tagħha għall-iżvelar tal-informazzjoni.
3. Aġenzija li tiggrada l-kreditu, filwaqt li tqis it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 8(5), għandha tippubblika fuq il-website tagħha u tippreżenta lill-AETS fuq bażi annwali, taħt il-punt 3 tal-Parti III tat-Taqsima D tal-Anness I, kalendarju fl-aħħar ta’ Diċembru għat-tnax-il xahar segwenti, li jistabbilixxi massimu ta’ tliet dati għall-pubblikazzjoni ta’ gradazzjonijiet sovrani mhux solleċitati u prospetti relatati u li jistabbilixxi d-dati għall-pubblikazzjoni ta’ gradazzjonijiet sovrani solleċitati u prospetti relatati. Dawn id-dati għandhom jaqgħu nhar ta’ Ġimgħa.
4. Devjazzjoni tal-pubblikazzjoni ta’ gradazzjonijiet sovrani jew ta’ prospetti ta’ gradazzjonijiet relatati mill-kalendarju għandha tkun possibbli biss fejn neċessarju għall-aġenzija li tiggrada l-kreditu biex tikkonforma mal-obbligi tagħha skont l-Artikolu 8(2), l-Artikolu 10(1) u l-Artikolu 11(1) u għandha tkun akkumpanjata minn spjegazzjoni dettaljata tar-raġunijiet għad-devjazzjoni mill-kalendarju mħabbar.
Artikolu 8b
Informazzjoni dwar strumenti ta’ finanzjament strutturat
1. L-emittent, l-oriġinatur u l-isponsor ta’ strument ta’ finanzjament strutturat stabbilit fl-Unjoni għandhom jippublikaw b’mod konġunt, fuq il-website mwaqqaf mill-AETS skont il-paragrafu 4, l-informazzjoni fuq il-kwalità tal-kreditu u l-prestazzjoni tal-assi sottostanti tal-istrument ta’ finanzjament strutturat, l-istruttura tat-tranżazzjoni tat-titolizzazzjoni, il-ħruġ u dħul ta’ flus u kwalunkwe valur kollaterali li jsostni espożizzjoni tat-titolizzazzjoni kif ukoll kwalunkwe informazzjoni meħtieġa biex isiru testijiet ta’ stress komprensivi u aġġornati fuq id-dħul u ħruġ ta’ flus u valuri kollaterali li jappoġġaw l-espożizzjonijiet sottostanti.
2. L-obbligu taħt il-paragrafu 1 tal-pubblikazzjoni tal-informazzjoni ma għandux jiġi estiż fejn tali pubblikazzjoni tikser il-liġi nazzjonali jew tal-Unjoni li tirregola l-protezzjoni tal-kunfidenzjalità tas-sorsi ta’ informazzjoni jew l-ipproċessar tad-dejta personali.
3. L-AETS għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika:
(a)
l-informazzjoni li l-persuni msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jippublikaw sabiex jikkonformaw mal-obbligu li jirriżulta mill-paragrafu 1 skont il-paragrafu 2;
(b)
il-frekwenza li biha l-informazzjoni msemmija fil-punt (a) għandha tiġi aġġornata;
(c)
il-preżentazzjoni tal-informazzjoni msemmija fil-punt (a) permezz ta’ mudell standardizzat apposta għall-iżvelar.
L-AETS għandha tressaq l-abbozz ta’ dawk l-istandards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-21 ta’ Ġunju 2014.
Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont il-proċedura stabbilita fl-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
4. L-AETS għandha tiftaħ website għall-pubblikazzjoni tal-informazzjoni dwar strumenti ta’ finanzjament strutturat msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 8c
Żewġ gradazzjonijiet tal-kreditu ta’ strumenti ta’ finanzjament strutturat
1. Fejn emittent jew parti terza relatata tiegħu għandu l-ħsieb jissolleċita gradazzjoni tal-kreditu ta’ strument ta’ finanzjament strutturat, għandu jappunta tal-anqas żewġ aġenziji li jiggradaw il-kreditu biex jipprovdu gradazzjonijiet tal-kreditu indipendentament minn xulxin.
