РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 461/2013 НА СЪВЕТА
от 21 май 2013 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. С Регламент (ЕО) № 1645/2005 (3) Съветът измени нивото на действащите изравнителни мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия. Измененията са следствие от ускорено преразглеждане, започнато в съответствие с член 20 от основния регламент. След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 193/2007 (4) Съветът наложи окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени впоследствие с Регламент (ЕО) № 1286/2008 (5) и с Регламент за изпълнение (ЕС) № 906/2011 (6) след провеждане на частични междинни преразглеждания. Частичното междинно преразглеждане, проведено на по-късен етап, бе прекратено без изменение на действащите мерки с Регламент за изпълнение (ЕС) № 559/2012 (7). С Решение 2000/745/ЕО (8) Комисията прие гаранциите за спазване на минимален ценови праг на вноса, предложени от трима производители износители от Индия.
(2)
Тези изравнителни мерки се състоят от специфично мито. Ставката на митото е между 0 EUR до 106,5 EUR за тон за поименно изброените индийски производители, а остатъчната ставка на митото, наложено върху вноса от всички други производители, е в размер на 69,4 EUR за тон.
2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(3)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (9) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПЕТ с произход, inter alia, от Индия. След преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки с Регламент (ЕО) № 192/2007 (10) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито за нов период от пет години.
3. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (11) на действащите окончателни изравнителни мерки на 25 ноември 2011 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 18 от основния регламент (наричано по-долу „преразглеждането с оглед изтичане на срока“). Искането бе подадено от Комитета на производителите на полиетилентерефталат в Европа (наричанпо-долу „заявителят“) от името на производители, които представляват близо 95 % от общото производство в Съюза на полиетилентерефталат.
(5)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повторно възникване на субсидирането и на причинената от него вреда на индустрията на Съюза.
(6)
Преди да започне преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила надлежно документирано искане за преразглеждане, и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на искането за преразглеждане и вземането на взаимно договорено решение. Правителството на Индия обаче не отговори на отправената му от Комисията покана за консултации.
4. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие
(7)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 24 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12) (наричано по-долу „известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент.
5. Успоредно разследване
(8)
На 24 февруари 2012 г. Комисията също така започна преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на вноса на ПЕТ с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (13).
6. Разследване
6.1. Разследване период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването във връзка с вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „ПРП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на ПРП (наричан по-долу „разглежданият период“).
6.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатата държава за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие.
(11)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(12)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Индия, както и несвързани производители и вносители в Съюза, бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва представителна извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и - ако това е така - да изготви такава, производителите вносители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Седем производители износители отговориха във връзка с изготвянето на представителната извадка и изразиха желание да сътрудничат на разследването в рамките на преразглеждането. Въз основа на обема на техния износ за Съюза беше изготвена представителна извадка от трима производители износители от Индия. По отношение на посочената представителна извадка не бяха направени възражения от включените в извадката производители, от невключени в извадката производители или от съответните органи на Индия.
(14)
На тримата включени в представителната извадка производители износители бяха надлежно изпратени въпросници за попълване и бяха получени отговори от всички тях. Отговорите на въпросника на един индийски производител, включен в извадката, обаче разкриха, че той е изнасял само незначителни количества от разглеждания продукт по време на ПРП и поради това не бе целесъобразно да се изчисляват проценти на субсидиите за това дружество. Поради това посещенията за проверка бяха извършени при останалите двама производители износители, които заедно представляват 99 % от общия внос от Индия за Съюза по време на ПРП.
(15)
След разгласяването на съществените факти и съображения (наричано по-долу „разгласяването“) един съдействащ индийски производител поиска изчисляване не неговия марж на субсидия. В това отношение беше потвърдено отново, че износът от страна на това дружество е бил незначителен и следователно не е оказал въздействие върху определянето на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането при настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Поради това искането беше отхвърлено.
(16)
Комисията обяви в известието за започване на преразглеждане, че тя е изготвила предварителна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четири дружества от тринадесетте производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на най-големия представителен обем на производство и продажби, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Извадката представляваше над 50 % от общото производство и продажби на Съюза по време на ПРП по разчетни данни. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с преписката и да изразят становището си относно целесъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(17)
Някои заинтересовани страни изказаха възражения по отношение на извадката от производители от Съюза. Те твърдяха, че: (i) Комисията не следва да изготвя представителна извадка, по-специално поради факта, че не е била използвана такава при предишното разследване; (ii) методът, използван за изготвянето на извадката, беше оспорен на основание, че той „смесва три различни етапа“, а именно подкрепата за започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие, определянето на индустрията на Съюза и изготвянето на извадки; (iii) предварителната извадка е била изготвена въз основа на неточна и непълна информация; (iv) изготвената предварителна извадка не е била представителна, тъй като включва отделни образувания, а не групи; също така се твърдеше, че включването на дружество, преминало през неотдавнашно изтегляне на инвестициите, или дружество, което е претърпяло свързани продажби, е намалило представителността на извадката.
(18)
Аргументите, изтъкнати от страните, бяха разгледани, както следва:
-
решението за използване на извадка се прави поотделно за всяко разследване в зависимост от конкретните обстоятелства във всеки отделен случай и член 22, параграф 6 от основния регламент не урежда използването на такава извадка за установяване на вреда в контекста на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. За разлика от предишните разследвания, когато разследването на всички дружества, заявили своя интерес и оказали съдействие, бе възможно, Комисията е взела решение в настоящото преразглеждане, че с оглед на големия им брой, не е възможно всички производители от Съюза да бъдат разследвани в рамките на наличното време, и че условията на член 27 са следователно изпълнени.
-
Комисията не е „смесила“ определянето на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, определянето на индустрията на Съюза, и подбора на предварителната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и за тях е било взето решение поотделно. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза в контекста на разследване на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е оказало въздействие върху представителността на извадката.
-
извадката беше изготвена въз основа на наличната информация към момента на подбора в съответствие с член 27 от основния регламент. Представителността на извадката беше преразгледана вследствие на коментарите на страните относно данните за конкретни дружества. Нито един от направените коментари не беше счетен за обоснован.
-
както се изисква по член 27 от основния регламент, извадката беше изготвена въз основа на най-големия представителен обем на производството и продажбите, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Образуванията, принадлежащи към по-големи групи, за които беше установено, че действат независимо от други дъщерни дружества в една и съща група, бяха счетени за представителни за индустрията на Съюза и в резултат на това не беше необходимо разследване на цялата група на консолидирана основа. Същевременно дружествата бяха включени в представителната извадка като икономически субекти, като се гарантира, че всички съответни данни да могат да бъдат проверени. Освен това изтеглянето на инвестиции и наличието на свързани продажби са част от характеристиките на сектора през разглеждания период и следователно нито един от тези елементи не беше определен като намаляващ представителността на извадката.
(19)
След разгласяването страните повториха горепосочените аргументи, които вече бяха разгледани.
(20)
Изготвянето на извадка от несвързани вносители бе предвидено в известието за започване на преразглеждане. Нито един от двадесет и четиримата несвързани вносители, с които беше установена връзка, не оказа съдействие по време на настоящото разследване.
(21)
Всичките петима известни доставчици на суровини бяха потърсени при започването и получиха съответния въпросник. Двама доставчици заявиха интерес и отговориха на въпросника.
(22)
При започването на процедурата беше установена връзка с всички известни ползватели и сдружения на ползватели. Седемнадесет ползватели отговориха на въпросника. Двадесет сдружения на ползвателите от 16 държави членки заявиха интерес и предоставиха коментари.
7. Проверка на получената информация
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
Производители износители
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Калкута, Индия;
-
Reliance Industries Limited, Нави Мумбай, Индия;
б)
Производители от Съюза
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Нидерландия;
-
Equipolymers, Италия, Германия;
-
Neo Group, UAB, Литва;
-
Novapet SA, Испания.
в)
Ползватели в Съюза
-
Coca-Cola Europe, Белгия;
-
Nestle Waters France, Франция.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, а именно ПЕТ с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от Индия. Понастоящем той е класиран в код по КН 3907 60 20.
2. Подобен продукт
(25)
Както в първоначалното разследване и в разследването по повод на преразглеждането, беше установено, че разглежданият продукт, т.е. ПЕТ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в засегнатите страни, както и ПЕТ, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и употреба. Поради това те бяха счетени за подобни продукти в съответствие с член 2, буква в) от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(26)
Въз основа на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускане на субсидии.
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за фокусиране върху продукта („FPS“);
д)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
е)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“);
ж)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
з)
Схема на звеното с експортна ориентация/специални икономически зони („SEZ/EOU“);
и)
Схема за експортно кредитиране („ECS“)
й)
Схема за освобождаване от подоходен данък („ITES“).
Регионални схеми
к)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
л)
Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции;
м)
Насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат („GSTIS“);
н)
Схема за освобождаване от данък върху продажбите на електроенергия в Гуджарат („GEDES“);
о)
Схема с пакет от насърчителни мерки („PSI“) на правителството на Махаращра.
(27)
Схемите от буква а) и букви б) - з), посочени по-горе, са основани на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“, издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за ПРП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г. („ВТП 2009-2014 г.“). Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ВТП 2009 - 2014 г. в наръчник на процедурите, том I („НП I 2009-2014 г.“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(28)
Схемата, посочена в буква б) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93A и 94 от Закона за финансите от 1994 г. и на Правилника за митниците, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване на митата се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през ПРП са ставките „всички отрасли“ (AIR) за периода 2011-2012 г., публикувани в уведомление № 68/2011- Customs (N.T.) с дата 22 септември 2011 г. Схемата за възстановяване на мита е наричана също така схема за освобождаване от мита в глава 4 от ВТП 2009-2014 г.
(29)
Схемата, посочена в буква и) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия („РБИ“) да дава указания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Посочената в буква й) схема се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., изменян ежегодно със Закона за финансите.
(31)
Схемата, посочена в буква к), се управлява от правителството на Западен Бенгал и е създадена с известие № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на Западен Бенгал, последно заменено от известие № 134-CI/О/Incentive/17/03/I от 24 март 2004 г.
(32)
Схемата, посочена в буква л), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(33)
Схемата, посочена в буква м), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(34)
Схемата, посочена в буква н) по-горе, се основава на Закона за данъчно облагане на електроенергията на Мумбай от 1958 г.
(35)
Схемата, посочена в буква о), се управлява от щата Махаращра и се основава на решенията на Министерството на индустрията, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра.
(36)
Разследването разкри, че включените в представителната извадка производители са получили ползи от следните схеми по време на ПРП по отношение на разглеждания продукт:
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“);
д)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“).
Регионални схеми
е)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
2. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
а) Правно основание
(37)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ВТП 2009-2014 г., както и в глава 4 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(38)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(39)
Износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на стандартните норми за съотношението между суровини и крайни продукти („SION“), като се отчита предполагаемото съдържание в изнасяния продукт на вносни суровини и митото върху този предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт по време на ПРП за настоящото разследване е била 8 % с максимална горна граница от 58 INR/kg.
(40)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по изпращането индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, размера на кредитите по DEPBS за конкретната експортна сделка. Към този момент износителят знае точно каква полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка на кредита по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа.
(41)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(42)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Срокът за подаване на заявления е 3 месеца след износа, но както ясно е предвидено в параграф 9.3 от НП I 2009-2014 г., заявленията, получени след крайния срок за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (т.е. 10 % от размера на кредита).
(43)
Беше установено, че и двете включени в извадката дружества са използвали тази схема през първите три тримесечия на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DEPBS
(44)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това кредитите по DEPBS водят до ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(45)
Освен това DEPBS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(46)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в схемата DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да получат ползи от схемата DEPBS.
д) Отмяна на схемата DEPBS и преминаване към схема за възстановяване на мита („DDS“)
(47)
Чрез публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. прилагането на схемата DEPBS беше удължено за последен път с три месеца - до 30 септември 2011 г. Тъй като не бе публикувано последващо удължаване на прилагането, схемата DEPBS реално е преустановена от 30 септември 2011 г. насам. Поради това беше счетено за необходимо да се провери дали могат да бъдат наложени мерки с оглед на член 15, параграф 1 от основния регламент.
(48)
ПИ обясни на Комисията, че при отмяна на DEPBS схемата, дружествата могат да изберат други схеми за освобождаване/опрощаване на мито, определени съгласно глава 4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. схема на предварителните разрешения (AAS) или схема за възстановяване на мита (DDS).
(49)
Разследването показа, че и двете дружества, включени в извадката, са започнали да се възползват от DDS непосредствено след преустановяването на DEPBS. Трябва да се отбележи, че DDS бе въведена през 1995 г. и е съществувала едновременно с DEPBS през първите три тримесечия на ПРП и за няколко години преди ПРП. Не е било възможно обаче износителите да използват едновременно DDS и DEPBS по отношение на един и същ износ. През първите три тримесечия на ПРП ставката по DDS възлиза на 2,2 % с горна граница от 1,5 INR/kg, което прави схемата по-малко благоприятна, а оттам - и по-малко привлекателна от DEPBS. Трябва да се отбележи, че ПИ е предприело стъпки за организиране на плавен преход от DEPBS към DDS, както се посочва в циркулярно писмо №. 42/2011-Customs от 22 септември 2011 г. В циркулярното писмо е обяснено, че „графикът за възстановяване [на мита] през настоящата година включва позиции, които до този момент са били по схемата DEPBS“. Същото циркулярно писмо посочва, че за секторите, действащи по DEPBS, „бе решено да се осигури гладък преход за позиции в тези секторипри включването им в графика за възстановяване на мита. Като временна мярка ставките по тези позиции ще бъдат леко намалени в сравнение с тези по DEPBS в рамките на 1 % до 3 % за повечето изделия.“ С други думи циркулярното писмо посочва, че действащите ставки за възстановяване на мито (процентите за възстановяване) от 1 октомври 2011 г. са определени, така че да предоставят сходна полза като тази по отменената схема DEPBS.
(50)
От 1 октомври 2011 г. ставката по DDS, приложима за разглеждания продукт, е нараснала от 2,2 % на 5,5 % от стойността франко борд и съответната горна граница се е покачила от 1,5 INR/kg на 5,5 INR/kg. За тази нова ставка бе установено, че предоставя сходни нива на субсидиране като тези по схемата DEPBS до 30 септември 2011 г.- със ставката си от 8 % и с максимална горна граница от 58 INR/kg. В зависимост от цените на ПЕТ, преобладаващи по време на ПРП, максималната горна граница по DEPBS е била като цяло приложима, което е довело до предполагаема полза от 4.64 INR/kg или 5,8 %. В случая на DDS, максималната горна граница не е приложима, т.е. предполагаемата полза възлиза на 5,5 %.
(51)
Разследването потвърди обосновката на предходното съображение. Средните годишни маржове на субсидиите на включените в извадката дружества са били 5,5 % и 6 % съответно по DEPBS и DDS.
(52)
Сравнението на двете схеми показва също, че имат много сходни характеристики по прилагането си.
(53)
Съображения 47, 48 - 51 по-горе доказват, че независимо от преустановяването на схемата DEPBS, произтичащите по нея ползи са продължени без прекъсване на почти същото равнище, като е осъществен плавен преход към схемата за възстановяване на мита. Поради тази причина се прави заключението, че субсидиите не са били отменени по смисъла на член 15, параграф 1, и че схемата DEPBS подлежи на изравнителни мерки.
(54)
След разгласяването на основните факти и съображения, един производител износител заяви, че DEPBS е отменена и поради това не следва да бъде предмет на изравнителни мерки. В отговор на това се отбелязва, че, както е обяснено в съображение 47 по-горе, DEPBS е прекратена на 30 септември 2011 г. Въпреки това субсидирането е продължило и износителите имат възможност да използват алтернатива на DEPBS, т.е. да кандидатствар и за получават ползи, например, по DDS или AAS. Следователно този аргумент беше отхвърлен.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(55)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се задължава да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(56)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидиите беше отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е предоставена във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(57)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 3,78 % и 4,42 %.
3. Схема за възстановяване на мита („DDS“);
а) Правно основание
(58)
Подробното описание на DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., както е изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(59)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(60)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на мито, изчислено като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на възстановяване са установени от ПИ за редица продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средният размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени или не. Ставката по DDS за разглеждания продукт през ПРП за настоящото разследване е била 5,5 % от стойността франко борд, с максимална горна граница от 5,5 INR/kg.
(61)
За да има право дадено дружество да използва тази схема, то трябва да извършва износ. В момента на вписването на данните за пратка в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се определя окончателно. След като изпращащото дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банкова сметка на износителя или с менителница.
(62)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще си възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(63)
Стойността за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(64)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти субсидията по схемата може да бъде осчетоводена при текущо начисляване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ.
(65)
За включените в извадката дружества беше установено, че са прилагали схемата DDS през последното тримесечие на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DDS
(66)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Стойността за възстановяването на мита представлява финансово участие от страна на ПИ. Освен това със стойността за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(67)
Също така DDS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(68)
Тази схема не може да бъде считана за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(69)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DDS.
(70)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или индивидуалните доставките […]“ и информира регионалните власти, че „местните поделения не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите.“.
(71)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че субсидиите по схемата подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(72)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе устновена полза за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ следва да изплати стойността за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, е посочена стойността за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(73)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше отнесен към общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(74)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 1,65 % и 1,32 %.
4. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(75)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ВТП 2009 - 2014 г. и в параграф 3.8 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(76)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(77)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в таблици 1 и 2 в приложение 37(C) към НП I 2009 - 2014, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 на приложение 37(C) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на структури, работещи в специални икономически зони/експортно ориентирани структури. От схемата са изключени и определени видове продукти, като например диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и нефтопродукти.
(78)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(79)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (например заявка за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(80)
Бе установено, че включените в извадката дружества са използвали тази схема по време на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата FMS
(81)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата за FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по FMS водят до полза за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(82)
Освен това FMS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(83)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да използва FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(84)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(85)
Процентът на субсидията, установен по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,19 % и 0,87 %.
5. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(86)
Подробно описание на схемата SHIS се съдържа в параграф 3.16 от ВТП 2009-2014 г. и в параграф 3.10 от НП I 2009-2014 г. Подробно описание на категориите на статут се съдържа в параграфи 3.10.1-3.10.4 от ВТП 2009-2014 г., както и в параграфи 3.1 - 3.5 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(87)
Производителите износители или търговците износители, които имат т.нар. признат статут на титуляр със статут на износител, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(88)
Право да получат статут имат търговските износители, както и производителите износители. В зависимост от техните експортни резултати през текущата година заедно с редица предходни години, заявителите получават един от следните статути: „Export House“, „Star Export House“, „Trading House“, „Star Trading House“ и „Premier Trading House“.
(89)
В рамките на схемата SHIS титулярите на статут имат право на митнически кредит, който се равнява на 1 % от стойността франко борд на износа в секторите, посочени в параграф 3.16.4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. кожният сектор (с изключение на обработени кожи), секторът за текстил и юта, занаятите, машиностроителният отрасъл (с изключение на някои подсектори), пластмаси и основни химически продукти (с изключение на фармацевтичните продукти). Разглеждания продукт, представляващ вид пластмаса, е обхванат от схемата.
(90)
Митническите кредити по схемата SHIS не са прехвърляеми и трябва да бъдат използвани за плащане на мито върху производствено оборудване, използвано за производството на продукти, попадащи в някой от обхванатите сектори.
(91)
Ако даден заявител се е възползвал от нулево мито по схемата EPCG през дадена година, той не отговаря на условията за участие по схемата SHIS за износ, извършен през тази година.
(92)
Схемата е въведена през 2009 г. за износа за периода 2009-2010 г. и 2010-2011 г. и срокът й на действие се удължава ежегодно след това. С последното удължаване (вж. известие № 07/2012 - Customs от 9 март 2012 г.) валидността на схемата беше удължена до 31 март 2013 г.
(93)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти, митническите кредити по SHIS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(94)
Разследването разкри, че едното включено в представителната извадка дружество е използвало тази схема по време на ПРП, а другото дружество е нямало право на участие съгласно разпоредбата, описана в съображение 90 по-горе.
г) Заключение по отношение на схемата SHIS
(95)
В рамките на SHIS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата SHIS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по SHIS представляват ползи за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(96)
Освен това SHIS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(97)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Митническият кредит се използва в крайна сметка при вноса на производствено оборудване, което не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(98)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на предоставената полза за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(99)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за единственото дружество, включено в извадката, което се е възползвало от нея, възлиза на 1 %.
6. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(100)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 2009-2014 г. както и в глава 5 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(101)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(102)
В случай че е изпълнено задължението за износ, дадено дружество има право да внася производствено оборудване (ново и употребявано, но не по-старо от 10 години) с намалена ставка на митото. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 2009 - 2014 г. производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(103)
Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на титуляря на лиценз по EPCGS.
г) Заключение по отношение на схемата EPCGS
(104)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(105)
Освен това схемата EPCGS е законово обусловена от извършването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(106)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(107)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесеното производствено оборудване, разпределено в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответната промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПРП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(108)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(109)
Нивото на субсидията, установено по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,55 % и 0,56 %.
7. Схема на предварителни разрешителни („AAS“)
(110)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема по време на ПРП. Разследването установи обаче, че ползата за заявителя е била незначителна, в резултат на което схемата AAS не бе анализирана допълнително.
8. Схема за стимулиране на Западен Бенгал 1999 г. („WBIS 1999“)
а) Правно основание
(111)
Подробно описание на тази схема, прилагана от правителството на Западен Бенгал („ПЗБ“), се съдържа в уведомление № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на ПЗБ.
б) Право на участие
(112)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право на участие в тази схема. Независимо от това има изчерпателен списък с промишлени отрасли, които не отговарят на критериите за участие (негативен списък от отрасли), поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от стимулирането.
в) Практическо приложение
(113)
Щат Западен Бенгал предоставя стимули на отговарящите на критериите промишлени предприятия под формата на редица ползи, включително освобождаване от централния данък върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), с цел да поощри промишленото развитие в икономически изостаналите райони на щата.
(114)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Западен Бенгал, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в различни категории, като същевременно някои развити райони са изключени от прилагането на схемите за стимулиране. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който е или ще бъде разположено предприятието.
(115)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема през ПРП.
г) Заключение
(116)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПЗБ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаване от данъка върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT) - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Още повече това поощряване предоставя ползи на дадено дружество, тъй като подобрява финансовото му състояние, поради факта че не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(117)
Освен това схемата е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества, които са разположени извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(118)
Следователно WBIS 1999 подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(119)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите и централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Полученото по този начин ниво на субсидията възлиза на 1,36 %.
9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(120)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за включените в извадката производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, е съответно 7,53 % и 8,17 %.
СХЕМА
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
ОБЩО
ДРУЖЕСТВО
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
няма
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
няма
8,17
10. Заключение за вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането
(121)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(122)
Съгласно посоченото в съображения 26 - 118 по-горе бе установено, че през ПРП индийските износители на разглеждания продукт са продължили да се ползват от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти.
(123)
Разглежданите схеми за субсидиране осигуряват постоянни ползи и няма признаци тези ползи да отпаднат в близко бъдеще. Всеки износител има право на участие в няколко от схемите за субсидиране.
(124)
Беше проучен и въпросът дали износът за Съюза би бил осъществяван в значителни количества, ако мерките бъдат отменени.
(125)
Индия е голям производител на разглеждания продукт. От данните, събрани по време на разследването, личи Индия е имала производствен капацитет от около 700,000 - 900,000 тона по време на ПРП и планира да го увеличи, вследствие на което общият капацитет на страната ще достигне 1 600 000 - 1 800 000 тона до 2014 г. В резултат на това свръхкапацитетът ще изпревари вътрешното търсене и се очаква той да достигне около 600 000-700 000 тона през 2014 г., които би представлявало 21 - 25 % от потреблението на Съюза по време на ПРП.
(126)
При тези обстоятелства, индийските производители на разглеждания продукт са силно зависими от експортните продажби и има вероятност обемът на износа за Съюза - вече значителен по размер по време на ПРП, да нарасне, в случай че мерките бъдат отменени.
(127)
Един производител износител заяви, че свръхкапацитетът ще намалее след 2014 г., следователно ситуацията, свързана със свръхкапацитета, е само временна. Отбелязва се, че предполагаемият спад на свръхкапацитета след 2014 г. съвпада с прогнозите, посочени в доклада относно състоянието на пазара. Следователно беше достигнато до заключението, че характерът на тази информация не би могъл да промени анализа по отношение на развитието на свръхкапацитета.
(128)
След разгласяването един производител износител заяви, че наличието на важен временен свръхкапацитет е неизбежно, поради факта, че като цяло нарастването на производствения капацитет може да се осъществява само под формата на големи увеличения поради малкия размер на съвременните заводи за ПЕТ. В отговор на това следва да се отбележи, че през ПРП и годината след това е настъпило увеличение на производствения капацитет в рамките на най-малко 150 000 до 200 000 тона. Следователно посочените мотиви сами себе си не обясняват свръхкапацитета, който може да се използва за износ, посочен в съображение 125 по-горе. Във всеки случай в този контекст причината за свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е без значение. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(129)
Някои страни изказаха твърдението, че свръхкапацитетът, който може да се използва за износ, който възниква в Индия, може да бъде усвоен също така от други трети държави и следователно този изчислен от Комисията свръхкапацитет не е правилно оценен. Не се е предполагало по никакъв начин, че целият обем на свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е щял да бъде насочен към Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(130)
С оглед на гореизложеното може да се направи заключение, че има вероятност от продължаване на субсидирането.
Е. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ИНДУСТРИЯТА НА СЪЮЗА
(131)
Подобният продукт се произвежда от 13 известни производители от Съюза. Те представляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „индустрията на Съюза“.
(132)
Дванадесет известни производители от Съюза, представлявани от жалбоподателя в настоящия случай, оказаха съдействие и подкрепиха разследването. Един друг известен производител от Съюза не оказа съдействие при настоящото преразглеждане.
(133)
Цялата налична информация относно индустрията на Съюза, като отговорите на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза по време на ПРП.
(134)
Пазарът на Съюза за ПЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чиито централи са разположени извън Съюза. Между 2000 г. и 2012 г. секторът на ПЕТ на Съюза е преминал през няколко преходни етапа. Пазарът е в процес на консолидация с редица неотдавнашни поглъщания и закривания. Разработването на нови продукти, като например рециклиран ПЕТ и екологично съобразен ПЕТ, продължава успоредно със сравнително скорошното възникване на отрасъл за рециклиране.
(135)
След разгласяването някои страни заявиха, че описанието на състоянието на индустрията на Съюза е неточно, тъй като пет производители са били в действителност част от една голяма транснационална група, а други трима производители са били свързани с дружествата за производство на опаковки от ПЕТ. Нито един от тези факти не противоречи на описанието, представено в съображение 134, където ясно се посочва, че производителите от Съюза обикновено са част от по-големи групи, както е разгласено. Въздействието на тази концентрация е разгледано в съображение 207 по-долу. Оценката на въздействието на затворения пазар е анализирана в съображения 202-204 по-долу.
(136)
Както е посочено по-горе, предвид относително високия брой оказали съдействие производители от Съюза, е изготвена представителна извадка от четирима производители от Съюза, които представляват над 50 % от производството и продажбите на общото производство на Съюза на подобния продукт по време на ПРП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(137)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза, осъществени на пазара на Съюза, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на неоказващия съдействие производител от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(138)
След първоначално увеличение през 2009 г. и 2010 г. се наблюдава лек спад на потреблението от 2 % по време на ПРП в сравнение с 2008 г., възлизащо общо на 2,802 милиона тона по време на ПРП.
Таблица 1
Потребление
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем (в тонове)
Потребление
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
102
98
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(139)
Въпреки действащите мерки вносът с произход от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, като е достигнал от 46 313 тона през 2008 г. до 96 678 тона по време на ПРП.
(140)
Пазарният дял на Индия се е увеличил съответно от 1,6 % през 2008 г. на 3,5 % през ПРП, достигайки равнище значително над пазарния дял, установен в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие (0,3 %).
(141)
Средната цена се е била 1 285 EUR/тон през ПРП. Това е вследствие на 22-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 21 % през 2009 г.
Таблица 2
Внос от Индия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса (в тонове)
46 313
44 482
83 691
96 678
Индекс (2008 г. = 100)
100
96
181
209
Средна цена
1 054
834
1 031
1 285
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
98
122
Пазарен дял на вноса (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Източник:
Евростат
3. Внос от други трети държави
а) Внос от Тайланд, Тайван, Малайзия и Индонезия
(142)
Както бе посочено по-горе, успоредно с настоящото разследване бе проведено преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки по отношение на вноса от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд.
(143)
Вносът от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд се е увеличил с 56 % през разглеждания период въпреки спада с 59 % до 2010 г. Независимо от това общият обем на вноса е бил под нивото de minimis.
(144)
Съответният пазарен дял се е увеличил съответно от 0,7 % през 2008 г. на 1,1 % през ПРП.
(145)
Средната цена е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната езинична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 27-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 18 % през 2009 г.
Таблица 3
Внос от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (в тонове)
19 078
12 127
7 762
29 836
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
41
156
Пазарен дял на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Индекс (2008 г. = 100)
100
62
40
160
Цена на вноса (EUR/тон)
1 030
843
1 055
1 310
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
102
127
Източник:
Евростат
б) Внос от Китай, Обединените арабски емирства (ОАЕ), Иран и Пакистан
(146)
Вносът от други трети държави при действащи антидъмпингови мерки е намалял с 69 % през разглеждания период след увеличение с 49 % през 2009 г. Единствено вносът от Китай се е задържал на стабилни нива.
(147)
Пазарният дял на въпросните държави е намалял от 8,2 % през 2008 г. на 2,6 % през ПРП, включващ основно Обединените арабски емирства (1,7 % през ПРП) и Китай (0,6 % през ПРП).
(148)
Средната цена е била 1 258 EUR/тон през ПРП - 5,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 24-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 22 % през 2009 г.
Таблица 4
Внос от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (в тонове)
235 913
351 798
188 776
72 054
Индекс (2008 г. = 100)
100
149
80
31
Пазарен дял на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
146
79
31
Цена на вноса (EUR/тон)
1 016
789
949
1 258
Индекс (2008 г. = 100)
100
78
93
124
Източник:
Евростат
в) Внос от други трети държави без действащи мерки
(149)
Обемът на вноса от други трети държави без действащи мерки, включително Оман, Южна Корея, Русия, Мексико и Саудитска Арабия, се е увеличил с 59 % през разглеждания период след ръст от 71 % през 2009 г. В периода между 2009 г. и ПРП Оман се превръща в най-голямата държава износител за Съюза.
(150)
Пазарният дял на въпросните държави е нараснал от 9,7 % през 2008 г. на 15,8 % през ПРП, което се дължи основно на ръста от 4,3 % на вноса от Оман. Пазарният дял на Южна Корея е възлизал на 4 % през ПРП - 5 % под най-високото си ниво, достигнато през 2009 г.
