РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 508/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
за Европейския фонд за морско дело и рибарство и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2328/2003, (ЕО) № 861/2006, (ЕО) № 1198/2006 и (ЕО) № 791/2007 на Съвета и Регламент (ЕС) № 1255/2011 на Европейския парламент и на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 42, член 43, параграф 2, член 91, параграф 1, член 100, параграф 2, член 173, параграф 3, членове 175 и 188, член 192, параграф 1, член 194, параграф 2, член 195, параграф 2 и член 349 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 13 юли 2011 г., озаглавено „Реформа на общата политика в областта на рибарството“, се посочват евентуалните трудности, цели и насоки на общата политика в областта на рибарството (ОПОР) за периода след 2013 г. В резултат на дебата, състоял се след публикуването на това съобщение, ОПОР бе реформирана с Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4). Реформата на ОПОР обхваща всички основни елементи на ОПОР, включително финансовите ѝ аспекти. За постигането на целите на реформата е целесъобразно да бъдат отменени Регламент 2328/2003 на Съвета (5), Регламент (ЕО) № 861/2006 на Съвета (6), Регламент (ЕО) № 1198/2006 на Съвета (7) и Регламент (ЕО) № 791/2007 на Съвета (8), като бъдат заменени с настоящия регламент.
Като се отчита взаимовръзката между всички въпроси, свързани с европейските океани и морета, настоящият регламент следва да подпомага и по-нататъшното развитие на интегрираната морска политика (ИМП), посочена в Регламент (ЕС) № 1255/2011 на Европейския парламент и на Съвета (9).
(2)
Обхватът на Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) следва да включва подпомагане на ОПОР за опазването на морските биологични ресурси, за управлението на риболовните дейности и флотите, експлоатиращи тези ресурси, за сладководните биологични ресурси и аквакултури, както и за преработването и предлагането на пазара на продукти от риболов и аквакултури, когато тези дейности се извършват на територията на държавите членки или от риболовни кораби на Съюза, или от граждани на държавите членки, без да се засяга основната отговорност на държавата на знамето и като се отчитат разпоредбите на член 117 от Конвенцията на ООН по морско право от 10 декември 1982 г. (10).
(3)
Успехът на ОПОР зависи от наличието на ефективна система на контрол, инспекции и изпълнение, както и от наличието на надеждни и пълни данни за целите на изготвянето на научни становища и за целите на изпълнението и контрола. Поради това ЕФМДР следва да подпомага тези политики.
(4)
В обхвата на ЕФМДР следва да се включва подпомагане на ИМП, в това число на разработването и изпълнението на координирани операции и на вземането на решения във връзка с океаните, моретата, крайбрежните региони и морските сектори, допълващи различните политики на Съюза, свързани с тях, и по-специално ОПОР и политиките по транспорта, промишлеността, териториалното сближаване, околната среда, енергетиката и туризма. Следва да се осигури съвместимост и съчетаване на управлението на различните секторни политики в басейните на Балтийско море, Северно море, Келтско море, Бискайския залив и иберийското крайбрежие, Средиземно море и Черно море.
(5)
Бенефициери на ЕФМДР по смисъла на член 2, точка 10 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11) могат да бъдат оператори по смисъла на член 4, точка 30 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, рибари или рибарски организации, освен ако не е предвидено друго в настоящия регламент.
(6)
В съответствие със заключенията на Европейския съвет от 17 юни 2010 г., с които бе приета новата стратегия на Съюза за работни места и интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, основана на съобщението на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (наричана по-долу стратегията „Европа 2020“), Съюзът и държавите членки следва да работят за постигането на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като същевременно насърчават хармоничното развитие в Съюза. По-специално ресурсите следва да бъдат концентрирани с оглед постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, и по-специално целите, свързани със заетостта, изменението на климата, енергийната устойчивост, борбата с бедността и социалното приобщаване, и повишаването на ефективността чрез отделяне на по-голямо внимание на резултатите. Включването на ИМП в ЕФМДР също допринася за постигането на основните цели на политиката, посочени в стратегията „Европа 2020“, и съответства на заложените в Договора за Европейския съюз (ДЕС) и Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) общи цели за повишаване на икономическото, социалното и териториалното сближаване.
(7)
С цел да се гарантира приносът на ЕФМДР към постигането на целите на ОПОР, на ИМП и на стратегията „Европа 2020“ е необходимо вниманието да бъде насочено към ограничен брой основни приоритети, свързани с насърчаването на екологично устойчиви, отличаващи се с ефективно използване на ресурсите, иновативни, конкурентоспособни и основани на знания рибарство и аквакултури, при които се насърчава прилагането на ОПОР, увеличаването на заетостта и териториалното сближаване, насърчаването на предлагането на пазара и преработването, както и прилагането на ИМП.
(8)
На всички етапи от прилагането на ЕФМДР целта на Съюза следва да бъде премахването на неравенството и насърчаването на равнопоставеността между мъжете и жените, както и борбата срещу дискриминацията, основана на пол, расов или етнически произход, религия или вярвания, увреждания, възраст или сексуална ориентация.
(9)
Основната цел на ОПОР е да гарантира, че риболовните дейности и дейностите в областта на аквакултурите допринасят за създаването екологични условия, които могат да бъдат поддържани в дългосрочен план и които са необходими за социално-икономическото развитие. Освен това тя следва да допринесе за повишаване на производителността, за добър жизнен стандарт в сектора на рибарството и стабилни пазари и следва да гарантира наличието на ресурси и разумни цени на доставяните на потребителите продукти.
(10)
От първостепенна важност е въпросите на околната среда да бъдат по-добре отразени в ОПОР, което следва да допринесе за постигането на целите и задачите на политиката на Съюза в областта на околната среда и стратегията „Европа 2020“. Целта на ОПОР е живите морски биологични ресурси да се експлоатират по такъв начин, че рибните запаси да се възстановяват и поддържат на равнища, при които максималният устойчив улов може да бъде постигнат до 2015 г., когато това е възможно, и най-късно до 2020 г. ОПОР следва да прилага подхода на предпазните мерки и екосистемния подход към управлението на рибарството. Следователно ЕФМДР следва да допринася за опазването на морската среда, както е предвидено в Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (12).
(11)
Финансирането на разходите на ОПОР и ИМП от един фонд - ЕФМДР - следва да даде решение на необходимостта от опростяване, както и да засили интеграцията на двете политики. Разширяването на споделеното управление, така че да се прилага и при преработването и предлагането на пазара, включително компенсацията за най-отдалечените региони, дейностите по контрол, събиране на данни и управление, както и при ИМП, следва допълнително да допринесе за опростяването и намаляването на административната тежест както за Комисията, така и за държавите членки, и за постигането на по-голяма съгласуваност и ефективност на предоставеното подпомагане.
(12)
Бюджетът на Съюза следва да финансира разходите за ОПОР и ИМП от един фонд - ЕФМДР - било то пряко или в контекста на споделено управление с държавите членки. Споделеното управление с държавите членки следва да се прилага не само по отношение на мерки за подпомагане на рибарството, аквакултурите и воденото от общностите местно развитие, но и по отношение на преработването и предлагането на пазара, компенсацията за най-отдалечените региони, дейностите по контрола и събирането на данни и ИМП. Прякото управление следва да се прилага по отношение на научните становища, специфичните мерки за контрол и изпълнение, доброволните вноски в регионалните организации за управление на рибарството, консултативните съвети, проучването на пазара, операциите за прилагане на ИМП и комуникационните дейности. Следва да бъдат определени видовете операции, които могат да бъдат финансирани по линия на ЕФМДР.
(13)
Необходимо е да се прави разграничение между категориите мерки за контрол и мерки за изпълнение, които се съфинансират в рамките на споделеното управление, и тези - съфинансирани в рамките на прякото управление. От решаващо значение е да бъдат отделени ресурсите, предоставени за контрол и събиране на данни при споделено управление, като се допуска гъвкавост по отношение на тези две категории мерки.
(14)
В съответствие с Регламент (ЕС) № 1380/2013 финансовото подпомагане от Съюза по линия на ЕФМДР следва да зависи от спазването на правилата на ОПОР от страна на държавите членки и на операторите. Целта на това изискване е да отчете отговорността на Съюза да осигури, в обществен интерес, опазването на морските биологични ресурси по ОПОР съгласно член 3 ДФЕС.
(15)
Постигането на целите на ОПОР би могло да бъде възпрепятствано, ако финансовото подпомагане от Съюза по линия на ЕФМДР се отпуска на оператори, които предварително не отговарят на изискванията, свързани с обществения интерес от опазване на морските биологични ресурси. Поради тази причина заявления, подадени от оператори, следва да са допустими за финансиране по линия на ЕФМДР само при условие че в рамките на определен срок преди подаването на заявлението за подпомагане съответните оператори не са извършили тежко нарушение, престъпление или измама и не са участвали в експлоатацията, управлението или собствеността на риболовни кораби, включени в списъка на Съюза на корабите, извършващи незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов или на кораби, които плават под знамето на държави, определени като несътрудничещи трети държави съгласно предвиденото в настоящия регламент.
(16)
Освен това бенефициерите следва да продължат да спазват тези изисквания за допустимост след подаването на заявлението за подпомагане, по време на целия период на изпълнение на операцията и за срок от пет години след извършването на последното плащане в полза на съответния бенефициер.
(17)
В случай че бенефициерът не изпълни условията, свързани с допустимостта и продължителността, следва да се прилагат финансови последици и корекции.. При определянето на размера на финансовата корекция следва да се вземат предвид естеството, тежестта, продължителността и системния характер на нарушението, престъплението или измамата от бенефициера, както и значимостта на приноса на ЕФМДР за стопанската дейност на бенефициера.
(18)
Постигането на целите на ОПОР би било застрашено и ако финансовото подпомагане от Съюза по линия на ЕФМДР се изплаща на държави членки, които не са изпълнили своите задължения съгласно правилата на ОПОР, свързани с обществения интерес от опазване на морските биологични ресурси, като събирането на данни и изпълнението на задълженията за контрол. Освен това неизпълнението на тези задължения е свързано с риска държавите членки да пропуснат да открият недопустими заявления или операции.
(19)
За да се предотвратят недопустими плащания и да се насърчат държавите членки да спазват правилата на ОПОР, като предпазна мярка следва да се предвиди възможност за прекъсване на срока за плащане и спиране на плащанията, като тези мерки бъдат ограничени по време и обхват. Финансовите корекции с ясно определени и неотменими последици следва да се прилагат само по отношение на разходите, засегнати от случаи на нарушения.
(20)
За подобряване на координацията и хармонизиране на прилагането на фондовете, осигуряващи подпомагане в рамките на политиката на сближаване, а именно Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ) и Кохезионния фонд (КФ), с фондовете за развитие на селските райони и за морския сектор и сектора на рибарството, а именно Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и ЕФМДР съответно, за всички тези фондове (наричани по-долу „ЕСИ фондове“) бяха установени общоприложими разпоредби в Регламент (ЕС) № 1303/2013. В допълнение към Регламент (ЕС) № 1303/2013 настоящият регламент съдържа специални допълващи разпоредби поради особеностите на секторите на ОПОР и ИМП.
(21)
Принципът на пропорционалност следва да се прилага към оперативната програма и в рамките на целия програмен цикъл, като се взема предвид размерът на съответните администрации на държавите членки и общата сума на публичните разходи, разпределени за оперативната програма.
(22)
Комисията следва ежегодно да разпределя наличните бюджетни кредити за поети задължения по държави членки, като използва обективни и прозрачни критерии. Тези критерии следва да включват показатели за определяне на размера на сектора на рибарството и аквакултурите, степента на отговорност по отношение на контрола и събирането на данни, данните за минали разпределения в съответствие с Регламент (ЕО) № 1198/2006 и за минали усвоявания в съответствие с Регламент (ЕО) № 861/2006.
(23)
От основно значение е изпълнението на някои специфични, предварително установени условия в контекста на ОПОР, особено по отношение на представянето на доклад относно риболовния капацитет и на многогодишен национален стратегически план за аквакултури и доказания административен капацитет за изпълнение на изискванията за данни за управлението на рибарството и за осигуряване на въвеждането на система на Съюза за контрол, инспекции и изпълнение.
(24)
В съответствие с целта за опростяване всички дейности по линия на ЕФМДР, попадащи в рамките на споделеното управление, включително контрол и събиране на данни, следва да бъдат организирани в единна оперативна програма за всяка държава членка в съответствие с националната структура на съответната държава членка. Програмирането следва да обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. При изготвянето на единната оперативна програма държавите членки следва да гарантират, че съдържанието и обемът на тяхната оперативна програма отразява целта за опростяване. Във всяка програма следва да се установи стратегия за изпълнение на целите по отношение на приоритетите на Съюза по ЕФМДР и подбора на мерки. Програмирането следва да е съобразено с тези приоритети на Съюза и същевременно да е приспособено към националните условия и да допълва други политики на Съюза, и по-специално политиката за развитие на селските райони и политиката на сближаване.
(25)
С оглед насърчаване на дребномащабния крайбрежен риболов държавите членки със значителен сегмент на дребномащабния крайбрежен риболов следва да добавят към оперативните си програми планове за действие за развитието, конкурентоспособността и устойчивостта на дребномащабния крайбрежен риболов.
(26)
С оглед да допринесат за постигането на целта за опростяване на използването на ЕФМДР и да намалят разходите по контрола и процента на грешки, държавите членки следва да се възползват максимално от възможността за използване на опростени форми на безвъзмездни средства съгласно предвиденото в Регламент (ЕС)№ 1303/2013.
(27)
За целите на осигуряване на изпълнението на задълженията за контрол по ОПОР държавите членки следва да изготвят раздела от оперативната програма, посветен на контрола, в съответствие с приоритетите на Съюза, приети от Комисията за тази област на политиката. С оглед на приспособяването на оперативната програма към променящите се нужди във връзка с контрола и изпълнението, разделът от оперативната програма, посветен на контрола, следва да се преразглежда редовно въз основа на промените в приоритетите на Съюза по отношение на политиката за контрол и изпълнение в рамките на ОПОР. Въпросните изменения следва да бъдат одобрени от Комисията.С цел запазване на гъвкавостта при програмирането на дейностите в областта на контрола, преразглеждането на раздела от оперативната програма, посветен на контрола, следва да се извършва по опростена процедура.
(28)
Държавите членки следва да изготвят раздела от оперативната програма, посветен на събирането на данни, в съответствие с многогодишната програма на Съюза, посочена в Регламент (ЕО) № 199/2008 на Съвета (13). С цел приспособяване към конкретните потребности, свързани с дейностите по събиране на данни, държавите членки следва да изготвят в съответствие с посочения регламент работен план, който следва да подлежи на одобрение от Комисията.
(29)
С изключение на техническата помощ от Комисията финансовите средства при пряко управление следва да бъдат предварително определени по цели с 5 % гъвкавост и уредени от годишни работни програми, приети от Комисията.
(30)
От определящо значение за повишаване на конкурентоспособността и икономическите резултати от риболовните дейности е да се насърчат и подпомогнат инвестициите в иновации. За да се насърчава по-високо равнище на участие, следва да бъде опростена процедурата по кандидатстване за подпомагане на иновациите.
(31)
Инвестирането в човешкия капитал също е изключително важно за повишаването на конкурентоспособността и икономическите резултати от риболовните и морските дейности. Ето защо ЕФМДР следва да подпомага консултантските услуги, сътрудничеството между учени и рибари, професионалното обучение и ученето през целия живот, и следва да насърчава разпространението на знания, да способства за подобряване на общите резултати и конкурентоспособност на операторите и да насърчава социалния диалог. Като признание за ролята им в рибарските общности при определени условия на съпрузите и партньорите на семейни начала на самостоятелно заетите рибари също следва да се предоставя подпомагане за професионално обучение, учене през целия живот, разпространение на знания и създаването на мрежи от контакти, което допринася за професионалното им развитие.
(32)
С цел подпомагане на младежи, които изпитват трудности при достъпа до пазара на труда в сектора на рибарството през периода на продължаваща финансова криза, ЕФМДР следва да подпомага програми за обучение и курсове за устойчиви риболовни практики и опазване на морските биологични ресурси.
(33)
Предвид потенциала на диверсификацията за дребномащабните крайбрежни рибари и тяхната решаваща роля в крайбрежните общности ЕФМДР следва да предоставя подкрепа за инвестициите, допринасящи за диверсифицирането на доходите на рибарите чрез развиване на допълващи дейности, включително инвестиции на борда на корабите, риболовен туризъм, ресторанти, свързани с риболова екологични услуги и образователни дейности в областта на риболова.
(34)
Започването и развиването на нови стопански дейности в сектора на рибарството от млади рибари е финансово предизвикателство и съставлява елемент, който следва да бъде отчетен при разпределянето и насочването на средства по линия на ЕФМДР. Това развиване на дейности е от съществено значение за конкурентоспособността на сектора на рибарството в Съюза. По тази причина следва да се предвиди подпомагане за млади рибари, започващи своята риболовна дейност, с цел да се улесни първоначалното им установяване. За да се гарантира жизнеспособността на новите стопански дейности, подпомагани по линия на ЕФМДР, подпомагането следва да зависи от придобиването на необходими умения и компетентност. Подпомагането при започване на стопанска дейност следва да се отнася само за придобиването на първия риболовен кораб.
(35)
С цел посрещане на нуждите, свързани със здравето и безопасността на борда, ЕФМДР следва да подпомага инвестиции, насочени към безопасността, условията на труд, здравето и хигиената на борда, при условие че инвестицията, за която се предоставя подпомагане, надхвърля изискванията съгласно правото на Съюза или националното право.
(36)
Следва да се предвидят правила за отпускането на помощи и парични обезщетения за рибари и собственици на риболовни кораби в случаите на временно преустановяване на риболовните дейности, ако временното преустановяване е пряка последица от определени мерки за опазване, с изключение на определянето и разпределянето на възможностите за риболов, ако е предвидено в определени - национални или на Съюза - планове за управление на рибарството или произтича от неподновяването на споразумения за партньорство в областта на устойчивото рибарство или на протоколи към тях. Подобни правила следва да бъдат предвидени и за случаите на окончателно преустановяване на риболовните дейности.
(37)
При определени условия следва да е възможно ЕФМДР да подпомага взаимоспомагателните фондове, от които се отпускат парични обезщетения на рибари за имуществени щети, причинени от неблагоприятни климатични явления, екологични инциденти или разходи за спасителни операции.
(38)
С цел приспособяване на риболовните дейности към риболовните възможности следва да е възможно по линия на ЕФМДР да се подпомага проектирането, разработването, мониторинга, оценката и управлението на системи за разпределянето на риболовните възможности.
(39)
От първостепенна важност е въпросите, свързани с околната среда, да бъдат отразени в рамките на ЕФМДР и да се подкрепят мерките за опазване по ОПОР, като при това бъдат съобразени разнообразните условия във водите на целия Съюз. По тази причина е изключително важно да се разработи съобразен с регионалните особености подход към мерките за опазване.
(40)
По същия начин ЕФМДР следва да може да подпомага намаляването на въздействието на риболова върху морската среда, по-специално чрез насърчаване на екологичните иновации и използване на по-селективни риболовни уреди и оборудване, както и чрез мерки, целящи опазването и възстановяването на морското биологично разнообразие и екосистеми и услугите, които предоставят те, в съответствие със „Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“
(41)
В съответствие с водещата цел на стратегията „Европа 2020“, свързана със смекчаването на въздействието от изменението на климата и енергийната ефективност, следва да е възможно по линия на ЕФМДР да се подпомагат инвестиции на борда на корабите и за одити на енергийната ефективност.
(42)
С цел смекчаване на въздействието от изменението на климата и подобряване на енергийната ефективност на риболовните кораби следва да е възможно да се подпомага осъвременяването и подмяната на основни и допълнителни двигатели, при условие че в процеса на подбор се дава приоритет на операторите, заети в дребномащабния крайбрежен риболов, с цел да се подобри достъпът им до финансиране и при условие че по-големите кораби допринасят за намаляването на мощността на двигателите.
(43)
За да не бъде застрашено постигането на целта за устойчивост на реформата на ОПОР, следва да се определи горна граница по отношение на размера на финансовото подпомагане, която може да се заделя за мерки, свързани с флота, например временно или окончателно преустановяване, както и подмяна на двигател, а срокът, през който може да се отпуска финансовото подпомагане при окончателно преустановяване, следва да бъде ограничен.
(44)
В съответствие с въведената от ОПОР забрана за изхвърляне ЕФМДР следва да подпомага инвестиции на борда на корабите, целящи възможно най-добро оползотворяване на нежеланата уловена риба и използване на недостатъчно използваните части от уловената риба. Предвид недостига на ресурсите и за да се увеличи максимално стойността на уловената риба, ЕФМДР следва да подпомага и инвестиции на борда на корабите, целящи добавяне на търговска стойност на уловената риба.
(45)
Предвид важността на риболовните пристанища, кейовете за разтоварване и покритите лодкостоянки ЕФМДР следва да подпомага съответните инвестиции, целящи по-специално повишаване на енергийната ефективност, опазването на околната среда и качеството на разтоварваните на сушата продукти, както и подобряване на безопасността и условията на труд.
(46)
За Съюза е от съществена важност да се постигне устойчив баланс между сладководните ресурси и тяхната експлоатация. Ето защо следва да се предвидят подходящи мерки за подпомагане на риболова във вътрешни водоеми, като надлежно се отчита въздействието върху околната среда и се запазва икономическата жизнеспособност на тези сектори.
(47)
В съответствие със съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент от 19 септември 2002 г., озаглавено „Стратегия за устойчиво развитие на европейската аквакултура“ и съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 29 април 2013 г., озаглавено „Стратегически насоки за устойчивото развитие на сектора на аквакултурите на ЕС“, и с целите на ОПОР и на стратегията „Европа 2020“ ЕФМДР следва да подпомага устойчивото развитие на сектора на аквакултурите в екологично, икономическо и социално отношение.
(48)
Поради възможното въздействие върху дивите популации от морски видове на видовете, навлезли от обекти за аквакултури, ЕФМДР следва да не предоставя стимули за отглеждането на генномодифицирани организми.
(49)
Аквакултурите спомагат за икономическия растеж и заетостта в крайбрежните и селските райони. По тази причина е особено важно ЕФМДР да е достъпен за предприятията за аквакултури, и по-специално за малките и средните предприятия (МСП), и да допринася за привличането към сектора на нови производители на аквакултури. За повишаването на конкурентоспособността и икономическите резултати на дейностите, свързани с аквакултури, от решаващо значение е да се насърчават иновациите и предприемачеството. Следователно ЕФМДР следва да може да подпомага иновативните операции, стопанското развитие на предприятията за аквакултури като цяло, включително нехранителните и извършваните в морето аквакултури, и допълващите дейности, например риболовен туризъм, свързаните с аквакултурите екологични услуги или образователни дейности.
(50)
Инвестирането в човешкия капитал е решаващо и за повишаването на конкурентоспособността и икономическите резултати на дейностите, свързани с аквакултури. Следователно ЕФМДР следва да може да подпомага ученето през целия живот и създаването на мрежи от контакти, насърчаващи разпространението на знания, както и консултантските услуги, които допринасят за подобряване на общите резултати и конкурентоспособност на операторите.
(51)
С цел да се допринесе за развитието на обектите и инфраструктурите, свързани с аквакултури, следва да е възможно по линия на ЕФМДР да се подпомагат националните и регионалните органи при вземането на стратегически решения, по-специално по отношение на определянето и картографирането на зони, които могат да се приемат за най-подходящи за развитие на аквакултури.
(52)
С цел да се насърчат устойчивите в екологично, социално и икономическо отношение аквакултури ЕФМДР следва да може да подпомага дейности, свързани с аквакултури, които са изключително щадящи за околната среда, преминаването на предприятията за аквакултури към екологосъобразно управление, използването на одитни схеми, както и преминаването към биологични аквакултури. По същия начин ЕФМДР следва да може да подпомага и аквакултурите, предоставящи специфични екологични услуги.
(53)
Предвид важността на защитата на потребителите следва да е възможно по линия на ЕФМДР да се подпомагат земеделските стопани, за да се предотврати или смекчи рискът за общественото здраве и здравето на животните, който може да породят аквакултурите.