2. L-emittent jew il-parti terza relatata miegħu msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiżguraw li l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu appuntati jikkonformaw mal-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
huma ma jappartjenux għall-istess grupp ta’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu;
(b)
ma jkunux azzjonist jew membru ta’ kwalunkwe aġenzija oħra li tiggrada l-kreditu;
(c)
ma jkollhomx id-dritt jew is-setgħa li jeżerċitaw drittijiet ta’ vot fi kwalunkwe aġenzija oħra li tiggrada l-kreditu;
(d)
ma jkollhomx id-dritt jew is-setgħa li jaħtru jew ineħħu membri tal-bord amministrattiv jew superviżorju ta’ kwalunkwe aġenzija oħra li tiggrada l-kreditu;
(e)
l-ebda wieħed mil-membri tal-bord amministrattiv jew superviżorju tagħhom ikunu membri tal-bord amministrattiv jew superviżorju ta’ kwalunkwe aġenzija oħra li tiggrada l-kreditu;
(f)
l-aġenzija li tiggrada l-kreditu ma għandhiex teżerċita jew ikollha s-setgħa li teżerċita kontroll jew influwenza dominanti fuq kwalunkwe aġenzija oħra li tiggrada l-kreditu.
Artikolu 8d
L-użu ta’ aktar minn aġenzija waħda li tiggrada l-kreditu
1. Fejn emittent jew parti terza relatata jkunu biħsiebhom jappuntaw tal-anqas żewġ aġenziji li jiggradaw il-kreditu għall-gradazzjoni tal-kreditu tal-istess emissjoni jew entità, l-emittent jew parti terża relatata għandu jikkunsidra li jappunta tal-anqas aġenzija waħda li tiggrada l-kreditu li ma jkollhiex iktar minn 10 % tas-sehem totali tas-suq u li tista’ tiġi vvalutata mill-emittent jew parti terża relatata li hija kapaċi tiggrada l-emissjoni jew l-entità rilevanti, bil-kundizzjoni li, abbażi tal-lista tal-AETS imsemmija fil-paragrafu 2, ikun hemm disponibbli aġenzija li tiggrada l-kreditu għall-gradazzjoni tal-emissjoni jew l-entità speċifika. Meta l-emittent jew parti terża relatata ma tappuntax tal-anqas aġenzija waħda li tiggrada l-kreditu li ma jkollhiex aktar minn 10 % tas-sehem totali tas-suq, dan għandu jiġi dokumentat.
2. Bil-ħsieb li tiġi ffaċilitata l-valutazzjoni mill-emittent jew parti terża relatata taħt il-paragrafu 1, l-AETS għandha tippubblika darba fis-sena fuq il-website tagħha lista ta’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu rreġistrati, li tindika s-sehem totali tagħhom tas-suq u t-tipi ta’ gradazzjonijiet tal-kreditu maħruġa, li tista’ tintuża mill-emittent bħala punt ta’ tluq għall-valutazzjoni tiegħu.
3. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, is-sehem totali tas-suq għandu jitkejjel b’referenza għall-fatturat annwali ġġenerat mill-attivitajiet tal-gradazzjoni tal-kreditu u servizzi anċillari, fil-livell tal-grupp.”;
(12)
fl-Artikolu 10, il-paragrafi 1 u 2 jinbidlu b’dan li ġej:
“1. Aġenzija li tiggrada l-kreditu għandha tiżvela kwalunkwe gradazzjoni tal-kreditu jew prospett ta’ gradazzjoni, kif ukoll kwalunkwe deċiżjoni biex twaqqaf gradazzjoni tal-kreditu, fuq bażi mhux selettiva u f’waqtha. Fl-eventwalità ta’ deċiżjoni biex titwaqqaf gradazzjoni tal-kreditu, l-informazzjoni żvelata għandha tinkludi raġunijiet sħaħ għad-deċiżjoni.
L-ewwel subparagrafu għandu japplika wkoll għall-gradazzjonijiet tal-kreditu li jitqassmu b’abbonament.
2. Aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandhom jiżguraw li l-gradazzjonijiet tal-kreditu u l-prospetti ta’ gradazzjoni huma ppreżentati u pproċessati skont ir-rekwiżiti stabbiliti fit-Taqsima D tal-Anness I u m’għandhomx jippreżentaw fatturi oħra għajr dawk relatati mal-gradazzjonijiet tal-kreditu.