(151)
Средната цена е била 1 273 EUR/тон- 4,3 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 10-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през 2010 г. и ПРП след първоначалния спад от 24 % през 2009 г. Средната цена на вноса от Оман е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Средната цена на вноса от Южна Корея е била 1 294 EUR/тон през ПРП - 2,7 % под средната единична цена на индустрията на Съюза.
Таблица 5
Внос от други трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
279 188
478 570
469 753
442 692
Индекс (2008 г. = 100)
100
171
168
159
Пазарен дял на вноса от други трети държави(%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Индекс (2008 г. = 100)
100
168
165
162
Цена на вноса (EUR/тон)
1 156
879
997
1 273
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
86
110
Основни износители (в тонове)
Оман
0
52 632
95 646
120 286
Южна Корея
177 341
254 451
183 801
114 346
Русия
546
546
3
50 427
Мексико
2 650
1 879
29 039
29 409
Саудитска Арабия
230
20 454
50 108
24 756
Други
98 422
148 609
111 156
103 468
Източник:
Евростат
4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(152)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на индустрията на Съюза през разглеждания период.
(153)
За целите на анализа на вредата показателите за наличие на вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност, размер на маржове на субсидиите и възстановяване от последиците от предишно субсидиране) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза на всички производители от Съюза въз основа на информацията, събрана от страна на индустрията на Съюза, информацията в искането за преразглеждане, както и публично достъпни статистически данни;
-
микроикономически показатели (запаси, средни единични цени, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) бяха оценени на ниво включени в извадката производители от Съюза въз основа на предоставената от тях информация.
(154)
Един включен в извадката производител от Съюза е продал един от производствените си обекти през юни 2010 г. Обектът е бил придобит от друг производител от Съюза. Тъй като анализът на макроикономическите показатели се основава на данните, събрани от всички производители от Съюза, продажбата не се е отразила на обхвата или на отделни показатели за анализа на вредата.
(155)
Предварително следва да се обясни, че определени световни икономически събития от края на 2010 г. и началото на 2011 г. са имали отражение върху състоянието на пазара на Съюза, по-специално по отношение на цените и обема на продажбите на подобния продукт. В този период предлагането на памук намалява вследствие на засиленото търсене на полиестерни влакна на азиатския пазар. ПЕТ и полиестерните влакна са зависими в голяма степен нагоре по веригата от една и съща суровина, а именно от пречистената терефталова киселина (ПТК). Увеличеното търсене на полиестерни влакна е довело до недостатъчно предлагане на ПТК, което е предизвикало покачването на цените на ПЕТ. Тъй като производителите на ПЕТ в Близкия изток също зависят от ПТК от Азия, вносът на ПЕТ в Съюза е спаднал рязко. Същевременно основните доставчици на ПТК в Съюза са обявили наличие на "непреодолима сила", което на свой ред е довело до допълнително свиване на вътрешното производство на ПЕТ.
4.1. Коментари на страните
(156)
Някои от страните оспориха валидността на анализа на вредата на основанието, че той се основава на недостатъчна информация, което от своя страна се е отразило на правото на защита на заинтересованите страни. По-специално бяха изтъкнати аргументите, изложени по-долу.
(157)
Някои страни заявиха, че информацията, събрана от производителите от Съюза, не е съобразена с указанията за попълване на въпросника, в който се изисква данните от различни дружества да не се обобщават. Поради това се изказа твърдението, че събраната информация е неточна и непълна, тъй като представените данни са били обобщени за всяка включено в извадката дружество. Следва да се отбележи, че информацията е събрана надлежно и е проверена на място. Бе установено, че събраната информация осигурява достатъчно точна представа за индустрията на Съюза и поради това горепосоченото твърдение трябваше да бъде отхвърлено. След разгласяването страните повториха твърдението си. Не са предоставени нови аргументи или доказателства. Някои страни повториха твърдението си, че данните, предоставени от едно от включените в извадката дружества, са непълни, тъй като не се отнасят до цялата група, а до отделно образувание в нея. Този коментар беше разгледан при изготвянето на извадката, както е посочено в съображение 18 по-горе.
(158)
Същите страни заявиха, че Комисията се е опитала да запълни предполагаемите пропуски в събраната информация, изпращайки допълнителни въпросници. В това отношение следва да се поясни, че Комисията действително изпрати допълнителни въпросници, но те бяха адресирани само до невключени в извадката производители от Съюза, за да се събере информация за макроикономическите показатели, които са от значение за оценката на вредата; следователно, това е направено с цел да се допълни информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. След разгласяването някои страни повториха твърдението си, без да представят нови аргументи или нови доказателства. Поради това твърдението на страните трябваше да бъде отхвърлено.
(159)
Освен това същите страни заявиха, че предоставената информация от включените в извадката производители противоречи на задълженията по член 29 от основния регламент, тъй като информация, която не е с поверителен характер, е била предоставена като поверителна информация и по този начин е била изключена от неповерителната преписка. В тази връзка следва да се отбележи, че информацията е била класифицирана като поверителна в съответствие с искането на страната. По искане на страните поверителността на предоставената информация бе преразгледана и в случаите, в които бе целесъобразно, информацията бе прекласифицирана като достъпна за проверка от заинтересовани страни след одобрение от страна на засегнатите дружества. Следователно и това твърдение беше отхвърлено.
4.2. Макроикономически показатели
а) Производство
(160)
В съответствие със загубата на пазарен дял от индустрията на Съюза (разгледана в съображение 164 по-долу), производството на Съюза е намаляло с 11 % между 2008 г. и ПРП. Производството на Съюза не е отбелязало спад само през 2010 г., когато се е увеличило в сравнение с 2009 г., но въпреки това е останало с 4 % под нивото си от 2008 г. През ПРП производството е продължило да намалява.
Таблица 6
Общо производство в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производство (в тонове)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Индекс (2008 г.=100)
100
91
96
89
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(161)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е намалял с 23 % между 2008 г. и ПРП. Тази тенденция е свързана със закриването на няколко производствени обекта, което е било частично компенсирано от откриването на нови заводи.
(162)
Използването на капацитета се е увеличило от 75 % през 2008 г. на 86 % през ПРП. Увеличеното използване на капацитета трябва да се разглежда в контекста на усилията за преструктуриране на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 134 по-горе.
Таблица 7
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производствен капацитет (в тонове)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Индекс
100
87
84
77
Използване на капацитета (%)
75
77
85
86
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
114
116
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
в) Обем на продажбите
(163)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е развивал по същия начин като производството - наблюдава се свиване със 6 % през разглеждания период.
Таблица 8
Общо продажби на индустрията на Съюза в рамките на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Продажби (в тонове)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Индекс (2008 г. = 100)
100
89
95
94
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Пазарен дял
(164)
След първоначален спад от 13 % през 2009 г. индустрията на Съюза отново е заела част от пазарния дял, изгубен от ОАЕ, Южна Корея, Иран и Пакистан въпреки нарастващия обем на вноса от Индия, Оман и други трети държави (Русия, Мексико и Саудитска Арабия) през същия период. Като цяло пазарният дял на индустрията на Съюза е намалял с 3 % през разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на индустрията на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Пазарен дял на индустрията на Съюза(%)
80
70
74
77
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
93
97
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и данни на Евростат
д) Растеж
(165)
Пазарът е бил в стагнация през разглеждания период. Не е имало растеж, от който индустрията на Съюза да извлече полза, напротив, въпреки усилията за преструктуриране, индустрията на Съюза е изгубила допълнителен пазарен дял поради нарастването на вноса, по-специално от държавите без действащи мерки. Лекият спад на потреблението през ПРП следва да се разглежда във връзка с временния недостиг на суровината (ПТК) в Съюза, както и на световния пазар.
е) Заетост и производителност
(166)
Равнището на заетостта в индустрията на Съюза е намаляло с 41 % в периода между 2008 г. и ПРП. Спадът е бил постоянен през разглеждания период, включително през 2010 г., когато производството се е увеличило (вж. съображение 160 по-горе). В контекста на нарастващата производителност този спад отразява усилията за преструктуриране на редица производители от Съюза.
(167)
През разглеждания период производителността на работната сила на индустрията на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 50 %. Това нарастване отразява факта, че производството е намаляло с по-бавно темпо от нивото на заетостта и е показател за нарасналата ефективност на индустрията на Съюза. Това особено ясно се забелязва през 2010 г., когато производството се е увеличило, като същевременно нивото на заетост е спаднало и производителността е била с 37 % по-висока в сравнение с 2008 г.
Таблица 10
Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Брой служители
2 060
1 629
1 449
1 218
Индекс
100
79
70
59
Производителност (тон/заето лице)
1 130
1 294
1 545
1 698
Индекс (2008 г. = 100)
100
115
137
150
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
ж) Размер на действителния марж на субсидиране
(168)
Що се отнася до въздействието на размера на действителния марж на субсидиране на индийския внос върху индустрията на Съюза и предвид чувствителността на пазара спрямо този продукт, това въздействие не може да се приеме за пренебрежимо. Следва да се отбележи, че този показател е по-значим в контекста на анализа за вероятното повторно възникване на вредата. При отпадане на мерките е вероятно субсидираният внос да бъде подновен в обем и на цени, при които въздействието на маржа на субсидиите ще бъде значително.
з) Възстановяване от последиците на предходно субсидиране
(169)
Докато разгледаните по-горе показатели показват известно подобрение в някои икономически показатели на индустрията на Съюза след налагането на окончателни изравнителни мерки през 2001 г., те също така свидетелстват, че индустрията на Съюза е все още уязвима.
4.3. Микроикономически показатели
а) Запаси
(170)
Нивото на запасите е било с 24 % по-високо през ПРП в сравнение с равнищата от 2008 г. Въпреки това запасите са запазили установените по-рано нива по отношение на продукцията, т.е. между 5 % и 6 %.
Таблица 11
Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Крайни запаси
51 495
54 808
54 314
64 069
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
105
124
Източник:
Отговори на въпросника
б) Развитие на цените
(171)
Що се отнася до развитието на цените, след първоначален спад през 2009 г. (с 16 %), който се дължи основно на икономическата криза, цените през 2010 г. почти са достигнали равнището от 2008 г. Последвало е рязко покачване на средната единична цена през ПРП, което е довело до 25 % увеличение през разглеждания период.
(172)
Внезапното покачване на цените през ПРП следва да бъде разглеждано в контекста на неочакваните промени на пазара на памук в края на 2010 г. и през първото тримесечие на 2011 г. Както е посочено по-горе (съображение 155), рекордните цени на памука са довели до преминаване към полиестерни влакна, които се конкурират с ПЕТ за същата суровина. Нарасналото търсене на суровината, по-специално ПТК, е довело до скок в цените на ПЕТ в Азия и Близкия изток, като това е засегнало и цените на ПЕТ в Съюза. Увеличението на цените в Съюза в този момент е било допълнително подсилено от краткия недостиг на ПТК в Съюза поради обявената "непреодолима сила" от един от производителите на ПТК в Съюза.
Таблица 12
Единични продажни цени в Съюза
2008
2009
2010
ПРП
Единична продажна цена в Съюза (EUR/тон)
1 066
891
1 045
1 330
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
98
125
Източник:
Отговори на въпросника
в) Фактори, които засягат продажните цени
(173)
Обикновено продажните цени на ПЕТ следват ценовите тенденции на основните използвани суровини (основно ПТК и етиленгликол (ЕГ), тъй като те съставляват до 90 % от общите разходи за ПЕТ. ПТК е нефтопродукт, в чиято цена се наблюдават колебания въз основа на цените на суровия нефт. Това води до голяма нестабилност на цените на ПЕТ.
(174)
Освен това ПЕТ се конкурира с полиестерните влакна за същата суровина, като производството и на двете е еднакво зависимо от наличието на ПТК. Тъй като полиестерните влакна са алтернатива на памука за текстилната индустрия, цената на ПЕТ е чувствителна спрямо развитието на пазара на памука.
г) Възнаграждения
(175)
Средните възнаграждения са намалели със 7 % през разглеждания период. Това намаление е настъпило през ПРП и е довело до по-голямо повишаване на производителността (вж. съображение 167 по-горе).
Таблица 13
Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Заплати (средно на лице)
54 512
56 014
54 876
50 784
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
101
93
Източник:
Отговори на въпросника.
д) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(176)
Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са се подобрили значително между 2008 г. и ПРП. Приходите от продажбите на пазара на Съюза са се увеличили от - 7,9 % през 2008 г. до равнище от 5,3 % през ПРП, а възвръщаемостта на инвестициите се е повишила от - 9,6 % до 10,6 %. През 2008 г. са отбелязани особено лоши резултати от страна на един производител от Съюза. Независимо от това, подобряването на финансовото състояние на индустрията на Съюза през 2009 г. и 2010 г., когато цените са били под нивата си от 2008 г., показва слаба зависимост между цените и рентабилността. В действителност увеличаването на рентабилността изглежда тясно свързано с по-доброто използване на капацитета и с повишаването на производителността, посочени по-горе.
(177)
Благодарение на развитието на световните пазари между 2010 г. и 2011 г., в съчетание с усилията за преструктуриране и повишаването на ефективността, описани по-горе, индустрията на Съюза е успяла да подобри своята рентабилност през 2010 г. и да достигне нивото от 5,3 % през ПРП.
(178)
Една от заинтересованите страни заяви че това развитие е било неочаквано и необичайно, съответно не следва да се счита за представително за общото състояние на индустрията на Съюза.
(179)
В това отношение е необходимо да се отбележи, че индустрията на Съюза е успяла да извлече полза от увеличението на цените на ПЕТ в края на 2011 г. и началото на 2012 г., тъй като тя е фиксирала цената на ПТК преди настъпването на тези пазарни явления. Въз основа на статистическите източници относно развитието след ПРП, представени от страните, маржовете на печалбата на производителите на ПЕТ значително са се понижили през 2012 г. Това потвърждава, че рентабилността през 2011 г. (ПРП) е била наистина силно повлияна от неочаквани и временни глобалните икономически събития (съображение 155), които е малко вероятно те да се повторят и следователно не може да се считат за постоянни и представителни за състоянието на индустрията на Съюза.
Таблица 14
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Рентабилност на продажбите на Съюза (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Индекс
100
221
261
267
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
224
292
310
Източник:
Отговори на въпросника.
е) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(180)
Паричните потоци значително са се повишили през разглеждания период, което отразява скорошното подобряване на рентабилността на индустрията на Съюза.
Таблица 15
Паричен поток
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Паричен поток (в евро)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Индекс (2008 г. = 100)
100
269
363
375
% от оборота
-5,9
4,5
8,3
7,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
176
242
229
Източник:
Отговори на въпросника
(181)
Не са съществували конкретни признаци, че индустрията на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, главно поради това, че производителите от Съюза са част от по-големи групи.
ж) Инвестиции
(182)
Равнището на инвестициите като цяло е намаляло с 35 % през разглеждания период. Първоначалните инвестиции, извършени през 2008 г., са намалели чувствително през 2009 г. и досега не са напълно възстановени.
Таблица 16
Инвестиции
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Инвестиции (в хиляди евро)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Индекс (2008 г. = 100)
100
7
22
65
Източник:
Отговори на въпросника
5. Заключение относно състоянието на индустрията на Съюза
(183)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на индустрията на Съюза са намаляли. Пазарният дял на индустрията на Съюза не се е възстановил напълно от момента на първоначалния спад през 2009 г. и е отбелязал общ спад от 3 процентни пункта през разглеждания период (до 77 % през ПРП). Спадът в заетостта и капацитета е резултат от текущото преструктуриране и трябва да се разглежда в контекста на нарастващо използване на капацитета и производителността.
(184)
В същото време по-голямата част от съответните микроикономически показатели показват признаци за подобрение. Рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток са се увеличили значително, по-специално през 2010 г. и по време на ПРП. От друга страна, инвестициите рязко са се понижили през 2009 г. и досега не са се възстановили.
(185)
Като цяло икономическото състояние на индустрията се е подобрило. Тези подобрения обаче са относително скорошни и до известна степен се основават на непредвидено и временно развитие на пазара в периода между 2010 г. и 2011 г. (вж. съображение 155 по-горе). Това изглежда се потвърждава от наличната информация относно развитието на маржа на индустрията на Съюза през 2012 г. (вж. съображение 179 по-горе), която показва спад в сравнение с ПРП.
(186)
От горния анализ личи, че състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило и не е установена съществена вреда. Независимо от това и въпреки явните положителни тенденции и значителни усилия за преструктуриране, състоянието на индустрията на Съюза все още е нестабилно.
(187)
След разгласяването някои страни оспориха заключението, че индустрията на Съюза е все още нестабилна, като заявиха, че индустрията на Съюза е в добро състояние и значително се е променила след 1999 г. Отбелязва се, че както е посочено по-горе (съображение 184), въпреки общото подобрение и консолидиране, не всички икономически показатели са се развили в положителна посока през разглеждания период. Например производството и продажбите, както и пазарният дял, са намалели. Освен това подобренията са сравнително скорошни, а със спада на рентабилността през 2012 г. изглеждат неустойчиви. На тази основа беше заключено, че макар и да не е доказано наличието на съществена вреда през ПРП, индустрията на Съюза е все още в нестабилно състояние. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(188)
След разгласяването някои страни оспориха използването на данни, отнасящи се за периода след ПРП, с цел анализиране на икономическото състояние на индустрията на Съюза. В отговор на това твърдение се потвърждава, че състоянието на индустрията на Съюза е било оценено за разглеждания период и въз основа на това не е установена съществена вреда. Въпреки това развитието на рентабилността на индустрията на Съюза след ПРП е от значение в този случай основно в контекста на особеното естество на развитието на световния пазар в периода между 2010 г. и 2011 г. Това също така показва нестабилността на нивата на печалба, типични за сектора. Поради това този аргумент се отхвърля.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(189)
Разследването показа, че вносът от Индия е продължил да бъде субсидиран и няма признаци, че субсидирането може да се намали или прекрати в бъдеще.
(190)
Прогнозен анализ на вероятния обем на износа от Индия разкри, че, предвид наличния свръхкапацитет, който може да се използва за износ (вж. съображение 125 по-горе), ценовите равнища в Съюза и привлекателността на пазара на Съюза, е вероятно вносът от Индия да нарасне до равнища, значително над достигнатите през ПРП, ако мерките бъдат отменени. С планираното разширяване на капацитета, общият свръхкапацитет, който може да се използва за износ, се очаква да достигне между 600 000-700 000 тона, т.е. около 21 - 25 % от потреблението на Съюза (през ПРП) в близко бъдеще.
(191)
Предвид продължаването на субсидирането цените на вноса от Индия се очаква да продължат да намаляват, ако мерките по отношение на Индия бъдат отменени. Освен това, тъй като износителите ще трябва да се конкурират с ниските цени на вноса от други държави, те вероятно ще намалят допълнително цените си с цел увеличаване на пазарния дял на пазара на Съюза.
(192)
Предвид това има вероятност индустрията на Съюза да бъде изложена на значителни обеми на внос от Индия на субсидирани цени, по-ниски от нейните средни цени, засягащ неотдавна настъпилото подобрение в икономическото й положение. В резултат на това има вероятност от повторно настъпване на съществена вреда, в случай че мерките срещу Индия бъдат отменени.
2. Производствен капацитет и свръхкапацитет, които могат да се използват за износ
(193)
Както е посочено по-горе (вж. съображение 125 по-горе), производителите износители в Индия могат да увеличат обема на своя износ за пазара на Съюза. Индия бележи значителен растеж на производствения си капацитет през разглеждания период (вж. съображение 125 по-горе). Според наличната информация се очаква капацитетът ѝ да нарасне, което да доведе до значителна разлика в близко бъдеще между вътрешното потребление и производствения капацитет, който може да се използваза износ, от 600 000-700 000 тона. Такъв свръхкапацитет, който може да се използва за износ в близко бъдеще, следва да се разглежда като значителен, тъй като представлява около 21-25 % от текущото потребление на Съюза през ПРП.
(194)
Следователно, макар и вносът в Съюза да е бил на относително ниско равнище, той се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период и съществува риск значителна част на износа от Индия да бъде пренасочен към Съюза.
3. Загуба на експортни пазари
(195)
Понастоящем в Турция и Южна Африка са въведени мерки за търговска защита срещу вноса от Индия. Възможната следваща от това загуба на тези експортни пазари за Индия е друг показател, че е вероятно насочване към пазара на Съюза, ако се допусне отпадане на мерките.
(196)
След разгласяването някои страни оспориха заключенията относно загубата на експортни пазари за Индия. Твърди се, че тези пазари са незначителни експортни пазари, следователно няма значителни обеми на износа, които биха могли да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени. Следва да се отбележи, че самото съществуване на търговски защитни мерки на някои пазари изключва като безсмислено сравнението на относителното значение на пазарите със и без действащи мерки за дадена държава. Освен това, противно на твърдението, не беше направено заключението, че обемът на износа от тези пазари ще бъде пренасочен към пазара на Съюза. В действителност беше счетено, че наличието на мерки за търговска защита на други трети пазари ограничава капацитета на трети пазари за усвояване на предвиденото нарастване на свръхкапацитета в Индия, който може да се използва за износ. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(197)
Съществуването на мерки за търговска защита в други трети държави също е показател, че е вероятно ценовото поведение на Индия да бъде възпроизведено на пазара на Съюза.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(198)
Пазарът на ПЕТ на Съюза е привлекателен от гледна точка на неговия размер и цена, също така е третият най-голям в света пазар, със структурна необходимост от внос и по-високи цени в сравнение с тези на други пазари. В случая с Индия цените на вноса в Съюза обикновено са по-високи от цените за други трети държави, което свидетелства за привлекателността на пазара на Съюза за износ от Индия. Това ясно личи от факта, че независимо от действащите мерки вносът от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период.
(199)
Привлекателността на пазара на Съюза се потвърждава също така от факта, че индустрията на Съюза е загубила пазарен дял поради увеличаващия се внос от държавите без действащи мерки. Това важи по-специално в случая с Южна Корея, която значително е увеличила износа си за пазара на Съюза през 2012 г. след изтичането на срока на действие на мерките срещу нея.
5. Други фактори
(200)
Въздействието на вноса от други трети държави, за които се прилагат мерки, върху състоянието на индустрията на Съюза, е било определено като ниско, поради ниския обем на вноса и значителното намаляване на техния пазарен дял през ПРП.
(201)
Обемът на вноса от други трети държави, за които не се прилагат никакви мерки, се е увеличил по време на разглеждания период, но съответната средна цена на вноса за същия период се е запазила близка до средната цена на индустрията на Съюза. Следователно въздействието на вноса от тези държави и върху състоянието на индустрията на Съюза се счита за ограничено.
6. Затворен пазар
(202)
След разгласяването някои страни заявиха, че поради вертикалната интеграция между производителите на ПЕТ и преработващите предприятия, значителна част от ПЕТ се продава на затворени пазари, на които няма конкуренция от страна на вноса. Също така се твърди, че делът на затворения пазар е значителен, което оказва влияние върху резултатите от анализа.
(203)
Въз основа на събраната информация на ниво включени в извадката производители от Съюза, делът на продажбите на затворения пазар бе определен като незначителен (под 10 %). Следва да се подчертае, че въпросните страни определят присъствието на производителите на ПЕТ в опаковъчната промишленост въз основа на наличния производствен капацитет за ПЕТ, а не на пазарния им дял в този сектор. Следователно твърдението относно значителния дял на ПЕТ за вътрешна употреба не беше обосновано. По отношение на ценовите равнища бе установено, че цените на свързаните и несвързаните продажби са в еднакъв диапазон.
(204)
На тази основа беше заключено, че не е необходим отделен анализ на въздействието на продажбите на затворения пазар, а твърденията на страните бяха отхвърлени.
7. Коментари на страните
(205)
Някои страни заявиха, че вредата, нанесена от вноса от Индия, не е била налице по време на ПРП, което личи от относително доброто икономическо състояние и приходите на индустрията на Съюза. Трябва да се отбележи, че в настоящия случай действително не беше установено продължаване на вредата и поради това твърдението на страните съответства на констатациите от разследването.
(206)
Някои страни заявиха, че други фактори, като например структурната неефективност на индустрията на Съюза и липсата на инвестиции, както и сезонните и конюнктурни фактори (като лошото време и икономическите кризи) може да са оказали въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза. По отношение на първия въпрос трябва да се отбележи, че преструктурирането на индустрията на Съюза вече е в ход, а постигнатото повишаване на ефективността показва, че твърдението на страните е неоснователно. Що се отнася до конюнктурните фактори, въпреки че икономическата криза действително е оказала въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза през 2009 г., както бе посочено по-горе (вж. съображение 171 по-горе), съответните последици изглежда вече не съществуват; що се отнася до въздействието на неблагоприятните метеорологични условия, това може отчасти да обясни свиването на потреблението през ПРП, но въпреки това тяхното предполагаемо въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза, от една страна, не бе обосновано, а от друга, лекият спад през 2011 г. изглежда тясно свързан с временния недостиг на суровини, дължащ се на развитието на световните пазари през 2011 г. Следователно нито едно от тези твърдения не изглежда обосновано предвид констатациите от разследването.
(207)
Освен това някои страни заявиха, че повторно възникване на вредата в този случай е малко вероятно при изтичане на срока на действие на мерките, тъй като благодарение на своята структура (концентрация и вертикална интеграция) индустрията на Съюза е защитена от влиянието на вноса. Освен това се изказа твърдението, че преминаването към вносен ПЕТ нито е желано, нито възможно в близко бъдеще, най-вече защото договорите и политиките за закупуване, както и процедурата за одобряване на големите притежатели на търговски марки (потребителите надолу по веригата) затрудняват смяната на доставчиците на ПЕТ. Следва да се отбележи, че от констатациите от разследването личи, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период; това показва, от една страна, че индустрията на Съюза не е защитена от влиянието на вноса и, от друга страна, че преминаването към внос не е хипотетично, а действително се случва в настоящия момент. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(208)
След разгласяването някои страни повториха твърдението си, че индустрията на Съюза е била защитена от потенциалната конкуренция на вноса поради своята структура. На първо място, по отношение на твърдението за господстващо положение на една от групите производители на пазара на Съюза, която упражнява контрол върху петима производители, се отбелязва, че пазарът на Съюза е отворен пазар с още осем производители, които осъществяват дейност извън тази група, като нараства и конкуренцията от страна на вноса от трети държави - със и без действащи мерки. Освен това концентрацията е типична за този сектор, произвеждащ продукт, силно зависим от определена суровина, който разчита на икономиите от мащаба за своята конкурентоспособност. На трето място, не е установено водещо предприятие в ценово отношение на пазара на Съюза. В заключение страните повториха твърдението си, че въздействието от страна на вноса от трите засегнати държави в контекста на вертикалната интеграция на някои производители от Съюза с опаковъчната промишленост или с производителите на ПТК, не е било анализирано. Както е установено в съображение 205 по-горе, тези аспекти в действителност бяха анализирани и счетени за необосновани. Освен това проверката на дружествата, засегнати от вертикална интеграция с производителите на суровини потвърди, че не е съществувало сравнително конкурентно предимство, тъй като прехвърлянията са били осъществявани на пазарна цена. Въз основа на горепосоченото твърдението, че индустрията на Съюза би била защитена от конкуренцията, беше отхвърлено.
(209)
Освен това някои страни заявиха, че няма елементи, подкрепящи заключението, че капацитетът за износ на Индия може да бъде насочен към пазара на Съюза на „ниски цени“, като се има предвид, че i) търсенето на вътрешния пазар в Индия нараства и се очаква да продължи да нараства; ii) съществуват излишъци от ПЕТ над потреблението на вътрешния пазар, но конкуренцията на експортните пазари все още не е довела до износ на необичайно ниски цени; iii) увеличаването на производствения капацитет в Азия е в отговор на очакваното нарастване на търсенето в световен мащаб. Следва да се отбележи, че констатациите в настоящото разследване доказват, че прогнозният растеж на капацитета е показател за нарастващ производствен свръхкапацитет над търсенето на вътрешния пазар. Освен това цените на Индия на трети пазари са били по-ниски в сравнение с цените на нейния внос в Съюза. Въз основа на констатациите, посочени в съображения 189-199 по-горе, има вероятност субсидираният внос от Индия да бъде насочен към пазара на Съюза в голям обем и на по-ниска от средната цена на индустрията на Съюза, ако се допусне отпадане на изравнителните мерки. Въз основа на горепосоченото аргументите на страните се отхвърлят.
8. Заключение относно повторното възникване на вреда
(210)
Въз основа на горепосоченото се стигна до заключението, че е вероятно значителен обем субсидиран внос от Индия да бъдат пренасочен към Съюза, ако изравнителните мерки бъдат отменени. Вследствие на продължаващото субсидиране цените на вноса най-вероятно ще подбиват цените на индустрията на Съюза. Освен това цените на този внос вероятно ще намалеят още повече, ако индийските производители износители се опитат да увеличат пазарните си дялове. Това по всяка вероятност би довело до засилване на ценовия натиск върху индустрията на Съюза, като се очаква това да има отрицателно въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза.
(211)
През разглеждания период състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило, по-специално по отношение на производителността и използването на капацитета, както и на маржовете на печалба, достигнати през ПРП, на ниво близо до целевата печалба, установена при първоначалното разследване. Следователно може да се заключи, че индустрията на Съюза, макар и все още в нестабилно състояние, не е понесла съществена вреда по време на ПРП. Като се има предвид обаче вероятното значително увеличение на субсидирания внос от Индия, който вероятно ще подбива продажните цени на индустрията на Съюза, се стигна до заключението, че е много вероятно ситуацията да се влоши и съществената вреда да възникне отново, ако се допусне отпадане на мерките.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(212)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучен въпросът, дали продължаването на съществуващите изравнителни мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 31, параграф 2 от основния регламент.
(213)
Следва да се припомни, че приемането на мерки не беше определено като противоречащо на интереса на Съюза нито по време на първоначалното разследване, нито в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. Освен това анализът в последното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие беше извършен в ситуация, при която мерките са били вече въведени, и по този начин в оценката е взето под внимание всяко неоправдано отрицателно въздействие върху страните, засегнати от въпросните мерки.
(214)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията относно продължаването на субсидирането и вероятността от повторното възникване на вредата от него, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
1. Интерес на индустрията на Съюза
(215)
Продължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще помогне на индустрията на Съюза да продължи текущото преструктуриране и ще благоприятства подобреното ѝ едва наскоро икономическо състояние, тъй като ще се избегне излагането на индустрията на Съюза на натиска от значителни обеми субсидиран внос от Индия, с който индустрията на Съюза не би могла да се справи. Поради това запазването на съществуващите изравнителни мерки би продължило да оказва благоприятно въздействие върху индустрията на Съюза.
(216)
Съответно бе направено заключението, че запазването на изравнителните мерки срещу Индия ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(217)
Нито един от несвързаните вносители не оказа съдействие при настоящото преразглеждане. Независимо от действащите мерки вносът от Индия е продължил и почти се е удвоил през разглеждания период.
(218)
Осъществяван е внос също така от други трети държави без действащи мерки, като той е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
(219)
Като се има предвид, че няма доказателства действащите мерки да са засегнали съществено вносителите, се достигна до заключението, че запазването на мерките не противоречи на интереса на вносителите от Съюза.