(54)
Като отчита риска на инвестициите в дейности, свързани с аквакултури, ЕФМДР следва да може да допринася за стопанската сигурност, като спомага за осигуряването на достъп до застраховане на запасите от аквакултури, а по този начин -за гарантиране на доходите на производителите в случай на прекомерни производствени загуби, дължащи се по-специално на природни бедствия, неблагоприятни метеорологични явления, внезапни промени в качеството на водата, болести или заразяване с вредители и унищожаване на производствени съоръжения.
(55)
Предвид факта, че подходът на водено от общностите местно развитие отдавна е доказал своята полза за насърчаване на развитието на рибарството и аквакултурите, както и на селските райони, чрез отчитане в пълна степен на нуждите от ендогенно развитие в много сектори, в бъдеще подпомагането следва да бъде продължено и засилено.
(56)
В сектора на рибарството и аквакултурите воденото от общностите местно развитие следва да насърчава иновативни подходи за осигуряване на растеж и работни места, по-специално посредством добавяне на стойност към продуктите от риболов и диверсифициране на местната икономика в посока на нови стопански дейности, включително предлаганите от т.нар „син“ растеж и по-широките морски сектори.
(57)
Устойчивото развитие на сектора на рибарството и аквакултурите следва да допринесе за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“ за насърчаване на социалното приобщаване и намаляване на бедността, създаване на работни места и поощряване на иновациите на местно равнище. То също така следва да допринесе за постигане на целта за териториално сближаване, която е една от основните приоритети в ДФЕС.
(58)
Воденото от общностите местно развитие следва да бъде постигнато чрез подход „отдолу-нагоре“ от местни партньорства, съставени от представители на публичния сектор, частния сектор и гражданското общество, които представляват вярно отражение на местната общност. Тези участници на местно ниво могат най-добре да изготвят и прилагат интегрирани многосекторни стратегии за водено от общностите местно развитие, които да отговарят на потребностите на техния собствен район за рибарство. Важно е да се гарантира, че нито една отделна заинтересована група няма повече от 49 % от правата на глас в органите за вземане на решения на местните инициативни рибарски групи (МИРГ).
(59)
Създаването на мрежи от контакти между местните партньорства е основна характеристика на този подход. Ето защо сътрудничеството между тези местни партньорства е важен инструмент за развитието, който следва да бъде подпомаган по линия на ЕФМДР.
(60)
Подпомагането на районите за рибарство по линия на ЕФМДР следва да бъде координирано с подпомагането на местното развитие, осигурявано от други фондове на Съюза, и да обхваща всички аспекти на изготвянето и изпълнението на стратегиите за водено от общностите местно развитие и дейностите на МИРГ, както и разходите за популяризиране на местния район и за текущото поддържане на местното партньорство.
(61)
За да се гарантира жизнеспособността на рибарството и аквакултурите в условията на силно конкурентен пазар, е необходимо да се предвидят разпоредби за предоставяне на подпомагане във връзка с прилагането на Регламент (ЕС) № 1379/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14), и за дейностите по предлагане на пазара и преработване, извършвани от операторите с цел максимално увеличаване на стойността на продуктите от риболов и аквакултури. Следва да се обърне специално внимание на насърчаването на операциите, които включват дейности от веригата за доставка, свързани с производството, преработването и предлагането на пазара, или които включват иновативни процеси или методи. При предоставянето на подпомагане следва да се даде предимство на организациите на производители и на асоциациите на организации на производители. Във връзка с планове за производство и предлагане на пазара следва да се допуска подпомагане само на такива организации и асоциации. С цел приспособяване към новата политика за забрана на изхвърлянето ЕФМДР следва да подпомага и преработването на нежелания улов.
(62)
В Регламент (ЕС) № 1379/2013 се предвижда механизъм за съхранение на продукти от риболов, предназначени за консумация от човека, с цел да се насърчи стабилизирането на пазарите. За да се гарантира преминаването от механизми за интервенция на пазара към подход, насочен към планирането и управлението на дейностите за производство и предлагане на пазара, подпомагането, предоставяно по линия на ЕФМДР, следва да бъде преустановено към 31 декември 2018 г.
(63)
Предвид нарастващата конкуренция, пред която са изправени дребномащабните крайбрежни рибари, следва да е възможно по линия на ЕФМДР да се подпомагат предприемачески инициативи на дребномащабните крайбрежни рибари, с които се добавя стойност към рибата, която те улавят, по-специално чрез преработването и прякото предлагане на пазара на тази риба.
(64)
Предвид трудностите, свързани с риболовните дейности в най-отдалечените региони на Съюза, по-специално поради тяхната отдалеченост и специфични климатични условия, следва да е възможно в рамките на ЕФМДР да се отчитат специфичните ограничения на тези региони, признати в член 349 ДФЕС.
(65)
За да запази конкурентоспособността на определени продукти от риболов и аквакултури от най-отдалечените региони на Съюза в сравнение с тази на подобни продукти от други региони на Съюза, през 1992 г. Съюзът въведе мерки за компенсиране на съответните допълнителни разходи в сектора на рибарството. Мерките, прилагани през периода 2007-2013 г., са предвидени в Регламент (ЕО) № 791/2007. Необходимо е подпомагането с цел компенсиране на допълнителните разходи за риболова, отглеждането, преработването и предлагането на пазара на определени продукти от риболов и аквакултури от най-отдалечените региони на Съюза да продължи от 1 януари 2014 г., така че компенсирането да допринесе за запазване на икономическата жизнеспособност на операторите от тези региони.
(66)
Предвид различните пазарни условия в най-отдалечените региони колебанията в улова и запасите, както и в пазарното търсене, съответните държави членки следва сами да определят продуктите от риболов, за които е допустимо компенсиране, техните съответни максимални количества и размерите на компенсацията в рамките на общото разпределение на средства по държави членки.
(67)
На държавите членки следва да се разреши да внасят разграничения в списъка и количествата на съответните продукти от риболов, както и в размера на компенсацията в рамките на общото разпределение на средства по държави членки. Те следва също така да получат разрешение да коригират плановете си за компенсации, когато това е обосновано от променящите се условия.
(68)
Държавите членки следва да определят размера на компенсацията на ниво, позволяващо подходящо компенсиране на допълнителните разходи, породени от специфичните неблагоприятни характеристики на най-отдалечените региони. С цел да се избегне прекомерно компенсиране размерът следва да е пропорционален на допълнителните разходи, които се покриват от помощта. За целта следва да се вземат предвид и други форми на публична интервенция, които оказват въздействие върху равнището на допълнителните разходи.
(69)
От първостепенна важност е държавите членки и операторите да разполагат със средствата, необходими за упражняване на контрол съобразно високи стандарти, като така се гарантира спазването на правилата на ОПОР, като същевременно се осигурява устойчивата експлоатация на живите водни ресурси. Поради това следва да бъде възможно по линия на ЕФМДР да се подпомагат държавите членки и операторите в съответствие с Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета (15).Това подпомагане следва да допринесе за устойчивия растеж, като спомага за установяването на култура на спазване на правилата.
(70)
Подпомагането, предоставено на държавите членки въз основа на Регламент (ЕО) № 861/2006 по отношение на разходите, направени във връзка с прилагането на системата за контрол на Съюза, следва да се увеличи по линия на ЕФМДР, като се следва концепцията за прилагане на един фонд.
(71)
В съответствие с целите на политиката на Съюза относно контрола и изпълнението е целесъобразно при използването на плавателни съдове, самолети и хеликоптери за патрулиране да се предвиди минимално време, което да бъде отделено на контрола на рибарството и чиято продължителност следва да бъде определена точно, за да се осигури основа за подпомагането по линия на ЕФМДР.
(72)
Предвид важността на сътрудничеството между държавите членки в областта на контрола ЕФМДР следва да може да предоставя подпомагане за тази цел.
(73)
Следва да бъдат приети мерки за подпомагане на събирането, управлението и използването на данни за рибарството съгласно посоченото в многогодишната програма на Съюза, по-специално за подпомагане на националните програми и управлението и използването на данни за научни анализи и изпълнението на ОПОР. Подпомагането, предоставяно на държавите членки въз основа на Регламент (ЕО) № 861/2006 за направените разходи във връзка със събирането, управлението и използването на данни за рибарството, следва да продължи по линия на ЕФМДР съгласно концепцията за прилагане на един фонд.
(74)
Вземането на правилни и ефективни решения за управление на рибарството в рамките на ОПОР следва да бъде подкрепено чрез развойни дейности и сътрудничество, чрез осигуряването на научни и социално-икономически мнения и чрез становища, необходими за изпълнението и развитието на ОПОР, включително в чувствителни от биогеографска гледна точка райони.
(75)
Необходимо е също така да се подпомага сътрудничеството между държавите членки, както и ако е целесъобразно - с трети държави, във връзка със събирането на данни в рамките на един и същ морски басейн, както и със съответните международни научни организации.
(76)
Целта на ИМП е да подпомага устойчивото използване на моретата и океаните и да способства за координиран, съгласуван и прозрачен процес на вземане на решения във връзка с политиките, засягащи океаните, моретата, островите, крайбрежните и най-отдалечените региони и морските сектори, в съответствие със Съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 10 октомври 2007 г., озаглавено „Интегрирана морска политика за Европейския съюз“.
(77)
Необходимо е да се запази финансирането за изпълнението и доразвиването на ИМП на Съюза, както е видно от Регламент (ЕС) № 1255/2011, заключенията на Съвета, резолюциите на Европейския парламент и становищата на Комитета на регионите. Очаква се развитието на морското дело посредством финансово подпомагане за мерки, свързани с ИМП, да има значително въздействие по отношение на икономическото, социалното и териториалното сближаване.
(78)
ЕФМДР следва да подпомага насърчаването на интегрирано морско управление на всички равнища, особено чрез обмен на най-добри практики и доразвиване и изпълнение на стратегиите за морските басейни. Тези стратегии целят създаването на интегрирана рамка за справяне с често срещани трудности в европейските морски басейни, засилването на сътрудничеството между заинтересованите страни с цел максимално използване на финансовите инструменти и средства на Съюза и допринасянето към икономическото, социалното и териториалното сближаване в Съюза. Във връзка с това действията и механизмите, предназначени за подобряване на сътрудничеството между държавите членки, могат да включват трансгранично и междусекторно сътрудничество между морските сектори, например дейности в рамките на Европейския форум по функциите на бреговата охрана (European coastguard functions forum), което да насърчава обмена на опит и добри практики, така че да се постигне ефективност и съгласуваност в рамките на съответното законодателство на Съюза.
(79)
ЕФМДР следва да подпомага и по-нататъшното разработване на инструменти за създаване на полезно взаимодействие между инициативите, предприемани в различни сектори и засягащи моретата, океаните и крайбрежните региони. Такъв е случаят с интегрираното морско наблюдение, чиято цел е повишаването на осведомеността за морската ситуация чрез засилен и сигурен обмен на информация между различните сектори. Въпреки това свързаните с морско наблюдение операции, които попадат в обхвата на част трета, дял V ДФЕС, не следва да се финансират чрез ЕФМДР.
(80)
Взаимното свързване на информационни системи, поддържани от тези сектори, може да изисква мобилизиране на механизмите за финансиране на тези системи в съответствие с ДФЕС. Морското пространствено планиране и интегрираното управление на крайбрежните зони са особено важни за устойчивото развитие на морските райони и крайбрежните региони, като и двата инструмента допринасят за постигането на целите на основаното на екосистемите управление и разработването на връзки суша-море. Тези инструменти са важни и за управлението на различните начини, по които се използват нашите крайбрежни ивици, морета и океани, с оглед на тяхното устойчиво икономическо развитие и насърчаването на трансгранични инвестиции, а прилагането на Директива 2008/56/ЕО допълнително ще определи границите на устойчивостта на човешките дейности, които оказват въздействие върху морската среда. Освен това е необходимо да се повишат знанията за морския свят и да се насърчат иновациите чрез улесняване на събирането, свободното споделяне, повторното използване и разпространението на данни за състоянието на океаните и моретата.
(81)
ЕФМДР следва да подпомага устойчивия икономически растеж, заетостта, иновациите и конкурентоспособността в рамките на морските сектори и в крайбрежните райони. Особено важно е да бъдат набелязани регулаторните пречки и недостига на умения, които спъват растежа във нововъзникващите и ориентираните към бъдещето морски сектори, както и операции, целящи насърчаване на инвестициите в технологични иновации, необходими за подобряване на стопанския потенциал на мореплавателните и морските приложения.
(82)
ЕФМДР следва да допълва и да съответства на съществуващите и бъдещите финансови инструменти, осигурени от Съюза и държавите членки, както на национално, така и на регионално и местно равнище, за насърчаване на устойчивото икономическо, социално и териториално развитие, опазването и устойчивото използване на океаните, моретата и крайбрежните региони, като спомага за по-ефективното сътрудничество между държавите членки и техните крайбрежни, островни и най-отдалечени региони и отчита приоритета и напредъка на националните и местните проекти. ЕФМДР следва да се свърже с други политики на Съюза, които могат да имат морско измерение, по-специално ЕФРР, КФ и ЕСФ, както и програмата „Хоризонт 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (16).
(83)
С цел постигане на целите на ОПОР на световно равнище Съюзът проявява активност в работата на международните организации. Следователно е изключително важно Съюзът да участва в дейността на организации, които спомагат да се гарантира опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в открито море и във водите на трети държави. Подпомагането, предоставяно на международни организации въз основа на Регламент (ЕО) № 861/2006, следва да продължи по линия на ЕФМДР, като се следва концепцията за прилагане на един фонд.
(84)
С цел да се подобри управлението в рамките на ОПОР и да се гарантира ефективното функциониране на консултативните съвети от съществена важност е да им бъде предоставено достатъчно и постоянно финансиране, за да могат ефективно да изпълняват своята консултативна роля в рамките на ОПОР. Съгласно концепцията за прилагане на един фонд подпомагането, предоставено на консултативните съвети от ЕФМДР, следва да замести подпомагането, предоставяно на регионалните консултативни съвети въз основа на Регламент (ЕО) № 861/2006.
(85)
ЕФМДР следва чрез техническа помощ да улеснява изпълнението на оперативните програми, наред с другото, като поощрява иновационните подходи и практики, които подлежат на ясно и прозрачно изпълнение. Техническата помощ следва да включва създаването на европейска мрежа от МИРГ с цел изграждането на капацитет, разпространението на информация, обмена на опит и подпомагането на сътрудничеството между местните партньорства.
(86)
В интерес на доброто работно партньорство и подходящото популяризиране на помощта от Съюза следва да се предвиди възможност за възможно най-широка информираност и популяризиране на подпомагането от Съюза. Органите, отговарящи за управлението на помощта, следва да отговарят и за свързаните с информирането и популяризирането въпроси и да уведомяват Комисията за взетите във връзка с това мерки.
(87)
Необходимо е да се гарантира защитата на финансовите интереси на Съюза във връзка с всички операции, финансирани по настоящия регламент, както при споделено, така и при пряко управление, чрез правилното прилагане на съответното законодателство, свързано със защитата на тези интереси, както и да се гарантира упражняването на съответния контрол от държавите членки и от Комисията във връзка с това.
(88)
С цел да се съобразят конкретните условия на ОПОР, посочени в Регламент (ЕС) № 1380/2013, и да се допринесе за съответствието с правилата на ОПОР, следва да бъдат предвидени допълнителни разпоредби към правилата за прекъсване на срока за плащане, предвидени в Регламент (ЕС) № 1303/2013. Когато държава членка или оператор не са изпълнили своите задължения по ОПОР или когато Комисията разполага с доказателства, които предполагат такова нарушение, на Комисията следва да бъде разрешено да прекъсва сроковете за плащане като предпазна мярка.
(89)
С цел да се избегне явен риск от плащане на недопустими разходи в допълнение на възможността за прекъсване на срока за плащане на Комисията следва да бъде разрешено да спира плащания в случай на сериозно нарушение на правилата на ОПОР от държава членка.
(90)
Оперативните програми следва да бъдат обект на мониторинг и оценка, за да се подобри тяхното качество и да се докаже постигнатото. Комисията следва да създаде рамка за обща система мониторинг и оценка, която наред с другото да гарантира, че съответните данни своевременно се предоставят на разположение. Във връзка с това Комисията следва да състави списък с показатели и да оцени въздействието на политиката за ЕФМДР по отношение на специфичните цели.
(91)
Отговорността за мониторинга на изпълнението на оперативните програми следва да бъде поделена между управляващия орган и мониторинговия комитет, създадени за тази цел. За тази цел следва да бъдат определени съответните отговорности на управляващия орган и мониторинговия комитет. Мониторингът на оперативните програми следва да включва изготвянето на годишен доклад за изпълнението, който следва да се изпраща на Комисията.
(92)
С цел да се повиши достъпността и прозрачността на информацията относно възможностите за финансиране и бенефициерите на проектите във всяка държава членка следва да се създаде единен уебсайт или портал за предоставяне на информация относно оперативните програми, включително списъците с операциите, които се подпомагат по всяка оперативна програма. За да се улесни достъпът на граждани от различни държави членки до публикуваната от всички държави членки информация, специализираните уебсайтове на всички държави членки следва да са достъпни и от един официален уебсайт на Съюза. Тази информация следва да бъде разумна, ясна и конкретна, за да даде на обществеността, и по-специално на данъкоплатците в Съюза, представа относно това как се изразходва финансирането от Съюза в рамките на ЕФМДР. Наред с това публикуването на съответните данни следва да се използва за целите на допълнителното популяризиране на възможността за подаване на заявление за финансиране от Съюза. Без да се засяга прилагането на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17), публикуваните данни може да съдържат имената на физически лица в съответствие с националното право.
(93)
С цел допълване и изменение на някои несъществени елементи от настоящия регламент на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС за определяне на срока и неговата начална и крайна дата във връзка с критериите за допустимост на заявленията, коригирането на процентите, отнасящи се до предварителното разпределение на средства между целите в рамките на прякото управление, определянето на допустимите операции и разходи за инвестициите, свързани с хигиената, здравето и безопасността, и инвестициите, свързани с условията на труд на борда или в индивидуално оборудване, определянето на допустимите разходи за операциите за опазване и възстановяване на морското биологично разнообразие и екосистеми в рамките на устойчивите риболовни дейности, определянето на допустимите за подпомагане разходи във връзка с инвестициите в оборудване или на борда, целящи намаляване на емисиите на замърсители или парникови газове и повишаване на енергийната ефективност на риболовните кораби, определяне на критериите за изчисляване на допълнителните разходи в резултат от специфичните неблагоприятни характеристики на най-отдалечените региони, определянето на случаите на нарушения от страна на държавите членки, които могат да доведат до прекъсване на срока за плащане или до спиране на плащанията, установяването на критериите за определяне на равнището на финансови корекции, което ще се прилага, и критериите за прилагане на фиксирана ставка или екстраполирана финансова корекция и определянето на съдържанието и изграждането на общата система за мониторинг и оценка.
(94)
С цел да се улесни плавният преход от системата, установена с Регламент (ЕО) № 1198/2006, към системата, установена с настоящия регламент, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС във връзка с установяването на преходни разпоредби.
(95)
При приемането на делегирани актове съгласно настоящия регламент от особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(96)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка с определянето на годишното разпределение по държави членки на общите ресурси, налични за задълженията в рамките на споделеното управление, одобряването на оперативните програми и техните изменения, одобряването на работните планове за събиране на данни, приемането на годишните работни програми, свързани с техническа помощ по инициатива на Комисията, констатирането на наличието на доказателства, предполагащи нарушение на задълженията в областта на ОПОР, констатацията, че държава членка не е спазила задълженията си по ОПОР, спирането на всички или на част от междинните плащания по оперативната програма и извършването на финансови корекции чрез отмяна на целия размер или на част от подпомагането на Съюза за дадена оперативна програма. Комисията следва да приема тези актове за изпълнение, без да прилага Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (18).
(97)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва също така да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка с представянето на елементите на оперативната програма, правилата относно процедурите, формата и графиците във връзка с одобряването и представянето за одобрение на изменения на оперативните програми, годишната работна програма по дял VI, глави I и II, структурата на плана за компенсации за най-отдалечените региони, прилагането на различни процентни пунктове към интензитета на публичната помощ, образеца, който да се използва от държавите членки при подаване на финансовите данни на Комисията, установяването на специфичните показатели за приоритетите на Съюза, правилата относно информацията, изпращана от държавите членки, както и относно потребностите от данни и полезните взаимодействия между възможните източници на данни, формата и представянето на годишните доклади за изпълнението и елементите, които да бъдат включени в предварителните доклади за оценка. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011, като следва да се използва процедурата по разглеждане.
(98)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент на Комисията следва също така да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка с приемането и конкретизирането на всякакви промени в действителните приоритети на Съюза за изпълнение и контрол, установяването на правила относно представянето на данни, предоставени от управляващите органи, техническите характеристики на мерки за информиране и популяризиране във връзка с операциите и инструкциите за създаване на емблема и определяне на стандартните цветове. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011. С цел да се осигури по-опростена и по-бърза процедура следва да се използва процедурата по консултиране.
(99)
Тъй като целите на настоящия регламент не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки предвид структурните проблеми, затрудняващи развитието на секторите на рибарството и аквакултурите и морския сектор, както и предвид ограничените финансови ресурси на държавите членки, а поради обхвата и последиците на операциите, подлежащи на финансиране по оперативните програми, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза чрез предоставянето на многогодишно финансово подпомагане, насочено към съответните приоритети, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(100)
Схемата за подпомагане, предвидена в настоящия регламент, заменя схемите за подпомагане, създадени с Регламент (ЕО) № 2328/2003, Регламент (ЕО) № 861/2006, Регламент (ЕО) № 1198/2006, Регламент (ЕО) 791/2007, Регламент (ЕС) № 1255/2011 и член 103 от Регламент (ЕО) № 1224/2009. Поради това посочените регламенти и разпоредба следва да бъдат отменени, считано от 1 януари 2014 г. Въпреки това настоящият регламент следва да не засяга запазването или изменението на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1198/2006 или на друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г.
(101)
Уместно е срокът на прилагане на настоящия регламент да бъде съобразен с този на Регламент (ЕС)№ 1303/2013. Ето защо настоящият регламент следва да се прилага, считано от 1 януари 2014 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
Настоящият регламент определя финансовите мерки на Съюза за изпълнението на:
а)
общата политика в областта на рибарството (ОПОР);
б)
съответните мерки, отнасящи се до морското право;
в)
устойчивото развитие на районите за рибарство и аквакултури и риболова във вътрешните водоеми; и
г)
интегрираната морска политика (ИМП).
Член 2
Географски обхват
Настоящият регламент се прилага за операции, които се осъществяват на територията на Съюза, освен ако в него не е предвидено друго.