2a. Sa meta jiġu żvelati lill-pubbliku l-gradazzjonijiet tal-kreditu, il-prospetti ta’ gradazzjoni u l-informazzjoni relatata magħhom, huma għandhom jitqiesu bħala informazzjoni minn ġewwa kif definita fid-Direttiva 2003/6/KE u f’konformita’ magħha.
L-Artikolu 6(3) ta’ dik id-Direttiva għandu japplika mutatis mutandis għall-aġenziji li jiggradaw il-kreditu fir-rigward tad-dmir tagħhom ta’ kunfidenzjalità, l-obbligu tagħhom li jżommu lista ta’ persuni li għandhom aċċess għall-gradazzjoni tal-kreditu, prospetti ta’ gradazzjoni jew informazzjoni relatata qabel l-iżvelar tagħhom.
Il-lista ta’ persuni li lilhom jiġu kkomunikati l-gradazzjoni tal-kreditu, il-prospetti ta’ gradazzjoni u l-informazzjoni relattiva għalihom qabel ma jiġu żvelati għandha tkun limitata għal persuni identifikati minn kull entità ggradata għal dak il-għan.”;
(13)
fl-Artikolu 10(5), l-ewwel subparagrafu jinbidel b’dan li ġej:
“5. Fejn aġenzija li tiggrada l-kreditu toħroġ gradazzjoni tal-kreditu mhux solleċitata, hija għandha tiddikjara b’mod prominenti fil-gradazzjoni tal-kreditu,billi tuża kodiċi tal-kulur differenti u distingwibbli b’mod ċar għall-kategorija tal-gradazzjoni, kemm jekk l-entità ggradata jew parti terza relatata ħadu sehem fil-proċess tal-gradazzjoni jew le u jekk l-aġenzija li tiggrada l-kreditu kellhiex aċċess għall-kontijiet u għad-dokumenti tal-maniġment u dokumenti oħra interni rilevanti għall-entità ggradata jew parti terza relatata.”;
(14)
l-Artikolu 11(2) jinbidel b’dan li ġej:
“2. Aġenzija li tiggrada l-kreditu reġistrata jew ċertifikata għandha tqiegħed għad-dispożizzjoni f’repożitorju ċentrali stabbilit mill-AETS informazzjoni dwar id-dejta storika tal-prestazzjoni tagħha, inkluża l-frekwenza tat-tranżizzjoni tal-gradazzjonijiet u informazzjoni dwar il-gradazzjonijiet tal-kreditu maħruġa fil-passat u dwar it-tibdil li sarilhom. Tali aġenzija li tiggrada l-kreditu għandha tipprovdi informazzjoni lil dak ir-repożitorju fuq formula standard ipprovduta mill-AETS. L-AETS għandha tagħmel dik l-informazzjoni aċċessibbli għall-pubbliku u għandha tippubblika sommarju tal-informazzjoni dwar l-iżviluppi prinċipali osservati fuq bażi annwali.”;
(15)
jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 11a
Pjattaforma Ewropea tal-gradazzjoni
1. Aġenzija li tiggrada l-kreditu reġistrata jew ċertifikata għandha, meta toħroġ gradazzjoni tal-kreditu jew prospett ta’ gradazzjoni, tressaq lill-AETS informazzjoni dwar il-gradazzjoni, inklużi l-gradazzjoni u l-prospett ta’ gradazzjoni tal-istrument iggradat, informazzjoni dwar it-tip ta’ gradazzjoni, it-tip ta’ azzjoni ta’ gradazzjoni, id-data u l-ħin tal-pubblikazzjoni.
2. L-AETS għandha tippubblika l-gradazzjonijiet tal-kreditu individwali mressqa lilha skont il-paragrafu 1 fuq website (‘pjattaforma Ewropea tal-gradazzjoni’).
Ir-repożitorju ċentrali msemmi fl-Artikolu 11(2) għandu jiġi inkorporat fil-pjattaforma Ewropea tal-gradazzjoni.