3. Интерес на доставчиците на суровини в Съюза
(220)
Суровината за производството на разглеждания продукт, е ПТК/ЕГ. Двама от общо петимата известни доставчици на суровината (един доставчик на ПТК и един на ЕГ) оказаха съдействие при разследването, като представиха попълнен въпросник. И двамата доставчици на суровината изразиха своята подкрепа за запазването на мерките.
(221)
Разследването показа, че съдействащият производител на ПТК представлява значителна част от покупките на ПТК, осъществени от включените в извадката производители от Съюза по време на ПРП. Разумно е да се допусне, че предвид употребата на ПТК единствено за производство на ПЕТ в Съюза производителите на ПТК са зависими до голяма степен от сектора на ПЕТ.
(222)
Що се отнася до съдействащия доставчик на ЕГ, тази суровина представлява сравнително малка част от общия му оборот през ПРП. По отношение на ЕГ производството на ПЕТ не е единственото или основното възможно приложение, поради което производителите на ЕГ са зависими в по-малка степен от състоянието на сектора на ПЕТ. Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би оказало положително, макар и по всяка вероятност ограничено, въздействие върху доставчиците на ЕГ.
(223)
Изказано бе твърдението, че доставчиците на суровина не са зависими от производителите на ПЕТ от Съюза, и по-специално че двама от четиримата включени в извадката производители от Съюза в действителност са осъществявали внос на суровини.
(224)
По отношение на това твърдение при разследването се установи, че внесената суровина е предимно ЕГ, който може да бъдат използван с приложение различно от производството на ПЕТ. Не бяха открити данни, които да свидетелстват, че вносът на ПТК в Съюза е значителен. Следователно това твърдение не оказва въздействие на заключенията по отношение на зависимостта на производителите на ПТК от производство на ПЕТ в Съюза.
(225)
Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би било от полза за производителите на ПТК, както и за доставчиците на ЕГ макар и в по-малка степен. В резултат на това запазването на мерките срещу вноса от Индия няма да противоречи на интересите на доставчиците на суровини.
(226)
След разгласяването някои страни заявиха, че ПТК е била изнасяна и следователно, че производителите на ПТК не са зависими от индустрията на Съюза. Не бяха открити доказателства в подкрепа на това твърдение. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(227)
Освен това същите страни заявиха, че отмяната на мерките няма да окаже никакво въздействие върху производителите на ПТК, тъй като се предполага, че съдействащите ползватели няма да преминат към внос, а ще продължат да използват ПЕТ от индустрията на Съюза. Следователно нивото на потребление на ПТК в Съюза ще се запази същото. От констатациите от разследването следва, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период. Това показва, че преминаването към внос не е хипотетично (вж. съображение 164 по-горе). Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
4. Интерес на сектора за рециклиране на ПЕТ
(228)
Индустрията на Съюза изказа твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране на ПЕТ зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ (нерециклирания ПЕТ) на пазара на Съюза. Това твърдение беше подкрепено от съобщение за медиите на едно сдружение на предприятията за рециклиране на пластмаси в Европа, според което евентуалната отмяна на мерките по отношение на необработения ПЕТ би могла допълнително да влоши състоянието на сектора за рециклиране.
(229)
Някои заинтересовани страни оспориха твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ на пазара на Съюза с аргумента, че цените на необработения и съответно на рециклирания ПЕТ не са взаимосвързани. Заявено бе, че рециклираният ПЕТ се използва основно за производството на полиестерни влакна и поради това не зависи от измененията в цената на необработения ПЕТ. Освен това бе отбелязано, че рециклираният ПЕТ се поддържа изцяло от бутилиращите предприятия и по този начин секторът не е зависим от производителите на ПЕТ. На последно място беше отбелязано също, че секторът за рециклиране не е заявил интереса си като заинтересована страна в рамките на настоящото разследване.
(230)
Тъй като секторът за рециклиране не е заявил интереса си в настоящото разследване, нито едно от горепосочените твърдения не можа да бъде проверено спрямо действителните стойности. Поради тази причина се счита, че като цяло действащите мерки не биха противоречали на интереса на сектора за рециклиране в Съюза.
5. Интерес на ползвателите
(231)
Разглежданият продукт се използва предимно за производството на бутилки за вода и безалкохолни напитки. Използването му за производство на други опаковки (за храни, листове и др.) е относително ограничено. Бутилките от ПЕТ се произвеждат в два етапа: i) първо се прави заготовка чрез шприцформа за ПЕТ и ii) по-късно заготовката се нагрява и раздува в бутилка. Производството на бутилки може да бъде интегриран процес (т.е. едно и също дружество купува ПЕТ, произвежда заготовки и ги раздува в бутилки) или ограничено до втория етап (раздуване на заготовката в бутилка). Заготовките може да бъдат транспортирани относително лесно, тъй като са малки и компактни, докато празните бутилки са нестабилни и, поради своя размер, много скъпи за транспортиране.
(232)
На тази основа бяха установени две основни групи на потребителите надолу по веригата с цел проучване на въздействието на действащите мерки: i) преработващи предприятия и/или производители на бутилки, които преобразуват ПЕТ гранули в заготовки (или бутилки) и ги продават за преработка надолу по веригата; и ii) бутилиращи предприятия, които нагряват (и раздуват) в бутилки заготовките чрез шприцформа; към тази група принадлежат предимно производителите на минерална вода и безалкохолни напитки. Бутилиращите предприятия често участват в търговската дейност с ПЕТ или чрез интегрираните операции по производство на бутилките, или чрез договори за ишлеме с преработващи предприятия и/или производители на бутилки, за които те договарят цената на ПЕТ с производителя (полуишлеме) или дори купуват ПЕТ за своите собствени бутилки (пълно ишлеме).
(233)
Седемнадесет (пет преработващи предприятия и дванадесет бутилиращи предприятия) оказаха съдействие при разследването и предоставихаинформацията, събирана чрез въпросника. Тези съдействащи преработващи предприятия са представлявали около 22,7 %, а бутилиращите - 13 % от общото потребление на ПЕТ в Съюза. Отговорите на бутилиращите предприятия са получени от различни подразделения на мултинационални дружества (известни като притежатели на лиценз за търговска марка).).
(234)
Установено бе, че съдействащите ползватели са се снабдявали с ПЕТ предимно от производители от Съюза и съответно само малка част - от внос. Вносът от Индия е приблизително половината от този внос и следователно представлява минимален дял от използвания ПЕТ. Осъществяван е обаче внос от други трети държави без действащи мерки, който е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
6. Аргументи на отрасъла на ползвателите
(235)
Ползвателите заявиха, че са сериозно засегнати от значителни увеличения на цената на ПЕТ през последните години, които не може да бъдат прехвърлени на търговците на дребно и потребителите в настоящата икономическа обстановка. Твърди се, че посочените увеличения на цените са резултат от натрупан ефект от многогодишно прилагане на мерки за търговска защита, които са предпазвали производителите от Съюза от конкуренцията на вноса в период, когато секторът на ПЕТ в Съюза е станал по-концентриран и интегриран. В резултат на това ползвателите твърдят, че действащите мерки -чрез предполагаемото им въздействие върху цената на ПЕТ, са в основата на влошаването във връзка със заетостта в отрасъла надолу по веригата, научноизследователската и развойна дейност, конкурентоспособността на експортните пазари, както и че те имат особено остро въздействие върху МСП. Също така бе заявено, че броят на закритите работни места поради действащите мерки надвишава броя на заетите лица в сектора на ПЕТ на Съюза.
6.1. Ценова чувствителност и структура на разходите на ползвателите
(236)
Що се отнася до чувствителността на преработващите предприятия спрямо цената на ПЕТ, бе установено, че тя представлява около 80 % от общите разходи. Поради това се счита, че ПЕТ е изключително важен ценови елемент за този вид дейност. Освен това бе установено, че секторът на преработващите предприятия е доста фрагментиран и с относително слаби позиции при договаряне с големите бутилиращи предприятия, както и че е засегнат от присъщите за този сектор структурни проблеми - типични за сектори, силно зависими от определена суровина. В резултат на това за сектора се наблюдава нарастваща тенденция към вертикални интегрирани операции с бутилиращите предприятия и използване на договори за ишлеме, за които таксите за преработката са гарантирани и цената на ПЕТ в крайна сметка се договаря и плаща от бутилиращите предприятия. Счита се, че значителна част от покупките на ПЕТ на пазара на Съюза се контролират пряко от големите бутилиращи предприятия. Тъй като в договорите за заготовки често е заложен механизъм за корекция в зависимост от колебанията на цените на ПЕТ, преработващите предприятия са все по-неутрални по отношение на развитието на цената на ПЕТ.
(237)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението относно нарасналото използване на договори за ишлеме и ценови формули. Информацията в преписката потвърждава същестуването на подобни тенденции. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(238)
Беше заявено, че действащите мерки не биха засегнали преработващите предприятия, ако подобни мерки са приложени върху вноса на заготовките в Съюза. Беше заявено, че в области, близки до границата със Съюза с трети държави, в които не съществуват мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия, има облекчения при преместване на производства за заготовки и за вноса им, върху който не се прилагат изравнителните мерки върху ПЕТ в Съюза. Признава се, че до известна степен съществува икономическа обосновка за този процес. Въпреки това, предвид транспортните разходи, преместването на производство се очаква да се осъществи само в ограничени разстояния. Поради това предполагаемото отрицателно въздействие на въпросните мерки върху някои преработващи предприятия като цяло може да се разглежда като незначително.
(239)
Що се отнася до въздействието на цената на ПЕТ върху бутилиращите предприятия, въз основа на съобщените данни, се смята, че на средно претеглена база цената на ПЕТ представлява 9 % от общия размер на разходите за бутилиране на безалкохолни напитки и 12 % от общия размер на разходите за бутилиране на минерална вода. Това показва, че производството на ПЕТ не е основният разходен елемент за бутилиращата промишленост.
(240)
В допълнение към това разследването установи, че ПЕТ е предпочитаният макар и не единствен опаковъчен материал на бутилиращите предприятия. ПЕТ продуктите са съставлявали 75 % от оборота на предприятията, които бутилират вода, и 50 % от оборота на производителите на безалкохолни напитки. Освен това разследването показа, че в договорите между много големи бутилиращи предприятия (притежатели на лиценз за търговска марка) и производители на ПЕТ е използвана формула, при която цената се коригира спрямо колебанията на цената на суровините за ПЕТ. Това потвърждава съществуващата силна позиция за водене на преговори на големите бутилиращи предприятия, които са и най-представителните за сектора, по отношение на маржа за преработка на производителите на ПЕТ.
(241)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че ПЕТ е основен разходен елемент за преработващите предприятия и предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки и вода, а констатациите в това отношение са неточни и не се основават на предоставените данни. Отбелязва се, че състоянието на преработващите предприятия е било анализирано отделно и в такъв случай този коментар е неоснователен (вж. съображение 236 по-горе). По отношение на оценката на състоянието на бутилиращите предприятия се потвърждава, че съотношенията на разходите, установени по време на разследването, се основават на цифрите, представени от съдействащите бутилиращи предприятия съгласно методология на разположение на всички страни. Установените съотношения на разходите са били в съответствие с констатациите от предишни разследвания във връзка със същия разглеждан продукт (14). Поради това твърденията на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(242)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че съществени данни относно конкретните дружества и предоставената от тях информация, не са взети предвид в анализа на интереса на Съюза. Потвърждава се, че са използвани данните, предоставени от ползвателите в техните отговори на въпросника. Методологията за изчисляване е била предоставена на всички засегнати страни. На тези основания твърдението беше отхвърлено.
(243)
При разследването също така се установи, че въз основа на очаквания и/или търсен спад в цената на ПЕТ, съгласно приблизителна оценка на проверените бутилиращи предприятия, отмяната на мерките би довела до незначително намаляване на разходите за бутилиращите предприятия Въз основа на тези предварителни изчисления на спада в цената на ПЕТ и установените съотношения на разходите бе изчислено, че съответното намаляване на разходите би било в диапазона между 0,3-0,7 % от общите разходи на бутилиращите предприятия за дейностите им, свързани с ПЕТ.
(244)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението, като заявиха, че икономиите в разходите ще бъдат значителни. Някои ползватели предоставиха нови приблизителни оценки в коментарите си, без да ги подкрепят с нови доказателства. Подчертава се, че бъдещите икономии са хипотетични, както признаха и самите ползватели. По отношение на преработващите предприятия не са предоставени точни цифри относно бъдещите икономии за този сегмент. По отношение на бутилиращите предприятия се счита, че ако твърденията за спада на цените на ПЕТ се реализират, с оглед на структурата на разходите на бутилиращите предприятия, икономия от 0,3 %-0,7 % от общите разходи не може да се определя като „значителна“. Тъй като не бяха предоставени нови доказателства, твърдението беше отхвърлено като необосновано.
(245)
Беше заявено, че някои производители на бутилирана вода са засегнати от вътрешни структурни слабости, произтичащи от правните изисквания, наложени за изворната вода - да бъде бутилирана при източника и при ограничени обеми на производство. В сектора преобладават МСП, което оказва въздействие върху структурата на разходите на въпросните дружества. Също така се наблюдават промени в равнищата на цените на крайните продукти в държавите членки в зависимост от покупателната способност на местното население. Въз основа на това се счита, че въздействието от евентуалния спад в цената на ПЕТ, ако мерките бъдат отменени, би било по-ясно изразено за този сегмент на бутилиращата промишленост.
6.2. Твърдение за завишени цени и печалби на индустрията на Съюза
(246)
Някои страни изказаха твърдението, че съществуват завишени цени и завишени маржове, практикувани от производителите на ПЕТ в Съюза, като заявиха, че те са в основата на увеличенията на цените през 2011 г. Това твърдение беше подкрепено и от направеното сравнение между цените на ПЕТ и връзката им с цената на суровината в Съюза, и ситуацията на азиатския пазар и в САЩ. Бе заявено, че това положение е резултат от натрупването на средства за търговска защита.
(247)
Следва да се отбележи, че увеличението на цената на ПЕТ през 2011 г., както и нейния спад през 2009 г., е явление в световен мащаб в резултат на развитието на цените на суровините (вж. съображение 155). Данни, представени от страните, систематично показаха много тясна връзка между развитието на цените на ПЕТ в Европа, Азия и САЩ. Независимо от това, действително са налице различия в цените на ПЕТ в целия свят поради различни причини, по-специално специфичната структура на разходите във всеки регион. По отношение на аргумента на съществуващ завишен марж в Съюза, следва да се отбележи, че дори при извънредните обстоятелства в края на 2010 г. и началото на 2011 г. индустрията на Съюза е постигнала единствено рентабилността, която се счита за разумна за този вид отрасъл. Не бяха открити доказателства за наличие на завишена печалба. Поради това аргументът за съществуващи завишени цени и завишени маржове на ПЕТ в Съюза, дължащи се на съществуването на въпросните мерки, трябваше да бъде отхвърлен.
(248)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че цените в Съюза са били необосновано високи, в резултат на въздействието на натрупването на антидъмпингови мерки на пазар с концентрация сред производителите от Съюза, вертикална интеграция и ограничено производство, което не може да удовлетвори търсенето. Също така се твърдеше, че данните за цените показват, че по-високите цени в Съюза не съответстват на по-високите разходи за суровини. Отбелязва се, че аргументите относно концентрацията, вертикалната интеграция и производствения капацитет на индустрията на Съюза са разгледани съответно в съображения 207 и 259. По отношение на твърдението за въздействие на тези фактори върху цените на ПЕТ в Съюза, се припомня, че развитието на цените на ПЕТ е следствие от цената на суровините, които възлизат на до 90 % от разходите за ПЕТ (вж. съображение 173 по-горе). Освен това увеличението на цените на ПЕТ в периода между 2010 и 2011 г. е явление в световен мащаб (вж. съображение 172 по-горе). Поради това твърденията на страните бяха определени за необосновани.
(249)
По отношение на аргумента относно разликата между цените на ПЕТ в Съюза и цените в Азия и САЩ, както и в допълнение на констатациите, вече посочени в съображение 244 по-горе, беше установено, че разликата в цените между пазара на САЩ и на Съюза е нестабилна, но умерена. Цените в Съюза не са били систематично по-високи, както се твърди. Беше установено, че пазарът на Съюза и азиатският пазар са много различни от гледна точка на структурата на разходите, по-специално поради размера на пазара и икономиите от мащаба, достъпа до суровини и капацитета. Следователно сравняването на средните цени между тези два пазара не беше целесъобразно. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(250)
Също така някои страни заявиха, че цените в Съюза са резултат от по-тясната им връзка с цената на суровината в сравнение със САЩ или Азия. Сравнението на тази взаимозависимост следва същата логика като сравнението на цените на различни регионални пазара, като разликата е, че се разглеждат колебанията на цените на суровините между различните регионални пазари. Въпреки това съществуващите структурни разлики между пазарите могат да обосноват разликата в таксите за преработка. Извънредните печалби на индустрията на Съюза в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. Мерките не са имали никакво въздействие в нито една от посочените ситуации. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
(251)
Същите страни заявиха, че най-големият производител в Съюза е определил по-високи цени за Съюза в сравнение с останалите пазари и е регистрирал по-високи печалби през 2010 г. в Съюза в сравнение с другаде. В този контекст се счита, че е икономически оправдано едно транснационално дружество да използва различни структури на разходите и следователно различни цени на различните регионални пазари. Извънредните нива на рентабилност в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. На тези основания аргументът беше отхвърлен.
6.3. Икономическо състояние на ползвателите и предполагаемо въздействие на мерките
(252)
Бяха направени допълнителни твърдения по отношение на влошаването на икономическото положение на отрасъла на ползвателите, като например закриването на обекти и съкращаването на работни места. Твърдеше се, това се дължи на увеличението на цената на ПЕТ. Освен това бе заявено, че конкурентоспособността на водещите европейски търговски марки е била засегната, тъй като износът им в трети държави е в пряка конкуренция с бутилираните продукти, базирани на ПЕТ по международни цени.
(253)
Следва да се отбележи, че въз основа на информацията, предоставена от оказалите съдействие ползватели, бе установено, че сегментът на ползвателите е бил губещ въпреки наблюдавания спад в цялостното ниво на рентабилност през ПРП. Беше установено, че маржът на печалбата на отрасъла на ползвателите, определен въз основа на отговорите на въпросника съгласно методологията, предоставена на всички страни, е на подобно ниво като рентабилността, установена за индустрията на Съюза през ПРП. Двете проверени дружества (бутилиращи предприятия) съобщиха за допълнителни увеличения в производствените обеми и увеличена рентабилност през разглеждания период. За някои преработващи предприятия бе установено, че работят при много тесни маржове, като в някои случаи са изправени и пред структурни и финансови затруднения. Въпреки това в това отношение не може да се установи пряка връзка с действащите мерки. По подобен начин влошаването на икономическото положение на бутилиращите предприятия в известна степен е свързано и с внезапното увеличение на цената на ПЕТ вследствие на свиването на търсенето през 2011 г., което не е можело да бъде прехвърлено на търговците на дребно при настоящата икономическа криза. Въпреки че бе установено, че състоянието на отрасъла на ползвателите е било влошено в известна степен през 2011 г., връзката между спада и съществуването на мерките не бе доказана, особено предвид факта, че мерките са в действие от 2000 г. насам.
(254)
След разгласяването някои страни изразиха несъгласие със заключението, че отрасълът на ползвателите не е губещ. Страните също така заявиха, че маржовете на печалбата на ползвателите са били по-ниски от тези на индустрията на Съюза. По отношение на оценката на рентабилността на отрасъла на ползвателите, събраната от съдействащите ползватели информация противоречи на твърдението. Въпреки че някои съдействащи ползватели може да са били губещи, отрасълът на ползвателите е бил като цяло рентабилен. Във всеки случай, дори и увеличението на цените на ПЕТ да е било един от елементите, оказали въздействие върху рентабилността на ползвателите, не бе установена връзка между мерките и рентабилността на въпросните дружества. Що се отнася до сравнението на маржовете на печалбата на ползвателите и на индустрията на Съюза, това твърдение не бе обосновано. Поради нестабилните нива на рентабилността на индустрията на Съюза (вж. съображения 176-179 по-горе), сравнението между двата сегмента не бе определено като решаващо. Във всеки случай и двата сегмента показват сходни нива на рентабилност през ПРП (вж. съображение 253). В този контекст коментарите на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(255)
Що се отнася до предполагаемото отрицателно влияние върху конкурентоспособността на износа на производителите от Съюза на бутилирана минерална вода/безалкохолни напитки, това твърдение не беше обосновано и не бе установена връзка със съществуването на действащите мерки в този контекст.
(256)
След разгласяването страните повториха твърдението си, че увеличаващите се цени на ПЕТ имат отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Признава се, че увеличението на цените на ПЕТ, наред с други фактори, може да окаже отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Независимо от това, тъй като няма установена връзка между увеличението на цените на ПЕТ и въпросните мерки, понеже цените на ПЕТ са на първо място свръзани с цените на суровините, твърдението за въздействие на мерките върху влошената конкурентоспособност беше отхвърлено.
(257)
На последно място, що се отнася до твърдението за въздействието на мерките върху заетостта, разследването разкри, че потвърдените закрити работни места в отрасъла на ползвателите са предизвикани най-вече от повишаването на производителността и ефективността, а някои от тях касаят съкращаването на временно нает персонал.
(258)
След разгласяването някои страни оспориха тази констатация на основание, че не е взето предвид състоянието на целия сектор. В допълнение на констатациите, посочени в съображение 254 по-горе, се отбелязва, че общият брой на работните места, съобщен от преработващите предприятия, значително се е увеличил, а нито едно от тях не е съобщило за закриване на такива. Бутилиращите предприятия твърдят, че закритите работни места са резултат от увеличените цени на ПЕТ. Въпреки това, тъй като увеличението в цените на ПЕТ е явление в световен мащаб, не беше установена връзка между закритите работни места и мерките. Освен това 90 % от закритите работни места, съобщени от ползвателите в техните отговори на въпросника, са били в концентрирани в три дружества. Едно от тях, проверен ползвател, с който е свързана значителна част от съобщените закрити работни места, е увеличил значително обемите си през разглеждания период, съответно тези закрити работни места са свързани с повишаването на производителността. По отношение на другите две дружества беше установено, че те имат едни от най-високите маржове на печалба сред съдействащите страни в техния сегмент и над целевите печалби, предвидени в този случай за индустрията на Съюза. Следователно твърденията бяха отхвърлени.
6.4. Други аргументи
(259)
След разгласяването някои страни заявиха, че производителите от Съюза нямат достатъчен капацитет, за да отговорят на съществуващото търсене. Отбелязва се, че индустрията на Съюза е функционирала с 86 % от производствения си капацитет през ПРП и разполага с достатъчен неизползван капацитет, за да осигури цялото вътрешно потребление на ПЕТ. Освен това вносът от други държави със или без действащи мерки продължава да съществува и то с възходяща тенденция. Действащите мерки са изтекли по отношение на Южна Корея и са отменени за вноса на разглеждания продукт от Малайзия и Индонезия. В допълнение, секторът за рециклиране на ПЕТ може да бъде още един източник на ПЕТ, за да се отговори на търсенето в Съюза. По тези причини твърдението за проблемите, пред които са изправени ползвателите поради недостатъчно производство в Съюза, не се счита за обосновано.
(260)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че в анализа не се разглежда твърдението за отрицателно въздействие на натрупването на мерки върху разглеждания в рамките на настоящото преразглеждане продукт. В отговор на този аргумент се отбелязва, че изравнителните мерки отстраняват единствено вредата, нанесена от установеното субсидиране. Съществуването на „натрупаното“ съгласно твърдението въздействие не беше доказано. Напротив, въпреки действащите мерки, вносът от държавите с действащи мерки продължава и обемът му дори се е увеличил през разглеждания период. Също така се наблюдава внос от държави без действащи мерки с възходяща тенденция и в значителен обем. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
7. Заключение относно интереса на Съюза
(261)
В заключение се очаква, че удължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще даде възможност на индустрията на Съюза да подобри и стабилизира икономическото си състояние след направените инвестиции и консолидирането през последните години.
(262)
Смята се също така, че подобряването на икономическото състояние на индустрията на Съюза може да бъде в интерес на производителите на ПТК, както и за производителите на ЕГ от Съюза, макар и в по-малка степен.
(263)
Икономическото състояние на някои ползватели се е влошило след последното преразглеждане, по-специално при по-малките предприятия, бутилиращи вода, които изглежда са повлияни отрицателно, наред с други причини, от последното покачване на цената на ПЕТ, което не са могли да прехвърлят на търговците на дребно предвид настоящата икономическа обстановка. Изключителното развитие на цените и маржовете през 2011 г. на индустрията на Съюза обаче беше счетено за световно явление, дължащо се основно на увеличението на цените на суровините. Следователно твърденията за съществуващи завишени цени и завишени маржове, свързани с наличието на въпросните мерки, бе сметнато за неоправдано. Същевременно пазарът на Съюза продължава да е отворен пазар със съществуващи алтернативни източници на доставки от други трети държави без действащи мерки.
(264)
В този контекст не беше установена връзка между увеличението на цената на ПЕТ и съществуващите мерки. Икономическото състояние на преработващите предприятия беше определено като стабилно независимо от действащите мерки. Значението на ПЕТ като дял от общите разходи на бутилиращите предприятия беше определено като ограничено. Освен това не беше установена връзка между колебанията в цената на ПЕТ и съществуващите мерки. На това основание се установи, че мерките нямат непропорционално въздействие върху ползвателите.
(265)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, не може да се заключи категорично, че не е в интерес на Съюза да запази настоящите изравнителни мерки.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(266)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след разгласяването. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(267)
От горния анализ следва, че изравнителните мерки, приложими към вноса на ПЕТ с произход от Индия, следва да бъдат запазени в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент. Следва да се припомни, че тези мерки се състоят от специфични мита.
(268)
Посочените в настоящия регламент изравнителни митнически ставки, приложими за отделни дружества, се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, параграф 2 от настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително образувания, свързани с конкретно посочените, не може да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(269)
Всякакви искания за прилагане на тези индивидуални изравнителни митнически ставки (напр. след промяна на наименованието на образуванието или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се отправят към Комисията с цялата съответна информация, по-специално всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани с, примерно, тази промяна на наименованието или промяната в производствените и търговските структури. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен и допълнен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални митнически ставки.
(270)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, нивото на остатъчното мито следва не само да се прилага спрямо неоказалите съдействие износители, но също и спрямо дружествата, които не са осъществявали никакъв износ в рамките на ПРП. Последните обаче се приканват, когато изпълнят изискванията на член 20 от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член, за да може тяхното положение да бъде разгледано отделно,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат с вискозен индекс от 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 3907 60 20 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложимо към продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е както следва:
Държава
Дружество
Изравнително мито
(EUR/тон)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Индия
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Индия
Senpet Ltd
22,0
A183
Индия
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Индия
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Индия
Всички останали дружества.
69,4
A999
3. Когато стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и следователно съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета относно създаване на Митнически кодекс на Общността (15) за определянето на митническата стойност се използва част от действително платената или платима цена, размерът на изравнителното мито, изчислено на основата на горните суми, се намалява с процент, който отговаря на съответната част от действително платената или платима цена.
4. Независимо от разпоредбите на параграфи 1 и 2, окончателното изравнително мито няма да бъде прилагано към вноса, допуснат до свободно обращение в съответствие с член 2.
5. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
1. Вносът се освобождава от наложените с член 1 изравнителни мита, при условие че стоките са произведени и директно изнесени (т.е. фактурирани и експедирани) за дружество вносител в Съюза от дружествата, изброени в Решение 2000/745/ЕО и последващите му изменения, декларирани са под съответния допълнителен код по ТАРИК и са изпълнени условията на параграф 2.
2. Когато е представено искане за допускане до свободно обращение, освобождаването от мита зависи от представянето пред митническите органи на въпросната държава членка на валидна „Фактура за поета гаранция“, издадена от дружествата износители с приета гаранция, която съдържа основните елементи, изброени в приложението. Освен това освобождаването от мито зависи и от условието обявените и представени пред митницата стоки да съответстват напълно на описанието във „Фактурата за поета гаранция“.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 май 2013 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 461/2013
tal-21 ta’ Mejju 2013
li jimponi dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċertu polietilentereftalatli (PET) li joriġina mill-Indja wara reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (KE) Nru 597/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (‧ir-Regolament bażiku‧) u b’mod partikolari l-Artikolu 18 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea wara li kkonsulta lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 2603/2000 (2), il-Kunsill impona dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ polietilentereftalatli (‘PET’) li joriġina, fost l-oħrajn, mill-Indja. Permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1645/2005 (3), il-Kunsill emenda l-livell tal-miżuri kumpensatorji fis-seħħ kontra l-importazzjonijiet ta’ PET mill-Indja. L-emendi kienu r-riżultat ta’ reviżjoni aċċellerata mibdija skont l-Artikolu 20 tar-Regolament bażiku. Wara reviżjoni ta’ skadenza, il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 193/2007 (4) impona dazju kumpensatorju definittiv għal perjodu ieħor ta’ ħames snin. Il-miżuri kumpensatorji suċċessivament ġew emendati bir-Regolament (KE) Nru 1286/2008 (5) u r-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 906/2011 (6), wara reviżjonijiet interim parzjali. Reviżjoni interim parzjali aktar tard intemmet mingħajr ma ġew emendati l-miżuri fis-seħħ bir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 559/2012 (7). Bid-Deċiżjoni 2000/745/KE (8) l-Kummissjoni aċċettat impenji li jistabbilixxu prezz minimu tal-importazzjoni minn tliet produtturi esportaturi fl-Indja.
(2)
Il-miżuri kumpensatorji jikkonsistu minn dazju speċifiku. Ir-rata tad-dazju hija bejn 0 u 106,5 EUR għal kull tunnellata għall-produtturi Indjani msemmija individwalment b’rata residwa ta’ 69,4 EUR għal kull tunnellata imposta fuq l-importazzjonijiet mill-produtturi l-oħra kollha.
2. Miżuri anti-dumping eżistenti
(3)
Bir-Regolament (KE) Nru 2604/2000 (9), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ PET li joriġina, fost l-oħrajn, mill-Indja. Wara reviżjoni ta’ skadenza, il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 192/2007 (10), impona dazju anti-dumping definittiv għal perjodu ieħor ta’ ħames snin.
3. Talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(4)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ Avviż ta’ skadenza (11) imminenti tal-miżuri kumpensatorji definittivi fis-seħħ, il-Kummissjoni, fil-25 ta’ Novembru 2011, irċeviet talba għall-bidu ta’ reviżjoni, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku (‧ir-reviżjoni ta’ skadenza‧). It-talba kienet ippreżentata mill-Kumitat tal-Manifatturi tal-Polietilentereftalatli fl-Ewropa (‧l-applikant‧) f’isem produtturi li jirrappreżentaw kważi 95 % tal-produzzjoni ta’ ċertu polietilentereftalatli fl-Ewropa.
(5)
Ir-raġunijiet li fuqhom kienet ibbażata t-talba kienu li l-iskadenza tal-miżuri x’aktarx tirriżulta f’kontinwazzjoni jew rikorrenza tas-sussidjar u d-dannu għall-industrija tal-Unjoni.