Член 3
Определения
1. За целите на настоящия регламент и без да се засяга параграф 2 от настоящия член, се прилагат определенията в член 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, член 5 от Регламент (ЕС) № 1379/2013, член 4 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 и член 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
2. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„обща среда за обмен на информация“ (CISE) означава мрежа от системи с децентрализирано устройство, създадена за целите на обмена на информация между потребители с оглед подобряване на тяхната осведоменост относно на ситуацията във връзка с дейностите по море;
2)
„междусекторни операции“ означава тези инициативи, които са в полза едновременно на различни сектори и/или секторни политики, посочени в ДФЕС, и които не могат да бъдат осъществени изцяло посредством мерки, ограничени в рамките на съответните области на политиката;
3)
„електронна система за записване и отчитане“ (ERS) означава система за електронно записване и отчитане на данни съгласно Регламент (ЕО) № 1224/2009;
4)
„Европейска мрежа за наблюдение и данни за морската среда“ означава мрежа, която обединява съответните национални програми за наблюдение и данни за морската среда в общ и достъпен европейски ресурс;
5)
„район за рибарство и аквакултури“ означава район с морски, речен или езерен бряг, включително изкуствени водоеми или речен басейн, обхващащ значителен брой лица, заети в рибарството или аквакултурите, който е функционално еднороден от географска, икономическа и социална гледна точка и който е определен като такъв от държавата членка;
6)
„рибар“ означава всяко лице, което се занимава с признати от държава членка търговски риболовни дейности;
7)
„риболов във вътрешни водоеми“ означава риболовни дейности, извършвани със стопанска цел във вътрешни водоеми от кораби или с други устройства, включително използваните за риболов под лед;
8)
„интегрирано управление на крайбрежните зони“ означава стратегиите и мерките, описани в Препоръка 2002/413/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (19);
9)
„интегрирано морско управление“ означава координирано управление на всички секторни политики на равнището на Съюза, които оказват въздействие върху океаните, моретата и крайбрежните райони;
10)
„интегрирана морска политика“ (ИМП) означава политика на Съюза, чиято цел е да насърчава координираното и съгласувано вземане на решения с оглед повишаване в максимална степен на устойчивото развитие, икономическия растеж и социалното сближаване на държавите членки, и по-специално крайбрежните, островните и най-отдалечените региони на Съюза, както и морските сектори, посредством съгласувани политики, свързани с морското дело, и съответното международно сътрудничество;
11)
„интегрирано морско наблюдение“ (ИМУ) означава инициатива на Съюза, чиято цел е да се подобрят ефективността и ефикасността на дейностите по наблюдение по отношение на европейските морета чрез обмен на информация и сътрудничество между секторите и през границите;
12)
„морско пространствено планиране“ означава процес, чрез който съответните органи на държавите членки анализират и организират човешките дейности в морските райони с цел постигане на екологичните, икономическите и социалните цели;
13)
„мярка“ означава набор от операции;
14)
„дребномащабен крайбрежен риболов“ означава риболов, извършван от риболовни кораби с обща дължина под 12 метра, които не са съоръжени с влачени риболовни уреди като изброените в таблица 3 от приложение I към Регламент (ЕО) № 26/2004 на Комисията (20);
15)
„кораби, извършващи дейност единствено във вътрешни водоеми“ означава кораби, които извършват риболов със стопанска цел във вътрешни водоеми и които не са включени в регистъра на риболовния флот на Съюза.
ДЯЛ II
ОБЩА РАМКА
ГЛАВА I
Създаване и цели на Европейския фонд за морско дело и рибарство
Член 4
Създаване
Създава се Европейски фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР).
Член 5
Цели
ЕФМДР допринася за постигането на следните цели:
а)
насърчаване на конкурентоспособни, устойчиви в екологично отношение, икономически жизнеспособни и социално отговорни рибарство и аквакултури;
б)
подкрепа за изпълнението на ОПОР;
в)
насърчаване на балансирано и приобщаващо териториално развитие на районите за рибарство и аквакултури;
г)
подкрепа за разработването и изпълнението на ИМП на Съюза в допълнение към политиката на сближаване и ОПОР.
Стремежът към постигане на тези цели не трябва да води до увеличаване на риболовния капацитет.
Член 6
Приоритети на Съюза
ЕФМДР допринася за изпълнението на стратегията „Европа 2020“, както и за изпълнението на ОПОР. Фондът цели осъществяването на следните приоритети на Съюза за устойчивото развитие на рибарството и аквакултурите и свързаните с тях дейности, които отразяват съответните тематични цели, посочени в Регламент (ЕС) № 1303/2013:
1)
Насърчаване на устойчиво в екологично отношение, иновативно, конкурентоспособно и основано на знания рибарство, характеризиращо се с ефективно използване на ресурсите, чрез стремеж към постигане на следните специфични цели:
а)
намаляване на въздействието на рибарството върху морската среда, включително избягване и намаляване, доколкото е възможно, на нежелания улов;
б)
опазване и възстановяване на водното биологично разнообразие и на водните екосистеми;
в)
осигуряване на равновесие между риболовния капацитет и наличните възможности за риболов;
г)
подобряване на конкурентоспособността и жизнеспособността на предприятията в сектора на рибарството, включително на дребномащабния крайбрежен флот, и подобряване на безопасността и условията на труд;
д)
предоставяне на подпомагане на засилването на технологичното развитие и иновациите, включително увеличаване на енергийната ефективност, и на трансфера на знания;
е)
развиване на професионалното обучение, новите професионални умения и ученето през целия живот.
2)
Насърчаване на устойчиви в екологично отношение, иновативни, конкурентоспособни и основани на знания аквакултури, характеризиращи се с ефективно използване на ресурсите, чрез стремеж към постигане на следните специфични цели:
а)
предоставяне на подпомагане за засилването на технологичното развитие, иновациите и трансфера на знания;
б)
подобряване на конкурентоспособността и жизнеспособността на предприятията в сектора на аквакултурите, включително подобряване на безопасността и условията на труд, по-специално на МСП;
в)
опазване и възстановяване на водното биологично разнообразие и подобряване на екосистемите, свързани с аквакултури, и насърчаване на аквакултури с ефективно използване на ресурсите;
г)
насърчаване на аквакултури, осигуряващи високо равнище на опазване на околната среда, и на здравето на животните и хуманното отношение към тях, както и на общественото здраве и безопасност;
д)
развиване на професионалното обучение, новите професионални умения и ученето през целия живот.
3)
Насърчаване на изпълнението на ОПОР чрез стремеж към постигане на следните специфични цели:
а)
подобряване и предоставяне на научни знания, както и подобряване на събирането и управлението на данни;
б)
предоставяне на подпомагане за мониторинга, контрола и изпълнението чрез повишаване на институционалния капацитет и на ефективността на публичната администрация, без да се увеличава административната тежест.
4)
Повишаване на заетостта и териториалното сближаване чрез стремеж към постигане на следната специфична цел: насърчаване на икономическия растеж, социалното приобщаване, създаването на работни места и предоставяне на подпомагане за пригодността за заетост и трудовата мобилност в общностите в крайбрежните региони и регионите на вътрешните водоеми, които зависят от риболов и аквакултури, включително диверсификация на дейностите в рамките на сектора на рибарството, както и в други сектори на морската икономика.
5)
Насърчаване на предлагането на пазара и преработването чрез стремеж към постигане на следните специфични цели:
а)
подобряване на пазарната организация за продуктите от риболов и аквакултури;
б)
насърчаване на инвестициите в секторите на преработването и предлагането на пазара.
6)
Насърчаване на изпълнението на ИМП.
ГЛАВА II
Споделено и пряко управление
Член 7
Споделено и пряко управление
1. Мерките по дял V се финансират от ЕФМДР в съответствие с принципа за споделено управление между Съюза и държавите членки и с общите правила, предвидени в Регламент (ЕС) № 1303/2013.
2. Мерките по дял VI се финансират от ЕФМДР в съответствие с принципа за пряко управление.
ГЛАВА III
Общи принципи на помощта при споделено управление
Член 8
Държавна помощ
1. Без да се засяга параграф 2 от настоящия член, членове 107, 108 и 109 ДФЕС се прилагат към помощи, предоставени от държавите членки на предприятия в сектора на рибарството и аквакултурите.
2. Членове 107, 108 и 109 ДФЕС не се прилагат обаче към плащания, извършени от държави членки съгласно и в съответствие с настоящия регламент, които попадат в обхвата на член 42 ДФЕС.
3. Националните разпоредби, предвиждащи публично финансиране, което надхвърля предвиденото в разпоредбите на настоящия регламент относно плащания, посочени в параграф 2, се уреждат в тяхната цялост въз основа на параграф 1.
4. За продуктите от риболов и аквакултури, изброени в приложение I към ДФЕС, за които се прилагат членове 107, 108 и 109 от него, Комисията може да разреши в съответствие с член 108 ДФЕС оперативна помощ в най-отдалечените региони, посочени в член 349 ДФЕС, в секторите, произвеждащи, преработващи и предлагащи на пазара продукти от риболов и аквакултури, с цел да се смекчат специфичните ограничения в тези региони, произтичащи от тяхната изолираност, островен характер и крайна отдалеченост.
Член 9
Специфични предварителни условия
По отношение на ЕФМДР се прилагат специфичните предварителни условия, посочени в приложение IV.
ГЛАВА IV
Допустимост на заявленията и недопустими операции
Член 10
Допустимост на заявленията
1. Подаденото от оператор заявление за подпомагане от ЕФМДР е недопустимо през определен срок, установен съгласно параграф 4 от настоящия член, ако компетентният орган е установил, че съответният оператор:
а)
е извършил тежко нарушение по член 42 от Регламент (ЕО) № 1005/2008 на Съвета (21) или член 90, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
б)
е участвал в дейността, управлението или собствеността на риболовни кораби, включени в списъка на Съюза на корабите, извършващи ННН риболов, съгласно член 40, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1005/2008 или на кораби, плаващи под знамето на държави, определени като несътрудничещи трети държави съгласно член 33 от същия регламент;
в)
е извършил тежко нарушение на правилата на ОПОР, определено като такова в други законодателни актове, приети от Европейския парламент и Съвета; или
г)
е извършил някое от престъпленията, посочени в членове 3 и 4 от Директива 2008/99/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (22), когато заявлението е за подпомагане по дял V, глава II от настоящия регламент.
2. След подаване на заявлението бенефициерът трябва да продължава да спазва условията, посочени в параграф 1, букви а) - г), през целия период на изпълнение на операцията, както и за срок от пет години след извършване на последното плащане в полза на този бенефициер.
3. Заявление, подадено от оператор, е недопустимо през определен срок, установен съгласно параграф 4 от настоящия член, когато компетентният орган на държавата членка е констатирал, че този оператор е извършил измама по смисъла на член 1 от Конвенцията за защита на финансовите интереси на Европейските общности (23) във връзка с Европейския фонд за рибарство (ЕФР) или ЕФМДР.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 във връзка със:
а)
определянето на срока, посочен в параграфи 1 и 3 от настоящия член, който трябва да е пропорционален на естеството, тежестта, продължителността и системния характер на тежкото нарушение, престъпление или измама, и който е с продължителност от най-малко една година;
б)
съответните начална и крайна дата на срока, посочен в параграфи 1 и 3 от настоящия член.
5. Държавите членки изискват операторите, които подават заявление по линия на ЕФМДР, да представят на управляващия орган подписана декларация с потвърждение, че отговарят на критериите, изброени в параграф 1 от настоящия член, в която декларират, че не са извършили измама във връзка с ЕФР или ЕФМДР, както е посочено в параграф 3 от настоящия член. Преди одобряването на операцията държавите членки проверяват верността на декларацията въз основа на информацията в националния регистър на нарушенията по член 93 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или на други налични данни.
За целите на първа алинея при поискване от друга държава членка държавите членки предоставят информация, съдържаща се в техния национален регистър на нарушенията по член 93 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 11
Недопустими операции
Следните операции не са допустими по линия на ЕФМДР:
а)
операции, които водят до увеличаване на риболовния капацитет на кораба, или оборудване, което повишава способността му да намира риба;
б)
строителство на нови риболовни кораби или внос на риболовни кораби;
в)
временно или окончателно преустановяване на риболовни дейности, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго;
г)
проучвателен риболов;
д)
прехвърляне на собствеността върху предприятие;
е)
пряко зарибяване, освен когато такова е изрично предвидено като мярка за опазване в правен акт на Съюза или в случай на експериментално зарибяване.
ДЯЛ III
ФИНАНСОВА РАМКА
Член 12
Изпълнение на бюджета
1. Бюджетът на Съюза, разпределен за ЕФМДР по дял V от настоящия регламент, се изпълнява в рамките на споделено управление в съответствие с член 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
2. Бюджетът на Съюза, разпределен за ЕФМДР по дял VI от настоящия регламент, се изпълнява пряко от Комисията в съответствие с член 58, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (24).
3. Всички случаи на отмяна от страна на Комисията на всички или част от бюджетните задължения при пряко управление трябва да са в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и, когато е приложимо, с член 123 от настоящия регламент.
4. Принципът на добро финансово управление се прилага в съответствие с членове 30 и 53 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 13
Бюджетни ресурси при споделено управление
1. Наличните ресурси за задължения, поети от ЕФМДР за периода 2014-2020 г. при споделено управление, възлизат на 5 749 331 600 EUR по текущи цени в съответствие с годишното разпределение, предвидено в приложение II.
2. Сума в размер на 4 340 800 000 EUR от бюджетните ресурси по параграф 1 се разпределя за устойчивото развитие на рибарството, районите за рибарство и аквакултурите, за мерки, свързани с предлагането на пазара и преработването, и за техническа помощ по инициатива на държави членки съгласно дял V, глави I, II, III, IV и VII, с изключение на член 67.
3. Сума в размер на 580 000 000 EUR от бюджетните ресурси по параграф 1 се разпределя за мерките за контрол и изпълнение, посочени в член 76.
4. Сума в размер на 520 000 000 EUR от бюджетните ресурси по параграф 1 се разпределя за мерките за събиране на данни, посочени в член 77.
5. Сумата от 192 500 000 EUR от бюджетните ресурси по параграф 1 се разпределя за компенсации за най-отдалечените региони по дял V, глава V. Тези компенсации не трябва да надвишават на годишна база:
а)
6 450 000 EUR за Азорските острови и остров Мадейра;
б)
8 700 000 EUR за Канарските острови;
в)
12 350 000 EUR за френските най-отдалечени региони, посочени в член 349 ДФЕС.
6. Сума в размер на 44 976 000 EUR от бюджетните ресурси по параграф 1 се разпределя за помощта за съхранение съгласно член 67.
7. Сума в размер на 71 055 600 EUR от бюджетните ресурси по параграф 1 се разпределя за мерките, свързани с ИМП, посочени в дял V, глава VIII.
8. Държавите членки разполагат с възможността да използват като взаимнозаменяеми наличните по параграфи 3 и 4 ресурси.
Член 14
Бюджетни ресурси при пряко управление
1. Наличните ресурси за задължения, поети от ЕФМДР за периода 2014-2020 г. по отношение на мерки при пряко управление, посочени в дял VI, глави I - III, възлизат на 647 275 400 EUR по текущи цени.
2. За целите на дял VI, глави I и II индикативното разпределение на средствата между целите, посочени в членове 82 и 85, е предвидено в приложение III.
3. Комисията може да се отклонява от индикативните проценти, посочени в параграф 2, с не повече от 5 % от стойността на финансовия пакет във всеки отделен случай.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 с цел коригиране на процентите, предвидени в приложение III.
Член 15
Междинен преглед
Комисията извършва преглед на прилагането на дял VI, глави I и II, включително на необходимостта от коригиране на индикативното разпределение на средства, предвидено в приложение III, и до 30 юни 2017 г. представя на Европейския парламент и на Съвета междинен доклад за оценка на получените резултати и качествените и количествените аспекти на ЕФМДР.
Член 16
Финансово разпределение при споделено управление
1. Наличните ресурси за поети от държавите членки задължения по член 13, параграфи 2-7 за периода 2014-2020 г., посочени в таблицата в приложение II, се определят въз основа на следните обективни критерии:
а)
по отношение на дял V, с изключение на членове 76 и 77:
i)
равнището на заетост в секторите на рибарството и морските и сладководните аквакултури, включително заетостта в свързания с тях преработвателен сектор;
ii)
равнището на производство в секторите на рибарството и морските и сладководните аквакултури, включително в свързания с тях преработвателен сектор; и
iii)
делът на дребномащабния крайбрежен риболовен флот в общия риболовен флот;
б)
по отношение на членове 76 и 77:
i)
степента на свързаните с упражняването на контрол задачи на съответната държава членка, като се взема предвид големината на националния риболовен флот и на контролирания морски район, обема на разтоварванията на сушата и стойността на вноса от трети държави;
ii)
наличните ресурси за контрол в сравнение с обема на свързаните с упражняването на контрол задачи на държавата членка, като наличните средства се определят, като се взема предвид броят проведени в морето контролни действия и инспекции при разтоварване на сушата;
iii)
обемът на задачите за събиране на данни на съответната държава членка, като се взема предвид големината на националния риболовен флот, обема на разтоварванията на сушата и на продукцията от аквакултури, делът на научните дейности по наблюдение в морето и броят на проучванията, в които участва държавата членка; и
iv)
наличните ресурси за събиране на данни в сравнение с обема на задачите по събиране на данни на държавата членка, като наличните средства се определят, като се вземат предвид човешките ресурси и техническите средства, необходими за изпълнението на националната програма за вземане на проби с цел събиране на данни;
в)
по отношение на всички мерки - разпределените в миналото средства в съответствие с Регламент (ЕО) № 1198/2006, както и усвояването на средства в миналото в съответствие с Регламент (ЕО) № 861/2006.
2. Комисията приема актове за изпълнение, определящи годишното разпределение на общите ресурси по държави членки.
ДЯЛ IV
ПРОГРАМИ
ГЛАВА I
Програми за мерки, финансирани при споделено управление
Член 17
Подготовка на оперативни програми
1. Всяка държава членка изготвя единна оперативна програма за изпълнение на приоритетите на Съюза, предвидени в член 6, които се съфинансират от ЕФМДР.
2. Държавата членка утвърждава оперативната програма в тясно сътрудничество с партньорите, посочени в член 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
3. По отношение на раздела от оперативната програма, посочен в член 18, параграф 1, буква о), до 31 май 2014 г. Комисията приема актове за изпълнение, посочващи действителните приоритети на Съюза за политиката по изпълнение и контрол. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 127, параграф 2.
Член 18
Съдържание на оперативната програма
1. Освен елементите, посочени в член 27 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, оперативната програма включва:
а)
анализ на положението от гледна точка на силните и слабите страни, възможностите и заплахите и набелязване на потребностите, които е необходимо да бъдат посрещнати в обхванатия от програмата географски район, включващ, в зависимост от случая, морски басейни.
Анализът се структурира около съответните приоритети на Съюза, предвидени в член 6 от настоящия регламент, и когато е приложимо, е съобразен с многогодишния национален стратегически план за аквакултури, посочен в член 34 от Регламент (ЕС)№ 1380/2013, и с напредъка към постигането на добро състояние на околната среда чрез разработването и прилагането на морска стратегия по член 5 от Директива 2008/56/ЕО. От гледна точка на приоритетите на Съюза се оценяват конкретните потребности по отношение на работни места, околна среда, смекчаване и приспособяване към изменението на климата, както и насърчаване на иновациите, с цел да се установят най-целесъобразните ответни мерки на равнището на всеки от приоритетите, свързани със съответния район;
б)
описание на стратегията по смисъла на член 27 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, което показва, че:
i)
за всеки от включените в програмата приоритети на Съюза са определени подходящи цели въз основа на общите показатели, посочени в член 109 от настоящия регламент;
ii)
подборът на съответните мерки е логично следствие от всеки приоритет на Съюза, избран в програмата, при отчитане на заключенията от предварителната оценка и на анализа по буква а) от настоящия параграф. При мерки за окончателно преустановяване на риболовните дейности съгласно член 34 от настоящия регламент описанието на стратегията включва целевите стойности и мерките, които да бъдат взети за намаляването на риболовния капацитет в съответствие с член 22 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. Включва се и описание на метода за изчисляване на обезщетенията, които се отпускат съгласно членове 33 и 34 от настоящия регламент;
iii)
разпределението на финансови ресурси за включените в програмата приоритети на Съюза е оправдано и подходящо за постигането на поставените цели;
в)
когато е целесъобразно - конкретните потребности на териториите по „Натура 2000“, установени в Директива 92/43/ЕИО на Съвета (25), и приноса на програмата за създаването на съгласувана мрежа от зони за възстановяване на рибните запаси, както е предвидено в член 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
г)
оценка на специфичните предварителни условия, посочени в член 9 и в приложение IV към настоящия регламент и, при необходимост, на действията, посочени в член 19, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
д)
описание на рамката на изпълнението по смисъла на член 22 и приложение II към Регламент (ЕС) № 1303/2013;
е)
списък с избраните мерки, подредени по приоритети на Съюза;
ж)
списък на критериите, приложени при подбора на районите за рибарство и аквакултури съгласно дял V, глава III;
з)
списък на критериите за подбор на стратегии за водено от общностите местно развитие съгласно дял V, глава III;
и)
в държавите членки, в които над 1 000 кораба могат да се считат за риболовни кораби за дребномащабен крайбрежен риболов - план за действие за развитието, конкурентоспособността и устойчивостта на дребномащабния крайбрежен риболов;
й)
изискванията за оценка и плана за оценка, посочен в член 56 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, както и действията, които трябва да се предприемат за задоволяване на набелязаните потребности;
к)
план за финансиране, изготвен при отчитане на член 20 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и в съответствие с акта за изпълнение на Комисията, посочен в член 16, параграф 2 от настоящия регламент, който включва:
i)
таблица, в която се посочва общото участие на ЕФМДР, планирано за всяка отделна година;
ii)
таблица, в която се посочват приложимите ресурси от ЕФМДР и процент на съфинансиране за приоритетите на Съюза, предвидени в член 6 от настоящия регламент, и техническата помощ. Чрез дерогация от общото правило, предвидено в член 94, параграф 2 от настоящия регламент, когато е приложимо, в тази таблица се посочват отделно ресурсите от ЕФМДР и процентите на съфинансиране, които се прилагат за подпомагането, посочено в членове 33 и 34, член 41, параграф 2, членове 67 и 70, член 76, параграф 2, букви а)-г) и е)-л) и член 76, параграф 2, буква д) и член 77 от настоящия регламент;
л)
информация за взаимното допълване и координацията с ЕСИ фондовете и други приложими инструменти за финансиране на равнището на Съюза и на национално равнище;
м)
правила за изпълнение на оперативната програма, включително:
i)
посочване на органите по член 123 от Регламент(ЕС)№ 1303/2013 и кратко описание на системата за управление и контрол с информационна цел;
ii)
описание на съответните функции на МИРГ и управляващия орган или определения орган във връзка с всички задачи по изпълнението, свързани със стратегията за водено от общностите местно развитие;
iii)
описание на процедурите за мониторинг и оценка, както и общия състав на мониторинговия комитет, посочен в член 48 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
iv)
разпоредбите за осигуряване на популяризирането на програмата в съответствие с член 119 от настоящия регламент;
н)
списък на партньорите, посочени в член 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, и резултатите от консултацията с тези партньори;
о)
за целите на осигуряване на засиленото спазване чрез контрол съгласно член 6, параграф 3, буква б) и в съответствие с действителните приоритети, приети от Комисията съгласно член 17, параграф 3:
i)
списък на органите, които прилагат системата за контрол, инспекции и изпълнение, и кратко описание на техните налични човешки и финансови ресурси, предназначени за контрол, инспекции и изпълнение в областта на рибарството, и тяхното основно налично оборудване за контрол, инспекции и изпълнение в областта на рибарството, и по-специално броя на корабите, самолетите и хеликоптерите;
ii)
общите цели на мерките за контрол, които трябва да се изпълняват чрез общи показатели, определени в съответствие с член 109;
iii)
специфичните цели, които трябва да бъдат постигнати в съответствие с приоритетите на Съюза, предвидени член 6, и подробна разбивка по категории за целия програмен период;
п)
за целите на събирането на данни за устойчиво управление на рибарството съгласно член 6, параграф 3, буква а) и в съответствие с многогодишната програма на Съюза съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 199/2008:
i)
описание на дейностите по събиране на данни в съответствие с член 25, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
ii)
описание на методите за съхранение на данните, управлението на данните и използването на данните;
iii)
описание на възможностите за постигане на добро финансово и административно управление на събраните данни.
Разделът на оперативната програма, посочен в буква п), се допълва в съответствие с член 21 от настоящия регламент.
2. В оперативната програма се включват методите за изчисляване на опростени разходи, посочени в член 67, параграф 1, букви б), в) и г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, допълнителни разходи или пропуснати ползи в съответствие с член 96 от настоящия регламент и метод за изчисляване на компенсацията в съответствие с приложимите критерии, определени за всяка от изпълняваните дейности по член 40, параграф 1 и членове 53, 54 и 55, член 56, параграф 1, буква е) и член 67 от настоящия регламент. Когато е целесъобразно, се включва и информация относно авансови плащания за МИРГ по член 62 от настоящия регламент.
3. Комисията приема актове за изпълнение, предвиждащи правила за представянето на елементите, описани в параграфи 1 и 2 от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
Член 19
Одобряване на оперативната програма
1. При спазване на член 29 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 Комисията приема актове за изпълнение, с които одобрява оперативната програма.
2. С цел приемане на актовете за изпълнение, посочени в параграф 1 от настоящия член, Комисията разглежда въпроса доколко е вероятно мерките, посочени в член 18, параграф 1, буква б), подточка ii), действително да премахнат установения свръхкапацитет.
Член 20
Изменение на оперативната програма
1. Комисията приема актове за изпълнение, с които одобрява изменението на дадена оперативна програма.