3. Dan l-Artikolu ma għandux japplika għal gradazzjonijiet tal-kreditu jew prospetti ta’ gradazzjoni li huma prodotti għall-investituri u żvelati lilhom esklussivament, għal tariffa.”;
(16)
fl-Artikolu 14(3) jiżdied is-subparagrafu li ġej:
“Mingħajr preġudizzju għat-tieni subparagrafu, l-aġenzija li tiggrada l-kreditu għandha tinnotifika lill-AETS bil-bidliet materjali maħsubin għall-metodoloġiji tal-gradazzjoni, il-mudelli jew is-suppożizzjonijiet prinċipali ta’ gradazzjonijiet jew bil-metodoloġiji l-ġodda proposti tal-gradazzjoni, il-mudelli jew is-suppożizzjonijiet prinċipali ta’ gradazzjonijiet meta l-aġenzija li tiggrada l-kreditu tippubblika l-bidliet proposti jew il-metodoloġiji l-ġodda tal-gradazzjoni proposti fuq il-website tagħha f’konformità mal-Artikolu 8(5a). Wara l-iskadenza tal-perjodu ta’ konsultazzjoni, l-aġenzija li tiggrada l-kreditu għandha tinnotifika lill-AETS bi kwalunkwe bidla dovuta għall-konsultazzjoni.”;
(17)
l-Artikolu 18(2) jinbidel b’dan li ġej:
“2. L-AETS għandha tikkomunika lill-Kummissjoni, lill-ABE, lill-AEAPX, lill-awtoritajiet kompetenti u lill-awtoritajiet kompetenti settorjali, kwalunkwe deċiżjoni skont l-Artikoli 16, 17 jew 20.”;
(18)
l-Artikolu 19(1) jinbidel b’dan li ġej:
“1. L-AETS għandha timponi tariffa fuq l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu, skont dan ir-Regolament u r-regolament tal-Kummissjoni msemmi fil-paragrafu 2. Dik it-tariffa għandha tkopri għalkollox l-infiq neċessarji tal-AETS fir-rigward tar-reġistrazzjoni, iċ-ċertifikazzjoni u s-superviżjoni tal-aġenziji li jiggradaw il-kreditu u r-rimborż ta’ kwalunkwe spejjeż li l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jġarrbu fl-eżekuzzjoni ta’ kompiti taħt dan ir-Regolament, b’mod partikolari b’riżultat ta’ kwalunkwe delega ta’ kompiti skont l-Artikolu 30”;
(19)
l-Artikolu 21 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 4 huwa emendat kif ġej:
(i)
il-parti introduttorja tinbidel b’li ġej:
“4. L-AETS għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika:”;
(ii)
il-punt (e) jinbidel b’li ġej:
“(e)
il-kontenut u l-format tar-rappurtar perjodiku tad-dejta dwar il-gradazzjonijiet li jrid jintalab minn aġenziji li jiggradaw il-kreditu reġistrati u ċertifikati għall-iskop ta’ superviżjoni kontinwa mill-AETS.”;
(iii)
is-subparagrafi li ġejjin jiżdiedu wara l-punt (e):
“L-AETS għandha tressaq dak l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-21 ta’ Ġunju 2014.
Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont il-proċedura stabbilita fl-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.”;
(b)
jiddaħħlu l-paragrafi li ġejjin:
“4a. L-AETS għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika:
(a)
il-kontenut u l-preżentazzjoni tal-informazzjoni, inkluża l-istruttura, il-format, il-metodu u l-ħin tar-rappurtar li l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għandhom jiżvelaw lill-AETS skont l-Artikolu 11a (1); u
(b)
il-kontenut u l-format tar-rappurtar perjodiku dwar it-tariffi ċċarġjati mill-aġenziji li jiggradaw il-kreditu għall-fini ta’ superviżjoni kontinwa mill-AETS.
L-AETS għandha tressaq l-abbozz ta’ dawk l-istandards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-21 ta’ Ġunju 2014.
Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont il-proċedura stabbilita fl-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
4b. L-AETS għandha tirrapporta dwar il-possibbiltà li jiġi stabbilit mapping wieħed jew aktar tal-gradazzjonijiet tal-kreditu ippreżentati f’konformità mal-Artikolu 11a(1) u tippreżenta dan ir-rapport lill-Kummissjoni sal-21 ta’ Ġunju 2015. Dan ir-rapport għandu b’mod partikolari jivvaluta:
(a)
il-possibbiltà, l-ispiża u l-benefiċċju tal-istabbiliment ta’ mapping wieħed jew aktar;
(b)
kif jista’ jinħoloq mapping wieħed jew aktar mingħajr il-miżrappreżentazzjoni tal-gradazzjonijiet tal-kreditu fid-dawl tal-metodoloġiji differenti tal-gradazzjoni;
(c)
kwalunkwe effetti li jista’ jkollhom il-mappings fuq l-istandards tekniċi regolatorji żviluppati s’issa fir-rigward tal-Artikolu 21(4a) u (b).