(6)
Qabel il-bidu tar-reviżjoni ta’ skadenza, u skont l-Artikoli 22(1) u 10(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għarrfet lill-Gvern tal-Indja (‧GTI‧) li hija kienet irċeviet talba dokumentata sewwa għal reviżjoni u stiednet lill-GTI għal konsultazzjonijiet bil-għan li tiġi ċċarata s-sitwazzjoni fir-rigward tal-kontenut tat-talba ta’ reviżjoni u tintlaħaq soluzzjoni maqbula b’mod reċiproku. Madankollu, il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda tweġiba mill-GTI rigward l-offerta tagħha għal konsultazzjonijiet.
4. Bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza
(7)
Wara li stabbiliet, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kienet teżisti evidenza suffiċjenti għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza, il-Kummissjoni fl-24 ta’ Frar 2012 ħabbret, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (12) (‧l-avviż ta’ bidu‧), il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
5. Investigazzjoni parallela
(8)
Fl-24 ta’ Frar 2012, il-Kummissjoni bdiet ukoll reviżjoni skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 dwar il-miżuri anti-dumping fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet ta’ PET li joriġina mill-Indja, l-Indoneżja, il-Malasja, it-Tajwan u t-Tajlandja (13).
6. Investigazzjoni
6.1 Perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni u l-perjodu kkunsidrat
(9)
L-investigazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza tas-sussidjar kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2011 (l-investigazzjoni ta’ reviżjoni' jew ‧PIR‧). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza tad-dannu kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sal-aħħar tal-PIR (minn hawn ’il quddiem ‧il-perjodu kkunsidrat‧).
6.2 Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(10)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikant, lill-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi, lill-utenti magħrufa li huma kkonċernati, u lir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat, dwar il-bidu tar-reviżjoni ta’ skadenza.
(11)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jippreżentaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jingħataw smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-Avviż ta’ bidu. Il-partijiet interessati kollha li talbu dan, u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(12)
Minħabba n-numru li deher kbir ta’ produtturi esportaturi fl-Indja kif ukoll ta’ produtturi u importaturi tal-Unjoni, tqies xieraq li jiġi eżaminat jekk għandux jintuża kampjunar skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ kampjunar u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi u l-importaturi mhux relatati kienu mitluba jippreżentaw irwieħhom fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-reviżjoni u jipprovdu lill-Kummissjoni l-informazzjoni mitluba fl-Avviż ta’ bidu.
(13)
Seba’ produtturi esportaturi wieġbu għall-eżerċizzju ta’ kampjunar u indikaw ir-rieda tagħhom li jikkooperaw fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni. Fuq din il-bażi, intgħażel kampjun ta’ tliet produtturi esportaturi bbażat fuq il-volum tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni. Ma sarux oġġezzjonijiet għal dan il-kampjun la mill-produtturi fil-kampjun infushom, la mill-produtturi mhux inklużi fil-kampjun u lanqas mill-awtoritajiet rilevanti fl-Indja.
(14)
It-tliet produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun intbagħtulhom kwestjonarji x’jimlew u waslu tweġibiet mingħandhom kollha. Madanakollu t-tweġiba tal-kwestjonarju ta’ wieħed mill-produtturi Indjani fil-kampjun żvelat li kien jesporta biss volumi insinifikanti tal-prodott konċernat matul il-PIR u għalhekk ma kienx relevanti li jiġu kalkolati rati ta’ sussidju għal dik il-kumpanija. Iż-żjarat ta’ verifika eventwalment tlestew fiż-żewġ produtturi esportaturi li jifdal li flimkien kienu jirrapreżentaw 99 % tal-volum ta’ importazzjonijiet totali mill-Indja lill-Unjoni matul il-PIR.
(15)
Wara l-iżvelar tal-fatti essenzjali u l-konsiderazzjonijiet (“l-iżvelar”), produttur Indjan li kkopera talab kalkolu ta’ marġini ta’ sussidju. F’dan ir-rigward ġie kkonfermat mill-ġdid li l-esportazzjonijiet minn din il-kumpanija kienu insinifikanti u għalhekk ma kellha ebda impatt fuq id-determinazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ sussidjar fir-reviżjoni preżenti ta’ skadenza. Għaldaqstant din it-talba ġiet miċħuda.
(16)
Fl-avviż ta’ bidu l-Kummissjoni ħabbret li kienet għażlet provviżorjament kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun kien jikkonsisti minn erba’ kumpaniji, minn fost it-tlettax-il produttur tal-Unjoni li kienu magħrufa qabel il-bidu tal-investigazzjoni, magħżul fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv ta’ produzzjoni u bejgħ li jista’ raġonevolment jiġi investigat fiż-żmien disponibbli. Il-kampjun kien jirrappreżenta ’l fuq minn 50 % tal-produzzjoni u l-bejgħ totali stmati tal-Unjoni matul il-PIR. Il-partijiet interessati kienu mistiedna jikkonsultaw il-fajl u jikkummentaw dwar l-adegwatezza ta’ din l-għażla fi żmien 15-il jum mid-data tal-pubblikazzjoni tal-avviż ta’ bidu. Il-partijiet interessati kollha li talbu dan, u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(17)
Ċerti partijiet interessati qajmu oġġezzjonijiet rigward il-kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni. Huma sostnew li: (i) Il-Kummissjoni m’għandhiex tuża t-teħid ta’ kampjuni, b’mod partikolari, peress li ebda teħid ta’ kampjuni ma kien użat fl-investigazzjoni preċedenti; (ii) il-metodu użat għall-għażla tal-kampjun ġiet ikkontestata abbażi tal-fatt li din ‘tħawwad tliet passi differenti”, jiġifieri, l-eżerċizzju kurrenti, id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-eżerċizzju tat-teħid ta’ kampjuni; (iii) il-kampjun provviżorju ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ informazzjoni inkorretta u inkompleta; (iv) il-kampjun provviżorju magħżul mhuwiex rappreżentattiv minħabba li jinkludi l-entitajiet aktar milli l-gruppi; intqal ukoll li inkluż kumpaniji li f’każ wieħed riċenti għaddew minn divestiment riċenti jew f’każ ieħor kienu konnessi ma tnaqqis fil-bejgħ li jnaqqas ir-rappreżentattività tal-kampjun.
(18)
L-argumenti mqajma mill-partijiet kienu indirizzati kif ġej:
-
Id-deċiżjoni li jintuża kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni tittieħed għal kull investigazzjoni b’mod indipendenti skont iċ-ċirkustanzi partikolari ta’ kull każ u l-Artikolu 22(6) tar-Regolament bażiku ma tiggvernax l-użu ta’ tali kampjun għad-determinazzjoni tad-dannu fil-kuntest ta’ reviżjoni ta’ skadenza. Kuntrarju għall-investigazzjonijiet preċedenti, fejn l-investigazzjoni tal-kumpaniji li preżentaw ruħhom u kkooperaw kienet fattibbli, il-Kummissjoni ħasset li fir-reviżjoni kurrenti, minħabba n-numru kbir, il-produtturi tal-Unjoni ma jistgħux raġonevolment jiġu investigati fiż-żmien disponibbli u li l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 27 għalhekk ma ntlaħqux
-
Il-Kummissjoni ma ‧ħawditx‧ l-istabbiliment tar-rappreżentattività, l-istabbiliment tal-industrija tal-Unjoni u l-għażla tal-kampjun provviżorju billi dawn it-tliet passi baqgħu indipendenti minn xulxin u ġew deċiżi separatament. Ma ntweriex kemm l-użu tad-dejta dwar il-produzzjoni u l-bejgħ ipprovduta mill-produtturi tal-Unjoni fil-kuntest tal-eżerċizzju tar-rappreżentattività kienet affettwat ir-rappreżentattività tal-kampjun.
-
Il-kampjun ġie stabbilit fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli fil-mument tal-għażla skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Ir-rappreżentattività tal-kampjun kienet riveduta wara l-kummenti tal-partijiet dwar dejta speċifika tal-kumpaniji. L-ebda wieħed mill-kummenti li saru ma tqies li kellu bażi.
-
Kif mitlub mill-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, il-kampjun ġie stabbilit sabiex jirrappreżenta l-akbar volum rappreżentattiv ta’ produzzjoni u bejgħ li raġonevolment jista’ jiġi investigat fiż-żmien disponibbli. L-entitajiet li jagħmlu parti minn gruppi akbar, li nstab li joperaw b’mod indipendenti minn sussidjarji oħra tal-istess grupp, tqiesu bħala rappreżentattivi tal-industrija tal-Unjoni u għalhekk ma kienx meħtieġ li l-grupp sħiħ jiġi investigat fuq bażi konsolidata. Fl-istess ħin, il-kumpaniji ddaħħlu fil-kampjun bħala entitajiet ekonomiċi, biex ġie assigurat li d-dejta rilevanti kollha setgħet tiġi verifikata. Madankollu, iċ-ċessjonijiet u l-eżistenza ta’ bejgħ relatat kienu parti mill-karatteristiċi tas-settur fil-perjodu kkunsidrat u għalhekk l-ebda wieħed minn dawn l-elementi ma tqies li jnaqqas ir-rappreżentattività tal-kampjun.
(19)
Wara l-iżvelar il-partijiet tennew l-argumenti msemmija hawn fuq li diġà ġew indirizzati.
(20)
Fl-avviż ta’ bidu kien previst kampjunar għall-importaturi mhux relatati. L-ebda wieħed mill-erbgħa u għoxrin importatur mhux relatat li ġew ikkuntattjati ma kkoopera fl-investigazzjoni preżenti.
(21)
Il-ħames fornituri kollha magħrufa tal-materja prima ġew ikkuntattjati fil-bidu u rċevew il-kwestjonarju rilevanti. Żewġ fornituri ppreżentaw irwieħhom u wieġbu l-kwestjonarju.
(22)
L-utenti kollha magħrufa u l-assoċjazzjonijiet tal-utenti ġew ikkuntattjati mal-bidu. Sbatax-il utent issottomettew risposta għall-kwestjonarju. Għoxrin assoċjazzjonijiet ta’ utenti minn 16-il Stat Membru għamlu lilhom infushom magħrufa u għamlu xi sottomissjonijiet.
7. Verifika tal-informazzjoni riċevuta
(23)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset neċessarja sabiex tistabbilixxi l-probabbiltà ta’ kontinwità jew rikorrenza tas-sussidjar u d-dannu li jirriżulta u tal-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-GTI f’Delhi u tal-partijiet interessati li ġejjin:
(a)
Produtturi esportaturi
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kolkata, l-Indja;
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, l-Indja;
(b)
Produtturi tal-Unjoni
-
Indorama Polymers Europe, UAB, il-Pajjiżi l-Baxxi;
-
Equipolymers, l-Italja, il-Ġermanja;
-
Neo Group, UAB, il-Litwanja;
-
Novapet SA, Spanja;
(c)
Utenti fl-Unjoni
-
Coca-Cola Europe, il-Belġju;
-
Nestle Waters France, Franza.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(24)
Il-prodott ikkonċernat minn din ir-reviżjoni huwa l-istess bħal dak tal-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri PET b’numru ta’ viskożità ta’ 78 ml/g jew ogħla, skont l-Istandard tal-ISO 1628-5, li joriġina fl-Indja. Attwalment huwa jaqa’ taħt il-kodiċi NM 3907 60 20.
2. Il-prodott simili
(25)
Bħal fl-investigazzjoni oriġinali u fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni, instab li l-prodott ikkonċernat, jiġifieri l-PET prodott u mibjugħ fis-suq domestiku tal-pajjiż ikkonċernat, u l-PET prodott u mibjugħ mill-produtturi tal-Unjoni kellhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi u użi. Għalhekk tqiesu bħala prodotti simili skont l-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TAS-SUSSIDJAR
1. Introduzzjoni
(26)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni kontenuta fit-talba għal reviżjoni u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, kienu investigati l-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji.
Skemi nazzjonali
(a)
L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji (‧DEPBS‧)
(b)
Skema ta’ Rifużjoni tad-Dazji (‧DDS‧)
(c)
L-Iskema tas-Suq Iffokat (‧FMS‧)
(d)
L-Iskema tal-Prodott Iffokat (‧FPS‧)
(e)
Iċ-Ċertifikat tal-Inċentivi għad-Detenturi tal-Istatus (‧SHIS‧)
(f)
L-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (‧AAS‧)
(g)
L-Iskema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta’ Prodotti Kapitali (‧EPCGS‧)
(h)
Żoni Ekonomiċi Speċjali/unitajiet orjentati lejn l-esportazzjoni
(i)
L-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (‧ECS‧)
(j)
L-Iskema ta’ Eżenzjoni mit-Taxxa fuq l-Introjtu (‧ITES‧)
Skema reġjonali
(a)
L-iskema ta’ Inċentivi tal-Bengal tal-Punent (‧WBIS‧)
(b)
L-iskema ta’ inċentivi għall-investiment kapitali tal-Gvern ta’ Gujarat
(c)
L-iskema ta’ inċentivi għat-taxxa fuq il-bejgħ ta’ Gujarat (‧GSTIS‧)
(d)
L-iskema ta’ eżenzjoni mid-dazju fuq l-elettriku ta’ Gujarat (‧GEDES‧)
(e)
Il-Pakkett ta’ Skemi ta’ Inċentivi (‧PSI‧) tal-Gvern ta’ Maharashtra
(27)
L-iskemi speċifikati taħt il-punti (a) u (c) sa (h) hawn fuq huma bbażati fuq l-Att tal-1992 dwar il-Kummerċ Barrani (Żvilupp u Regolazzjoni) (Nru 22 tal-1992), li daħal fis-seħħ fis-7 ta’ Awwissu 1992 (‘L-Att dwar il-Kummerċ Barrani’). L-Att dwar il-Kummerċ Barrani jawtorizza lill-GTI biex joħroġ notifiki dwar il-politika tal-esportazzjoni u l-importazzjoni. Dawn huma miġburin fil-qosor fid-dokumenti tal-‘Politika dwar il-Kummerċ Barrani’, li jinħarġu mill-Ministeru tal-Kummerċ kull ħames snin u jiġu aġġornati b’mod regolari. Id-dokument tal-Politika dwar il-Kummerċ Barrani rilevanti għall-PIR ta’ din l-investigazzjoni huwa l-‧Politika dwar il-Kummerċ Barrani 2009-2014‧ (‧FTP 09-14‧). Barra minn hekk, il-GTI jistabbilixxi wkoll il-proċeduri li jirregolaw il-FTP 09-14 f’‘Manwal tal-Proċeduri, Volum I’ (‘HOP I 09-14’). Il-Manwal tal-Proċeduri jiġi aġġornat ukoll fuq bażi regolari.
(28)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (b) hawn fuq hija bbażata fuq taqsima 75 tal-Att dwar id-Dwana tal-1962, Taqsima 37 tal-Att tas-Sisa Ċentrali tal-1944, fuq taqsimiet 93A u 94 tal-Att Finanzjarja tal-1994 u dwar id-Dwana, Dazji tas-Sisa Ċentrali u Regoli ta’ Rifużjoni ta’ Ttaxxa tas-Servizz tal-1995. Rati ta’ rifużjoni lura huma ppubblikati fuq bażi regolari; dawk applikabbli għall-PIR kienu r-Rati Kollha tal-Industrija (AIR) tar-Rifużjoni tad-Dazju 2011-12, ippubblikati f’notifika Nru. 68/2011- Dwana (N.T..), datati 22 ta' Settembru 2011. L-iskema għar-Rifużjoni tad-Dazju hija msejħa wkoll bħala iskema ta’ remissjoni tad-dazju fil-kapitolu 4 tal-FTP 2009-2014.
(29)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (i) aktar ’il fuq hija bbażata fuq is-sezzjonijiet 21 u 35A tal-Att dwar ir-Regolamentazzjoni Bankarja tal-1949, li jippermetti lill-Bank ta’ Riżerva tal-Indja (‘RBI’) jidderieġi l-banek kummerċjali fil-qasam tal-krediti għall-esportazzjoni.
(30)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (j) aktar ’il fuq hija bbażata fuq l-Att dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-1961, li jiġi emendat bl-Att annwali dwar il-Finanzi.
(31)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (k) aktar ’il fuq hija amministrata mill-Gvern tal-Bengal tal-Punent u stabbilita fin-notifika tad-Dipartiment tal-Kummerċ u l-Industriji tal-Gvern tal-Bengal tal-Punent Nru 580-CI/H tat-22 ta’ Ġunju 1999, sostitwita bin-notifika Nru 134-CI/O/Incentive/17/03/I tal-24 ta’ Marzu 2004.
(32)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (l) aktar ’il fuq hija amministrata mill-Gvern ta’ Gujarat u hija bbażata fuq il-politika dwar l-inċentivi industrijali ta’ Gujarat.
(33)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (m) aktar ’il fuq hija amministrata mill-Gvern ta’ Gujarat u bbażata fuq il-politika tiegħu dwar l-inċentivi industrijali.
(34)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (n) aktar ’il fuq hija bbażata fuq l-Att dwar id-Dazju fuq l-Elettriku ta’ Bombay tal-1958.
(35)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (o) aktar ’il fuq hija mmaniġġata mill-istat ta’ Maharashtra u hija bbażata fuq ir-riżoluzzjonijiet tad-Dipartiment tal-Industriji, l-Enerġija u x-Xogħol tal-Gvern ta’ Maharashtra.
(36)
L-investigazzjoni żvelat li, matul il-PIR, l-iskemi li ġejjin taw benefiċċji lill-produtturi esportaturi fil-kampjun fir-rigward tal-prodott ikkonċernat:
Skema nazzjonali
(a)
L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji (‧DEPBS‧)
(b)
Skema ta’ Rifużjoni tad-Dazji (‧DDS‧)
(c)
L-Iskema tas-Suq Iffokat (‧FMS‧)
(d)
Iċ-Ċertifikat tal-Inċentivi għad-Detenturi tal-Istatus (‧SHIS‧)
(e)
L-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (‧AAS‧)
Skema reġjonali
(f)
L-iskema ta’ Inċentivi tal-Bengal tal-Punent (‧WBIS‧).
2. L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji (‧DEPBS‧)
(a) Bażi legali
(37)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DEPBS tinsab fil-kapitolu 4.3 tal-FTP 09-14 kif ukoll fil-kapitolu 4 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(38)
Kwalunkwe manifattur-esportatur jew negozjant-esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(39)
Esportatur jista’ japplika għall-krediti tad-DEPBS li jiġu kkalkulati bħala perċentwal tal-valur tal-prodotti esportati taħt din l-iskema. Dawn ir-rati tad-DEPBS ġew stabbiliti mill-awtoritajiet Indjani għall-biċċa l-kbira tal-prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Dawn jiġu stabbiliti fuq il-bażi tan-Normi Standard ta’ Input-Output (‧SIONs‧) billi jiġi kkunsidrat kontenut preżunt importat fil-prodott tal-esportazzjoni u l-inċidenza tad-dazju doganali fuq il-kontenut preżunt tal-importazzjoni, irrispettivament minn jekk fil-fatt ikunux tħallsu jew le d-dazji doganali. Ir-rata tad-DEPBS għall-prodott ikkonċernat matul il-PIR tal-investigazzjoni preżenti kienet ta’ 8 % b’limitu massimu tal-valur ta’ 58 INR/kg.
(40)
Biex tkun eliġibbli taħt din l-iskema, kumpanija trid tesporta. Fil-ħin tat-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, trid issir dikjarazzjoni mill-esportatur lill-awtoritajiet Indjani fejn jiġi indikat li l-esportazzjoni tkun qiegħda ssir skont id-DEPBS. Sabiex il-merkanzija tkun esportata, l-awtoritajiet doganali Indjani joħorġu polza tal-esportazzjoni waqt il-proċedura li matulha l-merkanzija tintbagħat. Dan id-dokument juri, inter alia, l-ammont ta’ kreditu tad-DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni. F’dan il-punt, l-esportatur ikun jaf il-benefiċċju li se jirċievi. Ladarba l-awtoritajiet tad-dwana joħorġu polza tal-esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti ta’ kreditu tad-DEPBS. Ir-rata tad-DEPBS rilevanti sabiex jiġi kkalkulat l-benefiċċju hija dik li kienet tapplika fiż-żmien li tkun saret id-dikjarazzjoni tal-esportazzjoni.
(41)
Instab li skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità, il-krediti tad-DEPBS jistgħu jitniżżlu fuq il-bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, malli jiġi ssodisfat l-obbligu tal-esportazzjoni. Dawn il-krediti jistgħu jintużaw għall-ħlas tad-dazji doganali fuq l-importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe prodott, għajr prodotti kapitali u prodotti li fuqhom ikun hemm restrizzjonijiet fuq l-importazzjoni. Il-prodotti importati b’dawn il-krediti jistgħu jinbiegħu fis-suq domestiku (soġġetti għal taxxa fuq il-bejgħ) jew jintużaw mod ieħor. Il-krediti tad-DEPBS huma trasferibbli liberament u huma validi għal perjodu ta’ 24 xahar mid-data tal-ħruġ.
(42)
L-applikazzjonijiet għall-krediti tad-DEPBS isiru b’mod elettroniku u jistgħu jkopru ammont mingħajr limitu ta’ tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni. Id-data tal-għeluq għas-sottomissjoni tal-applikazzjonijiet hija 3 xhur wara l-esportazzjoni, iżda kif ipprovdut b’mod ċar fil-paragrafu 9.3 tal-HOP I 09-14, l-applikazzjonijiet li jaslu wara l-iskadenza tad-dati tal-għeluq għas-sottomissjoni dejjem jistgħu jiġu kkunsidrati bl-impożizzjoni ta’ penali żgħira (jiġifieri 10 % tal-intitolament).
(43)
Instab li ż-żewġ kumpaniji fil-kampjun użaw din l-iskema matul l-ewwek tliet kwarti tal-PIR.
(d) Konklużjoni dwar id-DEPBS
(44)
Id-DEPBS tipprovdi sussidji fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu tad-DEPBS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi l-kreditu eventwalment jintuża biex ipaċi d-dazji tal-importazzjoni, u b’hekk inaqqas id-dħul tal-GTI mid-dazji li kienu jkunu dovuti. Barra minn hekk, il-kreditu tad-DEPBS jagħti benefiċċju lill-esportatur, għax itejjeb il-likwidità tiegħu.
(45)
Barra dan, id-DEPBS hija kontinġenti fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk hija kkunsidrata bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(46)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rifużjoni tad-dazji jew sistema sostituta ta’ rifużjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija ma tikkonformax mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni) u l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni ta’ sostituzzjoni) tar-Regolament bażiku. Esportatur m’għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma l-prodotti importati mingħajr dazju fil-proċess tal-produzzjoni u l-ammont ta’ kreditu ma jiġix ikkalkulat b’rabta mal-inputs li fil-fatt jintużaw. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji tal-importazzjoni fis-sens tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DEPBS irrispettivament minn jekk jimpurtax inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċement jesporta prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal ta’ input. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw l-ebda prodotti li jistgħu jintużaw bħala inputs, xorta huma intitolati li jibbenefikaw mid-DEPBS.
(e) L-abolizzjoni tad-DEPBS u t-tranżizzjoni għad-DDS
(47)
Permezz tal-avviż pubbliku Nru 54 RE-2010)/2009-2014 tas-17 ta’ Ġunju 2011, id-DEPBS irċieva estensjoni finali ta’ tliet xhur li estendiet l-applikabilità tiegħu sat-30 ta’ Settembru 2011. Billi ma ġiet ippubblikata ebda estenzjoni wara dan, id-DEPBS effettivament ġiet irtirata mit-30 ta’ Settembru 2011 ’il quddiem. Għalhekk kien neċessarju li jiġi vverifikat jekk setgħux jiġu imposti miżuri fir-rigward tal-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku.
(48)
Il-GTI spjega lill-Kummissjoni li mal-irtirar tal-iskema tad-DEPBS, il-kumpaniji setgħu jagħżlu eżenzjoni tad-dazju/skemi ta’ remissjoni oħra definiti taħt kapitolu 4 tal-FTP 09-14 jiġifieri l-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (AAS) jew l-Iskema ta’ Rifużjoni tad-Dazji (DDS).
(49)
L-investigazzjoni żvelat li ż-żewġ kumpaniji fil-kampjun bdew jużaw id-DDS immedjatament wara li ġiet irtirata d-DEPBS. Irid jiġu nnutat li DDS ġie introdott fl-1995 u kien jeżisti flimkien mad-DEPBS matul l-ewwel tliet kwarti tal-PIR u għal numru ta' snin qabel il-PIR. L-esportaturi, madankollu, ma setgħux jagħmlu użu mid-DDS u d-DEPBS fl-istess ħin għall-istess esportazzjonijiet. Matul l-ewwel tliet kwarti tal-PIR, ir-rata tad-DDS li ammonta għal 2.2 % b’limitu massimu ta’ 1.5 INR/kg, li tagħmel id-DDS inqas ġeneruża u għalhekk inqas attraenti mid-DEPBS. Għandu jiġi nnutat li l-GOI ħadet passi biex torganizza tranżizzjoni bla skossi mid-DEPBS għad-DDS, kif jidher fiċ-ċirkulari Nru. - 42/2011-Dwana, datat 22 ta' Settembru 2011. F’din iċ-ċirkulari huwa spjegat li “l-iskeda ta’ rifużjoni [tad-dazju] din is-sena tinkorpora oġġetti li qabel kienu taħt l-iskema id-DEPB[S]”. L-istess ċirkulari tgħid li għas-setturi li joperaw taħt id-DEPBS, "ġie deċiż li tiġi pprovduta tranżizzjoni faċli għall-oġġetti f’dawk is-setturi filwaqt li dawn jiġu inkorporati fl-iskeda tar-rifużjoni. Bħala arranġament transitorju, dawn l-elementi se jsofru tnaqqis modest mir-rati DEPB[S] tagħhom, b’rati li jvarjaw minn 1 % sa 3 % għall-biċċa l-kbira tal-oġġetti.” Fi kliem ieħor, Din iċ-ċirkolari tindika li r-rati ta’ ħlas lura ta’ dazji fis-seħħ mill-1 ta' Ottubru 2011 ġew iddeterminati bil-għan li jkunu jistgħu jagħtu xi benefiċċju simili bħala dik irtirat bid-DEPBS.
(50)
Mill-1 ta’ Ottubru 2011, rata applikabbli tad-DDS għall-prodott ikkonċernat żdiedet minn 2.2 % għal 5.5 % tal-valur FOB u tal-limitu assoċjat ġie mgħolli minn 1.5 INR/kg għal 5.5 INR/kg. Din ir-rata ġdida instab li tagħti livelli simili ta’ sussidji bħalma kienet id-DEPBS sat-30 ta’ Settembru 2011 bir-rata ta’ 8 % u limitu ta’ 58 INR/kg. Skont il-prezzijiet tal-PET li kien hemm fil-PIR, ġeneralment kien applikabbli l-limitu massimu tad-DEPBS li rriżulta f’benefiċċju teoretiku ta’ 4.64 INR/kg jew 5.8 %. Fil-każ tad-DDS, il-limitu massimu ma kienx applikabbli u għalhekk il-benefiċċju teoretiku ammonta għal 5.5 %.
(51)
L-investigazzjoni kkonfermat ir-raġunament tal-premessa preċedenti. Il-marġini medji annwalizzati tas-sussidju tal-kumpaniji fil-kampjun kienu 5.5 % u 6 % għad-DEPB u d-DDS, rispettivament.
(52)
Tqabbil taż-żewġ skemi juri wkoll li dawn għandhom diversi karatteristiċi komuni tal-implimentazzjoni.
(53)
Il-premessi (47)(48) sa (51) ta’ hawn fuq juru li, għalkemm l-iskema tad-DEPBS ġiet irtirata, il-benefiċċji sottostanti komplew jingħataw mingħajr waqfien u f’livell kważi identiku billi kienet ipprovduta tranżizzjoni mingħajr skossi għall-iskema ta’ rifużjoni tad-dazji. Għal dik ir-raġuni, ġie konkluż li s-sussidji ma ġewx irtirati fis-sens tal-Artikolu 15(1) u li d-DEPBS hija kumpensabbli.
(54)
Wara l-iżvelar tal-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet, produttur esportatur wieħed argumentaw li d-DEPBS ġiet irtirata u għalhekk ma għandhiex tiġi kkumpensata. Bi tweġiba għal dan, ta’ min jinnota li, kif spjegat hawn fuq fil-premessa (47), id-DEPBS waqfet fit-30 ta’ Settembru 2011. Madankollu, is-sussidjar kompla u l-esportaturi għandhom il-possibbiltà bħala alternattiva għad-DEPBS li japplikaw għal u jirċievu benefiċċji taħt eż. id-DDS jew l-AAS. B'konsegwenza, dan l-argument ma intlaqax.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(55)
Skont l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont tas-sussidji kumpensabbli ġie kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarju, li nstab li jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni. F’dan ir-rigward, il-benefiċċju tqies li jingħata lill-benefiċjarju fil-mument meta ssir tranżazzjoni tal-esportazzjoni skont din l-iskema. F’dak il-mument, il-GTI huwa obbligat iċedi d-dazji doganali, xi ħaġa li tikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Ladarba l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, inter alia, l-ammont ta’ kreditu tad-DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni dwar jekk jagħtix sussidju jew le. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa meqjus xieraq li l-benefiċċju skont id-DEPBS jiġi valutat bħala s-somma tal-krediti miksuba fuq it-tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni li saru taħt din l-iskema matul il-PIR.
(56)
Fejn saru talbiet ġustifikati, id-drittijiet li neċessarjament riedu jitħallsu sabiex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-krediti stabbiliti b’dan il-mod sabiex jinkisbu l-ammonti tas-sussidju bħala n-numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dawn l-ammonti ta’ sussidju ġew allokati fuq il-fatturat totali tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PIR bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(57)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati tas-sussidju stabbiliti fir-rigward ta’ din l-iskema għall-kumpaniji fil-kampjun kienu jammontaw għal 3.78 % u 4.42 % rispettivament.
3. Skema ta’ Rifużjoni tad-Dazji (‧DDS‧)
(a) Bażi legali
(58)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DDS tinsab fir-Regoli dwar ir-Rifużjoni tad-Dazji Doganali u tas-Sisa Ċentrali tal-1995 kif emendati permezz ta’ notifiki suċċessivi.
(b) Eliġibbiltà
(59)
Kwalunkwe manifattur-esportatur jew negozjant-esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(60)
Esportatur eliġibbli jista’ japplika għal ammont ta’ rifużjoni li jiġi kkalkulat bħala perċentwal tal-valur FOB tal-prodotti esportati taħt din l-iskema. Ir-rati ta’ rifużjoni ġew stabbiliti mill-GTI għal numru ta’ prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Huma jiġu stabbiliti fuq il-bażi tal-kwantità jew il-valur medji tal-materjali użati bħala inputs fil-manifattura ta’ prodott u l-ammont medju tad-dazji mħallsa fuq l-inputs. Dawn huma applikabbli irrispettivament minn jekk fil-fatt ikunux tħallsu d-dazji tal-importazzjoni jew le. Ir-rata tad-DDS għall-prodott ikkonċernat matul il-PIR kienet ta’ 5.5 % tal-valur FOB, soġġetta għal limitu massimu ta’ 5.5 INR/kg.