2. С цел приспособяване към променящите се потребности от упражняване на контрол Комисията може на всеки две години да приема акт за изпълнение, в който да конкретизира промените в приоритетите на Съюза за политиката по изпълнение и контрол по член 17, параграф 3 и съответните допустими операции, които се ползват с приоритет. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 127, параграф 2.
3. Държавите членки могат да представят изменение на оперативната си програма, като вземат предвид новите приоритети, предвидени в актовете за изпълнение, посочени в параграф 2 от настоящия член. В съответствие с принципа на пропорционалност за такива изменения на оперативната програма се прилага опростена процедура, която се приема в съответствие с член 22, параграф 2.
Член 21
Работни планове за събиране на данни
1. За целите на прилагането на член 18, параграф 1, буква п) от настоящия регламент държавите членки по електронен път представят на Комисията работни планове за събиране на данни в съответствие с член 4, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 199/2008, до 31 октомври на годината, предхождаща годината, през която трябва да се прилага работният план, освен когато все още се прилага съществуващ план, за което те уведомяват Комисията. Съдържанието на тези планове трябва да е в съответствие с член 4, параграф 2 от посочения регламент.
2. Комисията приема актове за изпълнение, с които одобрява работните планове, посочени в параграф 1, до 31 декември на годината, предхождаща годината, през която трябва да се прилага работният план.
Член 22
Правила относно процедурите и графиците
1. Комисията може да приема актове за изпълнение, установяващи правила относно процедурите, формата и графиците за:
а)
одобряването на оперативни програми;
б)
представянето и одобряването на изменения на оперативни програми, включително влизането им в сила и честотата на представяне през програмния период;
в)
представянето и одобряването на изменения, посочени в член 20, параграф 3;
г)
представянето на работни планове за събиране на данни.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
2. Процедурите и графиците са опростени в случай на:
а)
изменения на оперативни програми, които се отнасят до прехвърляне на средства между приоритети на Съюза, при условие че прехвърлените средства не надвишават 10 % от сумата, разпределена за съответния приоритет на Съюза;
б)
изменения на оперативни програми, които се отнасят до включването или изключването на мерки или видове съответни операции и свързана с тях информация и показатели;
в)
изменения на оперативни програми, които се отнасят до промени в описанието на мерките, включително промени в условията за допустимост;
г)
изменения, посочени в член 20, параграф 3, както и в случай на други изменения на раздела на оперативната програма, посочен в член 18, параграф 1, буква н).
3. Параграф 2 не се прилага за мерките, посочени в членове 33 и 34 и в член 41, параграф 2.
ГЛАВА II
Програми за мерки, финансирани при пряко управление
Член 23
Годишна работна програма
1. С оглед прилагането на дял VI Комисията приема актове за изпълнение, установяващи годишни работни програми в съответствие с целите, определени в съответните глави. За глави I и II от дял VI тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
2. Годишните работни програми съдържат:
а)
описание на дейностите, които да се финансират, и заложените цели за всяка отделна дейност, като те трябва да съответстват на целите, посочени в членове 82 и 85. Те съдържат също така данни за сумата, разпределена за всяка дейност, примерен график за изпълнението, както и информация за изпълнението им;
б)
за безвъзмездните средства и свързаните с тях мерки - основните критерии за оценка, определени по такъв начин, че заложените в оперативната програма цели да бъдат постигнати възможно най-успешно, и максималният процент на съфинансиране;
ДЯЛ V
МЕРКИ, ФИНАНСИРАНИ ПРИ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
ГЛАВА I
Устойчиво развитие на рибарството
Член 24
Специфични цели
Подпомагането по настоящата глава трябва да допринася за постигането на специфичните цели по приоритета на Съюза, предвиден в член 6, параграф 1.
Член 25
Общи условия
1. Собственик на риболовен кораб, който е получил подпомагане по настоящата глава, не може да прехвърля този кораб извън Съюза в продължение на най-малко пет години след датата на действителното изплащане на това подпомагане на бенефициера. При прехвърляне на кораб в рамките на този срок държавата членка си възстановява недължимо изплатените по отношение на операцията суми в размер, пропорционален на периода, през който не е било спазено условието, посочено в първо изречение на настоящия параграф.
2. Оперативните разходи не са допустими, освен ако в настоящата глава изрично не е предвидено друго.
3. Общото финансово участие на ЕФМДР в мерките, посочени в членове 33 и 34, и в подмяната или осъвременяването на основни или допълнителни двигатели, посочени в член 41, не може да надвишава по-високия от следните два прага:
а)
6 000 000 EUR, или
б)
15 % от финансовото подпомагане от Съюза, разпределено от държавата членка за приоритети на Съюза, предвидени в член 6, параграфи 1, 2 и 5.
4. Общото финансово участие на ЕФМДР в мерките, посочени в член 29, параграф 4, не може да надвишава 5 % от финансовото подпомагане от Съюза, разпределено за всяка държава членка.
5. Подпомагането за собствениците на кораби, получено съгласно член 33, се приспада от подпомагането, предоставено на собственици на кораби съгласно член 34 за същия кораб.
Член 26
Иновации
1. С цел насърчаване на иновациите в рибарството ЕФМДР може да подпомага проекти, целящи разработването или внедряването на нови или значително подобрени продукти и оборудване, нови или подобрени процеси и техники, както и нови или подобрени управленски и организационни системи, включително на етапа на преработването и предлагането на пазара.
2. Операциите, финансирани по настоящия член, се осъществяват от научна или техническа организация, призната от държавата членка или от Съюза, или в сътрудничество с такава организация. Тази научна или техническа организация валидира резултатите от тези операции.
3. Държавите членки популяризират по подходящ начин резултатите от финансираните по настоящия член операции в съответствие с член 119.
Член 27
Консултантски услуги
1. С цел подобряване на общите резултати и конкурентоспособността на операторите и насърчаване на устойчиво рибарство ЕФМДР може да подпомага:
а)
проучвания за осъществимост и консултантски услуги за оценяване жизнеспособността на проектите, които е възможно да са допустими за подпомагане съгласно настоящата глава;
б)
предоставянето на професионални становища във връзка с екологичната устойчивост, като се обръща особено внимание на ограничаването и, при възможност, премахването на отрицателното въздействие на риболовните дейности върху морските, сухоземните и сладководните екосистеми;
в)
предоставяне на професионални становища по бизнес стратегии и стратегии за предлагане на пазара.
2. Проучванията за осъществимост, консултантските услуги и становищата по параграф 1 се предоставят от научни, академични, професионални или технически организации или образувания, предоставящи икономически становища, които притежават необходимата компетентност.
3. Подпомагането по параграф 1 се предоставя на оператори или рибарски организации, включително организации на производители или публичноправни организации.
4. Когато подпомагането по параграф 1 не надхвърля 4 000 EUR, бенефициерът може да бъде избран чрез ускорена процедура.
Член 28
Партньорства между учени и рибари
1. С цел да се насърчава трансферът на знания между учените и рибарите ЕФМДР може да подпомага:
а)
създаването на мрежи, споразумения за партньорство или асоциации между една или повече независими научни организации и рибари или една или повече рибарски организации, в които могат да участват технически организации;
б)
дейностите, извършвани в рамките на мрежите, споразуменията за партньорство или асоциациите, посочени в буква а).
2. Дейностите, посочени в параграф 1, буква б), може да включват дейности по събиране и управление на данни, проучвания, пилотни проекти, разпространение на знания и резултати от научни изследвания, семинари и добри практики.
3. Подпомагането, посочено в параграф 1, може да се предоставя на публичноправни организации, рибари, рибарски организации, МИРГ и неправителствени организации.
Член 29
Насърчаване на човешкия капитал, създаването на работни места и социалния диалог
1. С цел насърчаване на човешкия капитал, създаването на работни места и социалния диалог ЕФМДР може да подпомага:
а)
професионалното обучение, ученето през целия живот, съвместните проекти, разпространението на знания в икономическата, техническата, регулаторната и научната област и на иновативни практики, както и придобиването на нови професионални умения, свързани по-специално с устойчивото управление на морските екосистеми, хигиената, здравето, безопасността, дейностите в морския сектор, иновациите и предприемачеството;
б)
създаването на мрежи от контакти и обмена на опит и добри практики между заинтересованите страни, включително между организациите, насърчаващи равните възможности за мъжете и жените, насърчаване на ролята на жените в рибарските общности и насърчаване на по-слабо представените групи, които извършват дребномащабен крайбрежен риболов или риболов от брега;
в)
социалния диалог на равнището на Съюза и на национално, регионално и местно равнище с участието на рибари, социални партньори и други заинтересовани страни.
2. Подпомагането по параграф 1 може да се предоставя и на съпрузите на самостоятелно заети рибари или, когато и доколкото са признати от националното право, на партньорите на семейни начала на самостоятелно заети рибари при условията, предвидени в член 2, буква б) от Директива 2010/41/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (26).
3. Подпомагането по параграф 1, буква а) може да се предоставя за максимален срок от две години за обучението на лица под 30-годишна възраст, признати от съответната държава членка за безработни (наричани по-долу „стажанти“). Подпомагането е само за лица, които се обучават на борда на кораб за дребномащабен крайбрежен риболов, собственост на професионален рибар на възраст най-малко 50 години, като за целта стажантът и собственикът на кораба са сключили официален договор, който е признат от съответната държава членка, като включва курсове за устойчиви риболовни практики и опазване на морските биологични ресурси по смисъла на Регламент (ЕС) № 1380/2013. Стажантите трябва да се придружават на борда на кораба от професионален рибар на възраст най-малко 50 години.
4. Подпомагането по параграф 3 се предоставя на професионални рибари за покриване на заплатата на стажанта и свързаните с това разходи и се изчислява в съответствие с член 67, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, като се взема предвид икономическото положение и стандартът на живот в съответната държава членка. Това подпомагане не може да надвишава максималния размер от 40 000 EUR на бенефициер през програмния период.
Член 30
Диверсификация и нови форми на доход
1. ЕФМДР може да подпомага инвестиции, допринасящи за диверсифицирането на доходите на рибарите чрез развиването на допълващи дейности, включително инвестиции на борда на корабите, риболовен туризъм, ресторанти, екологични услуги, свързани с рибарството и образователни дейности в областта на рибарството.
2. Подпомагането по параграф 1 се предоставя на рибари, които:
а)
представят бизнес план за развитието на новите си дейности; и
б)
притежават подходящи професионални умения, които могат да бъдат придобити чрез операции, финансирани съгласно член 29, параграф 1, буква а).
3. Подпомагането по параграф 1 се предоставя само при условие че допълващите дейности са свързани с основната риболовна дейност на съответния рибар.
4. Размерът на подпомагането, предоставено съгласно параграф 1, не може да надвишава 50 % от предвидения бюджет в бизнес плана за всяка операция и не може да надвишава максимална сума от 75 000 EUR за всеки бенефициер.
Член 31
Подпомагане за започване на дейност от млади рибари
1. ЕФМДР може да предоставя подпомагане за започването на стопанска дейност от млади рибари.
2. Подпомагането по настоящия член може да се предоставя само във връзка с първото придобиване на риболовен кораб:
а)
с обща дължина по-малка от 24 метра;
б)
който е оборудван за морски риболов;
в)
чиято възраст е между 5 и 30 години; и
г)
който спада към сегмент на флота, който съгласно доклада за риболовния капацитет, посочен в член 22, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, е балансиран по отношение на предоставените на този сегмент възможности за риболов.
3. За целите на настоящия член понятието „млад рибар“ означава физическо лице, което желае да придобие за първи път риболовен кораб и което, към момента на подаване на заявлението, не е навършило 40-годишна възраст и е работило най-малко пет години като рибар или е преминало равностойно професионално обучение. Държавите членки могат да определят допълнителни обективни критерии, които младите рибари трябва да изпълнят, за да бъдат допуснати до подпомагане по настоящия член.
4. Подпомагането по настоящия член не може да надвишава 25 % от цената на придобиване на риболовния кораб и във всеки случай не може да надвишава 75 000 EUR на млад рибар.
Член 32
Здраве и безопасност
1. С цел подобряване на хигиената, здравето, безопасността и условията на труд на рибарите ЕФМДР може да подпомага инвестиции на борда или в индивидуално оборудване, при условие че посочените инвестиции надхвърлят изискванията съгласно правото на Съюза или националното право.
2. Подпомагането по настоящия член се предоставя на рибари или на собственици на риболовни кораби.
3. Когато операцията се изразява в инвестиция на борда, подпомагането се предоставя еднократно по време на програмния период за един и същи вид инвестиция и за един и същи риболовен кораб. Когато операцията се изразява в инвестиция в индивидуално оборудване, подпомагането се предоставя еднократно по време на програмния период за оборудване от един и същи вид и за един и същи бенефициер.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126, определящи видовете операции, които са допустими по параграф 1 от настоящия член.
Член 33
Временно преустановяване на риболовните дейности
1. ЕФМДР може да подпомага мерки за временно преустановяване на риболовните дейности в следните случаи:
а)
прилагане на мерки от Комисията или на спешни мерки от държава членка съгласно съответно членове 12 и 13 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 или на мерки за опазване, посочени в член 7 от същия регламент, включително периоди на естествено възстановяване;
б)
неподновяване на споразумения за партньорство в областта на устойчивото рибарство или на протоколи към тях;
в)
когато е предвидено временно преустановяване в план за управление, приет в съответствие с Регламент (ЕО) № 1967/2006 на Съвета (27) или в многогодишен план, приет съгласно членове 9 и 10 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, когато предвид научните становища е необходимо намаляване на риболовното усилие, за да се постигнат целите по член 2, параграф 2 и параграф 5, буква а) от Регламент (ЕС) № 1380/2013.
2. Подпомагането по параграф 1 може да се предостави за максимален срок от шест месеца на риболовен кораб през периода 2014-2020 г.
3. Подпомагането по параграф 1 се предоставя само на:
а)
собственици на риболовни кораби на Съюза, регистрирани като действащи, които са извършвали риболовна дейност в продължение на най-малко 120 дни в морето през последните две календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане; или
б)
рибари, които са работили в морето в продължение на най-малко 120 дни през последните две календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане, на борда на риболовен кораб на Съюза, засегнат от временното преустановяване.
4. Всички риболовни дейности, извършвани от съответния риболовен кораб и от съответните рибари, трябва да бъдат действително преустановени. Компетентният орган се уверява, че съответният риболовен кораб е прекратил всякаква риболовна дейност през периода на временното преустановяване.
Член 34
Окончателно преустановяване на риболовните дейности
1. ЕФМДР може да подпомага мерки за окончателното преустановяване на риболовните дейности, само когато това е постигнато чрез скрапирането на риболовни кораби и при условие че:
а)
такова скрапиране е предвидено в оперативната програма, посочена в член 18; и
б)
окончателното преустановяване е предвидено като инструмент в план за действие по член 22, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, като от него е видно, че сегментът на флота не е ефективно балансиран по отношение на предоставените на този сегмент възможности за риболов.
2. Подпомагането по параграф 1 се предоставя на:
а)
собственици на риболовни кораби на Съюза, регистрирани като действащи, които са извършвали риболовна дейност в морето в продължение на най-малко 90 дни годишно през последните две календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане, или
б)
рибари, които са работили в морето в продължение на най-малко 90 дни годишно през последните две календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане, на борда на риболовен кораб на Съюза, засегнат от окончателното преустановяване.
3. Съответните рибари трябва действително да преустановяват всички риболовни дейности. Бенефициерът представя на компетентния орган доказателство за действителното преустановяване на риболовните дейности. Обезщетението се възстановява въз основа на принципа pro rata temporis, когато рибарят възобнови риболовната си дейност в срок до две години след датата на подаване на заявлението за подпомагане.
4. Подпомагането по настоящия член може да се предостави до 31 декември 2017 г.
5. Подпомагане по настоящия член се изплаща само след като равностойният капацитет е бил окончателно заличен от регистъра на риболовния флот на Съюза и след като съответните лицензии и разрешения за риболов също са били окончателно отнети. На бенефициера се налага забрана да регистрира нов риболовен кораб в рамките на пет години след получаването на подпомагането. Намаляването на капацитета вследствие на окончателно преустановяване на риболовните дейности с публична помощ трябва да води до постоянно равностойно намаление на тавана на капацитета на сегмента на флота, посочен в приложение II към Регламент (ЕС) № 1380/2013.
6. Чрез дерогация от параграф 1 може да се предостави подпомагане за окончателно преустановяване на риболовните дейности без скрапиране, при условие че корабите се модифицират за извършване на дейности, различни от търговския риболов.
Освен това и с цел опазване на морското наследство може да се предостави подпомагане за окончателно преустановяване на риболовните дейности без скрапиране на традиционните дървени кораби, при условие че са запазени функциите на тези кораби за опазване на традиции на сушата.
Член 35
Взаимоспомагателни фондове за неблагоприятни климатични явления и екологични инциденти
1. ЕФМДР може да подпомага взаимоспомагателни фондове, които изплащат на рибари парични обезщетения за имуществени щети, причинени от неблагоприятни климатични явления или от екологични инциденти, или за разходи за операции за спасяване на рибари или риболовни кораби при произшествие в морето в хода на техните риболовни дейности.
2. За целите на параграф 1 понятието „взаимоспомагателен фонд“ означава схема, одобрена от държавата членка съгласно националното право, която позволява на членуващите рибари да се застраховат и при която на членуващите рибари се извършват компенсаторни плащания за имуществени щети, причинени от събитията, посочени в параграф 1.
3. Държавите членки осигуряват избягването на прекомерни обезщетения в резултат на съчетаването на подпомагането по настоящия член с други финансови инструменти на равнището на Съюза или на национално равнище или с частни застрахователни схеми.
4. За да бъде допуснат до подпомагане по настоящия член съответният взаимоспомагателен фонд трябва да:
а)
е одобрен от компетентния орган на държавата членка в съответствие с националното право;
б)
има прозрачна политика по отношение на плащанията във фонда и тегленията от фонда; и
в)
има ясни правила за определяне на отговорността за всички възникнали задължения.
5. Държавите членки определят правилата за създаване и управление на взаимоспомагателните фондове, по-специално за предоставяне на компенсаторни плащания и за условията за допустимост на рибарите до такива обезщетения в случай на неблагоприятни климатични явления, екологични инциденти или произшествия в морето, посочени в параграф 1, както и за управлението и мониторинга за спазването на тези правила. Държавите членки гарантират, че в правилата на фондовете са предвидени санкции в случай на небрежност от страна на рибаря.
6. Настъпването на посочените в параграф 1 неблагоприятни климатични явления, екологични инциденти или произшествия в морето трябва да бъде официално признато от компетентен орган на съответната държава членка.
7. Участието по параграф 1 е свързано единствено със сумите, изплащани от взаимоспомагателните фондове на рибарите като парично обезщетение. Не се допуска подпомагане във връзка с административните разходи за създаването на тези взаимоспомагателни фондове. Държавите членки могат да ограничат разходите, за които е допустимо подпомагане, като прилагат тавани за отделните взаимоспомагателни фондове.
8. Участието по параграф 1 е допустимо единствено за покриването на щетите, причинени от неблагоприятни климатични явления, екологични инциденти или произшествия в морето, които възлизат на повече от 30 % от годишния оборот на съответното предприятие, изчислен въз основа на средния оборот на предприятието от предходните три календарни години.
9. Не е допустимо участие на ЕФМДР в първоначалния капитал.
10. Когато държавите членки решат да ограничат разходите, за които е допустимо подпомагане, като прилагат тавани за отделните взаимоспомагателни фондове, те включват в оперативните си програми подробни данни и обосновка относно тези тавани.
Член 36
Подпомагане на системите за разпределяне на възможности за риболов
1. С цел приспособяване на риболовните дейности към възможностите за риболов ЕФМДР може да подпомага проектирането, разработването, мониторинга, оценката и управлението на системи за разпределяне на възможностите за риболов.
2. Подпомагането по настоящия член се отпуска на публични органи, юридически или физически лица или рибарски организации, признати от държавата членка, включително признати организации на производители, които участват в колективното управление на системите, посочени в параграф 1.
Член 37
Подпомагане на подготовката и изпълнението на мерките за опазване и регионално сътрудничество
1. С цел да се гарантира ефективна подготовка и изпълнение на мерките за опазване по членове 7, 8 и 11 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и регионалното сътрудничество по член 18 от посочения регламент ЕФМДР може да подпомага:
а)
подготовката, разработването и мониторинга на техническите и административните средства, необходими за разработването и изпълнението на мерките за опазване и регионализацията;
б)
участието на заинтересованите страни и сътрудничеството между държавите членки в подготвянето и изпълнението на мерките за опазване и регионализацията;
2. ЕФМДР може да подпомага пряко зарибяване съгласно параграф 1 само когато то е предвидено като мярка за опазване в правен акт на Съюза.
Член 38
Ограничаване на въздействието на риболова върху морската среда и приспособяване на риболова към опазването на видовете
1. С цел да се намали въздействието на риболова върху морската среда, да се насърчи постепенното прекратяване на изхвърлянето и да се улесни преходът към устойчива експлоатация на живите морски биологични ресурси в съответствие с член 2, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 ЕФМДР може да подпомага инвестиции:
а)
в оборудване за подобряване на избирателността на риболовните уреди от гледна точка на размер или видове;
б)
на борда на кораба или в оборудване, което осигурява прекратяването на изхвърлянето чрез избягване и намаляване на нежелания улов на запаси с търговско значение или което е свързано с нежелания улов, който трябва да бъде разтоварен на сушата в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
в)
в оборудване за ограничаване и, когато е възможно, премахване на физическото и биологичното въздействие на риболова върху съответната екосистема или морското дъно;
г)
в оборудване за защита на риболовните уреди и улова от бозайници и птици, защитени с Директива 92/43/ЕИО или с Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (28), при условие че това не засяга избирателността на риболовните уреди и че са въведени всички целесъобразни мерки за предотвратяване на нараняването на хищници.
2. Чрез дерогация от член 11, буква а) в най-отдалечените региони подпомагането, посочено в параграф 1, може да се предоставя на закотвени устройства за събиране на риба само при условие че тези устройства допринасят за устойчивия и селективен риболов.
3. Подпомагане се предоставя само веднъж през програмния период за един и същ вид оборудване на един и същ риболовен кораб на Съюза.
4. Подпомагане се предоставя само когато уредите или другото оборудване по параграф 1 явно осигуряват по-добра избирателност от гледна точка на размера или по-слабо въздействие върху екосистемите и върху нецелевите видове в сравнение със стандартните уреди или друго оборудване, които са разрешени съгласно съответното право на Съюза или съгласно приложимото национално право, прието в контекста на регионализацията, предвидена в Регламент (ЕС) № 1380/2013.
5. Подпомагане се предоставя на:
а)
собственици на риболовни кораби на Съюза, които са регистрирани като действащи и които са извършвали риболовни дейности в морето в продължение на най-малко 60 дни в морето през двете календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане;
б)
рибари, които притежават подлежащите на замяна уреди и които са работили на борда на риболовен кораб на Съюза в продължение на най-малко 60 дни през двете календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане;
в)
рибарски организации, признати от държавата членка.
Член 39
Иновации, свързани с опазването на морските биологични ресурси
1. С цел да се допринесе за постепенното прекратяване на изхвърлянето и прилова и да се улесни преходът към експлоатация на живите морски биологични ресурси в съответствие с член 2, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, както и да се намали въздействието на риболова върху морската среда и въздействието на защитените хищници, ЕФМДР може да подпомага операции, чиято цел е разработването или въвеждането на нови технически или организационни знания, водещи до намаляване на въздействието от риболовните дейности върху околната среда, включително по-добри риболовни техники и по-висока избирателност на риболовните уреди, или постигането на по-устойчиво използване на морските биологични ресурси и съвместно съществуване със защитените хищници.
2. Операциите, финансирани по настоящия член, се осъществяват от научна или техническа организация, призната от държавата членка, която валидира резултатите от тези операции, или в сътрудничество с такава организация.
3. Държавите членки популяризират по подходящ начин резултатите от финансираните по настоящия член операции в съответствие с член 119.