L-AETS għandha tikonsulta lill-ABE u lill-AEAPX fir-rigward tal-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu.”;
(c)
il-paragrafu 5 jinbidel b’li ġej:
“5. L-AETS għandha tippubblika rapport annwali dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament. Dak ir-rapport għandu jkun fih, b’mod partikolari, valutazzjoni tal-implimentazzjoni tal-Anness I mill-aġenziji li jiggradaw il-kreditu rreġistrati skont dan ir-Regolament u valutazzjoni tal-applikazzjoni tal-mekkaniżmu ta’ approvazzjoni msemmi fl-Artikolu 4(3).”;
(20)
fl-Artikolu 22a, it-titolu jinbidel b’li ġej:
“Eżami tal-konformità mar-rekwiżiti tal-metodoloġija”;
(21)
l-Artikolu 25a jinbidel b’dan li ġej:
“Artikolu 25a
L-awtoritajiet kompetenti settorjali responsabbli għas-superviżjoni u l-infurzar tal-Artikolu 4(1) u l-Artikoli 5a, 8b, 8c u 8d.
L-awtoritajiet kompetenti settorjali għandhom ikunu responsabbli għas-superviżjoni u l-infurzar tal-Artikoli 4(1) u l-Artikoli 5a, 8b, 8c u 8d f’konformità mal-leġislazzjoni settorjali rilevanti.”;
(22)
jiddaħħal it-Titolu li ġej:
“TITOLU IIIA
RESPONSABBILTÀ ĊIVILI TAL-AĠENZIJI LI JIGGRADAW IL-KREDITU
Artikolu 35a
Responsabbiltà ċivili
1. Fejn aġenzija li tiggrada l-kreditu tkun wettqet intenzjonalment jew b’negliġenza serja kwalunkwe ksur elenkat fl-Anness III li jħalli impatt fuq xi gradazzjoni tal-kreditu, investitur jew emittent jista’ jitlob danni minn dik l-aġenzija li tiggrada l-kreditu gradgħal danni kkważati lilhu b’dak il-ksur.
Investitur jista’ jitlob danni taħt dan l-Artikolu meta jistabbilixxi li b’mod raġonevoli, f’konformità mal-Artikolu 5a(1) jew inkella b’kull diliġenza possibbli, qagħad fuq gradazzjoni tal-kreditu għal deċiżjoni biex jinvesti fi strument finanzjarju kopert minn dik il-gradazzjoni tal-kreditu, biex iżommu jew ineħħih.
Emittent jista’ jitlob dannu taħt dan l-Artikolu meta jistabbilixxi li hu jew l-istrumenti finanzjarji tiegħu huma koperti b’dik il-gradazzjoni tal-kreditu u l-ksur ma kienx ikkawżat minn informazzjoni qarrieqa jew mhux preċiża provduta mill-emittent lill-aġenzija li tiggrada l-kreditu, direttament jew permezz ta’ informazjzoni disponibbli lill-pubbliku.
2. Għandha tkun ir-responsabbiltà tal-investitur jew tal-emittent li jippreżenta informazzjoni preċiża u dettaljata li tindika li l-aġenzija li tiggrada l-kreditu wettqet ksur ta’ dan ir-Regolament, u li l-ksur kellu impatt fuq il-gradazzjoni tal-kreditu maħruġa.
X’jikkostitwixxi informazzjoni preċiża u dettaljata għandu jkun ivvalutat mill-qorti nazzjonali kompetenti, filwaqt li jitqies li l-investitur jew l-emittent jista’ ma jkollux aċċess għal informazzjoni li hija purament fl-isfera tal-aġenzija li tiggrada l-kreditu.