(61)
Biex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, kumpanija trid tesporta. Fil-mument meta d-dettalji tal-konsenja jiddaħħlu fis-server tad-Dwana (ICEGATE), ikun indikat li l-esportazzjoni tkun qiegħda ssir taħt id-DDS u l-ammont tad-DDS jiġi stabbilit b’mod irrevokabbli. Wara li l-kumpanija tal-konsenja tkun ippreżentat il-Manifest Ġenerali tal-Esportazzjoni (EGM) u l-uffiċċju tad-Dwana jkun qabbel b’mod sodisfaċenti dak id-dokument mad-dejta fil-polza tal-konsenja, ikunu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha sabiex jiġi awtorizzat il-ħlas tal-ammont ta’ rifużjoni jew permezz ta’ ħlas dirett fil-kont bankarju tal-esportatur jew permezz ta’ draft.
(62)
L-esportatur irid jipproduċi wkoll evidenza tar-realizzazzjoni tar-rikavat tal-esportazzjoni permezz ta’ Ċertifikat ta’ Realizzazzjoni Bankarja (BRC). Dan id-dokument jista’ jiġi pprovdut wara li jkun tħallas l-ammont ta’ rifużjoni iżda l-GTI se jirkupra l-ammont imħallas jekk l-esportatur jonqos milli jissottometti l-BRC fi żmien raġonevoli.
(63)
L-ammont ta’ rifużjoni jista’ jintuża għal kwalunkwe għan.
(64)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabilità, l-ammont ta’ rifużjoni tad-dazji jista’ jitniżżel fuq bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, mat-twettiq tal-obbligu ta’ esportazzjoni.
(65)
Il-kumpaniji fil-kampjun instab li kienu qegħdin jużaw id-DDS matul l-aħħar kwart tal-PIR.
(d) Konklużjoni dwar id-DDS
(66)
Id-DDS tipprovdi sussidji fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Ammont ta’ rifużjoni tad-dazji huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI. Barra minn hekk, l-ammont ta’ rifużjoni tad-dazji jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li jtejjeb il-likwidità tiegħu.
(67)
Barra dan, id-DDS hija kontinġenti fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk hija meqjusa bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(68)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rifużjoni tad-dazji jew sistema sostituta ta’ rifużjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija ma tikkonformax mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni) u l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni ta’ sostituzzjoni) tar-Regolament bażiku.
(69)
Ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji tal-importazzjoni fis-sens tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DDS irrispettivament minn jekk jimportax inputs. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċement jesporta prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal ta’ input. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportawx prodotti li jistgħu jintużaw bħala inputs, xorta huma intitolati li jibbenefikaw mid-DDS.
(70)
Dan huwa kkonfermat miċ-ċirkulari tal-GTI Nru 24/2001 li tgħid b’mod ċar li "[ir-rati ta’ rifużjoni tad-dazju] ma għandhom l-ebda relazzjoni mal-mudell attwali tal-konsum tal-inputs u l-inċidenza attwali sofruta fuq l-inputs ta’ esportatur partikolari jew konsenji individwali […]" u tordna lill-awtoritajiet reġjonali li "ma għandha ssir l-ebda insistenza fuq l-evidenza tad-dazji attwali sofruti fuq in-natura importata jew indiġena tal-inputs […] mill-formazzjonijiet tal-kamp flimkien mat-[talba ta’ rifużjoni] imressqa mill-esportaturi".
(71)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li d-DDS hija kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(72)
Skont l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont tas-sussidji kumpensabbli ġie kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarju, li nstab li jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni. F’dan ir-rigward, il-benefiċċju tqies li jingħata lill-benefiċjarju fil-mument meta ssir tranżazzjoni tal-esportazzjoni skont din l-iskema. F’dan il-mument il-GTI jkun obbligat li jħallas l-ammont ta’ rifużjoni, xi ħaġa li tikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Ladarba l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, fost ħwejjeġ oħra, l-ammont ta’ rifużjoni li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni dwar jekk jagħtix is-sussidju jew le. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa meqjus xieraq li l-benefiċċju skont id-DDS jiġi valutat bħala t-total tal-ammonti ta’ rifużjoni miksuba fuq it-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni li jkunu saru taħt din l-iskema matul il-PI.
(73)
Fejn saru talbiet ġustifikati, id-drittijiet li neċessarjament riedu jitħallsu sabiex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-krediti stabbiliti b’dan il-mod sabiex jinkisbu l-ammonti tas-sussidju bħala n-numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dawn l-ammonti ta’ sussidju ġew allokati fuq il-fatturat totali tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(74)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati tas-sussidju stabbiliti fir-rigward ta’ din l-iskema għall-kumpaniji kkonċernati inklużi fil-kampjun kienu jammontaw għal 1.65 % u 1.32 %, rispettivament
4. L-Iskema tas-Suq Iffokat (FMS)
(a) Bażi legali
(75)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-FMS tinsab fil-paragrafu 3.14 tal-FTP 09-14 u fil-paragrafu 3.8 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(76)
Kwalunkwe manifattur-esportatur jew negozjant-esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(77)
Taħt din l-iskema l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha lejn il-pajjiżi nnotifikati skont it-tabelli 1 u 2 tal-Appendiċi 37(C) tal-HOP I 09-14 huma intitolati għal kreditu ta’ dazju ekwivalenti għal 3 % tal-valur FOB. Mill-1 ta’ April 2011, l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha lejn il-pajjiżi nnotifikati skont it-tabella 3 tal-Appendiċi 37(C) (‧Swieq ta’ Fokus Speċjali‧) huma intitolati għal kreditu ta’ dazju ekwivalenti għal 4 % tal-valur FOB. Ċerti tipi ta’ attivitajiet tal-esportazzjoni huma esklużi mill-iskema, eż. l-esportazzjonijiet ta’ prodotti importati jew prodotti trasbordati, meqjusa bħala esportazzjonijiet, esportazzjonijiet ta’ servizzi u l-fatturat tal-esportazzjoni ta’ unitajiet li joperaw taħt żoni ekonomiċi speċjali/unitajiet li joperaw fl-esportazzjoni. Ċerti tipi ta’ prodotti huma esklużi wkoll mill-iskema, eż. djamanti, metalli prezzjużi, minerali, ċereali, zokkor u prodotti taż-żejt mhux maħdum.
(78)
Il-krediti ta’ dazju skont il-FMS huma trasferibbli liberament u huma validi għal perjodu ta’ 24 xahar mid-data tal-ħruġ taċ-ċertifikat ta’ intitolament għall-kreditu rilevanti. Huma jistgħu jintużaw għall-ħlas tad-dazji doganali fuq l-importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe input jew prodotti, inklużi prodotti kapitali.
(79)
Iċ-ċertifikat ta’ intitolament għall-kreditu jinħareġ mill-port minn fejn ikunu saru l-esportazzjonijiet u wara r-realizzazzjoni tal-esportazzonijiet jew wara li jintbagħtu l-prodotti. Sakemm l-applikant jipprovdi lill-awtoritajiet kopji tad-dokumentazzjoni rilevanti kollha tal-esportazzjoni (eż. ordni ta’ esportazzjoni, fatturi, poloz tat-tagħbija, ċertifikati ta’ realizzazzjoni bankarja), il-GTI ma għandu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti tal-krediti ta’ dazju.
(80)
Instab li l-kumpaniji fil-kampjun użaw din l-iskema matul il-PIR.
(d) Konklużjoni dwar il-FMS
(81)
L-FMS tipprovdi sussidji fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu ta’ dazju tal-FMS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi l-kreditu eventwalment jintuża biex ipaċi d-dazji tal-importazzjoni, u b’hekk inaqqas id-dħul mid-dazju tal-GTI li kieku kien irid jitħallas. Barra minn hekk, il-kreditu ta’ dazju tal-FMS jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li jtejjeb il-likwidità tiegħu.
(82)
Barra dan, l-FMS hija kontinġenti fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk meqjusa bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(83)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rifużjoni tad-dazji jew sistema sostituta ta’ rifużjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija ma tikkonformax mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni) u l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni ta’ sostituzzjoni) tar-Regolament bażiku. Esportatur m’għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma l-prodotti importati mingħajr dazju fil-proċess tal-produzzjoni u l-ammont ta’ kreditu ma jiġix ikkalkulat b’rabta mal-inputs li fil-fatt jintużaw. Ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji tal-importazzjoni fis-sens tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tal-FMS irrispettivament minn jekk jimpurtax inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċement jesporta prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal ta’ input. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw l-ebda prodotti li jistgħu jintużaw bħala inputs, xorta huma intitolati li jibbenefikaw mill-FMS. Barra minn hekk, esportatur jista’ juża l-krediti ta’ dazju tal-FMS biex jimporta prodotti kapitali għalkemm il-prodotti kapitali mhumiex koperti mill-kamp ta’ applikazzjoni tas-sistemi permissibbli ta’ rifużjoni tad-dazji, kif stabbilit fl-Anness I punt (i) tar-Regolament bażiku, minħabba li ma jiġux ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(84)
L-ammont tas-sussidji kumpensabbli ġie kkalkulat fuq il-bażi tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarju, li nstab li jeżisti matul il-PIR kif imniżżel mill-produttur esportatur li kkoopera fuq bażi tad-dovuti bħala dħul fl-istadju tat-tranżazzjoni tal-esportazzjoni. Skont l-Artikolu 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju (nominatur) ġie allokat fuq il-fatturat tal-esportazzjoni matul il-PIR bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(85)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PIR għall-kumpaniji kkonċernati inklużi fil-kampjun kienet tammonta għal 0.19 % u 0.87 %, rispettivament.
5. Iċ-Ċertifikat tal-Inċentivi għad-Detenturi tal-Istatus (SHIS)
(a) Bażi legali
(86)
Id-deskrizzjoni dettaljata ta’ SHIS tinsab fil-kapitolu 3.16 tal-FTP 09-14 u fil-paragrafu 3.10 tal-HOP I 09-14. Id-deskrizzjoni dettaljata tal-kategoriji tal-Istatus tinsab fil-paragrafi 3.10.1 sa 3.10.4 tal-FTP 09-14 u fil-paragrafi 3.1 sa 3.5 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(87)
Il-manifatturi-esportaturi jew in-negozjanti-esportaturi rikonoxxuti bħala hekk imsejħa detenturi tal-Istatus huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(88)
L-esportaturi negozjanti kif ukoll manifatturi huma eliġibbli għall-Istatus. Skont il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tagħhom matul is-sena kurrenti flimkien ma’ numru ta’ snin preċedenti, l-applikanti jingħataw wieħed mill-istatusijiet li ġejjin: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
Taħt l-SHIS, id-detenturi tal-istatus huma intitolati għal kreditu ta’ dazju ekwivalenti għal 1 % tal-valur FOB tal-esportazzjonijiet fis-setturi speċifikati fil-paragrafu 3.16.4 tal-FTP 09-14 jiġifieri ġilda (bl-esklużjoni tal-ġilda lesta), is-settur tat-tessuti u tal-ġuta, l-artiġjanat, is-settur tal-inġinerija (bl-esklużjoni ta’ xi sottosetturi), il-plastik u kimiki bażiċi (bl-esklużjoni tal-prodotti farmaċewtiċi). Il-prodott ikkonċernat, billi huwa tip ta’ plastik, huwa kopert mill-iskema.
(90)
Il-krediti ta’ dazju tal-SHIS mhumiex trasferibbli u jridu jintużaw biex jitħallas id-dazju fuq l-importazzjoni ta’ prodotti kapitali użati għall-manifattura ta’ prodotti li jaqgħu taħt wieħed mis-setturi koperti.
(91)
Jekk esportatur ikun uża EPCG ta’ Dazju Żero matul sena, huwa ma jkunx eliġibbli għal SHIS għall-esportazzjonijiet li jsiru f’dik is-sena.
(92)
L-iskema ddaħħlet fl-2009 għall-esportazzjonijiet magħmula matul is-snin 2009-2010 u 2010-2011 u minn dak iż-żmien ġiet estiża fuq bażi annwali. L-aħħar estensjoni (cfr. in-notifika Nru 07/2012 - Dwana datata 9 ta’ Marzu 2012) tawlet il-validità tal-iskema sal-31 ta’ Marzu 2013.
(93)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabilità, il-kreditu ta’ dazju tal-SHIS jista’ jitniżżel fuq bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, wara li jiġi ssodisfat l-obbligu ta’ esportazzjoni.
(94)
L-investigazzjoni żvelat li kumpanija waħda fil-kampjun użat din l-iskema matul il-PIR filwaqt li l-oħra ma kinitx eliġibbli b’riżultat tad-dispożizzjoni deskritta fil-premessa (90).
(d) Konklużjoni dwar l-SHIS
(95)
L-SHIS tipprovdi sussidji fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu ta’ dazju tal-SHIS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi l-kreditu eventwalment jintuża biex ipaċi d-dazji tal-importazzjoni, u b’hekk inaqqas id-dħul mid-dazju tal-GTI li kieku kien irid jitħallas. Barra minn hekk, il-kreditu ta’ dazju tal-SHIS jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li jtejjeb il-likwidità tiegħu.
(96)
Barra dan, l-SHIS hija kontinġenti fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk meqjusa bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(97)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rifużjoni tad-dazji jew sistema sostituta ta’ rifużjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija ma tikkonformax mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni) u l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni ta’ sostituzzjoni) tar-Regolament bażiku. Il-kreditu ta’ dazju eventwalment jintuża biex jitħallsu d-dazji fuq l-importazzjonijiet ta’ prodotti kapitali li ma jkunux koperti mill-kamp ta’ applikazzjoni tar-rifużjoni tad-dazju permissibbli kif stabbilit fl-Anness I punt (i) tar-Regolament bażiku, minħabba li ma jiġux ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(98)
L-ammont tas-sussidji kumpensabbli ġie kkalkulat fuq il-bażi tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarju, li nstab li jeżisti matul il-PIR, kif imniżżel mill-produttur esportatur li kkoopera fuq bażi tad-dovuti bħala dħul fl-istadju tat-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni. Skont l-Artikolu 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju (nominatur) ġie allokat fuq il-fatturat tal-esportazzjoni matul il-PIR bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(99)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PIR għall-unika kumpanija fil-kampjun li użat dik l-iskema kienet tammonta għal 1 %.
6. L-Iskema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta’ Prodotti Kapitali (‘EPCGS’)
(a) Bażi legali
(100)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-EPCGS tinsab fil-kapitolu 5 tal-FTP 09-14 kif ukoll fil-kapitolu 5 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(101)
Il-manifatturi-esportaturi, in-negozjanti-esportaturi “marbuta ma’” manifatturi ta’ appoġġ u l-fornituri ta’ servizzi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(102)
Bil-kundizzjoni ta’ obbligu tal-esportazzjoni, kumpanija hija permessa li timporta prodotti kapitali (prodotti kapitali ġodda jew użati li ma għandhomx aktar minn 10 snin) b’rata ta’ dazju mnaqqsa. Għal dan il-għan, il-GTI joħroġ liċenzja tal-EPCGS, wara applikazzjoni u l-ħlas ta’ tariffa. L-iskema tipprovdi għal rata ta’ dazju mnaqqsa ta’ 3 % fuq l-importazzjoni, applikabbli għall-prodotti kapitali kollha importati taħt din l-iskema. Sabiex jiġi ssodisfat l-obbligu tal-esportazzjoni, il-prodotti kapitali importati jridu jintużaw biex jiġi prodott ċertu ammont ta’ prodotti għall-esportazzjoni matul perjodu partikolari. Skont l-FTP 09-14 il-prodotti kapitali jistgħu jiġu importati b’rata ta’ dazju ta’ 0 % taħt l-EPCGS iżda f’dan il-każ, il-perjodu taż-żmien għat-twettiq tal-obbligu ta’ esportazzjoni jkun iqsar.
(103)
Id-detentur ta’ liċenzja tal-EPCGS jista’ jakkwista wkoll il-prodotti kapitali lokalment. F’każ bħal dan, il-manifattur lokali tal-prodotti kapitali jista’ juża l-benefiċċju għall-importazzjoni mingħajr dazju, tal-komponenti meħtieġa għall-manifattura ta’ dawk il-prodotti kapitali. Inkella, il-manifattur lokali jista’ jitlob il-benefiċċju ta’ esportazzjoni meqjusa fir-rigward tal-provvista ta’ prodotti kapitali lil detentur ta’ liċenzja tal-EPCGS.
(d) Konklużjoni dwar l-EPCGS
(104)
L-EPCGS tipprovdi sussidji fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. It-tnaqqis fid-dazju jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, minħabba li din il-konċessjoni tnaqqas id-dħul mid-dazji tal-GTI li kieku kienu jkunu dovuti. Barra minn hekk, it-tnaqqis fid-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li d-dazji ffrankati mal-importazzjoni jtejbu l-likwidità tal-kumpanija.
(105)
Barra dan, l-EPCGS hija kontinġenti fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, billi dawn il-liċenzji ma jistgħux jinkisbu mingħajr impenn ta’ esportazzjoni. Għalhekk hija meqjusa speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(106)
L-EPCGS ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rifużjoni tad-dazji jew sistema sostituta ta’ rifużjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Il-prodotti kapitali mhumiex koperti mill-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dawn is-sistemi permissibbli, kif stipulat fl-Anness I punt (i), tar-Regolament bażiku, minħabba li ma jiġux ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(107)
L-ammont ta’ sussidju ġie kkalkulat, skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, fuq il-bażi tad-dazju doganali mhux imħallas fuq prodotti kapitali importati mifruxa fuq perjodu li jirrifletti l-perjodu normali ta’ deprezzament ta’ dawn il-prodotti kapitali fl-industrija kkonċernata. L-ammont ikkalkulat b’dan il-mod, li huwa attribwibbli lill-PIR, kien aġġustat billi żdied l-imgħax matul dan il-perjodu sabiex jirrifletti l-valur sħiħ tal-benefiċċju maż-żmien. Ir-rata kummerċjali tal-imgħax matul il-perjodu tal-investigazzjoni fl-Indja kienet meqjusa xierqa għal dan il-għan. Fejn saru talbiet ġustifikati, id-drittijiet li neċessarjament riedu jitħallsu sabiex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku.
(108)
Skont l-Artikolu 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-fatturat xieraq tal-esportazzjoni matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq minħabba li s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(109)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PIR għall-kumpaniji kkonċernati inklużi fil-kampjun kienet tammonta għal 0.55 % u 0.56 %, rispettivament.
7. L-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (‧AAS‧)
(110)
Instab li kumpanija waħda biss fil-kampjun użat din l-iskema matul il-PIR. Madankollu, l-investigazzjoni stabbiliet li l-benefiċċju miksub mill-kumpanija ma kienx sinifikanti u għalhekk l-AAS ma ġietx analizzata aktar.
8. L-Iskema ta’ Inċentivi tal-Bengal tal-Punent 1999 (‧WBIS 1999‧)
(a) Bażi legali
(111)
Id-deskrizzjoni dettaljata ta’ din l-iskema kif applikata mill-Gvern tal-Bengal tal-Punent (‧GOWB‧) hija ppreżentata fin-Notifika Nru 580-CI/H tat-22 ta’ Ġunju 1999 tad-Dipartiment tal-Kummerċ u l-Industrija tal-GOWB.
(b) Eliġibbiltà
(112)
Il-kumpaniji li jwaqqfu stabbiliment industrijali ġdid jew li jagħmlu espansjoni fuq skala kbira ta’ stabbiliment industrijali eżistenti f’żoni inqas żviluppati huma eliġibbli biex jużaw benefiċċji taħt din l-iskema. Madankollu, teżisti lista eżawrjenti ta’ industriji mhux eliġibbli (lista negattiva ta’ industriji) li timpedixxi kumpaniji f’ċerti oqsma tal-operazzjonijiet milli jibbenefikaw mill-inċentivi.
(c) Implimentazzjoni prattika
(113)
L-Istat tal-Bengal tal-Punent jagħti lill-kumpaniji industrijali eliġibbli inċentivi fil-forma ta’ numru ta’ benefiċċji, inkluża eżenzjoni mit-taxxa ċentrali fuq il-bejgħ (‧CST‧) u ħelsien mit-taxxa fuq il-valur miżjud (‧CENVAT‧) fuq il-bejgħ ta’ prodotti lesti, sabiex jinkoraġġixxi l-iżvilupp industrijali ta’ żoni ekonomikament inqas żviluppati f’dan l-Istat.
(114)
Taħt din l-iskema, il-kumpaniji jridu jinvestu f’żoni li għadhom mhux żviluppati. Dawn iż-żoni, li jirrappreżentaw ċerti unitajiet territorjali fil-Bengal tal-Punent huma kklassifikati f’kategoriji differenti skont l-iżvilupp ekonomiku tagħhom filwaqt li fl-istess ħin hemm żoni żviluppati esklużi mill-applikazzjoni tal-iskemi ta’ inċentivi. Il-kriterji prinċipali biex jiġi stabbilit l-ammont tal-inċentivi huma d-daqs tal-investiment u ż-żona fejn tinsab jew fejn se tkun qiegħda l-intrapriża.
(115)
Instab li kumpanija waħda fil-kampjun użat din l-iskema matul il-PIR.
(d) Konklużjoni
(116)
Din l-iskema tipprovdi sussidji fis-sens tal-Artikoli 3(1)(a)(ii) u 3(2) tar-Regolament bażiku. Hija tikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-Gvern tal-Bengal tal-Punent, billi l-inċentivi mogħtija, fl-eżenzjoni preżenti mis-CST u l-ħelsien mis-CENVAT fuq il-bejgħ ta’ prodotti lesti, inaqqsu d-dħul mit-taxxa li kien ikun dovut. Barra minn hekk, dawn l-inċentivi jagħtu lil kumpanija benefiċċju, billi jtejbu s-sitwazzjoni finanzjarja tagħha billi ma jitħallsux taxxi li kienu jkunu dovuti.
(117)
Barra dan, din l-iskema hija speċifika għar-reġjun fis-sens tal-Artikoli 4(2)(a) u 4(3) tar-Regolament bażiku billi hija disponibbli biss għal ċerti kumpaniji li investew f’ċerti żoni ġeografiċi indikati fi ħdan il-ġurisdizzjoni tal-Istat ikkonċernat. Mhijiex disponibbli għal kumpaniji li ma jinsabux f’dawn iż-żoni u, barra minn hekk, il-livell tal-benefiċċju huwa differenzjat skont iż-żona kkonċernata.
(118)
Il-WBIS 1999 għalhekk hija kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(119)
L-ammont ta’ sussidju ġie kkalkulat fuq il-bażi tal-ammont ta’ taxxa fuq il-bejgħ u s-CENVAT fuq il-bejgħ tal-prodotti lesti li normalment kien dovut matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni iżda li b’din l-iskema baqa’ ma tħallasx. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-bejgħ totali matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju mhuwiex kontinġenti fuq l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati. Ir-rata tas-sussidju miksuba ammontat għal 1,36 %.
9. Ammont ta’ sussidji kumpensabbli
(120)
L-ammont ta’ sussidji kumpensabbli skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espress ad valorem, għall-produtturi esportaturi fil-kampjun kien 7.53 % u 8.17 %, rispettivament.
SKEMA
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
Total
KUMPANIJA
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
nil
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
Nil
8,17
10. Konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza tas-sussidjar
(121)
Skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri fis-seħħ tkunx probabbli li twassal għal kontinwazzjoni jew rikorrenza tas-sussidjar.
(122)
Kif muri taħt il-premessi (26) sa (118) aktar ’il fuq, ġie stabbilit li matul il-PIR l-esportaturi Indjani tal-prodott ikkonċernat komplew jibbenefikaw minn sussidju kumpensabbli mill-awtoritajiet Indjani.
(123)
L-iskemi tas-sussidji jagħtu benefiċċji rikorrenti u ma hemm l-ebda indikazzjoni li dawn il-benefiċċji se jintemmu fil-futur prevedibbli. Barra minn hekk, kull esportatur huwa eliġibbli għal diversi programmi ta’ sussidju.
(124)
Ġie eżaminat ukoll jekk l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni jsirux f’volumi sinifikanti jekk jitneħħew il-miżuri.
(125)
L-Indja hija produttur kbir tal-prodott ikkonċernat. Abbażi tad-dejta miġbura matul l-investigazzjoni, l-Indja kellha kapaċità ta’ produzzjoni ta’ madwar 700,000-900,000 tunnellata matul il-PIR u permezz tal-pjanijiet ta’ espansjoni il-kapaċità totali tal-pajjiż se tiżdied għal 1,600,000-1,800,000 tunnellata sal-2014. Bħala riżultat, l-eċċess ta’ kapaċità fuq id-domanda domestika huwa stmat li jilħaq madwar 600,000-700,000 tunnellata fl-2014, u jkun jirrappreżenta 21-25 % tal-konsum totali tal-Unjoni matul il-PIR.
(126)
F’dawn iċ-ċirkustanzi, il-produtturi Indjani tal-prodott ikkonċernat jiddependu ħafna fuq il-bejgħ tal-esportazzjoni u hemm il-probabbiltà li l-volumi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni, li diġà kienu sinifikanti matul il-PIR, jiżdiedu jekk jitneħħew il-miżuri.
(127)
Produttur esportatur issottometta li l-kapaċità eċċessiva tonqos wara l-2014 u għalhekk is-sitwazzjoni tal-kapaċità eċċessiva se tkunu biss temporanja. Huwa nnotat li l-allegat tnaqqis tal-kapaċità eċċessiva wara l-2014 nstabet konformi mal-projezzjonijiet tar-rapport ta’ analiżi tas-suq. Għalhekk ġie konkluż li din is-sottomissjoni ma kinitx ta’ natura li timmodifika l-analiżi fir-rigward tal-iżvilupp ta’ kapaċitajiet żejda.
(128)
Wara l-iżvelar, produttur esportatur iddikjara illi l-kapaċitajiet żejda temporanju importanti kienu inevitabbli minħabba l-fatt li il-kapaċità tal-produzzjoni ġeneralment tiżdied biss f’żidiet kbar minħabba d-daqs minimu ta’ impjanti moderni PET. Bi tweġiba għal dan ta’ min jinnota li matul il-PIR u s-sena ta’ wara, saru est estensjonijiet fil-kapaċità tal-produzzjoni fil-medda ta’ mill-inqas 150,000 ruħ sa 200,000 tunnellata. Isegwi li r-raġunament invokat waħdu ma jistax jiġġustifika l-kapaċità żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet ikkwotati fil-premessa (125). Fi kwalunkwe każ, f’dan il-kuntest, il-kawża ta’ kapaċità żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet hija irrilevanti. B’hekk, l-affermazzjoni ġiet miċħuda.
(129)
Xi partijiet indikaw li l-kapaċità żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet li qed tiżviluppa fl-Indja tista’ tkun assorbita wkoll minn pajjiżi terzi oħra u li għalhekk il-kapaċità żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet kif ikkalkulatha mill-Kummissjoni ma kinitx valutata b’mod xieraq. Ma kien assunt bl-ebda mod li l-intier tal-kapaċità eċċessiva disponibbli għall-esportazzjonijiet se tkun diretta lejn l-Unjoni. Għalhekk it-talba kienet rifjutata.
(130)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li hemm probabbiltà ta’ kontinwazzjoni tas-sussidjar.
D. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(131)
Il-prodott simili huwa mmanifatturat minn 13-il produttur magħruf fl-Unjoni. Dawn jirrappreżentaw l-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku u minn hawn ’il quddiem se ssir referenza għalihom bħala ‧l-industrija tal-Unjoni‧.
(132)
Tnax-il produttur magħruf tal-Unjoni, rappreżentati mill-ilmentatur fil-każ preżenti, ikkooperaw u appoġġjaw l-investigazzjoni. Produttur magħruf ieħor tal-Unjoni ma kkooperax fir-reviżjoni preżenti.
(133)
L-informazzjoni kollha disponibbli dwar l-industrija tal-Unjoni, bħat-tweġibiet għall-kwestjonarju, l-Eurostat u t-talba għar-reviżjoni, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-PIR.
(134)
Is-suq tal-Unjoni għall-PET huwa kkaratterizzat minn numru relattivament għoli ta’ produtturi, li ġeneralment jappartjenu għal gruppi akbar bil-kwartieri ġenerali barra mill-Unjoni. Bejn l-2000 u l-2012, l-industrija tal-PET tal-Unjoni għaddiet minn diversi tranżizzjonijiet. Is-suq qiegħed fi proċess ta’ konsolidament b’numru ta’ akkwiżizzjonijiet u għeluq riċenti. Qed ikomplu jiġu żviluppati prodotti ġodda, bħal PET riċiklat u PET bijoloġiku, bi spinoff relattivament riċenti tal-industrija tar-riċiklaġġ.
(135)
Wara l-iżvelar xi partijiet argumentaw li d-deskrizzjoni tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma kinitx eżatta minħabba li ħames produtturi kienu fil-fatt jappartjenu għal grupp transnazzjonali kbir wieħed u tliet produtturi oħra kienu relatati mal-kumpaniji tal-ippakkettjar tal-PET. L-ebda waħda minn dawn il-fatti ma tikkontradixxi d-deskrizzjoni mogħtija fil-premessa (134) li tistqarr espliċitament li l-produtturi tal-Unjoni normalment jappartjenu għal gruppi ikbar milli kif iddivulgat. L-impatt ta’ din il-konċentrazzjoni hija indirizzata fil-premessa (207) hawn taħt. L-istima tal-impatt ta’ suq magħluq hija analizzata fil-premessi (202) sa (204) hawn taħt.
(136)
Kif indikat hawn fuq, minħabba n-numru relattivament kbir ta’ produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, intgħażel kampjun ta’ erba’ produtturi tal-Unjoni, li kien jirrappreżenta ’l fuq minn 50 % tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili fil-PIR.
E. SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-konsum tal-Unjoni
(137)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, id-dejta dwar il-volumi tal-importazzjoni miksuba mill-Eurostat u, fir-rigward tal-produttur tal-Unjoni li ma kkooperax, minn stimi bbażati fuq it-talba għal reviżjoni.
(138)
Wara żieda inizjali fl-2009 u fl-2010, il-konsum wera tnaqqis żgħir ta’ 2 % fil-PIR meta mqabbel mal-2008, biex laħaq 2,802 miljun tunnellata fil-PIR.
Tabella 1
Konsum
2008
2009
2010
PIR
Volum (tunnellati)
Konsum
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Indiċi (2008 = 100)
100
102
102
98
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, l-Eurostat u t-talba għal reviżjoni
2. Il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja
(139)
Minkejja l-miżuri fis-seħħ, l-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu b’aktar mid-doppju matul il-perjodu kkunsidrat, minn 46,313-il tunnellata fl-2008 għal 96,678 tunnellata fil-PIR.