4. Риболовните кораби, които участват в проекти, финансирани по настоящия член, не трябва да надвишават 5 % от броя на корабите в националния флот или 5 % от тонажа на националния флот в брутен тонаж, изчислен към момента на подаване на заявлението. По искане на държава членка, при надлежно обосновани обстоятелства и въз основа на препоръка от Научния технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), създаден с Решение 2005/629/ЕО на Комисията (29). Комисията може да одобри проекти, които надвишават ограниченията, определени в настоящия параграф.
5. Операциите, които не могат да бъдат определени като риболов с научни цели в съответствие с член 33 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 и които включват изпитване на нови риболовни уреди или техники, се осъществяват в рамките на възможностите за риболов, разпределени на съответната държава членка.
6. Нетните приходи, получени от участието на риболовния кораб в операцията, се приспадат от допустимите разходи на операцията в съответствие с член 65, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
7. За целите на параграф 6 понятието „нетни приходи“ означава доходите на рибарите от първата продажба на риба или черупчести мекотели, уловени по време на въвеждането и изпитването на новите технически или организационни знания, без разходите по продажбата като например таксите на рибни борси.
Член 40
Опазване и възстановяване на морското биологично разнообразие и екосистеми и компенсационни режими в рамките на устойчивите риболовни дейности
1. С цел опазване и възстановяване на морското биологично разнообразие и екосистеми в рамките на устойчивите риболовни дейности и когато е приложимо - с участието на рибарите, ЕФМДР може да подпомага следните операции:
а)
събиране на отпадъци в морето от рибарите, например отстраняване на изгубени риболовни уреди и морски отпадъци;
б)
изграждане, монтаж или осъвременяване на стационарни или преносими съоръжения, целящи опазването и развитието на морската флора и фауна, включително тяхната подготовка и оценка с научен характер;
в)
принос за по-доброто управление или съхранение на морските биологични ресурси;
г)
подготовка, включително проучвания, изготвяне, мониторинг и актуализиране на планове за опазване и управление на дейностите, свързани с риболова, по отношение на обекти по „Натура 2000“ и специални защитени територии, посочени в Директива 2008/56/ЕО и свързани с други специални местообитания;
д)
управление, възстановяване и мониторинг на обекти по „Натура 2000“ в съответствие с директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО в съответствие с рамките за приоритетно действие, изготвени съгласно Директива 92/43/ЕИО;
е)
управление, възстановяване и мониторинг на морските защитени територии с оглед на прилагането на мерките за пространствена защита, посочени в член 13, параграф 4 от Директива 2008/56/ЕО;
ж)
повишаване на осведомеността по въпросите на околната среда с участието на рибарите по отношение на опазването и възстановяването на морското биологично разнообразие;
з)
компенсационни схеми за вреди по улова, причинени от бозайници и птици, защитени с директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО;
и)
участие в други действия, насочени към поддържане и подобряване на биологичното разнообразие и екосистемните услуги, като възстановяване на специфични морски и крайбрежни местообитания с цел подкрепа на устойчивите рибни запаси, включително тяхната подготовка и оценка с научен характер.
2. Подпомагането по параграф 1, буква з) зависи от официалното признаване на такива схеми от компетентните органи на държавите членки. Държавите членки осигуряват също така избягването на прекомерни обезщетения за вреди вследствие на съчетаването на европейски, частни и национални компенсационни схеми.
3. Операциите, посочени в настоящия член могат да се осъществяват от научни или технически публичноправни организации, консултативни съвети, рибари или рибарски организации, признати от държавата членка, или неправителствени организации в партньорство с рибарски организации или в партньорство с МИРГ.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 с цел конкретизиране на разходите, които са допустими за подпомагане по параграф 1 от настоящия член.
Член 41
Енергийна ефективност и смекчаване на въздействието от изменението на климата
1. С цел да се смекчи въздействието от изменението на климата и да се подобри енергийната ефективност на риболовните кораби ЕФМДР може да подпомага:
а)
инвестиции в оборудване или на борда на корабите, целящи намаляване на емисиите на замърсители или парникови газове и увеличаване на енергийната ефективност на риболовните кораби. Инвестициите в риболовни уреди също са допустими, ако не засягат избирателността на тези уреди;
б)
одити и схеми за енергийна ефективност;
в)
проучвания за оценка на приноса на системите за алтернативно задвижване и дизайна на корпуса за енергийната ефективност на риболовните кораби;
2. Подпомагане за подмяна или осъвременяване на основни или допълнителни двигатели може да се предоставя само:
а)
на кораби с обща дължина до 12 метра, при условие че новият или осъвременен двигател е с не по-голяма мощност в kW от мощността на стария двигател;
б)
на кораби с обща дължина между 12 и 18 метра, при условие че новият или осъвременен двигател е с най-малко 20 % по-малка мощност в kW от мощността на стария двигател;
в)
на кораби с обща дължина между 18 и 24 метра, при условие че новият или осъвременен двигател е с най-малко 30 % по-малка мощност в kW от мощността на стария двигател.
3. Подпомагане по параграф 2 за подмяна или осъвременяване на основни или допълнителни двигатели може да се предоставя само по отношение на кораби, включени в сегмент на флота, който съгласно доклада за риболовния капацитет, посочен в член 22, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, е балансиран по отношение на предоставените на този сегмент възможности за риболов.
4. Подпомагането по параграф 2 от настоящия член се предоставя само за подмяна или осъвременяване на основни или допълнителни двигатели, които са официално сертифицирани в съответствие с член 40, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1224/2009. То се изплаща само след като изискваното намаляване на капацитета в kW е окончателно заличено от регистъра на риболовния флот на Съюза.
5. За риболовни кораби, които не подлежат на сертифициране на мощността на двигателя, подпомагането по параграф 2 от настоящия член се предоставя само за подмяна или осъвременяване на основните или допълнителните двигатели, за които съответствието на мощността на двигателя е било проверено в съответствие с член 41 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 и които са преминали физическа проверка, за да се гарантира, че мощността на двигателя не надвишава мощността на двигателя, установена в лицензиите за риболов.
6. Намалението на мощността на двигателя съгласно параграф 2, букви б) и в) може да се постигне от група кораби за всяка от категориите кораби, посочени в същите букви.
7. Без да се засяга член 25, параграф 3, подпомагането от ЕФМДР съгласно параграф 2 от настоящия член не може да надвишава по-високия от следните два прага:
а)
1 500 000 EUR; или
б)
3 % от финансовото подпомагане на Съюза, разпределено от държавата членка за приоритети на Съюза, предвидени в член 6, параграфи 1, 2 и 5.
8. През целия програмен период заявленията от операторите от сектора на дребномащабния крайбрежен риболов се разглеждат като приоритетни в рамките на до 60 % от цялото подпомагане, разпределено за подмяната или осъвременяването на основните или допълнителни двигатели, посочени в параграф 2.
9. Подпомагането по параграфи 1 и 2 се предоставя само на собственици на риболовни кораби и еднократно по време на програмния период за един и същи вид инвестиция и за един и същи риболовен кораб.
10. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 за определяне на разходите, за които е допустимо подпомагане по параграф 1, буква а) от настоящия член.
Член 42
Добавена стойност, качество на продуктите и използване на нежелания улов
1. С цел да се повиши добавената стойност или качеството на уловената риба ЕФМДР може да подпомага:
а)
инвестиции, които добавят стойност към продуктите от риболов, по-специално като позволяват на рибарите да извършват преработване, предлагане на пазара и пряка продажба на собствения си улов;
б)
иновативни инвестиции на борда на корабите, които водят до повишаване на качеството на продуктите от риболов.
2. Подпомагането по параграф 1, буква б) се предоставя, при условие че се използват селективни уреди за свеждане до минимум на нежелания улов, и се предоставя само на собственици на риболовни кораби от Съюза, които са извършвали риболовна дейност в продължение на най-малко 60 дни в морето през двете календарни години, предхождащи датата на подаване на заявлението за подпомагане.
Член 43
Рибарски пристанища, кейове за разтоварване, рибни борси и покрити лодкостоянки
1. С цел да се повиши качеството, контрола и проследяемостта на разтоварваните на сушата продукти, да се подобри енергийната ефективност, да се подпомогне опазването на околната среда и да се подобрят безопасността и условията на труд ЕФМДР може да подпомага инвестиции за подобряване на инфраструктурата в рибарските пристанища, рибните борси, кейовете за разтоварване и покритите лодкостоянки, включително инвестиции в съоръжения за събиране на отпадъци и на морски отпадъци.
2. С цел да се улесни спазването на задължението за разтоварване на сушата на целия улов в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и член 8, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1379/2013 и да се осигури по-успешно оползотворяване на недостатъчно използваните части от улова ЕФМДР може да подпомага инвестиции в рибарски пристанища, рибни борси, кейове за разтоварване и покрити лодкостоянки
3. С цел да се подобри безопасността на рибарите ЕФМДР може да подпомага инвестиции, свързани с изграждането или осъвременяването на покрити лодкостоянки.
4. Подпомагането не покрива изграждането на нови пристанища, нови кейове за разтоварване или нови рибни борси.
Член 44
Риболов във вътрешни водоеми и водна флора и фауна във вътрешни водоеми
1. С цел да се намали въздействието на риболова във вътрешни водоеми върху околната среда, да се подобри енергийната ефективност, да се повиши стойността или качеството на разтоварваната на сушата риба или да се подобрят здравето, безопасността, условията на труд, човешкият капитал и обучението ЕФМДР може да подпомага инвестиции в следните случаи:
а)
насърчаване на човешкия капитал, създаването на работни места и социалния диалог, както е посочено в член 29 и при спазване на условията, определени в същия член;
б)
на борда на корабите или в индивидуално оборудване, както е посочено в член 32 и при спазване на условията, определени в същия член;
в)
в оборудване и видове операции, както е посочено в членове 38 и 39 и при спазване на условията, определени в същите членове;
г)
в повишаване на енергийната ефективност и смекчаване на въздействието от изменението на климата, както е посочено в член 41 и при спазване на условията, определени в същия член;
д)
в повишаване на стойността или качеството на уловената риба, както е посочено в член 42 и при спазване на условията, определени в същия член;
е)
в рибарски пристанища, покрити лодкостоянки и кейове за разтоварване, както е посочено в член 43 и при спазване на условията, определени в същия член.
2. ЕФМДР може да подпомага инвестиции, свързани със започване на стопанска дейност от млади рибари, както е посочено в член 31 и при спазване на условията, определени в същия член, с изключение на изискването по параграф 2, буква б) от посочения член.
3. ЕФМДР може да предоставя подпомагане за разработването и улесняването на иновации в съответствие с член 26, както и за консултантските услуги в съответствие с член 27 и за партньорствата между учени и рибари в съответствие с член 28.
4. С цел да се насърчи диверсификацията на дейността на рибарите във вътрешни водоеми, ЕФМДР може да подпомага диверсификацията на риболовните дейности във вътрешни водоеми към допълнителни дейности, при спазване на условията, предвидени в член 30.
5. За целите на параграф 1:
а)
позоваванията на риболовни кораби в членове 30, 32, 38, 39, 41 и 42 се считат за позовавания на кораби, извършващи дейност единствено във вътрешни водоеми;
б)
позоваванията на морската среда в член 38 се считат за позовавания на средата, в която извършва дейност корабът, извършващ риболов във вътрешни водоеми.
6. С цел опазване и развитие на водната флора и фауна ЕФМДР може да подпомага:
а)
управлението, възстановяването и мониторинга на обекти по „Натура 2000“, които са засегнати от риболовни дейности, и рехабилитацията на водите във вътрешни водоеми в съответствие с Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (30), включително на територии за размножаване и пътища на миграция за мигриращите видове, без да се засягат разпоредбите на член 40, параграф 1, буква д) от настоящия регламент и ако е целесъобразно - с участието на рибарите във вътрешни водоеми;
б)
изграждането, осъвременяването или монтажа на стационарни или преносими съоръжения, целящи опазването и развитието на водната флора и фауна, включително тяхната подготовка, мониторинг и оценка с научен характер.
7. Държавите членки гарантират, че корабите, които получават подпомагане по настоящия член, продължават да извършват дейност единствено във вътрешни водоеми.
ГЛАВА II
Устойчиво развитие на аквакултурите
Член 45
Специфични цели
Подпомагането по настоящата глава допринася за постигането специфичните цели по приоритета на Съюза, предвиден в член 6, параграф 2.
Член 46
Общи условия
1. Подпомагането по настоящата глава е ограничено до предприятията за аквакултури, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго.
2. За целите на настоящия член навлизащите в сектора предприемачи представят бизнес план, а в случаите когато стойността на инвестицията надвишава 50 000 EUR - и проучване за осъществимост, включително оценка за въздействието върху околната среда на операциите. Подпомагането по настоящата глава се предоставя само ако бъде ясно доказано чрез независим маркетингов доклад, че съществуват добри и устойчиви перспективи за пазарна реализация на продукта.
3. Когато операциите се изразяват в инвестиции в оборудване или инфраструктура с цел да се гарантира спазването на бъдещи изисквания, свързани с околната среда, здравето на хората или животните, хигиената или хуманното отношение към животните съгласно правото на Съюза, подпомагането може да се предоставя до датата, на която тези изисквания стават задължителни за предприятията.
4. Не се предоставя подпомагане за отглеждане на генетично модифицирани организми.
5. Не се предоставя подпомагане за операции, свързани с аквакултури, в морски защитени територии, ако компетентният орган на държавата членка е констатирал въз основа на оценката на въздействието върху околната среда, че операцията би имала значително отрицателно въздействие върху околната среда, което не може да бъде смекчено по подходящ начин.
Член 47
Иновации
1. С цел да се насърчат иновациите в аквакултурите ЕФМДР може да подпомага операции, които имат за цел:
а)
да се развият техническите, научните или организационните знания в стопанствата за аквакултури, с които по-специално се понижава въздействието върху околната среда, намалява се зависимостта от рибно брашно и масло, насърчава се устойчивото използване на ресурсите в аквакултурите, подобрява се хуманното отношение към животните или се улеснява прилагането на нови, устойчиви производствени методи;
б)
да се разработят или въведат на пазара нови видове аквакултури с добър пазарен потенциал, нови или значително подобрени продукти, нови или подобрени процеси или нови или подобрени управленски и организационни системи;
в)
да се проучи техническата и икономическата осъществимост на иновативните продукти и процеси.
2. Операциите по настоящия член се осъществяват от публични или частни научни или технически организации, признати от държавата членка, които валидират резултатите от тези операции, или в сътрудничество с такива организации.
3. Държавата членка популяризира по подходящ начин резултатите от операциите, които получават подпомагане, в съответствие с член 119.
Член 48
Продуктивни инвестиции в аквакултурите
1. ЕФМДР може да подпомага:
а)
продуктивните инвестиции в аквакултурите;
б)
диверсификацията на продукцията на аквакултурите и отглежданите видове;
в)
осъвременяването на обектите за аквакултури, включително подобряването на условията на труд и безопасност за работещите в сектора;
г)
подобряването и осъвременяването, свързани със здравето на животните и хуманното отношение към тях, включително закупуване на оборудване за предпазване на стопанствата от диви хищници;
д)
инвестиции, намаляващи отрицателното въздействие или повишаващи положителното въздействие върху околната среда, както и подобряването на ефективното използване на ресурсите;
е)
инвестициите в повишаване на качеството или добавената стойност на продуктите от аквакултури;
ж)
възстановяването на съществуващите изкуствени водоеми или лагуни, използвани за аквакултури, чрез премахване на утайките или инвестиции, насочени към предотвратяване на отлагането на утайки;
з)
диверсификацията на доходите на предприятията за аквакултури чрез развиване на допълнителни дейности;
и)
инвестиции, водещи до значително намаляване на въздействието на предприятията за аквакултури върху потреблението и качеството на водата, по-специално чрез намаляване на използваното количество вода или химикали, антибиотици и други лекарствени продукти или чрез повишаване на качеството на отпадните води, включително чрез разработване на мултитрофични системи за аквакултури;
й)
насърчаването на затворени системи за аквакултури, в които продуктите от аквакултури се отглеждат в затворени рециркулационни системи, като по този начин се свежда до минимум потреблението на вода;
к)
инвестиции в повишаването на енергийната ефективност и насърчаването на преминаването на предприятията за аквакултури към възобновяеми източници на енергия.
2. Подпомагането по параграф 1, буква з) се предоставя на предприятия за аквакултури само ако допълнителните дейности са свързани с основната дейност на предприятието в областта на аквакултурите, включително за риболовен туризъм, свързани с аквакултурите екологични услуги или образователни дейности в областта на аквакултурите.
3. Подпомагането по параграф 1 може да бъде предоставено за увеличаването на производството и/или осъвременяването на съществуващи предприятия за аквакултури или за изграждането на нови такива, при условие че промените са в съответствие с многогодишния национален стратегически план за развитието на аквакултурите по член 34 от Регламент (ЕС)№ 1380/2013.
Член 49
Услуги по управление и възстановяване и консултантски услуги за стопанствата за аквакултури
1. С цел да се подобрят общите резултати и конкурентоспособността на стопанствата за аквакултури и да се намали отрицателното въздействие от техните дейности върху околната среда ЕФМДР може да подпомага:
а)
на услуги по създаване, управление и възстановяване и консултантски услуги за стопанства за аквакултури;
б)
получаването от стопанствата на консултантски услуги от техническо, научно, правно, екологично или икономическо естество.
2. Консултантските услуги по параграф 1, буква б) обхващат:
а)
потребностите от управление, позволяваща на стопанствата за аквакултури да спазват законодателството на Съюза и националното законодателство в областта на околната среда, както и изискванията на морското пространствено планиране;
б)
оценката на въздействието върху околната среда, посочена в Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (31) и Директива 94/43/ЕИО;
в)
потребностите от управление на стопанствата за аквакултури с цел спазване на законодателството на Съюза и националното законодателство в областта на здравето на водните животни и хуманното отношение към тях или на общественото здраве;
г)
стандартите за здравословни и безопасни условия, основани на законодателството на Съюза и на националното законодателство;
д)
стратегиите за предлагане на пазара и бизнес стратегиите.
3. Консултантските услуги, посочени в параграф 1, буква б), се предоставят от научни или технически организации, както и от образувания, предоставящи правни или икономически становища, които притежават необходимата компетентност и са признати от държавата членка.
4. Подпомагането по параграф 1, буква а) се предоставя само на публичноправни организации или други образувания, които са избрани от държавата членка за предоставянето на консултантски услуги за стопанствата. Подпомагането по параграф 1, буква б) се предоставя само на МСП в сектора на аквакултурите или на организации в сектора на аквакултурите, включително организации на производителите на аквакултури и асоциации на организациите на производителите на аквакултури.
5. Когато подпомагането не надхвърля 4 000 EUR, бенефициерът може да бъде избран чрез ускорена процедура.
6. Бенефициерите получават подпомагане не повече от веднъж годишно за всяка категория консултантски услуги по параграф 2.
Член 50
Насърчаване на човешкия капитал и създаването на мрежи от контакти
1. С цел да се насърчи човешкият капитал и създаването на мрежи от контакти в областта на аквакултурите ЕФМДР може да подпомага:
а)
професионалното обучение, ученето през целия живот, разпространението на научни и технически знания и иновативни практики, придобиването на нови професионални умения в областта на аквакултурите и във връзка с намаляването на въздействието върху околната среда на свързаните с аквакултури операции;
б)
подобряването на условията на труд и безопасността на работното място;
в)
създаването на мрежи от контакти и обмена на опит и най-добри практики между предприятията за аквакултури или професионалните организации и други заинтересовани страни, включително научни и технически организации или организации, които насърчават равните възможности за мъжете и жените.
2. Подпомагането, посочено в параграф 1, буква а), не се предоставя на големи предприятия за аквакултури, освен когато те споделят знания с МСП.
3. Чрез дерогация от член 46 подпомагане по настоящия член се предоставя и на публичноправни или подобни на публичноправните организации и на други организации, признати от държавата членка.
4. Подпомагането по настоящия член се предоставя и на съпрузите на самостоятелно заети стопани в областта на аквакултурите или, когато и доколкото са признати от националното право, на партньорите на семейни начала на самостоятелно заети производители на аквакултури при условията, предвидени в член 2, буква б) от Директива 2010/41/ЕС.
Член 51
Увеличаване на потенциала на обектите за аквакултури
1. С цел да допринесе за развитието на обектите и инфраструктурата за аквакултури и да намали отрицателното въздействие на операциите върху околната среда ЕФМДР може да подпомага:
а)
определянето и картографирането на най-подходящите райони за развитието на аквакултури и ако е приложимо - отчитането на процесите на пространствено планиране, както и определянето и картографирането на районите, в които аквакултурите следва да бъдат изключени, за да се запази ролята на тези райони във функционирането на екосистемата;
б)
подобряването и разработването на помощни съоръжения и инфраструктури, необходими за увеличаване на потенциала на обектите за аквакултури и за намаляване на отрицателното въздействие на аквакултурите върху околната среда, включително чрез инвестиции за комасация на земята, енергоснабдяване или управление на водите;
в)
действия, които се предприемат и изпълняват от компетентните органи съгласно член 9, параграф 1 от Директива 2009/147/ЕО или член 16, параграф 1 от Директива 92/43/ЕИО с цел предотвратяване на сериозни вреди по аквакултурите;
г)
действия, които се предприемат и изпълняват от компетентните органи при констатиране на нараснала смъртност или болести съгласно предвиденото в член 10 от Директива 2006/88/ЕО на Съвета (32). Тези действия могат да включват приемане на планове за действие за черупчестите мекотели, които целят опазване, възстановяване и управление, включително подкрепа за производителите на черупчести мекотели за поддържане на естествени банки от черупчести мекотели и водосборни райони.
2. Бенефициери на подпомагането съгласно настоящия член могат да бъдат само публичноправни организации или частни организации, на които държавата членка е поверила посочените в параграф 1 задачи.
Член 52
Насърчаване на нови производители на аквакултури, развиващи устойчиви аквакултури
1. С цел насърчаване на предприемачеството в сектора на аквакултурите ЕФМДР може да подпомага създаването на предприятия за устойчиви аквакултури от нови производители на аквакултури.
2. Подпомагането по параграф 1 се предоставя на производители на аквакултури, които навлизат в сектора, при условие че:
а)
притежават съответни професионални умения и компетентност;
б)
за пръв път създават микропредприятие или малко предприятие за аквакултури като ръководители на такова предприятие; и
в)
представят бизнес план за развитието на своите дейности, свързани с аквакултурите.
3. За придобиване на подходящи професионални умения производителите на аквакултури, които навлизат в сектора, могат да се ползват от подпомагането по член 50, параграф 1, буква а).
Член 53
Преминаване към схеми по управление на околната среда и одитиране и към биологични аквакултури
1. С цел насърчаване на развитието на биологични или ефективни от гледна точка на потреблението на енергия аквакултури ЕФМДР може да подпомага:
а)
преминаването от традиционните производствени методи в областта на аквакултурите към биологични аквакултури по смисъла на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета (33) и в съответствие с Регламент (ЕО) № 710/2009 на Комисията (34);
б)
участието в схемите на Съюза по управление на околната среда и одитиране (СОУОСО), създадени с Регламент (ЕО) № 761/2001 на Европейския парламент и на Съвета (35).
2. Подпомагане се предоставя само на бенефициери, които се задължават да участват в СОУОСО в продължение на най-малко три години или да отговарят на изискванията за биологично производство в продължение на най-малко пет години.
3. Подпомагането е под формата на компенсация за най-много три години през периода на преминаване на предприятието към биологично производство или по време на подготовката за участие в СОУОСО. Държавите членки изчисляват тази компенсация въз основа на:
а)
пропуснатите ползи или допълнителните разходи, направени през периода на преход от традиционно към биологично производство - за операции, които са допустими по параграф 1, буква а); или
б)
допълнителните разходи в резултат на кандидатстването и подготовката за участие в СОУОСО - за операции, които са допустими по параграф 1, буква б).
Член 54
Аквакултури, осигуряващи екологични услуги
1. С цел да се насърчи развитието на аквакултури, които осигуряват екологични услуги, ЕФМДР може да подпомага:
а)
методи за развитие на аквакултури, съвместими с конкретните потребности на околната среда и подлежащи на специфични изисквания за управление в резултат от определянето на зоните по „Натура 2000“ в съответствие с директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО;
б)
участието, по-специално разходите, които са пряко свързани с такова участие, в опазването и възпроизводството на водните животни ex-situ в рамките на програми за опазване и възстановяване на биологичното разнообразие, разработени от публични органи или под техен надзор;
в)
операции, които са свързани с аквакултури, включително опазването и подобряването на околната среда и на биологичното разнообразие и управлението на ландшафта и традиционните характеристики на зоните с аквакултури.