3. Ir-responsabbiltà ċivili ta’ aġenzija li tiggrada l-kreditu msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun limitata minn qabel biss fejn dik il-limitazzjoni tkun:
(a)
raġonevoli u proporzjonata; u
(b)
permessa bil-liġi nazzjonali applikabbli f’konformità mal-paragrafu 4.
Ma għandha jkollha ebda effett ġuridiku kwalunkwe limitazzjoni li ma tikkonformax mal-ewwel subparagrafu, jew kwalunkwe esklużżjoni tar-responsabbiltà ċivili.
4. Termini bħal ‘dannu’, ‘intenzjoni’, ‘negliġenza serja’, ‘b’mod raġonevoli qagħad fuq’, ‘diliġenza xierqa’, ‘impatt’, ‘raġonevoli’ u ‘proporzjonata’ li huma msemmija f’dan l-Artikolu iżda li mhumiex definiti għandhom jiġu interpretati u applikati f’konformità mal-liġi nazzjonali applikabbli kif determinat mir-regoli rilevanti tad-dritt internazzjonali privat. Kwistjonijiet li jikkonċernaw ir-responsabbiltà ċivili ta’ aġenzija li tiggrada l-kreditu li mhumiex koperti b’dan ir-Regolament għandhom ikunu rregolati mil-liġi nazzjonali applikabbli kif determinat mir-regoli rilevanti tad-dritt internazzjonali privat. Il-qorti li hi kompetenti li tiddeċiedi dwar talba għal dannu minħabba responsabbiltà ċivili magħmula minn investitur jew emittent għandha tkun determinata mir-regoli rilevanti tad-dritt internazzjonali privat.
5. Dan l-Artikolu ma jeskludix talbiet ulterjuri għar-riżarċiment tad-dannu għal responsabbiltà ċivili f’konformità mal-liġi nazzjonali.
6. Id-dritt għal rimedju stabbilit f’dan l-Artikolu ma għandux jipprevjeni lill-AETS milli teżerċita b’ mod sħiħ il-poteri tagħha kif stipulat fl-Artikolu 36a.”;
(23)
fl-Artikolu 36a(2), l-ewwel subparagrafu huwa emendat kif ġej:
(a)
il-punti (a) u (b) jinbidlu b’li ġej:
“(a)
għall-ksur imsemmi fil-punti minn 1 sa 5, minn 11 sa 15, 19, 20, 23, minn 26a sa 26d, 28, 30, 32, 33, 35, 41, 43, 50, 51 u minn 55 sa 62 tat-Taqsima I tal-Anness III, il-multi għandhom jammontaw għal mill-inqas EUR 500 000 u ma għandhomx jaqbżu EUR 750 000;
(b)
għall-ksur imsemmi fil-punti 6, 7, 8, 16, 17, 18, 21, 22, 22a, 24, 25, 27, 29, 31, 34, 37 sa 40, 42, 42a, 42b, 45 sa 49a, 52, 53 u 54 ta’ Taqsima I tal-Anness III, il-multi għandhom jammontaw għal mill-inqas EUR 300 000 u ma għandhomx jaqbżu EUR 450 000;”;
(b)
il-punti (d) u (e) jinbidlu b’li ġej:
“(d)
għall-ksur imsemmi fil-punti 1, 6, 7, 8 u 9 tat-Taqsima II tal-Anness III, il-multi għandhom jammontaw għal mill-inqas EUR 50 000 u ma għandhomx jaqbżu EUR 150 000;
(e)
għall-ksur imsemmi fil-punti 2, 3a, 3b, 3c, 4, 4a and 5 tat-Taqsima II tal-Anness III, il-multi għandhom jammontaw għal mill-inqas EUR 25 000 u ma għandhomx jaqbżu EUR 75 000;”;
(c)
il-punt (h) jinbidel b’li ġej:
“(h)
għall-ksur imsemmi fil-punt 20a tat-Taqsima I tal-Anness III, fil-punti 4 sa 4c, 6, 8 u 10 tat-Taqsima III tal-Anness III, il-multi għandhom jammontaw għal mill-inqas EUR 90 000 u ma għandhomx jaqbżu EUR 200 000;”;