(140)
Is-sehem mis-suq, tal-Indja, għalhekk żdied minn 1.6 % fl-2008 għal 3.5 % fil-PIR, biex laħaq livell konsiderevolment ogħla mis-sehem tas-suq stabbilit fl-aħħar reviżjoni ta’ skadenza (0.3 %).
(141)
Il-prezz medju kien ta’ 1,285 EUR/tunnellata fil-PIR. Dan jirrifletti żieda ta’ 22 % fil-prezz matul il-perjodu ikkunsidrat, li nkisbet fil-PIR wara tnaqqis inizjali ta’ 21 % fl-2009.
Tabella 2
Importazzjonijiet mill-Indja
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet (tunnellati)
46 313
44 482
83 691
96 678
Indiċi (2008=100)
100
96
181
209
Prezz medju
1 054
834
1 031
1 285
Indiċi (2008=100)
100
79
98
122
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Sors:
Eurostat
3. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(a) Importazzjonijiet mit-Tajlandja, it-Tajwan, il-Malasja, l-Indoneżja
(142)
Kif issemma aktar ’il fuq, saret reviżjoni ta’ skadenza anti-dumping rigward l-importazzjonijiet mill-Indja, l-Indoneżja, il-Malasja, it-Tajwan u t-Tajlandja b’mod parallel mal-investigazzjoni preżenti.
(143)
Importazzjonijiet mill-Indonesja, mill-Malasja, it-Tajwan u t-Tajlandja żdiedu b’aktar minn 56 % matul il-perjodu kkunsidrat minkejja li kien hemm tnaqqis ta’ 59 % sal-2010. Madankollu, il-volumi totali ta’ importazzjoni baqgħu taħt il-livell de minimis.
(144)
Is-sehem mis-suq rispettiv għalhekk żdied minn 0.7 % fl-2008 għal 1.1 % fil-PIR.
(145)
Il-prezz medju kien 1,310/EUR/tunnellata fil-PIR, 1.5 % inqas mill-prezz unitarju medju tal-industrija tal-Unjoni. Dan jirrifletti żieda ta’ 27 % fil-prezz matul il-perjodu ikkunsidrat, li nkisbet fil-PIR wara tnaqqis inizjali ta’ 18 % fl-2009.
Tabella 3
Importazzjonijiet mill-Indoneżja, il-Malasja, it-Tajwan u t-Tajlandja
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja, il-Malasja, it-Tajwan u t-Tajlandja (tunnellati)
19 078
12 127
7 762
29 836
Indiċi (2008 = 100)
100
64
41
156
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja, il-Malasja, it-Tajwan u t-Tajlandja (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Indiċi (2008 = 100)
100
62
40
160
Prezz tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata)
1 030
843
1 055
1 310
Indiċi (2008 = 100)
100
82
102
127
Sors:
Eurostat
(b) Importazzjonijiet miċ-Ċina, l-Emirati Arab Magħquda (l-UAE), l-Iran u l-Pakistan
(146)
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi b’miżuri fis-seħħ anti-dumping naqsu b’69 % matul il-perjodu kkunsidrat wara żieda ta’ 49 % fl-2009. Kien biss importazzjonijiet miċ-Ċina li baqgħu stabbli.
(147)
Is-sehem mis-suq tal-pajjiżi inkwistjoni naqas minn 8.2 % fl-2008 għal 2.6 % fil-PIR, inkluż prinċipalment l-UAE (1.7 % fil-PIR) u ċ-Ċina (0.6 % fil-PIR).
(148)
Il-prezz medju kien 1,258 EUR/tunnellata fil-PIR, 5.5 % anqas mill-prezz unitarju medju tal-industrija tal-Unjoni. Dan jirrifletti żieda ta’ 24 % fuq il-perjodu kkunsidrat li nkisbet fil-PIR wara tnaqqis inizjali ta’ 22 % fl-2009.
Tabella 4
Importazzjonijiet miċ-Ċina, l-UAE, l-Iran u l-Pakistan
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet miċ-Ċina, l-UAE, l-Iran u l-Pakistan (tunnellati)
235 913
351 798
188 776
72 054
Indiċi (2008 = 100)
100
149
80
31
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet miċ-Ċina, l-UAE, l-Iran u l-Pakistan (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Indiċi (2008 = 100)
100
146
79
31
Prezz tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata)
1 016
789
949
1 258
Indiċi (2008 = 100)
100
78
93
124
Sors:
Eurostat
(c) Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra mingħajr l-ebda miżuri
(149)
Volumi ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra mingħajr ebda miżuri inklużi l-Oman, il-Korea t’Isfel, ir-Russja, il-Messiku u l-Arabja Sawdija żdiedu b’59 % matul il-perjodu kkunsidrat, wara żieda ta’ 71 % fl-2009. Bejn l-2009 u l-PIR, l-Oman sar l-akbar pajjiż esportatur fl-Unjoni.
(150)
Is-sehem mis-suq tal-pajjiżi inkwistjoni żdied minn 9.7 % fl-2008 għal 15.8 % fil-PIR, l-aktar minħabba ż-żieda ta’ 4.3 % fl-importazzjonijiet mill-Oman. Is-sehem mis-suq tal-Korea ta’ Isfel fil-PIR kien ta’ 4 %, 5 % aktar baxx mill-ogħla livell tagħha li laħqet fl-2009.
(151)
Il-prezz medju kien jammonta għal 1,273 EUR/tunnellata, 4.3 % anqas mill-prezz unitarju medju tal-industrija tal-Unjoni. Dan jirrifletti żieda ta’ 10 % matul il-perjodu meqjus li inkisbet fl-2010 u fil-PIR wara tnaqqis inizjali ta’ 24 % fl-2009. Il-prezz medju ta’ importazzjonijiet mill-Oman kien ta’ 1,310 EUR/tunnellata fil-PIR, 1.5 % taħt il-prezz medju tal-unità tal-industrija tal-Unjoni. Il-prezz medju tal-importazzjonijiet mill-Korea ta’ Isfel kien 1,294 EUR/tunnellata, 2.7 % anqas mill-prezz unitarju medju tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 5
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra (tunnellati)
279 188
478 570
469 753
442 692
Indiċi (2008 = 100)
100
171
168
159
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra (%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Indiċi (2008 = 100)
100
168
165
162
Prezz tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata)
1 156
879
997
1 273
Indiċi (2008 = 100)
100
76
86
110
Esportaturi prinċipali (tunnellati)
L-Oman
0
52 632
95 646
120 286
Il-Korea ta’ Isfel
177 341
254 451
183 801
114 346
Ir-Russja
546
546
3
50 427
Il-Messiku
2 650
1 879
29 039
29 409
L-Arabja Sawdija
230
20 454
50 108
24 756
Oħrajn
98 422
148 609
111 156
103 468
Sors:
Eurostat
4. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(152)
Skont l-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku ġew eżaminati l-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha li kellhom effett fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(153)
Għall-finijiet tal-analiżi tad-dannu, l-indikaturi tad-dannu ġew stabbiliti fiż-żewġ livelli li ġejjin:
-
l-indikaturi makro-ekonomiċi (produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni, użu tal-kapaċità, volum tal-bejgħ, sehem mis-suq, tkabbir, impjiegi, produttività, daqs tal-marġini ta’ sussidju u rkupru mill-effetti ta’ sussidjar preċedenti) kienu valutati fil-livell tal-produzzjoni sħiħa tal-Unjoni għall-produtturi kollha tal-Unjoni, fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura mill-industrija tal-Unjoni, it-talba għal reviżjoni kif ukoll statistiki disponibbli pubblikament;
-
l-indikaturi mikro-ekonomiċi (ħażniet, prezzijiet medji tal-unità, pagi, profittabilità, redditu fuq l-investimenti, fluss tal-flus, ħila ta’ tkabbir tal-kapital u investimenti) twettqu għall-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fuq il-bażi tal-informazzjoni li ssottomettew.
(154)
Wieħed mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun iddivesta waħda mill-faċilitajiet tiegħu ta’ produzzjoni f’Ġunju 2010. Din tal-aħħar ġiet akkwistata minn produttur ieħor tal-Unjoni. Billi l-analiżi tal-indikaturi makro-ekonomiċi hija bbażata fuq id-dejta miġbura mill-produtturi kollha tal-Unjoni, iċ-ċessjoni ma kellha l-ebda impatt fuq il-kamp ta’ applikazzjoni jew l-indikaturi individwali tal-analiżi tad-dannu.
(155)
Bħala punt preliminari għall-analiżi għandu jiġi spjegat li ċerti avvenimenti ekonomiċi globali lejn l-aħħar tal-2010 u fil-bidu tal-2011 kellhom impatt fuq is-sitwazzjoni fis-suq tal-Unjoni, b’mod partikolari fuq il-prezzijiet u l-volumi tal-bejgħ tal-prodott simili. F’dan il-perjodu naqset il-provvista tal-qoton li wassal għal żieda fid-domanda għall-fibra tal-poliester fis-suq Asjatiku. Il-PET u l-fibra tal-poliester huma fil-biċċa l-kbira dipendenti upstream fuq l-istess materja prima, jiġifieri l-aċidu teraftaliku purifikat (PTA). Iż-żieda fid-domanda għall-fibra tal-poliester wasslet għal provvista insuffiċjenti ta’ PTA, li għolliet il-prezzijiet tal-PET. Billi l-produtturi tal-PET fil-Lvant Nofsani jiddependu wkoll fuq PTA mill-Asja, dan ikkaġuna tnaqqis f’daqqa fl-importazzjonijiet tal-PET fl-Unjoni. Fl-istess ħin, il-fornituri prinċipali tal-PTA fl-Unjoni ddikjaraw ‧force majeure‧ li rriżultat f’restrizzjonijiet addizzjonali tal-produzzjoni domestika tal-PET.
4.1 Kummenti tal-partijiet
(156)
Xi partijiet ikkontestaw il-validità tal-analiżi tad-dannu minħabba li din kienet ibbażata fuq informazzjoni defiċjenti, li min-naħa tagħha affettwat ukoll id-drittijiet tad-difiża tal-partijiet interessati. B’mod partikolari, tqajmu l-argumenti msemmija hawn isfel.
(157)
Xi partijiet sostnew li l-informazzjoni miġbura mill-produtturi tal-Unjoni ma kinitx tikkonforma mal-istruzzjonijiet għall-mili tal-kwestjonarju, li kienu jitolbu li d-dejta minn kumpaniji differenti ma tiġix aggregata. Għalhekk kien sostnut li l-informazzjoni miġbura ma kinitx preċiża minħabba li ċ-ċifri rrappurtati kienu aggregati għal kull entità fil-kampjun. Għandu jiġi nnotat li l-informazzjoni kienet debitament miġbura u vverifikata fuq il-post. L-informazzjoni miġbura nstabet li tipprovdi stampa suffiċjentement preċiża tal-industrija tal-Unjoni u għalhekk l-affermazzjoni msemmija hawn fuq kellha tiġi rifjutata. Wara l-iżvelar il-partijiet tennew it-talba tagħhom. Ebda argument jew evidenza ġodda ma ġew preżentati. l-istess partijiet tennew it-talba tagħhom li d-dejta pprovduta minn kumpanija waħda fil-kampjun ma kinux kompluti peress li ma kellhiex x’taqsam l-grupp kollu iżda magħżula entità fil-grupp. Dan il-kumment ġie indirizzat fl-istadju tat-teħid ta’ kampjuni kif spjegat fil-premessa (18) hawn fuq.
(158)
L-istess partijiet argumentaw li l-Kummissjoni ppruvat tirranġa l-allegati insuffiċjenzi tal-informazzjoni miġbura billi bagħtet kwestjonarji addizzjonali. F’dan ir-rigward għandu jiġi ċċarat li l-Kummissjoni fil-fatt bagħtet kwestjonarji addizzjonali, iżda indirizzathom biss lill-produtturi tal-Unjoni mhux inklużi fil-kampjun sabiex tiġbor informazzjoni dwar l-indikaturi makro-ekonomiċi rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu u għalhekk dan sar biex tiġi supplimentata l-informazzjoni pprovduta mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Wara l-iżvelar xi partijiet tennew l-istqarrija mingħajr ma ressqu xi argumenti ġodda jew ma ppreżentaw evidenza ġdida. L-affermazzjoni tal-partijiet għalhekk kellha tiġi rifjutata.
(159)
Barra minn hekk, l-istess partijiet sostnew ukoll li l-informazzjoni pprovduta mill-produtturi fil-kampjun kienet kuntrarja għall-obbligi msemmija fl-Artikolu 29 tar-Regolament bażiku minħabba li informazzjoni li ma kinitx ta’ natura kunfidenzjali kienet ġiet ipprovduta bħala informazzjoni kunfidenzjali u għalhekk kienet eskluża mill-fajl miftuħ. F’dan ir-rigward għandu jiġi nnotat li l-informazzjoni kienet ikklassifikata bħala limitata bi qbil mat-talba tal-parti li għamlet is-sottomissjoni. Fuq talba tal-partijiet, reġa’ ġie kkunsidrat l-istatus tal-kunfidenzjalità tal-informazzjoni ppreżentata u, fejn kien xieraq, l-informazzjoni reġgħet ġiet ikklassifikata bħala miftuħa għall-ispezzjoni mill-partijiet interessati wara approvazzjoni mill-kumpaniji kkonċernati. Anki din it-talba għalhekk ġiet miċħuda.
4.2 Indikaturi makro-ekonomiċi
(a) Il-produzzjoni
(160)
Bi qbil mat-telf fis-sehem tas-suq mill-industrija tal-Unjoni (diskuss fil-premessa aktar ’l isfel) il-produzzjoni tal-Unjoni naqset bi 11 % bejn l-2008 u l-PIR. It-tnaqqis fil-produzzjoni tal-Unjoni kien interrott biss fl-2010 meta din żdiedet meta mqabbla mal-2009 iżda xorta baqgħet 4 % inqas mil-livell tagħha fl-2008. Hija kompliet tonqos fil-PIR.
Tabella 6
Produzzjoni totali tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Produzzjoni (tunnellati)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Indiċi (2008 = 100)
100
91
96
89
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għal reviżjoni
(b) Kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(161)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi 23 % bejn l-2008 u l-PIR. Din ix-xejra hija relatata mal-għeluq ta’ diversi faċilitajiet tal-manifattura li kien paċut b’mod parzjali bil-ftuħ ta’ fabbriki ġodda.
(162)
L-użu tal-kapaċità żdied minn 75 % fl-2008 għal 86 % fil-PIR. Iż-żieda fl-użu tal-kapaċità trid titqies fil-kuntest tal-isforzi ta’ ristrutturar tal-industrija tal-Unjoni kif spjegati fil-premessa (134) aktar ’il fuq.
Tabella 7
Kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
2008
2009
2010
PIR
Kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Indiċi
100
87
84
77
Użu tal-kapaċità (%)
75
77
85
86
Indiċi (2008 = 100)
100
104
114
116
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għal reviżjoni
(c) Volum tal-bejgħ
(163)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni segwa l-istess żvilupp bħall-produzzjoni, bi tnaqqis ta’ 6 % matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 8
Bejgħ totali tal-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Bejgħ (tunnellati)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Indiċi (2008 = 100)
100
89
95
94
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għal reviżjoni
(d) Sehem mis-suq
(164)
Wara tnaqqis inizjali ta’ 13 % fl-2009, l-industrija tal-Unjoni reġgħet kisbet parti mis-sehem tas-suq mitluf mill-UAE, il-Korea ta’ Isfel, l-Iran u l-Pakistan minkejja żieda fil-volumi tal-importazzjonijiet mill-Indja, l-Oman u pajjiżi terzi oħra (ir-Russja, il-Messiku u l-Arabja Sawdija) matul l-istess perjodu. B’mod globali, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 3 % matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 9
Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni (%)
80
70
74
77
Indiċi (2008 = 100)
100
87
93
97
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għar-reviżjoni u l-Eurostat
(e) Tkabbir
(165)
Is-suq staġna matul il-perjodu kkunsidrat. Ma kienx hemm tkabbir għall-industrija tal-Unjoni minn fejn tibbenefika, għall-kuntrarju, minkejja l-isforzi ta’ ristrutturar, l-industrija tal-Unjoni tilfet aktar sehem mis-suq għall-importazzjonijiet li kienu qegħdin jiżdiedu, b’mod partikolari mill-pajjiżi li ma kellhom l-ebda miżuri. It-tnaqqis żgħir fil-konsum matul il-PIR għandu jitqies fl-isfond tan-nuqqas temporanju tal-materja prima (PTA) fl-Unjoni kif ukoll fis-suq globali.
(f) Impjiegi u produttività
(166)
Il-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni wera tnaqqis ta’ 41 % bejn l-2008 u l-PIR. Dan it-tnaqqis kien kostanti matul il-perjodu kkunsidrat, inkluż fl-2010 meta l-produzzjoni żdiedet (ara l-premessa aktar (160) aktar ’il fuq). Fid-dawl taż-żieda fil-produttività, dan it-tnaqqis huwa riflessjoni tal-isforzi ta’ ristrutturar minn numru ta’ produtturi tal-Unjoni.
(167)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala l-output (tunnellati) għal kull persuna fis-sena, żdiedet b’50 % fil-perjodu kkunsidrat. Dan jirrifletti l-fatt li l-produzzjoni naqset b’pass aktar bil-mod mil-livell tal-impjiegi u huwa indikazzjoni ta’ effiċjenza akbar tal-industrija tal-Unjoni. Dan huwa partikolarment evidenti fl-2010 meta l-produzzjoni żdiedet filwaqt li l-livell tal-impjiegi naqas u l-produttività kienet 37 % ogħla milli fl-2008.
Tabella 10
Impjiegi u produttività
2008
2009
2010
PIR
Numru ta’ impjegati
2 060
1 629
1 449
1 218
Indiċi
100
79
70
59
Produttività (tunnellata/impjegat)
1 130
1 294
1 545
1 698
Indiċi (2008 = 100)
100
115
137
150
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għal reviżjoni
(g) Daqs tal-marġini attwali tas-sussidju
(168)
Rigward l-impatt tad-daqs tal-marġini attwali tas-sussidju tal-importazzjonijiet Indjani fuq l-industrija tal-Unjoni, minħabba s-sensittività tal-prezzijiet tas-suq għal dan il-prodott, dan l-impatt ma jistax jitqies bħala negliġibbli. Għandu jiġi nnotat li dan l-indikatur huwa iżjed rilevanti fil-kuntest tal-probabbiltà ta’ rikorrenza tal-analiżi tad-dannu. Kieku kellhom jiskadu l-miżuri, huwa probabbli li l-importazzjonijiet issussidjati jirritornaw f’tali volumi u prezzijiet li l-impatt tad-daqs tal-marġini ta’ sussidju jkun wieħed sinifikanti.
(h) Irkupru mill-effetti ta’ sussidjar preċedenti
(169)
Filwaqt li l-indikaturi eżaminati hawn fuq juru titjib f’xi indikaturi ekonomiċi tal-industrija tal-Unjoni, b’referenza għall-impożizzjoni ta’ miżuri kumpensatorji definittivi fl-2001, huma jipprovdu wkoll evidenza li l-industrija tal-Unjoni għadha vulnerabbli.
4.3 Indikaturi mikro-ekonomiċi
(a) Ħażniet
(170)
Il-livell ta’ stokks kien ta’ 24 % ogħla fil-PIR b’rabta mal-livelli tagħhom fl-2008. Madankollu, il-ħażniet baqgħu f’livelli stabbiliti qabel f’relazzjoni mal-produzzjoni, jiġifieri bejn 5 % u 6 %.
Tabella 11
Ħażniet
2008
2009
2010
PIR
Ħażniet tal-għeluq
51 495
54 808
54 314
64 069
Indiċi (2008 = 100)
100
106
105
124
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(b) Żvilupp tal-prezzijiet
(171)
Fir-rigward tal-prezz tal-iżvilupp, wara tnaqqis inizjali fl-2009 (- 16 %), prinċipalment ikkawżat mill-kriżi ekonomika, il-prezzijiet kienu viċin il-livell tal-2008, fl-2010. Dan kien segwit minn żieda qawwija fil-prezz medju tal-unità fil-PIR, li ġab iż-żieda fuq il-perjodu kkunsidrat sa 25 %.
(172)
Iż-żieda f’daqqa fil-prezzijiet fil-PIR għandha titqies fil-kuntest tal-iżviluppi mhux mistennija fis-suq fl-aħħar tal-2010 u fl-ewwel kwart tal-2011 fis-suq tal-qoton. Kif issemma aktar ’il fuq (il-premessa (155) aktar ’il fuq), il-prezzijiet rekord tal-qoton ikkawżaw qalba għall-fibra tal-poliester li tikkompeti għall-istess materja prima bħall-PET. Iż-żieda fid-domanda għall-materja prima, b’mod partikolari PTA, għolliet il-prezzijiet tal-PET fl-Asja u fil-Lvant Nofsani b’riperkussjonijiet fuq il-prezzijiet tal-PET fl-Unjoni. Iż-żieda fil-prezzijiet fl-Unjoni f’dak iż-żmien kienet amplifikata ulterjorment mill-iskarsezza għal żmien qasir tal-PTA fl-Unjoni minħabba l-force majeure ddikjarata ta’ wieħed mill-produtturi tal-PTA fl-Unjoni.
Tabella 12
Prezz tal-Bejgħ tal-Unità fl-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Prezz tal-Bejgħ tal-Unità fl-Unjoni (EUR/tunnellata)
1 066
891
1 045
1 330
Indiċi (2008 = 100)
100
84
98
125
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(c) Fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet tal-bejgħ
(173)
Il-prezzijiet tal-bejgħ tal-PET normalment isegwu x-xejriet tal-prezzijiet tal-materja prima tiegħu (prinċipalment il-PTA u l-monoethylene glycol - MEG) billi dawn jikkostitwixxu sa 90 % tal-kost totali tal-PET. Il-PTA huwa derivattiv taż-żejt, li l-prezz tiegħu jvarja abbażi tal-prezz taż-żejt mhux maħdum. Dan jikkawża volatilità għolja tal-prezzijiet tal-PET.
(174)
Barra minn hekk, il-PET jikkompeti għall-istess materja prima mal-fibra tal-poliester, li l-produzzjoni tiegħu tiddependi daqs il-PET fuq id-disponibbiltà tal-PTA. Billi l-fibra tal-poliester hija alternattiva tal-qoton għall-industrija tat-tessuti, il-prezz tal-PET għalhekk huwa sensittiv ukoll għall-iżviluppi fis-suq tal-qoton.
(d) Pagi
(175)
Il-pagi medji naqsu b’7 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan it-tnaqqis seħħ fil-PIR u amplifika ż-żidiet fil-produttività osservati aktar ’il fuq (ara l-premessa 9167) aktar ’il fuq).
Tabella 13
Pagi
2008
2009
2010
PIR
Pagi (medja għal kull persuna)
54 512
56 014
54 876
50 784
Indiċi (2008 = 100)
100
103
101
93
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(e) Profittabilità u redditu fuq l-investiment
(176)
Il-profittabilità u r-redditu fuq l-investiment żdiedu b’mod sinifikanti bejn l-2008 u l-PIR. Il-profitt fuq il-bejgħ fis-suq tal-Unjoni żdied minn - 7.9 % fl-2008 għal 5.3 % fil-PIR, filwaqt li r-redditu fuq l-investiment żdied minn - 9.6 % għal 10.6 %. Is-sena 2008 kienet affettwata mill-prestazzjoni partikolarment ħażina ta’ wieħed mill-produtturi tal-Unjoni. Madankollu, it-titjib fis-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni fl-2009 u fl-2010, meta l-prezzijiet kienu taħt il-livelli tagħhom fl-2008, juri r-relazzjoni laxka bejn il-prezzijiet u l-profittabilità. Għall-kuntrarju, it-titjib fil-profittabilità jidher korrelatat mill-qrib mat-titjib fl-użu tal-kapaċità u maż-żidiet fil-produttività osservati aktar ’il fuq.
(177)
Bis-saħħa tal-iżviluppi fis-suq globali fl-2010 u l-bidu tal-2011, imsieħba mal-isforzi ta’ ristrutturar u ż-żidiet fl-effiċjenza deskritti hawn fuq, l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi ttejjeb il-profittabilità tagħha fl-2010 u tilħaq il-livell ta’ 5.3 % fil-PIR.
(178)
Waħda mill-partijiet interessati argumentat li dan l-iżvilupp ma kienx mistenni u straordinarju, li ma jistax jitqies bħala rappreżentattiv tas-sitwazzjoni globali tal-industrija tal-Unjoni.
(179)
F’dan ir-rigward għandu jiġi nnotat li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tibbenefika miż-żieda fil-prezz tal-PET fl-aħħar tal-2011 u l-bidu tal-2012 billi kienet iffissat il-prezz tal-PTA qabel ma seħħew l-avvenimenti deskritti fis-suq. Ibbażata fuq is-sorsi statistiċi dwar l-iżvilupp ta’ wara l-PIR, sottomessi mill-partijiet, il-marġini ta’ profitt tal-produtturi tal-PET kienu sostanzjalment anqas fl-2012. Dan jikkonferma li l-profitabbiltà fl-2011 (PIR) kienet tabilħaqq influwenzata l-aktar minn avvenimenti ekonomiċi globali temporanji u mhux mistennija (il-premessa (155)) li mhumiex probabbli li jerġgħu jseħħu u ma jistgħux jitqiesu permanenti u rappreżentattivi tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 14
Profittabilità u Redditu fuq l-Investimenti
2008
2009
2010
PIR
Profittabilità tal-bejgħ tal-Unjoni (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Indiċi
100
221
261
267
Redditu fuq l-investimenti (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Indiċi (2008 = 100)
100
224
292
310
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(f) Fluss tal-flus u kapaċità ta’ tkabbir tal-kapital
(180)
Il-flussi tal-flus tjiebu b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat li jirrifletti t-titjib riċenti fil-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 15
Fluss tal-flus
2008
2009
2010
PIR
Fluss tal-flus (EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Indiċi (2008 = 100)
100
269
363
375
F’% tal-fatturat
-5,9
4,5
8,3
7,5
Indiċi (2008 = 100)
100
176
242
229
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(181)
Ma kienx hemm indikazzjonijiet partikolari li l-industrija tal-Unjoni kienet se ssib diffikultajiet biex iżżid il-kapital, prinċipalment minħabba li l-produtturi tal-Unjoni huma inkorporati fi gruppi akbar.
(g) Investimenti
(182)
Il-livell tal-investimenti b’mod ġenerali naqas b’35 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-investimenti inizjali li saru fl-2008 tnaqqsu b’mod drammatiku fl-2009 u minn dak iż-żmien ’l hawn ma rkuprawx b’mod sħiħ.
Tabella 16
Investimenti
2008
2009
2010
PIR
Investimenti (EUR '000)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Indiċi (2008 =100)
100
7
22
65
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
5. Konklużjoni dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(183)
L-analiżi tad-dejta makro-ekonomika wriet li l-industrija tal-Unjoni naqqset il-produzzjoni u l-volumi tal-bejgħ tagħha matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ma rkuprax b’mod sħiħ mit-tnaqqis inizjali fl-2009 u wera tnaqqis globali ta’ 3 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat (għal 77 % fil-PIR). It-tnaqqis fl-impjiegi u fil-kapaċità huwa riżultat tar-ristrutturar li għaddej u għandu jitqies fil-kuntest taż-żieda fl-użu tal-kapaċità u fil-produttività.
(184)
Fl-istess ħin ħafna mill-indikaturi mikro-ekonomiċi rilevanti wrew sinjali ta’ titjib. Il-profittabilità, ir-redditu fuq l-investiment u l-flussi tal-flus żdiedu b’mod sinifikanti, b’mod partikolari fl-2010 u fil-PIR. L-investimenti, min-naħa l-oħra, naqsu b’mod drammatiku fl-2009 u ma rkuprawx minn dak iż-żmien ’l hawn.
(185)
B’mod ġenerali, is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tjiebet. Madankollu, dan it-titjib huwa relattivament riċenti u sa ċertu punt ibbażat fuq żviluppi mhux previsti u temporanji tas-suq fl-aħħar tal-2010 u l-bidu tal-2011 (ara l-premessa (155) aktar ’il fuq). Dan jidher li huwa appoġġat mill-informazzjoni disponibbli dwar l-iżviluppi tal-marġini tal-industrija tal-Unjoni fl-2012 (ara l-premessa (179) aktar ’il fuq) li juru tnaqqis meta mqabbel mal-PIR.
(186)
Fid-dawl tal-analiżi ta’ hawn fuq, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tjiebet u ma jidhirx li qiegħed iseħħ dannu materjali. Minkejja xejriet apparentement pożittivi u sforzi ta’ ristrutturar sinifikanti, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni għadha fraġli.
(187)
Wara l-iżvelar xi partijiet ikkontestaw il-konklużjoni li l-industrija tal-Unjoni kienet għadha fraġli billi sostnew li l-industrija tal-Unjoni kienet fi stat tajjeb u ġiet mibdula sostanzjalment mill-1999. Ta’ min jinnota li kif ġie spjegat hawn fuq (il-premessa (184)), minkejja titjib ġenerali u konsolidazzjoni, mhux l-indikaturi ekonomiċi kollha żviluppaw b’mod pożittiv matul il-perjodu meqjus. Pereżempju, il-volumi tal-produzzjoni u tal-bejgħ kif ukoll is-sehem mis-suq naqas. Barra minn hekk, it-titjib kienu relattivament reċenti u bi tnaqqis fil-profitabbiltà fl-2012, jidher li kellu ħajja qasira. Fuq din il-bażi kien ikkunsidrat li filwaqt li l-ebda ħsara materjali ma ġiet pruvata li teżistu fil-PIR, l-industrija tal-Unjoni kienet għadha fi stat fraġli. Dan l-argument għalhekk ġie miċħud.
(188)
Wara l-iżvelar xi partijiet ikkontestaw l-użu ta’ dejta li tirreferi għall-perjodu ta’ wara l-PIR għall-analiżi tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni. Bi tweġiba għal din l-istqarrija, huwa kkonfermat li l-qagħda tal-industrija tal-Unjoni kienet evalwata għall-perjodu kkunsidrat u fuq din il-bażi, l-ebda ħsara materjali ma ġiet stabbilita. Madankollu, l-iżvilupp tal-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni lil hinn mill-PIR f’dan il-każ hija l-aktar rilevanti fil-kuntest tan-natura straordinarja tal-iżviluppi tas-suq globali li saru bejn l-2010/2011. Dan juri wkoll il-volatilità tipika għal dan is-settur. Għaldaqstant, l-argument ġie mwarrab.
F. PROBABBILTÀ TA’ RIKORRENZA TAD-DANNU
1. L-impatt tal-volum proġettat tal-importazzjonijiet u l-effetti fuq il-prezzijiet f’każ ta’ tneħħija tal-miżuri
(189)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet mill-Indja komplew ikunu ssussidjati u li ma kienx hemm indikazzjonijiet li s-sussidjar kien se jitnaqqas jew jitwaqqaf fil-ġejjieni.