2. Подпомагането по параграф 1, буква а) е под формата на годишна компенсация за направените допълнителни разходи и/или пропуснати приходи в резултат на изискванията за управление в съответните зони, свързани с изпълнението на директиви 92/43/ЕИО или 2009/147/ЕО.
3. Подпомагането по параграф 1, буква в) се предоставят само когато бенефициерите се задължават да спазват за срок от най-малко пет години изисквания за водната околна среда, надхвърлящи обичайното прилагане на правото на Съюза и националното право. Ползите за околната среда от операцията се доказват с предварителна оценка, направена от определени от държавата членка компетентни органи, освен ако ползите за околната среда от дадена операция вече не са признати.
4. Предоставяното по параграф 1, буква в) подпомагане е под формата на годишна компенсация за направените допълнителни разходи и/или пропуснати приходи.
5. Държавите членки популяризират по подходящ начин резултатите от операциите, които получават подпомагане по настоящия член, в съответствие с член 119.
Член 55
Мерки в областта на общественото здраве
1. ЕФМДР може да подпомага компенсирането на производителите на черупчести мекотели за временно спиране на събирането на отглеждани в стопанства черупчести мекотели, когато спирането се дължи изключително на съображения, свързани с общественото здраве.
2. Подпомагането може да се отпуска само когато спирането на събирането на черупчестите мекотели поради замърсяване се дължи на пролиферацията на произвеждащ токсини планктон или на наличието на планктон, съдържащ биотоксини, и при условие че:
а)
замърсяването продължи повече от четири последователни месеца; или
б)
загубите в резултат от спирането на събирането възлизат на повече от 25 % от годишния оборот на съответното предприятие, изчислени въз основа на средния оборот за трите календарни години, предхождащи спирането на събирането.
За целите на първа алинея, буква б) държавите членки могат да установяват специални правила за изчисляване по отношение на дружествата, извършвали дейност в продължение на по-малко от три години.
3. Периодът, за който може да бъде предоставена компенсацията, е максимум 12 месеца за целия програмен период. При надлежно обосновани случаи този период може да бъде удължен еднократно най-много с още 12 месеца до общ максимум от 24 месеца.
Член 56
Мерки в областта на здравето на животните и хуманното отношение към тях
1. С цел подобряване на здравето на животните и на хуманното отношение към тях в предприятията за аквакултури, наред с другото от гледна точка на профилактиката и биологичната сигурност, ЕФМДР може да подпомага:
а)
разходите за контрол и ликвидиране на болести по аквакултурите в съответствие с Решение 2009/470/ЕО на Съвета (36), включително оперативните разходи, необходими за изпълнение на задълженията по план за ликвидиране на болести;
б)
разработването на общи и специфични за отделните видове най-добри практики или кодекси на поведение относно биологичната сигурност или относно потребностите по отношение на здравето на животните и хуманното отношение към тях в аквакултурите;
в)
инициативи, насочени към намаляване на зависимостта на аквакултурите от ветеринарни лекарствени продукти;
г)
ветеринарни или фармацевтични проучвания и разпространение и обмен на информация и най-добри практики във връзка с ветеринарните болести в аквакултурите с цел насърчаване на правилното използване на ветеринарни лекарствени продукти;
д)
създаването и работата на групи за защита на здравето в аквакултурите, признати от държавите членки;
е)
компенсирането на производителите на черупчести мекотели за временно спиране на дейността им поради изключителни случаи на масова смъртност, когато процентът на смъртност надвишава 20 % или когато загубите, произтичащи от временното спиране на дейността, възлизат на над 35 % от годишния оборот на засегнатото предприятие, изчислено въз основа на средния годишен оборот на предприятието през трите календарни години, предхождащи спирането на дейностите.
2. Подпомагането по параграф 1, буква г) не покрива закупуването на ветеринарни лекарствени продукти.
3. Държавата членка докладва и популяризира резултатите от финансираните по параграф 1, буква г) проучвания по подходящ начин в съответствие с член 119.
4. Подпомагане може да се отпуска и на публичноправни организации.
Член 57
Застраховане на запасите от аквакултури
1. С цел гарантиране на доходите на стопаните в областта на аквакултурите ЕФМДР може да допринася за застраховането на запасите на аквакултурите, което покрива имуществени щети, причинени от най-малко едно от следните:
а)
природни бедствия;
б)
неблагоприятни климатични явления;
в)
внезапни промени в качеството и количеството на водата, за които операторът не носи отговорност;
г)
болести при аквакултурите, повреда или унищожаване на производствени съоръжения, за които операторът не носи отговорност.
2. Настъпването на посочените в параграф 1 обстоятелства, в аквакултурите трябва да бъде официално признато от съответната държава членка.
3. Когато е целесъобразно, държавите членки могат предварително да определят критерии, въз основа на които се счита, че има официално признаване по параграф 2.
4. Подпомагане се отпуска само за застрахователни договори на запаси на аквакултури, които покриват имуществените щети по параграф 1, надвишаващи 30 % от средния годишен оборот на съответния производител на аквакултури, изчислени въз основа на средния оборот на производителя на аквакултури през трите календарни години, предхождащи годината на настъпване на имуществените щети.
ГЛАВА III
Устойчиво развитие на районите за рибарство и аквакултури
Раздел 1
Обхват и цели
Член 58
Обхват
ЕФМДР подпомага устойчивото развитие на районите за рибарство и аквакултури, като следва подхода за водено от общностите местно развитие, предвиден в член 32 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Член 59
Специфични цели
Подпомагането по настоящата глава допринася за постигането на специфичните цели по приоритета на Съюза, предвиден в член 6, параграф 4.
Раздел 2
Стратегии за водено от общностите местно развитие и местни инициативни рибарски групи
Член 60
Стратегии за водено от общностите местно развитие
1. С цел да се допринесе за постигане на целите, посочени в член 59, стратегиите за водено от общностите местно развитие:
а)
увеличават в максимално висока степен участието на секторите на рибарството и аквакултурите в устойчивото развитие на крайбрежните и вътрешните райони за рибарство и аквакултури;
б)
гарантират пълноценното използване и оползотворяване на възможностите, които предлагат на местните общности морското и крайбрежното развитие и развитието на вътрешните водоеми, и по-специално помагат на малките и западащи рибарски пристанища да увеличат максимално морския си потенциал чрез развитие на многообразна инфраструктура.
2. Стратегиите трябва да са съобразени с възможностите и потребностите, установени в съответния район, и на приоритетите на Съюза, предвидени в член 6. Стратегиите могат да са от такива, които са съсредоточени върху рибарството, до по-широки стратегии, насочени към диверсификация на районите за рибарство. Стратегиите трябва да надхвърлят обикновеното събиране на операции или съпоставяне на секторни мерки.
Член 61
Местни инициативни рибарски групи
1. За целите на ЕФМДР местните групи за действие, посочени в член 32, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се обозначават като местни инициативни рибарски групи (МИРГ).
2. МИРГ предлагат стратегия за водено от общностите местно развитие, основана най-малко на елементите, предвидени в член 60 от настоящия регламент, и отговарят за нейното изпълнение.
3. МИРГ:
а)
в голяма степен отразяват основната цел на своята стратегия и социално-икономическия състав на района чрез балансирано представителство на основните заинтересовани страни, включително частния сектор, публичния сектор и гражданското общество;
б)
гарантират значително представителство на секторите на рибарството и/или аквакултурите.
4. Ако стратегията за водено от общностите местно развитие се подпомага от други фондове в допълнение към ЕФМДР, органът на МИРГ за подбор на проекти, подпомагани по линия на ЕФМДР, трябва да отговаря на изискванията, посочени в параграф 3.
5. МИРГ могат да изпълняват и допълнителни задачи, които надхвърлят минималните задачи, предвидени в член 34, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато такива задачи са им поверени от управляващия орган.
Раздел 3
Допустими операции
Член 62
Подпомагане от ЕФМДР за водено от общностите местно развитие
1. Подпомагане по настоящия раздел се допуска за следните операции в съответствие с член 35 от Регламент (ЕС) № 1303/2013:
а)
подготвително подпомагане;
б)
изпълнение на стратегиите за водено от общностите местно развитие;
в)
дейности за сътрудничество;
г)
текущи разходи и популяризиране.
2. Ако в оперативната програма е предвидена такава възможност, МИРГ могат да поискат от управляващия орган авансово плащане. Размерът на авансовите плащания не може да надвишава 50 % от публичното подпомагане, свързано с текущите разходи и популяризиране.
Член 63
Изпълнение на стратегиите за водено от общностите местно развитие
1. Подпомагане за изпълнението на стратегиите за водено от общностите местно развитие може да се предоставя за следните цели:
а)
добавяне на стойност, създаване на работни места, привличане на младите хора и насърчаване на иновациите на всички етапи от веригата за доставка на продукти от риболов и аквакултури;
б)
подпомагане на диверсификацията в рамките на риболова с търговска цел или извън него, ученето през целия живот и създаването на работни места в райони за рибарство и аквакултури;
в)
подобряване и използване на екологичните дадености на районите за рибарство и аквакултури, включително операции за смекчаване на въздействието от изменението на климата;
г)
насърчаване на социалното благополучие и културното наследство в районите за рибарство и аквакултури, включително рибарството, аквакултурите и морското културно наследство;
д)
засилване на ролята на рибарските общности в местното развитие и управлението на местните ресурси в областта на рибарството и морските дейности.
2. Посоченото в параграф 1 подпомагане може да включва мерки, които са предвидени в глави I, II и IV на настоящия дял, с изключение на членове 66 и 67, при условие че има ясни основания за управлението им на местно равнище. Когато се предоставя подпомагане за операции, съответстващи на тези мерки, се прилагат съответните условия и размерите на финансово участие по операции, определени в глави I, II и IV от настоящия дял.
Член 64
Дейности за сътрудничество
1. Подпомагането, посочено в член 35, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, може да се предоставя на:
а)
междутериториални или транснационални проекти за сътрудничество;
б)
подготвително техническо подпомагане на проекти за междутериториално и транснационално сътрудничество, при условие че МИРГ могат да докажат, че подготвят изпълнението на даден проект.
За целите на настоящия член понятието „междутериториално сътрудничество“ означава сътрудничество в рамките на държавата членка, а понятието „транснационално сътрудничество“ означава сътрудничество между територии в няколко държави членки или сътрудничество между най-малко една територия в държава членки и една или няколко територии в трети държави.
2. За целите на настоящия член, освен другите МИРГ, партньор на МИРГ по ЕФМДР може да бъде местно публично-частно партньорство, което изпълнява стратегия за водено от общностите местно развитие в рамките на Съюза или извън него.
3. Когато проектите за сътрудничество не се подбират от МИРГ, държавите членки създават подходяща система с цел улесняване на проектите за сътрудничество. Те оповестяват националните или регионални административни процедури, отнасящи се до подбора на проекти за транснационално сътрудничество, както и списък с допустими разходи най-късно две години след датата на одобряване на своята оперативна програма.
4. Административните решения относно проектите за сътрудничество се вземат най-късно четири месеца след датата на представяне на проекта.
5. Държавите членки уведомяват Комисията за одобрените проекти за транснационално сътрудничество в съответствие с член 110.
ГЛАВА IV
Мерки, свързани с предлагането на пазара и преработването
Член 65
Специфични цели
Подпомагането по настоящата глава трябва да допринася за постигането на специфичните цели по приоритета на Съюза, предвиден в член 6, параграф 5.
Член 66
Планове за производство и предлагане на пазара
1. ЕФМДР подпомага изготвянето и изпълнението на плановете за производство и предлагане на пазара, посочени в член 28 от Регламент (ЕС) № 1379/2013.
2. Разходите, свързани с плановете за производство и предлагане на пазара, са допустими за подпомагане от ЕФМДР само след като компетентните органи във всяка държава членка одобрят годишния доклад по член 28, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1379/2013.
3. Годишното подпомагане, предоставяно на дадена организация на производители съгласно настоящия член, не може да надвишава 3 % от средната годишна стойност на продукцията, пусната на пазара от тази организация на производители през предходните три календарни години. За новопризнатите организации на производители това подпомагане не може да надвишава 3 % от средната годишна стойност на продукцията, пусната на пазара от членовете на тази организация през предходните три календарни години.
4. Съответната държава членка може да предостави авансово 50 % от финансовото подпомагане след одобрение на плана за производство и предлагане на пазара в съответствие с член 28, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1379/2013.
5. Подпомагането, посочено в параграф 1, се предоставя само на организации на производители и асоциации на организации на производители.
Член 67
Помощ за съхранение
1. ЕФМДР може да подпомага компенсирането на признати организации на производители и асоциации на организации на производители, които съхраняват продуктите от риболов, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1379/2013, при условие че продуктите се съхраняват в съответствие с членове 30 и 31 от посочения регламент и при спазване на следните условия:
а)
размерът на помощта за съхранение не надвишава размера на техническите и финансовите разходи за действията, които се изискват за стабилизиране и съхранение на въпросните продукти;
б)
количествата, за които се допуска помощ за съхранение, не надвишават 15 % от годишните количества на съответните продукти, които се предлагат за продажба от организацията на производители;
в)
годишното финансово подпомагане не надвишава 2 % от средната годишна стойност на продукцията, пусната на пазара от членовете на организацията на производители в периода 2009-2011 г.
За целите на първа алинея, буква в), когато член на организацията на производители не е пуснал на пазара продукция през периода 2009-2011 г., се взема предвид средната годишна стойност на продукцията, пусната на пазара от него през първите три години на производство.
2. Посоченото в параграф 1 подпомагане се прекратява към 31 декември 2018 г.
3. Посоченото в параграф 1 подпомагане се предоставя само след като продуктите са пуснати за консумация от човека.
4. Държавите членки определят размера на техническите и финансовите разходи, приложими на тяхна територия, както следва:
а)
техническите разходи се изчисляват ежегодно въз основа на преките разходи, свързани с действията, които са необходими за стабилизиране и съхранение на съответните продукти;
б)
финансовите разходи се изчисляват ежегодно, като се използва лихвен процент, определян ежегодно във всяка държава членка;
Тези технически и финансови разходи се оповестяват публично.
5. Държавите членки упражняват контрол, за да гарантират, че продуктите, за които се отпуска помощ за съхранение, отговарят на определените в настоящия член условия. За целите на този контрол бенефициерите на помощ за съхранение водят регистър на запасите за всяка категория продукти, която оставят за съхранение и която впоследствие отново се пуска на пазара за консумация от човека.
Член 68
Мерки за предлагане на пазара
1. ЕФМДР може да подпомага мерки за предлагане на пазара на продуктите от риболов и аквакултури, с които се цели:
а)
създаване на организации на производители, на асоциации от организации на производители или на междубраншови организации, които се признават в съответствие с глава II, раздел II от Регламент (ЕС) № 1379/2013;
б)
търсене на нови пазари и подобряване на условията за пускане на пазара на продукти от риболов и аквакултури, включително:
i)
видове с пазарен потенциал;
ii)
нежелан, разтоварван на сушата улов от запаси с търговско значение в съответствие с техническите мерки, член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и член 8, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1379/2013;
iii)
продукти от риболов и аквакултури, получени по методи със слабо въздействие върху околната среда, или продукти на биологичните аквакултури по смисъла на Регламент (ЕО) № 834/2007;
в)
повишаване на качеството и добавената стойност чрез улесняване на:
i)
подаването на заявка за регистрация на даден продукт и приспособяването на заинтересованите оператори към съответните изисквания за съответствие и сертифициране в съответствие с Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (37);
ii)
сертифицирането и популяризирането на продукти на устойчивия риболов и устойчивите аквакултури, включително на продукти от дребномащабен крайбрежен риболов, както и на екологосъобразни методи на преработване;
iii)
прякото предлагане на пазара на продукти от риболов от страна на дребномащабни крайбрежни рибари или на рибари, които ловят от брега;
iv)
представянето и опаковането на продукти;
г)
допринасяне за прозрачността на производството и на пазарите и провеждане на пазарни проучвания и изследвания на зависимостта на Съюза от внос;
д)
спомагане за проследяемостта на продуктите от риболов или аквакултури и - когато е целесъобразно - разработване на екомаркировка за продукти от риболов и аквакултури, валидна за целия Съюз, както е посочено в Регламент (ЕС) № 1379/2013;
е)
изготвяне на стандартни договори за МСП, които са в съответствие с правото на Съюза;
ж)
провеждане на регионални, национални или транснационални информационни и рекламни кампании за повишаване на осведомеността на обществото за продуктите на устойчивия риболов и аквакултури.
2. Операциите, посочени в параграф 1, могат да включват дейностите по веригата за доставка, свързани с производството, преработването и предлагането на пазара.
Операциите, посочени в параграф 1, буква ж), не може да са насочени към търговски марки.
Член 69
Преработване на продуктите от риболов и аквакултури
1. ЕФМДР може да подпомага инвестиции в преработването на продукти от риболов и аквакултури, когато тези инвестиции:
а)
допринасят за реализирането на икономии на енергия или намаляване на въздействието върху околната среда, включително третирането на отпадъци;
б)
подобряват безопасността, хигиената, здравето и условията на труд;
в)
подпомагат преработването на улов на риба от видове с търговско значение, който не може да бъде предназначен за консумация от човека;
г)
са свързани с преработването на странични продукти, които се получават в резултат на основни дейности от преработването;
д)
са свързани с преработването на продукти на биологичните аквакултури съгласно членове 6 и 7 от Регламент (ЕО) № 834/2007;
е)
водят до нови или подобрени продукти, нови или подобрени процеси или нови или подобрени управленски и организационни системи.
2. По отношение на предприятията, различни от МСП, посоченото в параграф 1 подпомагане се отпуска единствено чрез финансовите инструменти, предвидени във втора част, дял IV от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
ГЛАВА V
Компенсация за допълнителни разходи в най-отдалечените региони за продукти от риболов и аквакултури
Член 70
Компенсационен режим
1. ЕФМДР може да подпомага компенсирането на допълнителните разходи, направени от операторите във връзка с риболова, отглеждането, преработването и предлагането на пазара на определени продукти от риболов и аквакултури от най-отдалечени региони, посочени в член 349 ДФЕС.
2. Всяка заинтересована държава членка определя по отношение на посочените в параграф 1 региони списък с продукти от риболов и аквакултури и количествата на тези продукти, за които е допустимо компенсиране.
3. При определяне на списъка и количествата по параграф 2 държавите членки вземат предвид всички фактори от значение, по-специално необходимостта да се гарантира, че компенсацията напълно съответства на правилата на ОПОР.
4. Не може да се предоставя компенсация за продукти от риболов и аквакултури, които са:
а)
уловени от кораби на трети държави, с изключение на риболовните кораби, плаващи под знамето на Венецуела и извършващи дейност във водите на Съюза;
б)
уловени от риболовни кораби на Съюза, които не са регистрирани в пристанище в някой от регионите, посочени в параграф 1;
в)
внесени от трети държави.
5. Параграф 4, буква б) не се прилага, ако наличният капацитет на преработвателната промишленост в съответния най-отдалечен регион превишава количеството суровини, които се доставят в съответствие с плана за компенсации на съответния регион.
6. Допуска се компенсация на следните оператори:
а)
физически или юридически лица, използващи средства за производство, за да получат продукти от риболов или аквакултури с цел да ги пускат на пазара;
б)
собственици или оператори на кораби, които са регистрирани в пристанищата на посочените в параграф 1 региони и извършват дейност в тях, или асоциации на такива собственици или оператори;
в)
оператори в сектора на преработването и предлагането на пазара или асоциации на такива оператори.
Член 71
Изчисляване на компенсациите
Компенсация се изплаща на операторите, посочени в член 70, параграф 6, които извършват дейности в регионите, посочени в член 70, параграф 1, като се взема предвид следното:
а)
за всеки продукт или категория продукти от риболов или аквакултури - допълнителните разходи в резултат на специфичните неблагоприятни характеристики на въпросните региони; и
б)
всяка друга форма на публична интервенция, която оказва въздействие върху равнището на допълнителните разходи.
Член 72
План за компенсации
1. Заинтересованите държави членки представят на Комисията план за компенсации за всеки регион, посочен в член 70, параграф 1. Този план включва списъка и количествата продукти от риболов и аквакултури, както и вида оператори по член 70, равнището на компенсацията по член 71 и управляващия орган по член 97. Комисията приема актове за изпълнение, с които взема решение дали да одобри тези планове за компенсации.
2. Държавите членки могат да изменят съдържанието на плана за компенсации, посочен в параграф 1. Държавите членки представят на Комисията тези изменения. Комисията приема актове за изпълнение, с които взема решение дали да одобри тези изменения.
3. Комисията приема актове за изпълнение, определящи структурата на плана за компенсации. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 за определяне на критериите за изчисляване на допълнителните разходи, произтичащи от специфичните неблагоприятни характеристики на засегнатите региони.
Член 73
Държавна помощ за изпълнение на плановете за компенсации
Държавите членки могат да предоставят допълнително финансиране за изпълнение на плановете за компенсации, посочени в член 72. В тези случаи държавите членки информират Комисията за държавната помощ, която Комисията може да одобри в съответствие с настоящия регламент като част от посочените планове. Държавната помощ, за която е предоставена информация, се счита за държавна помощ, за която е предоставена информация по смисъла на член 108, параграф 3, първо изречение ДФЕС.
ГЛАВА VI
Съпътстващи мерки за ОПОР при споделено управление
Член 74
Географски обхват
Чрез дерогация от член 2 настоящата глава се прилага и за операции, осъществявани извън територията на Съюза.
Член 75
Специфични цели
Подпомагането по настоящата глава допринася за постигането на специфичните цели по приоритета на Съюза, предвиден в член 6, параграф 3.
Член 76
Контрол и изпълнение
1. ЕФМДР може да подпомага прилагането на системата на Съюза за контрол, инспекции и изпълнение, предвидена в член 36 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и изложена по-подробно в Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Допустими са по-специално следните видове операции:
а)
закупуване, инсталиране и разработване на компютърни технологии, включително компютърен хардуер и софтуер, системи за откриване на кораби (VDS), системи за видеонаблюдение и компютърни мрежи, позволяващи събиране, управление, валидиране, анализ, управление на риска, представяне (чрез уебсайтове, свързани с контрола), обмен и разработване на методи за вземане на проби във връзка с данните, свързани с риболовните дейности, както и взаимното свързване на междусекторни системи за обмен на данни;
б)
разработване, закупуване и инсталиране на компонентите, включително компютърен хардуер и софтуер, които са необходими, за да се осигури предаването на данни към съответните органи на държавата членка и на Съюза от страна на лица, участващи в риболова и предлагането на пазара на продукти от риболов, включително необходимите компоненти за електронни системи за записване и отчитане (ERS), системи за наблюдение на кораби (VMS) и системи за автоматична идентификация (AIS), използвани за целите на контрола;
в)
разработване, закупуване и инсталиране на компонентите, включително компютърен хардуер и софтуер, които са необходими за гарантиране на проследяемостта на продуктите от риболов и аквакултури в съответствие с член 58 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
г)
въвеждане на програми за обмен на данни между държавите членки и за анализирането им;
д)
осъвременяване и закупуване на кораби, самолети и хеликоптери за патрулиране, при условие че те се използват за контрол на рибарството най-малко през 60 % от общото време на използването им в рамките на една година;
е)
закупуване на други средства за контрол, включително устройства за измерване на мощността на двигателя и оборудване за претегляне;
ж)
разработване на иновативни системи за контрол и мониторинг и изпълнение на пилотни проекти, свързани с контрола на рибарството, включително ДНК анализ на риби или разработване на уебсайтове, свързани с контрола;
з)
програми за обучение и обмен на опит, включително между държави членки, за персонал, отговарящ за мониторинга, контрола и наблюдение на риболовните дейности;
и)
анализ на разходите и ползите и оценка на извършените одити и разходите, направени от компетентните органи при провеждането на мониторинг, контрол и наблюдение;
й)
инициативи, включително семинари и медийни инструменти, насочени към повишаване на осведомеността както на рибарите и другите участници като инспектори, прокурори и съдии, така и на широката общественост, относно необходимостта от борба с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов и относно прилагането на правилата на ОПОР;
к)
оперативни разходи, направени при упражняването на по-строг контрол на запасите, за които се прилагат специални програми за контрол и инспекции, утвърдени в съответствие с член 95 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, и спрямо които се извършва координация на контрола в съответствие с член 15 от Регламент (ЕО) № 768/2005 на Съвета (38);
л)
програми, свързани с изпълнението на план за действие, утвърден в съответствие с член 102, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, включително всички направени оперативни разходи.