(24)
l-Artikolu 39 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafi 1 u 3 huma mħassra;
(b)
jiżdiedu l-paragrafi li ġejjin:
“4. Il-Kummissjoni għandha, wara li tingħata parir tekniku mill-AETS, terġa’ teżamina s-sitwazzjoni fis-suq tal-gradazzjoni tal-kreditu għal strumenti ta’ finanzjament strutturat, b’mod partikolari s-suq tal-gradazzjonijiet tal-kreditu għal rititolizzazzjonijiet. Wara dak ir-rieżami, il-Kummissjoni għandha, sal-1 ta’ Lulju 2016, tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma’ proposta leġislattiva jekk dan ikun xieraq, li jivvaluta, b’mod partikolari:
(a)
id-disponibbiltà ta’ għażla suffiċjenti sabiex ikun hemm konformità mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 6b u 8c;
(b)
jekk ikunx xieraq li jitqassar jew jiġi estiż it-tul massimu ta’ żmien tar-relazzjoni kuntrattwali msemmi fl-Artikolu 6b(1) u l-perjodu minimu qabel ma l-aġenzija li tiggrada l-kreditu tkun tista’ terġa’ tidħol f’kuntratt ma’ emittent jew ma’parti terza għall-ħruġ ta’ gradazzjonijiet tal-kreditu rigward ir-rititolizzazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 6b(3);
(c)
jekk ikunx xieraq li tiġi emendata l-eżenzjoni msemmija fit-tieni subparagrafu tall-Artikolu 6b(2).
5. Il-Kummissjoni, wara li tottjeni parir tekniku mill-AETS, għandha terġa’ teżamina s-sitwazzjoni fis-suq tal-gradazzjonijiet tal-kreditu. Wara dak ir-rieżami, il-Kummissjoni għandha sal-1 ta’ Jannar 2016 tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma’ proposta leġislattiva jekk dan ikun xieraq, li jivvaluta b’mod partikolari:
(a)
jekk hemmx bżonn li jiġi estiż il-kamp ta’ applikazzjoni tal-obbligi msemmija fl-Artikolu 8b sabiex jiġu inklużi prodotti oħrajn ta’ kreditu finanzjarju;
(b)
jekk ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikoli 6, 6a u 7 ikunux taffew biżżejjed il-konflitti ta’ interess;
(c)
jekk il-kamp ta’ applikazzjoni tal-mekkaniżmu ta’ rotazzjoni msemmi fl-Artikolu 6b għandux jiġi estiż għal kategoriji ta’ assi oħrajn u jekk huwiex xieraq li jintużaw perjodi b’tulijiet differenti fost il-kategoriji tal-assi;
(d)
l-adegwatezza ta’ mudelli eżistenti u alternattivi ta’ rimunerazzjoni;
(e)
jekk hemmx bżonn li jiġu implimentati miżuri oħrajn li jippromwovu l-kompetizzjoni fis-suq tal-gradazzjonijiet tal-kreditu;
(f)
l-adegwatezza ta’ inizjattivi addizzjonali biex tiġi promossal-kompetizzjoni fis-suq tal-gradazzjonijiet tal-kreditu fl-isfond tal-evoluzzjoni tal-istruttura tas-settur;
(g)
jekk hemmx bżonn li jiġu proposti miżuri biex tiġi indirizzata d-dipendenza żejda kuntrattwali fuq il-gradazzjonijiet tal-kreditu;
(h)
il-livelli ta’ konċentrazzjoni tas-suq, ir-riskji li jiġu minn konċentrazzjoni qawwija, u l-impatt fuq l-istabbiltà ġenerali tas-settur finanzjarju.