(190)
Analiżi prospettiva tal-volumi probabbli tal-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-Indja żvelat li, minħabba l-kapaċità żejda disponibbli (ara l-premessa (125) aktar ’il fuq), il-livell tal-prezzijiet fl-Unjoni u l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni, l-importazzjonijiet mill-Indja huma probabbli li jiżdiedu għal livelli konsiderevolment ogħla minn dawk milħuqa fil-PIR, kieku kellhom jitneħħew il-miżuri. Bl-espansjonijiet ippjanati fil-kapaċità, il-kapaċità żejda kombinata hija stmata li tilħaq madwar 600,000-700,000 tunnellata fil-futur qrib, li tkun tirrappreżenta madwar 21-25 % tal-konsum totali tal-Unjoni fil-PIR.
(191)
Minħabba t-tkomplija tas-sussidji, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja huma mistennija li jonqsu aktar, kieku kellhom jitneħħew il-miżuri kontra l-Indja. Ukoll, billi l-esportaturi jkollhom jikkompetu kontra importazzjonijiet bi prezzijiet irħas minn pajjiżi oħra u x’aktarx li jbaxxu l-prezzijiet tagħhom aktar sabiex iżidu s-sehem tagħhom fis-suq tal-Unjoni.
(192)
Fuq din il-bażi, l-industrija tal-Unjoni hija probabbli li tkun esposta għal volumi sostanzjali ta’ importazzjonijiet mill-Indja bi prezzijiet sussidjati aktar baxxi mill-prezzijiet medji tal-industrija tal-Unjoni, li jimminaw is-sitwazzjoni ekonomika riċentement imtejba ta’ din tal-aħħar. Minħabba f’hekk, hija probabbli rikorrenza tad-dannu materjali jekk jitneħħew il-miżuri kontra l-Indja.
2. Kapaċità ta’ produzzjoni u kapaċità żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet
(193)
Kif indikat aktar ’il fuq (ara l-premessa (125) aktar ’il fuq), il-produtturi esportaturi fl-Indja għandhom il-potenzjal li jżidu l-volumi tal-esportazzjoni tagħhom lejn is-suq tal-Unjoni. L-Indja kellha tkabbir sinifikanti fil-kapaċità tal-produzzjoni tagħha matul il-perjodu kkunsidrat (ara l-premessa (125) aktar ’il fuq). Skont l-informazzjoni disponibbli hija mistennija żżid il-kapaċità tagħha aktar, biex toħloq diskrepanza ta’ 600,000-700,000 tunnellata bejn il-konsum domestiku u l-kapaċità tal-produzzjoni fil-futur qrib. Kapaċità żejda bħal din disponibbli għall-esportazzjonijiet trid titqies bħala sinifikanti billi tirrappreżenta madwar 21-25 % tal-konsum attwali tal-Unjoni fil-PIR.
(194)
Għalhekk, għalkemm l-importazzjonijiet fl-Unjoni kienu relattivament baxxi, dawn żdiedu b’aktar mid-doppju matul il-perjodu kkunsidrat u hemm ir-riskju li esportazzjonijiet sinifikanti mill-Indja jistgħu jiġu trasferiti lejn l-Unjoni.
3. Telf ta’ swieq tal-esportazzjoni
(195)
Fil-preżent hemm fis-seħħ miżuri għad-difiża tan-negozju kontra l-importazzjonijiet Indjani fit-Turkija u l-Afrika ta’ Isfel. It-telf konsegwenti possibbli ta’ dawn is-swieq tal-esportazzjoni għall-Indja huwa indikatur ieħor li s-suq tal-Unjoni x’aktarx li jiġi mmirat jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(196)
Wara l-iżvelar xi partijiet ikkontestaw il-konklużjonijiet rigward it-telf fis-swieq tal-esportazzjoni għall-Indja. Intqal li ż-żewġt iswieq kienu suq tal-esportazzjoni marġinali, għalhekk ma jiġux ridiretti volumi sinifikanti ta’ esportazzjoni minn dawn is-swieq lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jitneħħew. Ta’ min jinnota li hija biss l-eżistenza ta’ difiża kummerċjali fuq xi swieq jeskludu kwalunkwe paragun bis-sens ta’ importanza relattiva tas-swieq ma’ u mingħajr miżuri għal pajjiż partikolari. Barra minn hekk, kuntrarju għall-istqarrija, ma kienx meqjus li l-volumi tal-esportazzjoni mill-Indja mqiegħda f’dawn is-swieq jistgħu jiġu ridiretti lejn is-suq tal-Unjoni. Minflok, ġie meqjus li l-eżistenza ta’ miżuri tad-difiża tal-kummerċ fuq swieq terzi oħra tirrestrinġi l-kapaċità ta’ assorbiment ta’ swieq terzi fir-rigward taż-zjieda mbassra fil-kapaċitajiet żejda disponibbli għal esportazzjoni fl-Indja. Dan l-argument għalhekk ġie miċħud.
(197)
L-eżistenza ta’ miżuri għad-difiża tan-negozju f’pajjiżi terzi hija wkoll indikazzjoni li l-imġiba tal-ipprezzar tal-esportazzjonijiet Indjani x’aktarx li tiġi replikata fis-suq tal-Unjoni.
4. Attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni
(198)
Is-suq tal-PET tal-Unjoni huwa attraenti f’termini tad-daqs u l-prezzijiet tiegħu, billi huwa t-tielet l-akbar suq fid-dinja, bi ħtieġa strutturali għall-importazzjonijiet u prezzijiet ogħla meta mqabbel ma’ swieq oħra. Fil-każ tal-Indja, il-prezzijiet tal-importazzjoni lejn l-Unjoni għandhom tendenza li jkunu ogħla mill-prezzijiet lejn pajjiżi terzi oħra, li jindika l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni għall-esportazzjonijiet Indjani. Dan huwa illustrat tajjeb mill-fatt li l-importazzjonijiet mill-Indja rduppjaw matul il-perjodu kkunsidrat, minkejja l-miżuri fis-seħħ.
(199)
L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni għall-esportaturi huwa kkonfermat ukoll mill-fatt li l-industrija tal-Unjoni kompliet titlef mis-sehem tas-suq għall-importazzjonijiet li kienu qegħdin jiżdiedu mill-pajjiżi mingħajr miżuri. Dan jgħodd b’mod partikolari fil-każ tal-Korea ta’ Isfel li żiedet b’mod sinifikanti l-esportazzjonijiet tagħha fis-suq tal-Unjoni fl-2012 wara li skadew il-miżuri kontra l-pajjiż.
5. Fatturi oħra
(200)
L-impatt tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra b’miżuri, fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ma tqiesx bħala wieħed sinifikanti, minħabba l-volumi rilevanti baxxi tal-importazzjoni u t-tnaqqis sostanzjali fis-sehem mis-suq tagħhom fil-PIR.
(201)
Il-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra mingħajr l-ebda miżuri żdied matul il-perjodu kkunsidrat, madankollu, il-prezz medju rispettiv tal-importazzjoni baqa’ qrib il-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, l-impatt tal-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni huwa meqjus bħala limitat.
6. Is-suq ristrett
(202)
Wara l-iżvelar, xi partijiet saħqu li minħabba l-integrazzjoni vertikali bejn produtturi tal-PET u konvertituri, parti konsiderevoli ta’ PET kienet mibjugħa għal użu magħluq li ma kienx jikkompeti mal-importazzjonijiet. Kien allegat ukoll li s-sehem tas-suq magħluq kien sinifikanti, li jaffettwa r-riżultati tal-analiżi.
(203)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun il-proporzjon ta’ bejgħ magħluq instab li ma kienx sinifikanti (inqas minn 10 %). Għandu jiġi enfasizzat li l-partijiet inkwistjoni esprimew il-preżenza ta’ produtturi tal-PET fin-negozju tal-imballaġġ f’termini ta’ kapaċità tal-produzzjoni installata ta’ PET u mhux f’termini tas-sehem tagħhom tas-suq tal-ippakkjar. Għalhekk, l-istqarrija dwar proporzjon sinifikanti tal-użu magħluq instab li ma kinitx sostanzjata. Fir-rigward il-livelli tal-prezzijiet, il-prezzijiet ta’ bejgħ relatati u mhux relatati nstabu li kienu fl-istess firxa.
(204)
Abbażi ta’ dan, ġie konkluż li analiżi distintiva tal-impatt ta’ bejgħ ristrett ma kienx meħtieġ u l-asserzjonjiet tal-partijiet ġew miċħuda.
7. Kummenti tal-partijiet
(205)
Xi partijiet argumentaw li d-dannu minħabba l-importazzjonijiet mill-Indja ma kienx jeżisti matul il-PIR kif jidher mis-saħħa ekonomika relattiva u l-profitti tal-industrija tal-Unjoni. Irid jiġi nnotat li, fil-fatt, ma kienet stabbilita l-ebda kontinwazzjoni tad-dannu fil-każ preżenti, u għalhekk l-affermazzjoni tal-partijiet tikkorrispondi mas-sejbiet tal-investigazzjoni.
(206)
Xi partijiet sostnew li fatturi oħra, bħall-ineffiċjenzi strutturali tal-industrija tal-Unjoni u n-nuqqas ta’ investiment kif ukoll fatturi konġunturali (eż. it-temp ħażin, il-kriżijiet ekonomiċi) setgħu kellhom impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Rigward l-ewwel punt li tqajjem, irid jiġi nnotat li r-ristrutturar tal-industrija tal-Unjoni diġà qiegħed iseħħ u ż-żidiet miksuba fl-effiċjenza jissuġġerixxu li l-affermazzjonijiet tal-partijiet huma mingħajr bażi. Rigward il-fatturi konġunturali, għalkemm il-kriżijiet ekonomiċi kellhom impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni fl-2009, kif issemma aktar ’il fuq (il-premessa (171) aktar ’il fuq), l-effetti rilevanti ma jidhrux li għadhom preżenti. Rigward l-effett ta’ temp ħażin, dan jista’ jispjega parzjalment it-tnaqqis fil-konsum fil-PIR, madankollu, minn naħa, l-impatt allegat fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni ma kinitx sostanzjata u, min-naħa l-oħra, it-tnaqqis żgħir fl-2011 jidher li hu pjuttost marbut mal-iskarsezza temporanja tal-materja prima minħabba żviluppi fis-suq globali fl-2011. Għalhekk, l-ebda waħda minn dawn id-dikjarazzjonijiet ma hija ġġustifikata fid-dawl tas-sejbiet tal-investigazzjoni.
(207)
Barra minn hekk, xi partijiet argumentaw li mhix probabbli r-rikorrenza tad-dannu f’dan il-każ kieku kellhom jiskadu l-miżuri, minħabba li bis-saħħa tal-istruttura tagħha (il-konċentrazzjoni u l-integrazzjoni vertikali), l-industrija tal-Unjoni hija protetta mill-effetti tal-importazzjonijiet. Barra dan, kien argumentat li l-qalba għal PET importat la hija mixtieqa u lanqas possibbli fil-futur qrib, b’mod partikolari minħabba li l-kuntratti u l-politiki tax-xiri kif ukoll il-proċess ta’ omologazzjoni tas-sidien tal-marki l-kbar (l-utenti downstream) jagħmlu l-bdil tal-fornituri tal-PET wieħed ikkumplikat. Ta’ min jinnota li ufq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni l-industrija tal-Unjoni baqgħet titlef is-sehem mis-suq għall-benefiċċju tal-importazzjonijiet matul il-perjodu meqjus; dan juri, minn naħa waħda, li l-industrija tal-Unjoni mhijiex protetta mill-effetti tal-importazzjonijiet u, min-naħa l-oħra, il-bidla lejn l-importazzjonijiet mhijiex ipotetika iżda saħansitra diġà qed isseħħ. L-argumenti għalhekk kellhom jiġu rifjutati.
(208)
Wara l-iżvelar xi partijiet tennew l-istqarrija li l-industrija tal-Unjoni ġiet protetta minn kompetizzjoni potenzali tal-importazzjonijiet minħabba l-istruttura tagħha. L-ewwel nett, fir-rigward tal-istqarrija dwar pożizzjoni dominanti ta’ wieħed gruppi ta’ produtturi fis-suq tal-Unjoni li jikkontrollaw ħames produtturi, huwa nnotat li s-suq tal-Unjoni huwa suq miftuħ bi tmien produtturi oħra li joperaw barra dan il-grupp u kompetizzjoni dejjem tikber tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi - kemm bil-miżuri fis-seħħ kif ukoll mingħajrhom. It-tieni nett, il-konċentrazzjoni hi tipika għal dan it-tip ta’ negozju bbażat fuq prodott ta’ komodità li jiddependi fuq ekonomiji ta’ skala għall-kompetittività tiegħhu. It-tielet, ma nstab le hemm ebda kumpanija li tindika l-prezz fis-suq tal-Unjoni. Fl-aħħar nett, il-partijiet tennew li l-impatt tal-importazzjonijiet mit-tliet pajjiżi kkonċernati fid-dawl tal-integrazzjoni vertikali ta’ xi produtturi tal-Unjoni mal-industrija tal-ippakkettjar jew mal-produtturi tal-PTA ma ġiex analizzat. Kif stabbilit fil-premessa (205) hawn fuq, dawn l-aspetti kienu tabilħaqq analizzati u nstabu li ma kinux sostanzjati. Barra minn hekk, il-verifika tal-kumpaniji kkonċernati b’integrazzjoni vertikali ma’ produtturi tal-materja prima kkonfermat li ma kien hemm l-ebda vantaġġ komparattiv minħabba li t-trasferimenti saru bil-prezz tas-suq. Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, l-istqarrija li l-industrija tal-Unjoni tiġi mħarsa mill-kompetizzjoni ġiet miċħuda.
(209)
Imbagħad, xi partijiet argumentaw li l-ebda elementi ma jappoġġjaw konklużjoni li l-kapaċità tal-esportazzjoni Indjana, tista’ tkun immirata lejn is-suq tal-Unjoni bi ‘prezzijiet irħas’ minħabba li (i) id-domanda domestika fl-Indja qed tikber u hija mistennija li tkompli tikber; (ii) PET li jaqbeż il-konsum domestiku jeżisti, iżda il-kompetizzjoni fis-swieq tal-esportazzjoni ma rriżultatx f’esportazzjonijiet bi prezzijiet baxxi b’mod anormali; (iii) żidiet fil-kapaċità tal-produzzjoni fl-Asja jirrispondu għaż-żieda fid-domanda mistennija madwar id-dinja. Għandu jiġi nnotat li s-sejbiet fl-investigazzjoni preżenti juru li t-tkabbir proġettat fil-kapaċità juri eċċess li qiegħed jiżdied fil-kapaċità tal-produzzjoni fuq id-domanda domestika. Barra minn hekk, il-prezzijiet Indjani fi swieq terzi kienu aktar baxxi meta mqabbla mal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Indjani fl-Unjoni. Fuq il-bażi tas-sejbiet deskritti aktar ’il fuq fil-premessi (189) sa (199), huwa probabbli li l-importazzjonijiet Indjani ssussidjati jimmiraw is-suq tal-Unjoni f’volumi sostanzjali u bi prezz aktar baxx mill-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni jekk il-miżuri kumpensatorji jitħallew jiskadu. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti tal-partijiet ġew rifjutati.
8. Konklużjoni dwar ir-rikorrenza tad-dannu
(210)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq ġie konkluż li l-volumi sostanzjali ta’ importazzjonijiet sussidjati mill-Indja jiġi dirett mill-ġdid lejn ll-Unjoni jekk jitneħħew il-miżuri kumpensatorji. Minħabba t-tkomplija tas-sussidjar, il-prezzijiet wisq probabbli se jkunu f’livell aktar baxx mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-prezzijiet ta’ dawn l-importazzjonijiet x’aktarx li se jonqsu saħansitra aktar jekk il-produtturi esportaturi Indjani jippruvaw iżidu l-ishma tagħhom tas-suq. Il-probabbiltà hija li dan ikollu l-effett li jirrinforza l-pressjoni tal-prezzijiet fuq l-industrija tal-Unjoni, b’impatt negattiv mistenni fuq is-sitwazzjoni tagħha.
(211)
Matul il-perjodu kkunsidrat, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tjiebet, b’mod partikolari f’termini tal-produttività u l-użu tal-kapaċità kif ukoll tal-marġini ta’ profitt li fil-PIR laħaq livell qrib il-profitt fil-mira stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali. Għalhekk jista’ jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni, għalkemm xorta waħda kienet f’sitwazzjoni fraġli, ma sofrietx dannu materjali matul il-PIR. Madankollu, minħabba ż-żieda sostanzjali li x’aktarx ikun hemm fl-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja, li x’aktarx iwaqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, ġie konkluż li s-sitwazzjoni wisq probabbli tmur għall-agħar u jkun hemm rikorrenza tad-dannu materjali, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
(212)
Skont l-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri kumpensatorji eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni kollha kemm hi. L-istabbiliment tal-interess tal-Unjoni kien ibbażat fuq apprezzament tad-diversi interessi involuti. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li jesprimu l-veduti tagħhom skont l-Artikolu 31(2) tar-Regolament bażiku.
(213)
Ta’ min ifakkar li l-adozzjoni tal-miżuri kienet tqieset li ma tmurx kontra l-interess tal-Unjoni, la fl-investigazzjoni oriġinali u lanqas fl-aħħar reviżjoni ta’ skadenza. Barra minn hekk, l-analiżi fl-aħħar reviżjoni ta’ skadenza twettqet fis-sitwazzjoni fejn il-miżuri diġà kienu fis-seħħ u għalhekk il-valutazzjoni kkunsidrat kwalunkwe impatt negattiv mhux xieraq fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri inkwistjoni.
(214)
Fuq din il-bażi, ġie eżaminat jekk minkejja l-konklużjonijiet dwar il-kontinwazzjoni tas-sussidjar u l-probabbiltà ta’ rikorrenza tad-dannu, kinux jeżistu raġunijiet konvinċenti li jwasslu għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri f’dan il-każ partikolari.
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(215)
L-issoktar tal-miżuri kumpensatorji fuq l-importazzjonijiet mill-Indja tgħin lill-industrija tal-Unjoni biex tkompli r-ristrutturar li għaddej u ttejjeb is-sitwazzjoni ekonomika tagħha li tjiebet biss dan l-aħħar, billi tgħin sabiex jiġi evitat li l-industrija tal-Unjoni tkun esposta għall-volumi sostanzjali ta’ importazzjonijiet issussidjati mill-Indja, li l-industrija tal-Unjoni ma tkunx tiflaħ għalihom. Għaldaqstant, l-industrija tal-Unjoni tkompli tibbenefika miż-żamma tal-miżuri kumpensatorji preżenti.
(216)
Għalhekk ġie konkluż li ż-żamma tal-miżuri kumpensatorji kontra l-Indja tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
2. L-interess tal-importaturi mhux relatati fl-Unjoni
(217)
L-ebda wieħed mill-importaturi mhux relatati ma kkoopera fir-reviżjoni preżenti. Minkejja l-miżuri fis-seħħ, l-importazzjonijiet mill-Indja komplew u kważi rduppjaw matul il-perjodu kkunsidrat.
(218)
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra mingħajr l-ebda miżuri kienu wkoll disponibbli u laħqu sehem sinifikanti mis-suq matul il-PIR (ara l-premessa (149) aktar ’il fuq). Għalhekk, anki bil-miżuri fis-seħħ, l-importaturi kellhom aċċess għal sorsi alternattivi ta’ provvista.
(219)
Meta wieħed iqis li ma hemm l-ebda evidenza li tissuġġerixxi li l-miżuri fis-seħħ affettwaw lill-importaturi b’mod konsiderevoli, ġie konkluż li l-issoktar tal-miżuri mhux se jkun kontra l-interess tal-importaturi tal-Unjoni.
3. L-interess tal-fornituri tal-materja prima fl-Unjoni
(220)
Il-materja prima għall-manifattura tal-prodott ikkonċernat hija l-PTA/MEG. Tnejn minn ħames fornituri magħrufa tal-materja prima (fornitur wieħed tal-PTA u wieħed tal-MEG) ikkooperaw fl-investigazzjoni billi ssottomettew it-tweġiba għall-kwestjonarju. Iż-żewġ fornituri tal-materja prima esprimew l-appoġġ tagħhom għall-issoktar tal-miżuri.
(221)
L-investigazzjoni wriet li l-produttur tal-PTA li kkoopera kien jirrappreżenta parti sostanzjali tax-xiri ta’ PTA tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul il-PIR. Billi l-PTA ma għandu l-ebda użu ieħor fl-Unjoni għajr il-produzzjoni tal-PET, huwa loġiku li wieħed jassumi li l-produtturi tal-PTA jiddependu prinċipalment fuq l-industrija tal-PET.
(222)
Dwar il-fornitur tal-MEG li kkoopera, il-MEG kien jirrappreżenta parti relattivament żgħira tal-fatturat tiegħu fil-PIR. Fir-rigward tal-MEG, il-PET mhuwiex l-unika applikazzjoni jew l-applikazzjoni prinċipali possibbli tiegħu u l-produtturi tal-MEG huma inqas dipendenti fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-PET. Għalhekk huwa meqjus li l-issoktar tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet issussidjati ta’ PET mill-Indja jkollu impatt pożittiv, għalkemm x’aktarx limitat fuq il-fornituri tal-MEG.
(223)
Ġie allegat li l-fornituri tal-materja prima ma jiddependux fuq il-produtturi tal-Unjoni tal-PET; b’mod partikolari, kien ġiet argumentat li tnejn mill-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienu fil-fatt jimportaw materja prima.
(224)
Fir-rigward ta’ din l-affermazzjoni, l-investigazzjoni wriet li l-materjal impurtat kien prinċipalment MEG li jista’ jintuża wkoll għal applikazzjonijiet oħra differenti mill-PET. Ma nġabret l-ebda indikazzjoni li turi importazzjonijiet aktar minn negliġibbli ta’ PTA fl-Unjoni. Għalhekk, din l-affermazzjoni ma taffettwax il-konklużjonijiet magħmula fir-rigward tad-dipendenza tal-produtturi tal-PTA fuq il-produzzjoni tal-PET fl-Unjoni.
(225)
Għaldaqstant, huwa meqjus li l-issoktar tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet issussidjati ta’ PET mill-Indja jkun ta’ benefiċċju għall-produtturi tal-PTA u wkoll, għalkemm f’livell anqas, għall-fornituri tal-MEG. Minħabba f’hekk, l-issoktar tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet mill-Indja ma jkunux kontra l-interess tal-fornituri tal-materja prima.
(226)
Wara l-iżvelar, xi partijiet saħqu li l-PTA ġie esportat u għalhekk il-produtturi tal-PTA kienu ddikjaraw li ma humiex dipendenti fuq l-industrija tal-Unjoni. L-ebda evidenza li tappoġġja din l-istqarrija ma ġiet ippreżentata. Għalhekk l-argument tal-partijiet ġie miċħud bħala li ma kinux sostanzjati.
(227)
Barra minn hekk, l-istess partijiet affermaw li t-tneħħija tal-miżuri mhu ser ikollha l-ebda impatt fuq il-produtturi tal-PTA minħabba li l-utenti li qegħdin jikkooperaw allegatament mhux se jaqilbu lejn l-importazzjonijiet u ser ikomplu jakkwistaw il-PET mill-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, il-livell ta’ konsum tal-PTA fl-Unjoni se jibqa’ l-istess. Fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni l-industrija tal-Unjoni baqgħet titlef is-sehem mis-suq għall-benefiċċju tal-importazzjonijiet matul il-perjodu kkunsidrat. Dan juri li l-bidla lejn l-importazzjonijiet mhijiex ipotetiċi (ara l-premessa (164) hawn fuq). Il-kumment tal-parti kien għalhekk miċħud.
4. L-interess tal-industrija tar-riċiklaġġ tal-PET
(228)
L-industrija tal-Unjoni argumentat li s-sitwazzjoni tal-industrija tar-riċiklaġġ tiddependi fuq il-prezz sostenibbli tal-PET verġni (PET mhux riċiklat) fis-suq tal-Unjoni. L-affermazzjoni tagħhom kienet issostanzjata minn stqarrija għall-istampa ta’ assoċjazzjoni tar-riċiklaturi tal-plastik fl-Ewropa, li sostniet li t-tneħħija potenzjali tal-miżuri fuq il-PET verġni setgħet tiddeterjora aktar is-sitwazzjoni tal-industrija tar-riċiklaġġ.
(229)
Xi partijiet interessati argumentaw li s-sitwazzjoni tal-industrija tar-riċiklaġġ tiddependi fuq il-prezz sostenibbli tal-PET verġni fis-suq tal-Unjoni fejn argumentaw li l-prezzijiet tal-PET verġni u tal-PET riċiklat ma kinux relatati. Kien sostnut li l-PET riċiklat jintuża prinċipalment għall-produzzjoni tal-fibra tal-poliester u għalhekk ma jistax jintrabat mal-iżviluppi fil-prezzijiet tal-PET verġni. Barra minn hekk, ġie nnotat li l-PET riċiklat huwa appoġġat kompletament minn dawk li jimlew il-fliexken u għalhekk l-industrija ma tiddependix fuq il-produtturi tal-PET. Fl-aħħar nett, ġie nnotat ukoll li l-industrija tar-riċiklaġġ ma ppreżentatx ruħha bħala parti interessata fl-investigazzjoni preżenti.
(230)
Billi l-industrija tar-riċiklaġġ ma ppreżentatx ruħha f’din l-investigazzjoni, l-ebda waħda mill-allegazzjonijiet hawn fuq imsemmija ma setgħet tiġi verifikata maċ-ċifri attwali. Għalhekk tqies li b’mod ġenerali l-miżuri fis-seħħ ma jkunux kontra l-interess tal-industrija tar-riċiklaġġ fl-Unjoni.
5. L-interess tal-utenti
(231)
Il-prodott ikkonċernat jintuża prinċipalment biex jiġu prodotti fliexken għall-ilma u xorb ieħor mhux alkoħoliku. L-użu tiegħu għall-produzzjoni ta’ pakketti oħra (oġġetti tal-ikel, lożor, eċċ.) baqa’ relattivament limitat. Il-fliexken tal-PET jiġu prodotti f’żewġ stadji: (i) l-ewwel issir preforma bl-injezzjoni tal-PET bil-forma, u (ii) aktar tard il-preforma tissaħħan u tintefaħ fi flixkun. Il-produzzjoni tal-fliexken tista’ tkun proċess integrat (jiġifieri l-istess kumpanija tixtri l-PET, tipproduċi l-preforma u tonfoħha fi flixkun) jew limitat għat-tieni stadju (l-infiħ tal-preforma fi flixkun). Il-preforom jistgħu jiġu trasportati b’mod relattivament faċli billi huma żgħar u densi, filwaqt li l-fliexken vojta huma instabbli u minħabba d-daqs tagħhom, it-trasport tagħhom huwa għali ħafna.
(232)
Fuq din il-bażi, kienu stabbiliti żewġ gruppi prinċipali ta’ utenti downstream biex jiġi studjat l-impatt tal-miżuri fis-seħħ: (i) konvertituri u/jew produtturi tal-fliexken, li jikkonvertu ċippijiet tal-PET fi preforom (jew fliexken) u jerġgħu jbigħuhom għall-ipproċessar downstream; u (ii) dawk li jibbottiljaw, jimlew (u jonfħu) l-fliexken mill-preforma; dan il-grupp jirrappreżenta l-aktar produtturi ta’ ilma minerali u luminati. Il-bottiljaturi sikwit ikunu involuti fin-negozju tal-PET jew permezz ta’ operazzjonijiet integrati ta’ produzzjoni tal-fliexken jew permezz ta’ ftehimiet dwar ħlasijiet (tolling) ma’ konvertituri sottokuntrattati u/jew produtturi tal-fliexken li jinnegozjaw il-prezz tal-PET għalihom mal-produttur (soft tolling) jew anki jixtru l-PET għall-fliexken tagħhom stess (hard tolling).
(233)
Sbatax (ħames konvertituri u tnax-il bottiljatur) ikkooperaw fl-investigazzjoni u pprovdew informazzjoni miġbura mill-kwestjonarju. Il-konvertituri li kkooperaw irrappreżentat 22.7 % u l-bottiljaturi 13 % tal-konsum totali tal-PET fl-Unjoni. It-tweġibiet tal-bottiljaturi waslu minn diversi fergħat tal-kumpaniji multinazzjonali (magħrufin bħala sidien tal-marka).
(234)
Ġie stabbilit li l-utenti li kkooperaw kienu jakkwistaw il-PET prinċipalment mill-produtturi tal-Unjoni u proporzjon żgħir biss kien jinkiseb mill-importazzjonijiet. L-importazzjonijiet mill-Indja kienu jirrappreżentaw bejn wieħed u ieħor nofs dawn l-importazzjonijiet u għalhekk proporzjon minimu tal-PET akkwistat. Madankollu, l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra mingħajr l-ebda miżuri kienu wkoll disponibbli u laħqu sehem sinifikanti mis-suq matul il-PIR (ara l-premessa (149) aktar ’il fuq). Għalhekk, anki bil-miżuri fis-seħħ, l-utenti kellhom aċċess għal sorsi alternattivi ta’ provvista.
6. L-argumenti tal-industrija tal-utenti
(235)
L-utenti sostnew li kienu affettwati b’mod sinifikanti miż-żidiet sostanzjali fil-prezz tal-PET f’dawn l-aħħar snin, li ma jistgħux jiġu mgħoddija lill-bejjiegħa bl-imnut u l-konsumaturi fl-ambjent ekonomiku preżenti. Ġie sostnut li dawn iż-żidiet fil-prezzijiet irriżultaw mill-akkumulazzjoni ta’ bosta snin ta’ applikazzjoni ta’ miżuri għad-difiża tan-negozju, li pproteġew lill-produtturi tal-Unjoni mill-kompetizzjoni tal-importazzjonijiet fiż-żmien meta l-industrija tal-PET tal-Unjoni saret iżjed ikkonċentrata u integrata. Minħabba f’hekk, l-utenti sostnew li l-miżuri fis-seħħ, permezz tal-allegat impatt tagħhom fuq il-prezz tal-PET, huma responsabbli għad-deterjorament tal-impjiegi, l-R&D u l-kompetittività tal-industrija downstream fis-swieq tal-esportazzjoni, b’impatt aktar akut fuq l-SMEs. Ġie sostnut ukoll li t-telf tal-impjiegi minħabba l-miżuri fis-seħħ kien jaqbeż in-numru ta’ persuni attwalment impjegati fl-industrija tal-PET tal-Unjoni.