3. Подпомагане на мерките, посочени в параграф 2, букви з) - л), се допуска само ако те са свързани с дейности за контрол, извършвани от публичен орган.
4. Във връзка с мерките, посочени в параграф 2, букви г) и з), съответните държави членки посочват управляващи органи, които отговарят за проекта.
Член 77
Събиране на данни
1. ЕФМДР подпомага събирането, управлението и използването на данни, предвидени в член 25, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и допълнително конкретизирани в Регламент (ЕО) № 199/2008.
2. Допустими са по-специално следните видове операции:
а)
събиране, управление и използване на данни за целите на научния анализ и изпълнението на ОПОР;
б)
национални, транснационални и поднационални многогодишни програми за вземане на проби, при условие че се отнасят за запаси, обхванати от ОПОР;
в)
мониторинг в открито море на риболова с търговска цел и на любителския риболов, включително мониторинг на прилова на морски организми, като например морски бозайници и птици;
г)
научни изследвания в открити води;
д)
участие на представители на държавите членки и на регионалните органи в регионални срещи за координация, заседания на регионални организации за управление на рибарството, в които Съюзът е договаряща страна или наблюдател, или заседания на международни органи, отговарящи за предоставянето на научни становища;
е)
подобряване на системите за събиране и за управление на данни и извършване на пилотни проучвания с цел подобряване на съществуващите системи за събиране и управление на данни.
ГЛАВА VII
Техническа помощ по инициатива на държави членки
Член 78
Техническа помощ по инициатива на държави членки
1. По инициатива на държава членка и при спазване на таван от 6 % от общата сума на оперативната програма ЕФМДР може да подпомага:
а)
мерките за техническа помощ, посочени в член 59, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
б)
създаването на национални мрежи, целящи разпространение на информация, изграждане на капацитет, обмен на най-добри практики и подпомагане на сътрудничеството между МИРГ на територията на държавата членка.
2. При надлежно обосновани обстоятелства посоченият в параграф 1 праг може по изключение да бъде надвишен.
ГЛАВА VIII
Мерки във връзка с ИМП, финансирани при споделено управление
Член 79
Специфични цели
1. Подпомагането по настоящата глава допринася за постигането на специфичните цели по приоритета на Съюза, предвиден в член 6, параграф 6, включително:
а)
интегрираното морско наблюдение, и по-специално общата среда за обмен на информация (CISE) за целите на наблюдението в морската област на Съюза;
б)
насърчаването на опазването на морската среда, по-специално на нейното биологично разнообразие и на морските защитени територии, като обектите по „Натура 2000“, без да се засяга член 37 от настоящия регламент, устойчивото използване на морските и крайбрежните ресурси, както и по-подробното определяне на границите на устойчивостта на човешките дейности, които оказват въздействие върху морската среда, по-специално в рамките на Директива 2008/56/ЕО.
2. Измененията на оперативната програма по отношение на мерките, посочени в параграф 1, не могат да водят до увеличаване на общия размер на разпределените средства, посочен в член 13, параграф 7.
Член 80
Допустими операции
1. ЕФМДР може да подпомага операции в съответствие с целите, определени в член 79, като например операции, които:
а)
допринасят за постигане на целите на интегрираното морско наблюдение, и по-специално на тези на CISE;
б)
опазват морската среда, по-специално на биологичното ѝ разнообразие и на морските защитени територии, като обектите по „Натура 2000“, в съответствие със задълженията, установени в директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО;
в)
повишават знанията за състоянието на морската среда с оглед утвърждаване на програмите за мониторинг и програмите от мерки, предвидени в Директива 2008/56/ЕО, в съответствие със задълженията, установени в посочената директива.
2. Разходите за заплати на служители в националните администрации не се смятат за допустими оперативни разходи.
ДЯЛ VI
МЕРКИ, ФИНАНСИРАНИ ПРИ ПРЯКО УПРАВЛЕНИЕ
ГЛАВА I
Интегрирана морска политика
Член 81
Географски обхват
Чрез дерогация от член 2 настоящата глава се прилага и за операции, осъществявани извън територията на Съюза.
Член 82
Обхват и цели
Подпомагането по настоящата глава допринася за подобряване на развитието и изпълнението на ИМП на Съюза. С него:
а)
се насърчава развитието и прилагането на интегрирано управление на въпросите, свързани с морските и крайбрежните региони, по-специално чрез:
i)
популяризиране на действия, които насърчават държавите членки и техните региони да разработват, въвеждат или прилагат интегрирано морско управление;
ii)
насърчаване на диалога и сътрудничеството с компетентните органи на държавите членки и заинтересованите страни и между тях по отношение на мореплавателни и морски въпроси, включително чрез разработване и изпълнение на интегрирани стратегии за морските басейни, като се възприема балансиран подход във всички морски басейни и се отчитат конкретните особености на морските басейни и морските подбасейни, както и на съответните макрорегионални стратегии, когато е приложимо;
iii)
насърчаване на платформите и мрежите за междусекторно сътрудничество, включващи представители на публичните органи на национално, регионално и местно равнище, на стопанските отрасли, включително туризма, на заинтересованите страни в областта на научноизследователската дейност, на гражданите, на организациите на гражданското общество и на социалните партньори;
iv)
подобряване на сътрудничеството между държавите членки чрез обмен на информация и най-добри практики между техните компетентни органи;
v)
насърчаване на обмена на най-добри практики и на диалога на международно равнище, включително двустранния диалог с трети държави, като се взема предвид Конвенцията на ООН по морско право и съответните международни конвенции, основани на Конвенцията на ООН по морско право, без да се засягат други споразумения или договорености, които може да съществуват между Съюза и съответните трети държави. Този диалог включва, когато е целесъобразно, ефективно обсъждане по въпроси, свързани с ратифицирането и на прилагането на Конвенцията на ООН по морско право;
vi)
увеличаване на видимостта на интегрирания подход към морското дело и повишаване на осведомеността на публичните органи, частния сектор и широката общественост относно този подход;
б)
се допринася за разработването на междусекторни инициативи, които са от взаимна полза за различните морски сектори и/или секторни политики, като се вземат предвид и се използват като основа съществуващите инструменти и инициативи, а като:
i)
интегрираното морско наблюдение, така че да се подобри безопасното, сигурно и устойчиво използване на морското пространство, по-специално чрез повишаване на ефективността и ефикасността посредством обмен на информация между секторите и границите, като надлежно се отчитат съществуващите и бъдещите системи и механизми за сътрудничество;
ii)
процесите на морско пространствено планиране и интегрирано управление на крайбрежните зони;
iii)
постепенното разработване на пълна, висококачествена и публично достъпна база от данни и знания за морската среда, която да улеснява обмена, повторното използване и разпространението на тези данни и знания сред различни групи ползватели, като по този начин се избягва дублирането на усилията; за тази цел се използват по най-добър начин вече съществуващите програми на Съюза и на държавите членки;
в)
се подпомага устойчивият икономически растеж, заетостта, иновациите и новите технологии в нововъзникващите и ориентираните към бъдещето морски сектори, както и в крайбрежните, островните и най-отдалечените региони на Съюза, така че да допълва утвърдените секторни и национални дейности;
г)
се насърчава опазването на морската среда, по-специално нейното биологично разнообразие и морските защитени територии, като обектите по „Натура 2000“, и устойчивото използване на морските и на крайбрежните ресурси, както и по-подробното определяне на границите на устойчивостта на човешките дейности, които оказват въздействие върху морската среда, в съответствие с целите за постигане и поддържане на добро състояние на околната среда, изисквано съгласно Директива 2008/56/ЕО.
Член 83
Допустими операции
1. ЕФМДР може да подпомага операции в съответствие с целите, определени в член 82, като например:
а)
проучвания;
б)
проекти, включително пробни проекти и проекти за сътрудничество;
в)
информиране на обществеността и споделяне на най-добри практики, кампании за повишаване на осведомеността и свързани с това дейности за информиране и разпространение на информацията, като например рекламни кампании, прояви, разработване и поддръжка на уебсайтове и платформи на заинтересовани страни;
г)
конференции, семинари, форуми и работни срещи;
д)
дейности за координация, включително мрежи за споделяне на информация и подпомагане за разработване на стратегии за морските басейни;
е)
разработване, експлоатация и поддръжка на ИТ системи и мрежи, позволяващи събиране, управление, валидиране, анализ и обмен на данни, разработване на методи за работа с извадки от данни, както и свързване на междусекторни системи за обмен на данни;
ж)
проекти за обучение за развитие на знания, професионални квалификации и мерки, насочени към насърчаване на професионалното развитие в морския сектор.
2. С оглед постигане на специфичната цел за разработване на трансгранични и междусекторни операции съгласно в член 82, буква б) ЕФМДР може да подпомага:
а)
разработването и внедряването на технически инструменти за интегрирано морско наблюдение, по-специално за подпомагане на внедряването, експлоатацията и поддръжката на CISE, с оглед насърчаване на обмена на информация от трансграничното и междусекторното наблюдение, който да свързва всички общности от ползватели, като се вземат предвид съответните тенденции в секторните политики във връзка с наблюдението и се допринася за необходимото им доразвиване, когато е целесъобразно;
б)
дейности за координация и сътрудничество между държавите членки или регионите с цел развитие на морско пространствено планиране и интегрирано управление на крайбрежните зони, включително разходи, свързани със системите и практиките за споделяне на данни и за мониторинг, дейности за оценка, създаване и поддържане на мрежи от експерти и създаване на програма, насочена към изграждане на капацитета на държавите членки за прилагане на морското пространствено планиране;
в)
инициативи за съфинансиране, закупуване и поддръжка на системи за морско наблюдение и технически инструменти за проектиране, създаване и експлоатация на оперативна система на Европейската мрежа за наблюдение и данни за морската среда, целяща да улесни събирането, придобиването, подреждането, обработването, качествения контрол, повторното използване и разпространението на данни и знания за морската среда чрез сътрудничество между държавите членки и/или съответните международни институции.
ГЛАВА II
Съпътстващи мерки за ОПОР и ИМП при пряко управление
Член 84
Географски обхват
Чрез дерогация от член 2 настоящата глава се прилага и за операции, осъществявани извън територията на Съюза.
Член 85
Специфични цели
Мерките по настоящата глава улесняват изпълнението на ОПОР и на ИМП, по-специално по отношение на:
а)
събиране, управление и разпространение на научни препоръки по ОПОР;
б)
специфични мерки за контрол и изпълнение по ОПОР;
в)
доброволни вноски в международни организации;
г)
консултативни съвети;
д)
проучване на пазара;
е)
комуникационни дейности във връзка с ОПОР и ИМП.
Член 86
Научни становища и знания
1. ЕФМДР може да подпомага осигуряването на научни продукти, по-специално приложно-изследователски проекти, които са пряко свързани с осигуряването на научни и социално-икономически становища и мнения, с оглед на вземането на правилни и ефективни решения за управление на рибарството в рамките на ОПОР.
2. Допустими са по-специално следните видове операции:
а)
проучвания и пилотни проекти, които са необходими за изпълнението и развитието на ОПОР, включително тези, отнасящи се до алтернативни видове техники за устойчиво управление на рибарството и аквакултурите, включително в рамките на консултативни съвети;
б)
изготвяне и предоставяне на научни становища и мнения от научни организации, включително от международни консултативни органи, отговорни за оценяване на запасите, от независими експерти и от научноизследователски институции;
в)
участие на експерти в заседания на работни групи по научни и технически въпроси, свързани с рибарството, като например в НТИКР, както и в международни консултативни органи и в срещи, на които се изисква участие на експерти в областта на рибарството и аквакултурите;
г)
научни изследвания в открити води, посочени в член 12, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 199/2008, в райони, в които корабите на Съюза извършват дейност съгласно споразумения за партньорство в областта на устойчивото рибарство, посочени в член 31 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
д)
разходи, направени от Комисията за услуги, свързани със събирането, управлението и използването на данни, с организацията и ръководенето на експертни срещи в областта на рибарството и управлението на годишните работни програми във връзка с научните и техническите експертни знания в областта на рибарството, с обработването на искания за данни и набори от данни, с подготвителната работа, целяща предоставяне на научни становища и мнения;
е)
дейности за сътрудничество между държави членки в областта на събирането на данни, включващи тези между различните регионални заинтересовани страни, както и създаване и поддържане на регионални бази данни за съхранение, управление и използване на данни, което би било от полза за регионалното сътрудничество и би подобрило дейностите по събиране и управление на данни, както и подобряване на научните знания в подкрепа на управлението на рибарството.
Член 87
Контрол и изпълнение
1. ЕФМДР може да подпомага прилагането на системата на Съюза за контрол, инспекции и изпълнение, предвидена в член 36 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и изложена по-подробно в Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Допустими са по-специално следните видове операции:
а)
съвместно закупуване и/или наемане от няколко държави членки, които спадат към един и същ географски район, на кораби, самолети и хеликоптери за патрулиране, при условие че те се използват за контрол на рибарството най-малко през 60 % от общото време за използването им в рамките на една година.;
б)
разходи, свързани с оценката и разработването на нови технологии за контрол, както и на процедури за обмен на данни;
в)
всички оперативни разходи, свързани с контрола и оценката от страна на Комисията на изпълнението на ОПОР от държавите членки, и по-специално тези, свързани с командировки за проверки, инспекции и одит, оборудване и обучение на длъжностни лица от Комисията, организиране на заседания или участие в такива, включително обмен на информация и най-добри практики между държавите членки, проучвания, ИТ услуги и доставчици, както и наемането или закупуването от Комисията на средства за инспекция, както е посочено в дялове IХ и X от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
3. С цел засилване и стандартизиране на контрола ЕФМДР може да подпомага изпълнението на транснационални проекти, целящи разработване и изпитване на междудържавните системи за контрол, инспекции и изпълнение, предвидени в член 36 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 и допълнително изложени в Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Допустимите видове операции включват по-специално следното:
а)
международни програми за обучение на персонала, който отговаря за мониторинга, контрола и наблюдението на риболовните дейности;
б)
инициативи, включително семинари и медийни инструменти, за уеднаквяване на тълкуването на нормативната уредба и свързания контрол в Съюза.
4. При операциите, посочени в параграф 2, буква а), като бенефициер се определя само една от съответните държави членки.
Член 88
Доброволни финансови вноски в международни организации
ЕФМДР може да подпомага следните видове операции в областта на международните отношения:
а)
финансови вноски за организациите на Организацията на обединените нации, както и доброволно финансиране на международни организации, действащи в областта на морското право;
б)
финансови вноски, насочени към подготовката на нови международни организации или изготвянето на нови международни договори от интерес за Съюза;
в)
финансови вноски, насочени към работа или програми, изпълнявани от международни организации, които са от особен интерес за Съюза;
г)
финансови вноски, насочени към всякакви дейности (включително работни, неофициални или извънредни срещи на договарящите се страни), които подкрепят интересите на Съюза в международните организации и засилват сътрудничеството с неговите партньори в тези организации. Във връзка с това, когато предвид на интересите на Съюза е необходимо представители на трети държави да присъстват на преговорите и срещите в рамките на международните форуми и организации, ЕФМДР може да покрива разходите за тяхното участие.
Член 89
Консултативни съвети
1. ЕФМДР осигурява подпомагане за текущите разходи на консултативните съвети, създадени в съответствие с член 43 от Регламента (ЕС) № 1380/2013.
2. Консултативен съвет, който притежава правосубектност, може да подаде заявление за подпомагане от Съюза като орган, чиято цел е от общ европейски интерес.
Член 90
Проучване на пазара
ЕФМДР може да подпомага разработването и разпространението на резултати на проучвания на пазара на продукти от риболов и аквакултури от Комисията в съответствие с член 42 от Регламент (ЕС) № 1379/2013.
Член 91
Комуникационни дейности във връзка с ОПОР и ИМП
ЕФМДР може да подпомага:
а)
разходите за информационни и комуникационни дейности, свързани с ОПОР и ИМП, включително:
i)
разходите за изготвяне, превод и разпространение на материали, които са съобразени с конкретните потребности на различните целеви групи, в писмен, аудиовизуален и електронен формат;
ii)
разходите за подготовката и организирането на мероприятия и срещи с цел осведомяване или получаване на мнения от различни заинтересовани страни, засегнати от ОПОР и ИМП;
б)
пътни и квартирни разходи на експерти и представители на заинтересованите страни, които са поканени от Комисията на срещи;
в)
разходите за институционалната комуникация във връзка с политическите приоритети на Съюза, доколкото са свързани с общите цели на настоящия регламент.
ГЛАВА III
Техническа помощ
Член 92
Техническа помощ по инициатива на Комисията
По инициатива на Комисията и като спазва таван от 1,1 % от ЕФМДР, ЕФМДР може да подпомага:
а)
мерките за техническа помощ, посочени в член 58 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
б)
подготовката, мониторинга о и оценката на споразуменията за устойчиво рибарство и участието на Съюза в регионални организации за управление на рибарството. Съответните мерки се изразяват в проучвания, срещи, участие на експерти, разходи за временно нает персонал, информационни дейности и всякакви други административни разходи или разходи, произтичащи от научна или техническа помощ от страна на Комисията;
в)
създаването на европейска мрежа от МИРГ с цел изграждане на капацитет, разпространение на информация, обмен на опит и най-добри практики и подпомагане на сътрудничеството между МИРГ. Тази мрежа сътрудничи с органите, отговарящи за създаването на мрежи от контакти и за техническото подпомагане на местното развитие, които са създадени от ЕФРР, ЕСФ и ЕЗФРСР, във връзка с техните дейности за местно развитие и транснационално сътрудничество.
ДЯЛ VII
ИЗПЪЛНЕНИЕ ПРИ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 93
Обхват
Настоящият дял се прилага за мерки, финансирани при споделено управление съгласно предвиденото в дял V.
ГЛАВА II
Механизъм за изпълнение
Раздел 1
Подпомагане от ЕФМДР
Член 94
Определяне на ставките на съфинансиране
1. Когато приема актове за изпълнение съгласно член 19, с които одобрява оперативна програма, Комисията посочва максималното участие на ЕФМДР в тази програма.
2. Участието на ЕФМДР се изчислява въз основа на сумата на допустимите публични разходи.
В оперативната програма се установява процентът на участието на ЕФМДР, приложим за приоритетите на Съюза, предвидени в член 6. Максималният процент на участие на ЕФМДР е 75 %, а минималният процент на участие на ЕФМДР е 20 % от допустимите публични разходи
3. Чрез дерогация от параграф 2 участието на ЕФМДР е:
а)
100 % от допустимите публични разходи за подпомагането във връзка с помощта за съхраняване, посочена в член 67;
б)
100 % от допустимите публични разходи за режима за компенсации, посочен в член 70;
в)
50 % от допустимите публични разходи за подпомагането, посочено в членове 33 и 34 и член 41, параграф 2;
г)
70 % от допустимите разходи за подпомагането, посочено в член 76, параграф 2, буква д);
д)
90 % от допустимите публични разходи за подпомагането, посочено в член 76, параграф 2, букви а) - г) и е) - л);
е)
80 % от допустимите разходи за подпомагането, посочено в член 77.
4. Чрез дерогация от параграф 2 максималният процент на участието на ЕФМДР, приложим за специфичните цели по определен приоритет на Съюза, се увеличава с 10 процентни пункта, когато приоритетът на Съюза, предвиден в член 6, параграф 4, като цяло се изпълнява чрез водено от общностите местно развитие.
Член 95
Интензитет на публичната помощ
1. Държавите членки прилагат максимален интензитет на публичната помощ в размер на 50 % от общите допустими разходи за операцията.
2. Чрез дерогация от параграф 1 държавите членки могат да прилагат интензитет на публичната помощ в размер на 100 % от допустимите разходи за операцията, когато:
а)
бенефициерът е публичноправна организация или предприятие, натоварено с функцията да оказва услуги от общ икономически интерес, както е посочено в член 106, параграф 2 ДФЕС, когато помощта се предоставя за оказване на такива услуги;
б)
операцията е свързана с помощта за съхраняване, посочена в член 67;
в)
операцията е свързана с компенсационния режим, посочен в член 70;
г)
операцията е свързана със събирането на данни, посочено в член 77;
д)
операцията е свързана с подпомагане по член 33 или 34 или с компенсация по член 54, 55 или 56;
е)
операцията е свързана с мерките на ИМП, посочени в член 80.
3. Чрез дерогация от параграф 1 държавите членки могат да прилагат интензитет на публичната помощ между 50 % и 100 % от общите допустими разходи, когато:
а)
операцията се осъществява съгласно дял V, глави I, II или IV и отговаря на всеки един от следните критерии:
i)
е от колективен интерес;
ii)
има колективен бенефициер;
iii)
има иновативни характеристики, когато е приложимо, на местно равнище;
б)
операцията се осъществява съгласно дял V, глава III, отговаря на един от критериите, посочени в буква а), подточка i), ii) или iii) от настоящия параграф, и е осигурен публичен достъп до нейните резултати.
4. Чрез дерогация от параграф 1 към интензитета на публичната помощ се прилагат допълнителните процентни пунктове за специфични видове операции, предвидени в приложение I.
5. Комисията приема актове за изпълнение, установяващи ред за прилагането на различните процентни пунктове на интензитета на публичната помощ в случаите, когато са изпълнени няколко от условията в приложение I. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3,
Член 96
Изчисляване на допълнителни разходи или пропуснати ползи
Когато помощта е предоставена въз основа на допълнителни разходи или пропуснати ползи, държавите членки гарантират, че съответните изчисления са подходящи, точни и предварително установени въз основа на точно, справедливо и проверимо изчисление.
ГЛАВА III
Системи за управление и контрол
Член 97
Управляващ орган
1. В допълнение към общите правила, предвидени в член 125 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващият орган:
а)
ежегодно до 31 март предоставя на Комисията съответните общи данни за операциите, избрани за финансиране до края на предходната календарна година, включително ключови характеристики на бенефициера и на самата операция;
б)
осигурява популяризиране на оперативната програма чрез информиране на потенциалните бенефициери, професионалните организации, икономическите и социалните партньори, организациите, насърчаващи равенство между мъжете и жените, и съответните неправителствени организации, включително екологични организации, за възможностите, които предоставя програмата, и за правилата за получаване на достъп до финансиране от програмата;
в)
осигурява популяризиране на оперативната програма чрез информиране на бенефициерите на приноса от Съюза и на широката общественост за ролята на Съюза в програмата.
2. Комисията приема актове за изпълнение, определящи правилата за представяне на данните, посочени в параграф 1, буква а). Тези актове за изпълнение се приемат с съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 127, параграф 2.
Член 98
Предаване на финансови данни
1. До 31 януари и 31 юли държавите членки подават по електронен път до Комисията прогноза за сумата, за която очакват да подадат заявления за плащане за текущата и следващата финансова година.
2. Комисията приема акт за изпълнение, установяващ образеца, който трябва да се използва при подаване на финансови данни до Комисията. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
ГЛАВА IV
Контрол от страна на държавите членки
Член 99
Финансови корекции от страна на държавите членки
1. В допълнение към финансовите корекции, посочени в член 143 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, държавите членки правят финансови корекции, ако бенефициерът не спазва задълженията, посочени в член 10, параграф 2 от настоящия регламент.
2. В случаите на финансови корекции, посочени в параграф 1, държавите членки определят размер на корекцията, който е пропорционален по отношение на естеството, тежестта, продължителността и системния характер на нарушението или престъплението от страна на бенефициера и значимостта на приноса на ЕФМДР за стопанската дейност на бенефициера.