6. Il-Kummissjoni għandha, tal-inqas darba fis-sena, tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar kwalunkwe deċiżjonijiet ta’ ekwivalenza ġodda msemmija fl-Artikolu 5(6) li jkunu ġew adottati matul il-perjodu ta’ rappurtar.”;
(25)
l-Artikolu 39a jinbidel b’li ġej:
“Artikolu 39a
Il-persunal u r-riżorsi tal-AETS
Sal-21 ta’ Ġunju 2014, l-AETS għandha tevalwa l-ħtiġijiet tal-persunal u tar-riżorsi li jirriżultaw mit-teħid f’idejha tal-poteri u tad-dmirijiet tagħha skont dan ir-Regolament u għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni.”;
(26)
jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 39b
Obbligi ta’ rappurtar
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar:
(a)
il-passi meħuda fir-rigward tat-tħassir tar-referenzi għal gradazzjonijiet tal-kreditu li jikkawżaw jew għandhom il-potenzjal li jikkawżaw dipendenza esklużiva jew mekkanika fuqhom; u
(b)
għodod alternattivi sabiex jippermettu lill-investituri jagħmlu l-valutazzjonijiet tagħhom tar-riskju tal-kreditu fir-rigward tal-emittenti u tal-istrumenti finanzarji,
bil-ħsieb li jitħassru r-referenzi kollha għall-gradazzjonijiet tal-kreditu fil-liġi tal-Unjoni għall-finijiet regolatorji sal-1 ta’ Jannar 2020, sakemm ikunu ġew identifikati u implimentati alternattivi adegwati. L-AETS għandha tipprovdi parir tekniku lill-Kummissjoni fil-qafas ta’ dan il-paragrafu.
2. Filwaqt li tqis is-sitwazzjoni tas-suq, il-Kummissjoni, sal-31 ta’ Diċembru 2014, għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-adegwatezza tal-iżvilupp ta’ valutazzjoni Ewropea tal-affidabbiltà kreditizja għal dejn sovran.
Filwaqt li tqis il-konklużjonijiet tar-rapport imsemmi fl-ewwel subparagrafu u s-sitwazzjoni tas-suq, il-Kummisjsoni, sal-31 ta’ Diċembru 2016, għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-adegwatezza u l-fattibbiltà ta’ appoġġ għal aġenzija Ewropea li tiggrada l-kreditu ddedikata għall-valutazzjoni tal-affidabbiltà kreditizja tad-dejn sovran tal-Istati Membri u/jew fondazzjoni Ewropea tal-gradazzjoni tal-kreditu għall-gradazzjonijiet tal-kreditu l-oħra kollha.
3. Il-Kummissjoni, sal-31 ta’ Diċembru 2013, għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-fattibbiltà ta’ network ta’ aġenziji li jiggradaw il-kreditu iżgħar sabiex tiżdied il-kompetizzjoni fis-suq. Dak ir-rapport għandu jivvaluta l-appoġġ finanzjarju u mhux finanzjarju għall-ħolqien ta’ network bħal dan, billi jitqiesu il-konflitti ta’ interessi potenzjali li joħroġ minn finanzjament pubbliku. Fid-dawl tal-konklużjonijiet ta’ dak ir-rapport u wara li jingħata parir tekniku mill-AETS, il-Kummissjoni tista’ terġa’ tivvaluta u tissuġġerixxi l-emendar tal-Artikolu 8d.”;
(27)
l-Anness I huwa emendat skont l-Anness I ta’ dan ir-Regolament;
(28)
l-Anness III huwa emendat skont l-Anness II ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Minkejja l-ewwel paragrafu,
(1)
il-punti 7(a), 9 u 10, il-punt 11 fir-rigward tal-Artikolu 8d tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009, u l-punti 12 and 27 tal-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandhom japplikaw mill-1 ta’ Ġunju 2018 għall-finijiet tal-valutazzjoni msemmija:
(a)
fl-Artikolu 4(3)(b) tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 dwar jekk ir-rekwiżiti tal-pajjiżi terzi humiex tal-anqas stretti daqs ir-rekwiżiti msemmija f’dak il-punt; u
(b)
fil-punt (b) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 5(6) tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 dwar jekk l-aġenziji li jiggradaw il-kreditu fil-pajjiżi terzi humiex soġġetti għal regoli legalment vinkolanti li huma ekwivalenti għal dawk imsemmija f’dak il-punt;
(2)
il-punt 8 tal-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament relattivament għall-Artikolu 6a(1)(a) tar-Regolament (KE) Nru 1060/2009 għandu japplika mill-21 ta’ Ġunju 2014 fir-rigward ta’ kwalunkwe azzjonist jew membru ta’ aġenzija li tiggrada l-kreditu li fil-15 ta’ Novembru 2011 kien id-detentur ta’ 5 % jew aktar mill-kapital ta’ aktar minn aġenzija waħda li tiggrada l-kreditu.
(3)
il-punt 15 tal-Artikolu 1 għandu japplika mill-21 ta’ Ġunju 2015.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-21 ta’ Mejju 2013.