6.1 Sensittività fil-prezz u l-istruttura tal-ispejjeż tal-utenti
(236)
Rigward is-sensittività tal-konvertituri għall-prezzijiet tal-PET, il-PET instab li jirrappreżenta madwar 80 % tal-kostijiet totali. Għalhekk il-PET huwa kkunsidrat bħala komponent kritiku tal-kostijiet għal din it-tip ta’ attività. Barra minn hekk, l-industrija tal-konvertituri nstabet li hija pjuttost frammentata b’pożizzjoni ta’ negozjar relattivament dgħajfa kontra l-bottiljaturi l-kbar u l-problemi strutturali inerenti tipiċi għall-industrija bbażata fuq il-komodità. Minħabba f’hekk, dan is-settur wera tendenza akbar għal integrazzjoni vertikali mal-bottiljaturi u l-użu ta’ ftehimiet dwar ħlasijiet li fuq il-bażi tagħhom jiġu ggarantiti t-tariffi għall-konverżjoni u l-prezz tal-PET finalment jiġi nnegozjat u mħallas mill-bottiljaturi. Huwa stmat li parti sostanzjali mix-xiri tal-PET fis-suq tal-Unjoni hija kkontrollata direttament mill-bottiljaturi l-kbar. Billi l-kuntratti għall-preforom sikwit jinkludu mekkaniżmu biex jirrifletti l-varjazzjoni fil-prezzijiet tal-PET, il-konvertituri huma dejjem aktar newtrali lejn l-iżviluppi fil-prezzijiet tal-PET.
(237)
Wara l-iżvelar xi utenti kkontestaw il-konklużjoni dwar l-użu akbar ta’ tolling u formuli tal-prezzijiet. L-informazzjoni fil-fajl ikkonfermat l-eżistenza ta’ xejra bħal din. Għalhekk id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(238)
Ġie sostnut li l-miżuri fis-seħħ ma jikkawżax dannu lill-konvertituri, jekk jiġu applikati miżuri simili fuq l-importazzjonijiet tal-preforom fl-Unjoni. Kien argumentat li fiż-żoni qrib il-fruntiera tal-Unjoni ma’ pajjiżi terzi, li fihom ma hemm l-ebda miżuri kontra l-importazzjonijiet ta’ PET mill-Indja, hemm inċentivi biex tiġi delokalizzata l-produzzjoni tal-preforom u biex dawn jiġu impurtati mingħajr il-miżuri kumpensatorji fuq il-PET fl-Unjoni. Huwa rikonoxxut li sa ċertu punt hemm motivazzjoni ekonomika għaliex qiegħed iseħħ dan il-proċess. Madankollu, minħabba l-kost tat-trasport, id-delokalizzazzjoni x’aktarx li sseħħ biss f’distanzi limitati. B’mod ġenerali, l-allegat impatt negattiv tal-miżuri inkwistjoni fuq xi konvertituri għalhekk huwa kkunsidrat bħala wieħed marġinali.
(239)
Rigward l-impatt tal-prezz tal-PET fuq il-bottiljaturi, skont iċ-ċifri rrappurtati, il-PET huwa stmat li jirrappreżenta, fuq bażi medja peżata, 9 % tal-kostijiet totali tal-produzzjoni tax-xorb mhux alkoħoliku bbottiljat u 12 % tal-kostijiet totali tal-produzzjoni tal-ilma minerali bbottiljat. Dan juri li l-PET mhuwiex il-komponent prinċipali ta’ nefqa għall-industrija tal-ibbottiljar.
(240)
Barra minn hekk, l-investigazzjoni stabbiliet li l-PET kien il-materjal preferut, għalkemm mhux il-materjal esklussiv tal-ippakkjar, tal-bottiljaturi. Il-prodotti tal-PET kienu jirrappreżentaw 75 % tal-fatturat tal-bottiljaturi tal-ilma u 50 % tal-fatturat tal-produtturi ta’ xarbiet mhux alkoħoliċi. Barra dan, l-investigazzjoni wriet li l-kuntratti bejn bosta bottiljaturi kbar u l-produtturi tal-PET kienu bbażati fuq formula li biha l-prezz kien aġġustat biex jirrifletti l-varjazzjoni fil-prezzijiet tal-materja prima għall-PET. Dan jikkonferma l-kontroll miżjud tal-bottiljaturi l-kbar, u għalhekk l-aktar rappreżentattivi, fuq il-marġini ta’ konverżjoni tal-produtturi tal-PET.
(241)
Wara l-iżvelar xi utenti tennew l-argument tagħhom li l-PET huwa komponent bażiku ta’ nefqa konvertituri, industriji tas-soft drinks u ilma bbottiljat u s-sejbiet f’dan ir-rigward ma kinux preċiżi u mhux ibbażati fuq id-dejta rapportata. Ta’ min jinnota li s-sitwazzjoni tal-konvertituri ġiet analizzata separatament u dan il-kumment huwa fil-każ tagħhom bla bażi (ara l-premessa (236) hawn fuq). Fir-rigward tal-valutazzjoni tas-sitwazzjoni tal-bottiljaturi huwa kkonfermat li l-proporzjonijiet tal-ispiża stabbiliti fl-investigazzjoni huma bbażati fuq iċ-ċifri rrappurtati mill-bottiljaturi li kkooperaw skont metodoloġija disponibbli lill-partijiet kollha. Il-proporzjonijiet stabbiliti tal-ispejjeż huma konformi mas-sejbiet ta’ investigazzjonijiet preċedenti dwar l-istess prodott ikkonċernat (14). L-argumenti tal-partijiet għalhekk tqiesu bħala li ma kinux sostanzjati.
(242)
Wara l-iżvelar xi utenti stqarrew li l-essenza tad-dejta speċifika tal-kumpanija u l-informazzjoni pprovduta minnhom ma kinitx rifless fl-analiżi tal-interess tal-Unjoni. Huwa kkonfermat li d-dejta intużat kif irrappurtat mill-utenti fit-tweġibiet tagħhom għall-kwestjonarju. Il-metodoloġija tal-kalkolu kienet disponibbli għall-partijiet kollha konċernati. Fuq din il-bażi, l-asserzjoni ma ntlaqgħetx.
(243)
L-investigazzjoni stabbilixxiet ukoll li abbażi tat-tnaqqis mistenni u/jew mixtieq tat-twaqqigħ fil-prezzijiet tal-PET li skont stima vverifikata mill-bottiljaturi infushom, jekk il-miżura tirriżulta fi tnaqqis negliġibbli tal-ispejjeż għall-bottiljaturi. Abbażi ta’ dawn l-istimi tat-tnaqqis fil-prezzijiet tal-PET u l-proporzjonijiet stabbiliti tal-kostijiet, it-tnaqqis rispettiv fil-kostijiet ġie kkalkulat fil-medda ta’ 0.3-0.7 % tal-kostijiet totali tal-utenti għall-attivitajiet tagħhom relatati mal-PET.
(244)
Wara l-iżvelar xi utenti kkontestaw din il-konklużjoni bl-argument li kull iffrankar fl-ispiża jkun sinifikanti. Xi utenti ressqu stimi ġodda fis-sottomissjonijiet tagħhom mingħajr ma provdew ebda evidenza ġdida. Wieħed irid jenfasizza li l-iffrankar prospettiv huma ta’ natura ipotetika, kif ġie ammess ukoll minn xi utenti stess. Fir-rigward tal-konvertituri, l-ebda kwantifikazzjoni ta’ tfaddil prospettiv ma tressqet għal dan is-segment. Fir-rigward tal-bottiljaturi, ġie meqjus li jekk l-allegat tnaqqis fil-prezz tal-PET jimmaterjalizza, fid-dawl tal-istruttura tal-ispejjeż tal-bottiljaturi, tfaddil ta’ bejn 0.3 %-0.7 % tal-ispejjeż totali ma jistax jitqies bħala ‘sinifikanti”. Peress li l-ebda evidenza ġdida ma kienet provduta, it-talba ġiet irrifjutata bħala li ma kinitx sostanzjata.
(245)
Intqal li xi produtturi tal-ilma bbottiljat għandhom vulnerabbiltajiet inererenti li joħorġu mir-rekwiżiti legali imposti biex l-ilma tas-sors jiġi bbottiljat fis-sors u l-volumi limitati tal-estrazzjoni. Is-settur qed jiġi ddominat mill-SMEs, fatt li għandu impatt fuq l-istruttura tal-kostijiet tal-kumpaniji inkwistjoni. Barra minn hekk, kienu osservati varjazzjonijiet fil-livelli tal-prezzijiet tal-prodotti finali bejn l-Istati Membri skont il-poter tal-akkwst tal-popolazzjoni lokali. Għal dawn ir-raġunijiet tqies li l-impatt ta’ tnaqqis eventwali fil-prezzijiet tal-PET, jekk jitneħħew il-miżuri, ikun aktar evidenti għal din il-parti tal-industrija tal-ibbottiljar.
6.2 Allegati primjum tal-prezzijiet u profitti tal-industrija tal-Unjoni
(246)
Xi partijiet allegaw l-eżistenza ta’ prezzijiet primjum u marġini primjum prattikati mill-produtturi tal-PET fl-Unjoni, u qalu li dawn huma l-oriġini taż-żidiet fil-prezzijiet fl-2011. Din l-istqarrija kienet ukoll appoġġata mill-paragun li sar bejn il-prezzijiet tal-PET u l-firxa fuq il-materja prima fl-Unjoni mas-sitwazzjoni fis-suq Asjatiku u fl-Istati Uniti. Ġie sostnut li din is-sitwazzjoni tirriżulta mill-akkumulazzjoni ta’ rimedji kummerċjali.
(247)
Għandu jiġi nnotat li ż-żieda fil-prezzijiet tal-PET fl-2011, kif ukoll it-tnaqqis tagħhom fl-2009, kien fenomenu dinji imbuttat mill-evoluzzjoni fil-prezzijiet tal-materja prima (ara l-premessa (155)). Id-dejta ppreżentata mill-partijiet uriet b’mod sistematiku korrelazzjoni mill-qrib ħafna bejn l-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-PET fl-Ewropa, l-Asja u l-USA. Madankollu, fil-fatt hemm differenzi fil-prezzijiet tal-PET madwar id-dinja li huma relatati ma’ diversi raġunijiet, b’mod partikolari l-istruttura speċifika tal-ispejjeż f’kull reġjun. Rigward l-argument dwar il-marġini primjum eżistenti fl-Unjoni, huwa nnotat li anki f’ċirkustanzi eċċezzjonali lejn l-aħħar tal-2010 u l-bidu tal-2011, l-industrija tal-Unjoni sempliċiment laħqet il-profittabilità kkunsidrata raġonevoli għal din it-tip ta’ industrija. Ma nstabet l-ebda evidenza ta’ profitt primjum. Għaldaqstant, l-argument dwar prezzijiet ‧primjum‧ u marġini ‧primjum‧ eżistenti fuq il-PET fl-Unjoni li huma dovuti għall-eżistenza tal-miżuri inkwistjoni, irid jiġi rifjutat.
(248)
Wara l-iżvelar, xi partijiet tennew l-argument tagħhom li l-prezzijiet fl-Unjoni kienu għoljin b’mod inġustifikabbli li jirrifletti l-impatt ta’ akkumulazzjoni ta’ miżuri anti-dumping li joperaw f’suq b’konċentrazzjoni fost il-produtturi tal-Unjoni, integrazzjoni vertikali u produzzjoni limitata li mhix kapaċi tissodisfa l-konsum. Intqal ukoll li d-dejta dwar il-prezzijiet uriet ukoll li prezzijiet ogħla fl-Unjoni mhumiex jirriflettu spejjeż ogħla tal-materja prima. Huwa innutat li l-argumenti dwar il-konċentrazzjoni, l-integrazzjoni vertikali u l-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni ġew indirizzati fil-premessi (207) u (259) rispettivament. Fir-rigward tal-impatt ddikjarat ta’ dawn il-fatturi fuq il-prezz tal-PET fl-Unjoni huwa mfakkar li l-iżvilupp tal-prezz tal-PET huwa kkawżat mill-prezz tal-materja prima li tammonta għal 90 % l-ispiża tal-PET (ara l-premessa (173) hawn fuq). Barra minn hekk, iż-żieda fil-prezzijiet tal-PET fl-2010/2011 kien fenomenu dinji (ara l-premessa (172) hawn fuq). L-argumenti tal-partijiet għalhekk tqiesu bħala li ma kinux sostanzjati.
(249)
Fir-rigward tal-argument dwar id-distakk bejn il-prezz tal-PET tal-Unjoni u l-prezzijiet fl-Asja u l-Istati Uniti, u barra s-sejbiet diġà mesmmija fil-premessa (244) hawn fuq, instab li d-differenza fil-prezzijiet bejn l-Istati Uniti u s-suq tal-Unjoni kienet volatili, iżda moderat. Il-prezzijiet tal-Unjoni ma kinux sistematikament ogħla kif iddikjarat. Is-suq tal-Asja u tal-Unjoni instabu li kienu differenti ħafna f’termini tal-istrutturi tal-ispejjeż marbuta b’mod partikolari mad-daqs tas-suq u ekonomiji ta’ skala, aċċess għall-materji primi u l-kapaċità. Għalhekk, it-tqabbil tal-prezzijiet medji bejn dawn iż-żewġt iswieq ma kienx sinifikanti. L-argument tal-partijiet injstab li ma kienx sostanzjat.
(250)
Barra minn hekk, xi partijiet sostnew li l-prezzijiet fl-Unjoni jirriflettu firxa ogħla fuq il-prezz tal-materja prima kif imqabbla mal-Istati Uniti jew l-Asja. Il-paraguni mal-firxa jsegwu l-istess loġika bħal paraguni fuq il-prezzijiet ta’ diversi swieq reġjonali bid-differenza li l-varjazzjonijiet fil-prezzijiet tal-materja prima bejn id-diversi swieq reġjonali huma kkunsidrati. Madankollu, id-differenzi strutturali eżistenti bejn is-swieq tista’ tiġġustifika d-differenza fil-konverżjoni tat-tariffi. Profitti straordinarji li saru mill-industrija tal-Unjoni bejn l-2010/2011 ġew spjegati fil-premessa (179) hawn fuq. Fl-ebda waħda minn dawn is-sitwazzjonijiet ma nstab li l-miżuri kellhom rwol. Għalhekk l-argument tal-partijiet ġie miċħud.
(251)
L-istess partijiet sostnew ukoll li l-akbar produttur fl-Unjoni jitlob prezzijiet ogħla fl-Unjoni milli fi swieq oħra u jirreġistra dħul ogħla fl-2010 fl-Unjoni milli bnadi oħra. F’dan il-kuntest, huwa kkunsidrat li huwa ekonomikament ġustifikabbli li kumpannija transnazzjonali jkollha strutturi tal-ispejjeż differenti u għalhekk prezzijiet differenti fuq swieq reġjonali differenti. Il-livelli ta’ profittabilità eċċezzjonali bejn l-2010/2011 ġew spjegati fil-premessa (179) hawn fuq. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argument ġie rrifjutat.
6.3 Is-sitwazzjoni ekonomika tal-utenti u l-impatt dikjarat tal-miżuri
(252)
Affermazzjonijiet oħra saru fir-rigward tad-deterjorament tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-utenti, bħall-għeluq ta’ faċilitajiet u t-tnaqqis fl-impjiegi. Ġie allegat li dan kien ir-riżultat taż-żieda fil-prezzijiet tal-PET. Barra minn hekk, ġie sostnut li l-kompetittività tal-marki Ewropej ewlenin naqset ħafna billi l-esportazzjonijiet tagħhom f’pajjiżi terzi kienu f’kompetizzjoni diretta ma’ prodotti bbottiljati li jibbenefikaw minn PET bi prezzijiet internazzjonali.
(253)
Għandu jiġi nnotat li, fuq il-bażi tal-informazzjoni ppreżentata mill-utenti li kkooperaw, is-segment tal-utenti ma nstabx li kien qiegħed jagħmel it-telf minkejja li kien hemm tnaqqis fil-livell ġenerali tal-profittabilità fil-PIR. Il-marġni ta’ qligħ tal-industrija tal-utenti stabbilit fuq il-bażi tar-risposti għall-kwestjonarju skont il-metodoloġija disponibbli għall-partijiet kollha nstab li kien f’livell simili tal-qligħ stabbilit għall-industrija tal-Unjoni fil-PIR. Iż-żewġ kumpaniji (bottiljaturi) verifikati rrapportaw aktar espansjonijiet fil-volumi tal-produzzjoni u żiedu l-profittabilità matul il-perjodu kkunsidrat. Xi konvertituri nstabu joperaw b’marġini stretti, f’xi każijiet jiffaċċjaw diffikultajiet strutturali u finanzjarji. Madankollu, ma setgħet tiġi stabbilita l-ebda rabta diretta mal-miżuri fis-seħħ f’dan ir-rigward. Bl-istess mod, ċertu deterjorament fis-sitwazzjoni ekonomika tal-bottiljaturi kien marbut mal-pressjoni kkawżata fl-2011 miż-żieda f’daqqa fil-prezz tal-PET li ma setgħetx tiġi mgħoddija lill-bejjiegħa bl-imnut fir-riċessjoni ekonomika kurrenti. Madankollu, filwaqt li kien stabbilit li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-utenti ddeterjorat sa ċertu punt fl-2011, ir-rabta bejn id-deterjorament u l-eżistenza tal-miżuri ma kinitx murija, speċjalment minħabba li l-miżuri kienu fis-seħħ mill-2000.
(254)
Wara l-iżvelar xi partijiet ma qablux mal-konklużjoni li l-industrija tal-utenti ma kinitx tagħmel it-telf. Il-partijiet sostnew ukoll li l-marġini ta’ profitt tal-utenti kien iżjed baxx minn dak tal-industrija tal-Unjoni. Rigward il-valutazzjoni tal-profittabilità tal-industrija tal-utenti, l-informazzjoni miġbura mill-utenti li koperaw ikkontradixxiet din l-istqarrija. Il-metodoloġija kienet disponibbli għall-partijiet. Għalkemm xi utenti li kkooperaw setgħu kienu qed jagħmlu telf, l-industrija tal-utenti nstabet li kienet tagħmel profitt b’mod ġenerali. Fi kwalunkwe każ, jekk iż-żieda fil-prezzijiet tal-PET tinstab li tkun element wieħed li jaffettwa l-profitabbiltà tal-utenti, l-ebda rabta bejn il-miżuri u l-profitabbiltà tal-kumpaniji inkwistjoni ma kienet murija. F’dak li għandu x’jaqsam mat-tqabbil ta’ marġini ta’ profitt tal-utenti u l-industrija tal-Unjoni, din it-talba ma kinitx sostanzjata. Minħabba l-volatilità tal-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni (ara l-premessi (176) sa (179) hawn fuq), il-paragun bejn iż-żewġ segmenti ma kienx meqjus konklużiv. Fi kwalunkwe każ, iż-żewġ taqsimiet urew livelli ta’ profittabilità simili matul il-PIR (ara l-premessa (253). F’dan id-dawl, il-kummenti tal-partijiet ġew irrifjutati bħala li ma kinux sostanzjati.
(255)
Rigward l-allegat tnaqqis fil-kompetittività tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-ilma minerali/xorb mhux alkoħoliku bbottiljat tal-Unjoni, din l-affermazzjoni la kienet issostanzjata, u f’dan il-kuntest lanqas ma ntweriet rabta mal-eżistenza tal-miżuri fis-seħħ.
(256)
Wara l-iżvelar il-partijiet tennew li ż-żieda fil-prezzijiet tal-PET għandhom impatt negattiv fuq il-kompetittività tal-esportazzjonijiet tal-ilma bbottiljat. Huwa rikonoxxut li żieda fil-prezz tal-PET, fost affarijiet oħra, jista’ jkollha impatt negattiv fuq il-kompetittività tal-esportazzjonijiet ta’ l-ilma bbottiljat. Madankollu, peress li ma nstabet l-ebda rabta bejn żieda fil-prezz tal-PET u l-miżuri inkwistjoni, minħabba li l-prezzijiet tal-PET primarjament ġejjin mill-prezzijiet tal-materja prima, l-impatt sostnut tal-miżuri fuq il-kompetittività mnaqqsa ġie miċħud.
(257)
Fl-aħħar nett, rigward l-allegat effett tal-miżuri fuq l-impjiegi, l-investigazzjoni żvelat li t-telf ivverifikat tal-impjiegi tal-industrija tal-utenti kien marbut prinċipalment maż-żieda fil-produttività u fl-effiċjenza u parti kienet tirrigwarda t-tnaqqis fil-persunal temporanju.
(258)
Wara l-iżvelar xi partijiet ikkontestaw din is-sejba fuq il-bażi li ma tirriflettix is-sitwazzjoni tas-settur kollu kemm hu. Minbarra s-sejbiet deskritti fil-premessa (254) hawn fuq, huwa osservat li impjiegi totali rrappurtati mill-konvertituri żdiedu b’mod sinifikanti u ħadd kinnhom ma rrappurta telf ta’ impjiegi. Il-bottiljaturi sostnew telf ta’ impjiegi bħala riżultat ta’ żieda fil-prezz tal-PET. Madankollu, peress li ż-żieda fil-prezz tal-PET kienet fenomenu dinji, ma ġiet stabbilita l-ebda rabta bejn it-telf ta’ impjiegi u l-miżuri. Barra minn hekk, 90 % tat-telf tal-impjiegi rrappurtati mit-tweġibiet tal-utenti għall-kwestjonarju kienu kkonċentrati fuq tliet kumpaniji. Waħda minnhom, utent ivverifikat li jirrappreżenta parti sostanzjali tat-telf ta’ impjiegi rapportat, żied sostanzjalment il-volumi tiegħu matul il-perjodu kkunsidrat u dan it-telf huwa għalhekk assoċjat mal-gwadanji fil-produttività. Rigward iż-żewġ kumpanniji li baqa’, dawn instabu li għandhom marġini tal-profittabilità fost l-ogħla tal-partijiet li kkooperaw fis-segment tagħhom u ‘l fuq mill-profitt immirat tal-industrija tal-Unjoni f’dan il-każ. Għalhekk dawk l-affermazzjonijiet ġew miċħuda.
6.4 Argumenti oħra
(259)
Wara l-iżvelar xi partijiet argumentaw li l-produtturi tal-Unjoni ma għandhomx biżżejjed kapaċitajiet biex ilaħħqu mad-domanda eżistenti. Ta’ min jinnota li l-industrija tal-Unjoni ħadmet b’86 % tal-kapaċità ta’ produzzjoni tagħha fil-PIR u għandha biżżejjed kapaċità ta’ riżerva biex tkopri l-konsum domestiku totali ta’ PET. Barra minn hekk, l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra kemm bil-miżuri kif ukoll mingħajrhom ikomplu jseħħu u għandhom it-tendenza li jiżdiedu. Barra minn hekk, il-miżuri attwali skadew fil-każ tal-Korea t’Isfel u jitneħħew għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Malasja u l-Indoneżja. Barra minn hekk, l-industrija tar-riċiklaġġ tal-PET tista’ tikkostitwixxi sors ulterjuri ta’ PET biex tkopri d-domanda domestika fl-Unjoni. Għal dawn ir-raġunijiet, il-problemi allegati ffaċċjati mill-utenti minħabba allegat nuqqas ta’ produzzjoni fl-Unjoni ma tqisx li kienu sostanzjati.
(260)
Wara l-iżvelar xi utenti stqarrew li l-analiżi ma kinitx tindirizza l-impatt negattiv dikjarat tal-akkumulazzjoni tal-miżuri fuq il-prodott ikkonċernat minn din ir-reviżjoni. Bħala tweġiba għal dan l-argument, huwa nnutat li l-miżuri kumpensatorji sempliċiment jirrimedjaw għall-effett ta’ ħsara tas-sussidji stabbiliti. L-eżistenza tal-allegat effett ‘akkumulat’ ma kinitx pruvata. Għall-kuntrarju, minkejja l-miżuri fis-seħħ, l-importazzjonijiet mill-pajjiżi b’miżuri għadhom iseħħu u l-volumi tagħhom żdiedu matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, l-importazzjonijiet minn pajjiżi li ma għandhom l-ebda miżuri huma disponibbli b’xejra li qed tikber u f’volumi sostanzjali. Il-kumment tal-parti kien għalhekk miċħud.
7. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(261)
Biex wieħed jikkonkludi, huwa mistenni li l-estensjoni tal-miżuri kompensatorji fuq l-importazzjonijiet mill-Indja tipprovdi opportunità għall-industrija tal-Unjoni biex ittejjeb is-sitwazzjoni ekonomika tagħha u tikkapitalizza fuq l-investimenti u r-ristrutturar li saru f’dawn l-aħħar snin.
(262)
Huwa kkunsidrat ukoll li t-titjib fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni tista’ tkun fl-interess ukoll tal-produtturi tal-PTA u, sa ċertu punt anqas, tal-produtturi tal-MEG fl-Unjoni.
(263)
Is-sitwazzjoni ekonomika tal-utenti marret għall-agħar mill-aħħar reviżjoni u b’mod partikolari l-produtturi ż-żgħar tal-ilma tal-fliexken instab, fost raġunijiet oħra, li kienu affettwati ħażin, speċjalment jidher, miż-żieda riċenti fil-prezz tal-PET billi ma setgħux jgħadduha lill-bejjiegħa bl-imnut fil-klima ekonomika preżenti. Madankollu, l-iżviluppi eċċezzjonali tal-2011 fil-prezzijiet u l-marġini nstab li kienu fenomenu globali misjuq prinċipalment miż-żieda fil-prezzijiet tal-materja prima. Għalhekk, l-allegazzjonijiet dwar prezzijiet ‧primjum‧ u marġini ‧primjum‧ eżistenti marbuta mal-eżistenza tal-miżuri inkwistjoni nstab li ma kinux ġustifikati. Fl-istess ħin, is-suq tal-Unjoni għadu suq miftuħ b’sorsi alternattivi eżistenti ta’ provvista minn pajjiżi terzi oħra mingħajr l-ebda miżuri.
(264)
F’dan l-isfond, ma ntweriet l-ebda rabta diretta bejn iż-żieda fil-prezzijiet tal-PET u l-miżuri eżistenti. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-konvertituri nstabet li kienet stabbli minkejja l-miżuri fis-seħħ. Il-piż tal-PET fil-kost totali tal-bottiljaturi nstab li kien limitat. Barra minn hekk, ma ġiet murija ebda rabta bejn il-varjazzjonijiet fil-prezz tal-PET u l-miżuri. Għal dawn ir-raġunijiet, il-miżuri ma nstabux li għandhom effett sproporzjonati fuq l-utenti.
(265)
Fid-dawl tal-fatturi kollha spjegati hawn fuq, ma tistax tintlaħaq konklużjoni ċara li mhux fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri kumpensatorji preżenti.
H. MIŻURI KUMPENSATORJI
(266)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-konsiderazzjonijiet kollha li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Huma ngħataw ukoll perjodu li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara din id-divulgazzjoni. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-konsiderazzjoni dovuta fejn kien meħtieġ.
(267)
Fuq il-bażi tal-analiżijiet ta’ hawn fuq, il-miżuri kumpensatorji applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ PET li joriġina mill-Indja għandhom jinżammu f’konformità mal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku. Huwa mfakkar li dawn il-miżuri jikkonsistu minn dazji speċifiċi.
(268)
Ir-rati tad-dazju kumpensatorju tal-kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament huma applikabbli biss għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat magħmul minn dawn il-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fl-Artikolu 1(2) ta’ dan ir-Regolament b’isimha u l-indirizz tagħha, inklużi entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata ta’ dazju applikabbli għall-‘kumpaniji l-oħra kollha’.
(269)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju kumpensatorju individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata minnufih lill-Kummissjoni flimkien mal-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjata, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament imbagħad jiġi emendat kif meħtieġ billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jgawdu minn rati ta’ dazju individwali.
(270)
Sabiex jiġi assigurat infurzar xieraq tad-dazju kumpensatorju, il-livell tad-dazju residwu m’għandux japplika biss għall-esportaturi li ma kkooperawx iżda għandu japplika wkoll għal dawk il-kumpaniji li ma kellhomx esportazzjonijiet matul il-PIR. Madankollu, dawn il-kumpaniji tal-aħħar huma mistiedna, meta jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-Artikolu 20 tar-Regolament bażiku, sabiex jippreżentaw talba għal reviżjoni skont dak l-Artikolu sabiex is-sitwazzjoni tagħhom tiġi eżaminata individwalment,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju kumpensatorju definittiv huwa b’dan impost fuq l-importazzjonijiet ta’ polietilentereftalatli b’numru ta’ viskożità ta’ 78 ml/g jew ogħla, skont l-istandard ISO 1628-5, li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM 3907 60 20 u li joriġina mill-Indja.
2. Ir-rata tad-dazju kumpensatorju definittiv applikabbli għall-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju kumpensatorju
(EUR/tunnellata)
Kodiċi TARIC addizzjonali
L-Indja
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
L-Indja
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
L-Indja
Senpet Ltd
22,0
A183
L-Indja
Futura Poliesters Ltd
0
A184
L-Indja
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
L-Indja
All other companies
69,4
A999
3. F’każijiet fejn il-prodotti tkun saritilhom il-ħsara qabel ma jidħlu fiċ-ċirkolazzjoni libera, il-prezz attwalment imħallas jew li jkun irid jitħallas jiġi maqsum għall-istabbiliment tal-valur doganali skont l-Artikolu 145 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 tat-2 ta' Lulju 1993 li jiffissa d-dispożizzjonijiet għall-implementazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 li jistabbilixxi il-Kodiċi Doganali Komunitarju (15), l-ammont ta’ dazju kumpensatorju, ikkalkulat fuq il-bażi tal-ammonti stabbiliti hawn fuq, għandu jitnaqqas b’perċentwal li jikkorrispondi mat-tqassim tal-prezz attwalment imħallas jew li jkun irid jitħallas.
4. Minkejja l-paragrafi 1 u 2, id-dazju kumpensatorju definittiv m’għandux japplika għal importazzjonijiet maħruġa għaċ-ċirkolazzjoni libera skont l-Artikolu 2.
5. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ fir-rigward tad-dazji doganali.
Artikolu 2
1. L-importazzjonijiet għandhom ikunu eżentati mid-dazji kumpensatorji imposti mill-Artikolu 1 sakemm huma prodotti u esportati direttament (jiġifieri fatturati u mibgħuta bil-baħar) lil kumpanija li taġixxi bħala importatur fl-Unjoni mill-kumpaniji li l-ismijiet tagħhom huma elenkati fid-Deċiżjoni 2000/745/KE, kif emendata minn żmien għal żmien, dikjarata taħt il-kodiċi TARIC addizzjonali adatt u li l-kundizzjonijiet tal-paragrafu 2 ikunu sodisfatti.
2. Meta tiġi ppreżentata t-talba għar-rilaxx fiċ-ċirkolazzjoni libera, l-eżenzjoni mid-dazji għandha tkun kondizzjonali fuq il-preżentazzjoni ta’ Fattura ta’ Impenn valida lill-awtoritajiet tad-dwana tal-Istat Membru kkonċernat, maħruġa mill-kumpaniji esportaturi li mingħandhom ikunu aċċettati impenji, li jkun fiha l-elementi essenzjali elenkati fl-Anness. L-eżenzjoni mid-dazju għandha tkun kondizzjonali wkoll fuq il-fatt li l-prodotti ddikjarati u ppreżentati lid-dwana jkunu jaqblu eżatt mad-deskrizzjoni fuq il-Fattura ta’ Impenn.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta’ Mejju 2013.