ГЛАВА V
Контрол от страна на Комисията
Раздел 1
Прекъсване и спиране
Член 100
Прекъсване на срока за плащане
1. В допълнение към критериите, при които се допуска прекъсване, посочени в член 83, параграф 1, букви а), б) и в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити по смисъла на Регламент (Евратом, ЕС) № 966/2012 може да прекъсне срока за плащане по искане за междинно плащане, в случай че държава членка не спазва своите задължения по ОПОР, което може да окаже въздействие върху разходите, включени в заверен отчет за разходите, за които е поискано междинно плащане.
2. Преди да прекъсне срока за междинно плащане съгласно параграф 1, Комисията приема актове за изпълнение, с които признава наличието на доказателства, предполагащи нарушение на задълженията по ОПОР. Преди да приеме тези актове за изпълнение, Комисията уведомява незабавно засегнатата държава членка за тези доказателства или за друга надеждна информация, като на държавата членка се предоставя възможност да представи забележките си в рамките на разумен срок.
3. Посоченото в параграф 1 прекъсване във връзка с целия размер на междинните плащания, свързани с разходите, включени в искането за плащане, или на част от тях трябва да е пропорционално на естеството, тежестта, продължителността и системния характер на нарушението.
Член 101
Спиране на плащанията
1. В допълнение към член 142 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 Комисията може да приеме актове за изпълнение, с които да спре плащането на целия размер на междинните плащания по оперативната програма или на част от тях в случай на сериозно нарушение от страна на държава членка на задълженията ѝ по ОПОР, което може да окаже въздействие върху разходите, включени в заверен отчет за разходите, за които е поискано междинно плащане.
2. Преди да спре междинно плащане съгласно параграф 1, Комисията приема акт за изпълнение, с който признава, че държавата членка не е спазила задълженията си по ОПОР. Преди да приеме този акт за изпълнение, Комисията уведомява незабавно засегнатата държава членка за тези констатации или за друга надеждна информация, като на държавата членка се предоставя възможност да представи забележките си по въпроса.
3. Посоченото в параграф 1 спиране на целия размер на междинните плащания, свързани с разходите, включени в искането за плащане, или на част от тях трябва да е пропорционално на естеството, тежестта, продължителността и системния характер на сериозното нарушение.
Член 102
Правомощия на Комисията
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 за определяне на случаите на нарушение, посочени в член 100, и случаите на сериозно нарушение, посочени в член 101, параграф 1, произтичащи от съответните правила на ОПОР, които са от съществено значение за опазването на морските биологични ресурси.
Раздел 2
Обмен на информация и финансови корекции
Член 103
Достъп до информация
По искане на Комисията държавите членки съобщават на Комисията законовите, подзаконовите и административните разпоредби, които са приели за прилагането на инструментите на Съюза във връзка с ОПОР, когато тези актове имат финансово въздействие върху ЕФМДР.
Член 104
Поверителност
1. Държавите членки и Комисията предприемат всички необходими стъпки, за да се гарантира поверителността на информацията, която се предоставя или получава при контрола на място или при уравняването на сметките, извършвано съгласно настоящия регламент.
2. Към посочената в параграф 1от настоящия член информация се прилагат принципите, посочени в член 8 от Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (39).
Член 105
Финансови корекции от страна на Комисията
1. В допълнение към случаите, посочени в член 22, параграф 7, член 85 и член 144, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, Комисията приема актове за изпълнение, с които извършва финансови корекции чрез отмяна на целия размер на участието на Съюза в дадена оперативна програма или на част от него, когато след извършване на необходимото проучване заключи, че:
а)
разходите, посочени в заверен отчет за разходите, са повлияни от случаи, в които бенефициерът не е спазил задълженията, посочени в член 10, параграф 2 от настоящия регламент, и не са коригирани от държавата членка преди започване на процедурата за корекция по настоящия параграф;
б)
разходите, посочени в заверен отчет за разходите, са повлияни от случаи на сериозно нарушение на правилата на ОПОР от държавата членка, които са довели до спиране на плащане по член 101 от настоящия регламент, и държавата членка все още не е доказала, че е предприела необходимите коригиращи действия, за да гарантира спазването и изпълнението на приложимите правила в бъдеще.
2. Комисията взема решение относно размера на корекцията, като взема предвид естеството, тежестта, продължителността и системния характер на сериозното нарушение на правилата на ОПОР от страна на държавата членка или бенефициера и значимостта на приноса на ЕФМДР за стопанската дейност на съответния бенефициер.
3. Когато не е възможно да се определи количествено размерът на разходите, свързани с нарушението на правилата на ОПОР от страна на държавата членка, Комисията прилага фиксирана ставка или екстраполирана финансова корекция в съответствие с параграф 4.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 за установяване на критериите за определяне на равнището на финансовата корекция, която да бъде приложена, и критериите за прилагане на фиксирани ставки или екстраполирани финансови корекции.
Член 106
Процедура
Член 145 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се прилага mutatis mutandis в случаите, когато Комисията предложи финансова корекция съгласно член 105 от настоящия регламент.
ГЛАВА VI
Мониторинг, оценка, информация и комуникация
Раздел 1
Създаване и цели на общата система за мониторинг и оценка
Член 107
Система за мониторинг и оценка
1. Създава се обща система за мониторинг и оценка на операциите по линия на ЕФМДР при споделено управление с цел да се измерват резултатите от ЕФМДР. С цел да осигури ефективно измерване на резултатите, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 за определяне на съдържанието и структурата на тази система.
2. Общото въздействие на ЕФМДР се отчита съобразно приоритетите на Съюза, предвидени в член 6.
Комисията може да приеме актове за изпълнение, установяващи набор от специфични показатели за тези приоритети на Съюза. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
3. Държавите членки представят на Комисията цялата информация, необходима за мониторинга и оценката на съответните мерки. Комисията взема предвид по-специално нуждата от данни и полезните взаимодействия между възможните източници на данни, особено използването им за статистически цели, когато е целесъобразно. Комисията приема актове за изпълнение, установяващи правила относно информацията, която държавите членки трябва да изпращат, както и относно нуждата от данни и полезните взаимодействия между възможните източници на данни. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
4. На всеки четири години Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за прилагането на настоящия член. Първият доклад се представя до 31 декември 2017 г.
Член 108
Цели
Целите на общата система за мониторинг и оценка са:
а)
да покаже напредъка и постиженията на ОПОР и ИМП, да отчита общото въздействие и да оценява ефективността, ефикасността и целесъобразността на операциите по линия на ЕФМДР;
б)
да допринася за подобряване на целевата насоченост на подпомагането за ОПОР и ИМП;
в)
да подпомага общ процес на учене, свързан с мониторинга и оценката;
г)
да предоставя надеждни, основани на доказателства оценки на операциите по линия на ЕФМДР, резултатите от които се използват в процеса на вземане на решения.
Раздел 2
Технически разпоредби
Член 109
Общи показатели
1. С цел обобщаване на данните на равнището на Съюза в системата за мониторинг и оценка, предвидена в член 107, се посочва списък с общи показатели, свързани с първоначалното положение, както и с финансовото изпълнение, крайните продукти и резултатите от оперативната програма, които са приложими към всяка оперативна програма.
2. Общите показатели се свързват с основните етапи и цели, определени в оперативните програми в съответствие с приоритетите на Съюза, предвидени в член 6. Тези общи показатели се използват за прегледа на изпълнението, посочен в член 21, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, и трябва да осигуряват възможност за оценка на напредъка, ефективността и ефикасността на изпълнението на политиката спрямо целите на равнището на Съюза и на равнището на съответната програма.
Член 110
Електронна информационна система
1. Основната информация за изпълнението на оперативната програма, за всяка операция, която е избрана за финансиране, както и за приключените операции, необходима за мониторинга и оценката, включително основните характеристики на бенефициера и на проекта, се записва и съхранява в електронен вид.
2. Комисията осигурява наличието на подходяща и сигурна електронна система за записване, съхранение и управление на основната информация и доклади относно мониторинга и оценката.
Член 111
Предоставяне на информация
Бенефициерите на подпомагане по линия на ЕФМДР, включително МИРГ, се задължават да предоставят на управляващия орган и/или на назначените оценители или на други организации, на които е делегирано изпълнението на функции от негово име, всички данни и информация, необходими за мониторинга и оценката на оперативната програма, по-специално във връзка с изпълнението на специфичните цели и приоритети.
Раздел 3
Мониторинг
Член 112
Процедури за мониторинг
1. Управляващият орган по член 97 от настоящия регламент и мониторинговият комитет по член 47 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 осъществява мониторинг за качеството на изпълнението на програмата.
2. Управляващият орган и мониторинговият комитет осъществяват мониторинг върху оперативната програма с помощта на финансови показатели и показатели за крайните продукти и резултатите.
Член 113
Функции на мониторинговия комитет
В допълнение към функциите, предвидени в член 49 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, мониторинговият комитет проверява резултатите от оперативната програма и ефективността на нейното изпълнение. За тази цел мониторинговият комитет:
а)
участва в консултация и одобрява в рамките на шест месеца след решението за одобряване на програмата критериите за подбор на операциите за финансиране; тези критерии за подбор се преразглеждат в съответствие с нуждите на програмата;
б)
разглежда дейностите и крайните продукти, свързани с плана за оценка на програмата;
в)
разглежда действията в програмата, свързани с изпълнението на специфичните предварителни условия;
г)
разглежда и одобрява годишните доклади за изпълнението, преди да бъдат изпратени на Комисията;
д)
разглежда действия за насърчаване на равенството между мъжете и жените, равните възможности и недискриминацията, включително достъпността за хора с увреждания.
С мониторинговия комитет не се провеждат консултации във връзка с работните планове за събиране на данни, посочени в член 21.
Член 114
Годишен доклад за изпълнението
1. До 31 май 2016 г. и до 31 май на всяка следваща година до 2023 г. включително държавите членки представят на Комисията годишен доклад за изпълнението на оперативната програма през предходната календарна година. Докладът, предаден през 2016 г., обхваща календарните 2014 и 2015 години.
2. В допълнение към разпоредбите на член 50 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 годишните доклади за изпълнението включват:
а)
информация относно финансовите задължения и разходите по всяка мярка;
б)
кратко описание на предприетите дейности във връзка с плана за оценка;
в)
информация относно предприетите действия в случаи на тежки нарушения, посочени в член 10, параграф 1 от настоящия регламент, и нарушение на условията, предвидени в член 10, параграф 2 от настоящия регламент, както и относно коригиращите действия;
г)
информация за действията, предприети с цел спазване на член 41, параграф 10 от настоящия регламент;
д)
информация за действията, предприети за осигуряване на публикуването на информация за бенефициерите в съответствие с приложение V към настоящия регламент, за физическите лица в съответствие националното право, включително евентуален приложим праг.
3. Комисията приема актове за изпълнение, установяващи правила относно формата и представянето на годишните доклади за изпълнението. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3.
Раздел 4
Оценка
Член 115
Общи разпоредби
1. Комисията приема актове за изпълнение, определящи елементите, които трябва да се съдържат в докладите за предварителна оценка по член 55 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, и установяващи минималните изисквания за плана за оценка по член 56 от посочения регламент. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 127, параграф 3 от настоящия регламент.
2. Държавите членки гарантират, че оценките са съвместими с общата система за мониторинг и оценка, договорена в съответствие с член 107, организират изготвянето и събирането на необходимите данни и изпращат на оценителите различна информация, осигурена от системата за мониторинг.
3. Докладите за оценка се предоставят от държавите членки по интернет и от Комисията - на уебсайта на Съюза.
Член 116
Предварителна оценка
Държавите членки гарантират, че извършващият предварителната оценка участва от ранен етап в процеса на разработването на оперативната програма, включително изготвянето на анализа, посочен в член 18, параграф 1, буква а), определянето на логиката на интервенцията по програмата и определянето на целите на програмата.
Член 117
Последваща оценка
В съответствие с член 57 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 Комисията изготвя доклад за последваща оценка, като работи в тясно сътрудничество с държавите членки.
Член 118
Обобщения на оценките
Комисията е отговорна за изготвянето на обобщение на докладите за предварителна оценка на равнището на Съюза. Обобщението на докладите за оценка се изготвя най-късно до 31 декември на годината след представянето на съответните оценки.
Раздел 5
Информация и комуникация
Член 119
Информиране и популяризиране
1. В съответствие с член 97, параграф 1, буква б) управляващият орган отговаря за:
а)
създаването на единен уебсайт или на единен уебпортал, предоставящ информация за оперативната програма в съответната държава членка и достъп до тях;
б)
информирането на потенциалните бенефициери относно възможностите за финансиране в рамките на оперативната програма;
в)
популяризирането сред гражданите на Съюза на ролята и постиженията на ЕФМДР чрез информационни и комуникационни действия във връзка с резултатите и въздействието от споразуменията за партньорство, оперативната програма и операциите;
г)
оповестяването на кратко описание на мерките, предназначени да гарантират спазването на правилата на ОПОР, включително случаите на нарушение от страна на държави членки или бенефициери, както и на коригиращите мерки, като например финансови корекции.
2. С цел да се осигури прозрачността на подпомагането от ЕФМДР държавите членки поддържат списък на операциите в CSV или XML формат, който трябва да бъде достъпен чрез единния уебсайт или единния уебпортал и който съдържа списък на операциите и кратко описание на оперативната програма.
Списъкът на операциите се актуализира най-малко на всеки шест месеца.
Минималната информация, която трябва да се съдържа в списъка на операциите, включително конкретната информация относно операциите по членове 26, 39, 47, 54 и 56, е определена в приложение V.
3. Подробни правила относно мерките за информиране и популяризиране, насочени към обществеността, и мерките за информиране на заявителите и бенефициерите са изложени в приложение V.
4. Комисията приема актове за изпълнение, определящи техническите характеристики на мерките за информиране и популяризиране относно операциите и инструкциите за създаване на емблема и определяне на стандартните цветове. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 127, параграф 2.
ДЯЛ VIII
ИЗПЪЛНЕНИЕ ПРИ ПРЯКО УПРАВЛЕНИЕ
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 120
Обхват
Настоящият дял се прилага за мерките, финансирани при пряко управление съгласно предвиденото в дял VI.
ГЛАВА II
Контрол
Член 121
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема подходящи мерки, за да гарантира, че при изпълнението на операции, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на мерки за предотвратяване на измами, корупция и всякакви други незаконни дейности чрез ефективни проверки, а ако бъдат установени нередности - чрез възстановяване на недължимо платените суми, и при необходимост - чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.
2. Комисията или нейните представители и Сметната палата имат право да извършват одит както въз основа на документи, така и при посещения на място, на всички бенефициери, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза.
Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва проверки на място и инспекции на икономическите оператори, които са свързани, пряко или непряко, с финансиране от Съюза в съответствие с процедурите, определени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (40) и в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96, с цел установяване на извършването на измами, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор относно финансиране от Съюза.
3. Без да се засягат параграфи 1 и 2, споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, решенията за отпускане на безвъзмездни средства и договорите които са следствие от прилагането на настоящия регламент трябва да съдържат разпоредби, с които на Комисията, на Сметната палата и на OLAF изрично се предоставят правомощия да извършват одити, проверки на място и инспекции съгласно посочените параграфи, в рамките на тяхната съответна компетентност.
Член 122
Одити
1. В рамките на три години след последното плащане, извършено от Комисията, длъжностни лица от Комисията и Сметната палата или техни представители могат да извършват одити на място на операции, финансирани по настоящия регламент, по всяко време и като отправят предизвестие от най-малко десет работни дни освен при спешни случаи.
2. Длъжностни лица от Комисията и Сметната палата или техните представители, които са надлежно оправомощени да извършват одити на място, трябва да имат достъп до счетоводните книги и всички други документи, включително документи и метаданни, съставени или получени, и записани в електронен формат, отнасящи се до разходите, финансирани съгласно настоящия регламент.
3. Правомощията за извършване на одити, посочени в параграф 2, не засягат прилагането на национални разпоредби, които запазват извършването на определени действия за служители, които са специално определени въз основа на националното законодателство. Длъжностни лица от Комисията и от Сметната палата или техните представители не могат да участват, inter alia, в посещения по домовете или официален разпит на лица в рамките на националното законодателство на съответната държава членка. Те обаче имат достъп до информацията, получена по този начин.
4. Ако финансово подпомагане от Съюза, предоставено съгласно настоящия регламент, впоследствие се разпредели на трето лице като краен бенефициер, то първоначалният бенефициер - получател на финансовото подпомагане от Съюза, предоставя на Комисията цялата съответна информация за идентифициране на този краен бенефициер.
Член 123
Спиране на плащанията, намаляване и отмяна на финансовото участие
1. Ако Комисията сметне, че средствата на Съюза не са изразходвани в съответствие с условията, предвидени в настоящия регламент или в друг приложим правен акт на Съюза, тя уведомява бенефициерите, които разполагат с един месец от датата на това уведомление, за да представят своите забележки пред Комисията.
2. Ако бенефициерите не отговорят в рамките на срока по параграф 1 от настоящия член или ако техните бележки не бъдат сметнати за задоволителни, Комисията намалява или отменя отпуснатата финансова помощ или спира плащанията. Всяка недължимо изплатена сума се възстановява в общия бюджет на Съюза. Начислява се лихва върху всички суми, които не са възстановени своевременно, съгласно условията, предвидени във Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
ГЛАВА III
Оценка и докладване
Член 124
Оценка
1. Операциите, финансирани съгласно настоящия регламент, се наблюдават редовно, за да се следи тяхното изпълнение.
2. Комисията осигурява редовна, независима, външна оценка на финансираните операции.
Член 125
Докладване
Комисията представя на Европейския парламент и Съвета:
а)
до 31 март 2017 г. - междинен доклад за оценка на получените резултати и качествени и количествени аспекти на изпълнението на операциите, финансирани съгласно настоящия регламент.;
б)
до 31 август 2018 г. - съобщение относно продължението на операциите, финансирани съгласно настоящия регламент.
ДЯЛ IX
ПРОЦЕДУРНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 126
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в членове 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 и 129, се предоставя до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в членове 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 и 129, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно членове 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 и 129, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 127
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет за Европейския фонд за морско дело и рибарство. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Когато комитетът не даде становище по проекта на акт за изпълнение, който трябва да бъде приет съгласно член 95, параграф 5 от настоящия регламент, Комисията не приема проекта на акта за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ДЯЛ X
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 128
Отмяна
1. Без да се засягат разпоредбите на член 129, параграф 2, регламенти (ЕО) № 2328/2003, (ЕО) № 861/2006, (ЕО) № 1198/2006, (ЕО) № 791/2007 и (ЕС) № 1255/2011, както и член 103 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 се отменят, считано от 1 януари 2014 г.
2. Позоваванията на отменените регламенти се считат за позовавания на настоящия регламент.
Член 129
Преходни разпоредби
1. С цел да се улесни преходът от схемите за подпомагане, създадени с регламенти (ЕО) № 861/2006, (ЕО) № 1198/2006, (ЕО) № 791/2007 и (ЕС) № 1255/2011, към схемата, създадена с настоящия регламент, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 126 за определяне на условията, при които подпомагането, одобрено от Комисията по посочените регламенти, може да бъде включено в подпомагането, предвидено в настоящия регламент, включително за техническа помощ и за последващи оценки.
2. Настоящият регламент не засяга продължаването или изменението, включително пълната или частичната отмяна, на съответните проекти до тяхното приключване, нито на помощта, одобрена от Комисията въз основа на регламенти (ЕО) № 2328/2003, (ЕО) № 861/2006, (ЕО) № 1198/2006, (ЕО) № 791/2007 и (ЕС) № 1255/2011 и член 103 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или друго законодателство, което се прилага спрямо тази помощ към 31 декември 2013 г., които продължават да се прилагат за такива проекти и помощ.
3. Заявленията, които са подадени съгласно Регламент (ЕО) № 1198/2006, остават валидни.
Член 130
Влизане в сила и начална дата на прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 508/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-15 ta’ Mejju 2014
dwar il-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd u li jħassar ir-Regolamenti tal-Kunsill (KE) Nru 2328/2003, (KE) Nru 861/2006, (KE) Nru 1198/2006 u (KE) Nru 791/2007 (UE) u r-Regolament (UE) Nru 1255/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 42, l-Artikolu 43(2), l-Artikolu 91(1) u l-Artikolu 100(2), l-Artikolu 173(3), l-Artikoli 175 u 188, l-Artikolu 192(1), l-Artikolu 194(2), l-Artikolu 195(2) u l-Artikolu 349 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjonijiet tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li aġixxew skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni tat-13 ta’ Lulju 2011 intitolata ir-“Riforma tal-Politika Komuni tas-Sajd”‘stabbiliet l-isfidi potenzjali, l-objettivi u l-orjentazzjonijiet għall-Politika Komuni tas-Sajd (’“il-PKS”) wara l-2013. Fid-dawl tad-dibattitu wara l-pubblikazzjoni ta’ dik il-Komunikazzjoni, il-PKS ġiet riformata bir-Regolament (UE) Nru 1380/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4). Ir-riforma tal-PKS tkopri l-elementi ewlenin kollha tal-PKS, inklużi l-aspetti finanzjarji tagħha. Sabiex jintlaħqu l-objettivi ta’ dik ir-riforma, huwa xieraq li jitħassru r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2328/2003 (5), ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 861/2006 (6), ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1198/2006 (7) u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 791/2007 (8) u li dawn jiġu sostitwiti minn dan ir-Regolament.
Billi huwa rikonoxxut li l-kwistjonijiet kollha relatati mal-oċeani u l-ibħra tal-Ewropa huma interkonnessi, dan ir-Regolament għandu jappoġġa wkoll l-iżvilupp ulterjuri tal-Politika Marittima Integrata (PMI) kif imsemmi fir-Regolament (UE) Nru 1255/201 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9).
(2)
Il-kamp ta’ applikazzjoni tal-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd (FEMS) għandu jinkludi appoġġ għall-PKS għall-konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar, għall-ġestjoni tas-sajd u l-flotot li jisfruttaw dawk ir-riżorsi, għar-riżorsi bijoloġiċi tal-ilma ħelu u- l-akkwakultura, u kif ukoll għall-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, meta dawn l-attivitajiet iseħħu fit-territorju tal-Istati Membri, minn bastimenti tas-sajd tal-Unjoni, jew minn ċittadini tal-Istati Membri, mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà primarja tal-Istat tal-bandiera, dejjem fil-kuntest tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 117 tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta’ Diċembru 1982 (10) (UNCLOS).
(3)
Is-suċċess tal-PKS jiddependi minn sistema effettiva ta’ kontroll, spezzjoni u infurzar, kif ukoll minn data sħiħa u affidabbli, kemm għal finijiet ta’ parir xjentifiku kif ukoll għal finijiet ta’ implimentazzjoni u kontroll. Għalhekk il-FEMS għandu jappoġġa dawk il-politiki.
(4)
Il-kamp ta’ applikazzjoni tal-FEMS għandu jinkludi l-appoġġ lill-PMI, inkluż għall-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ operazzjonijiet koordinati u t-teħid ta’ deċiżjonijiet fir-rigward tal-oċeani, l-ibħra, ir-reġjuni kostali u s-setturi marittimi, li jikkomplimentaw il-politiki differenti tal-Unjoni li għandhom x’jaqsmu magħhom, l-aktar il-PKS, u l-politika ta’ trasport, industrija, koeżjoni territorjali, ambjent, enerġija u turiżmu. Fil-ġestjoni ta’ politiki settorjali differenti fil-baċiri tal-Baħar Baltiku, il-Baħar tat-Tramuntana, l-Ibħra Ċeltiċi, il-Bajja ta’ Biscay u l-Kosta Iberika, il-Mediterran u l-Baħar l-Iswed, għandhom jiġu żgurati l-koerenza u l-integrazzjoni.
(5)
Il-benefiċjarji tal-FEMS, fis-sens tal-punt (10) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), jistgħu ikunu operaturi, skont it-tifsira tal-punt (30) tal-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1380/2013, sajjieda jew organizzazzjonijiet ta’ sajjieda sakemm ma jiġix stabbilit mod ieħor f’dan ir-Regolament.
(6)
F’konformità mal-konklużjonijiet tal-Kunsill Ewropew tas-17 ta’ Ġunju 2010, li permezz tagħhom ġiet adottata l-istrateġija l-ġdida tal-Unjoni għal impjiegi u tkabbir inteliġenti, sostenibbli u inklużiv, abbażi tal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-3 ta’ Marzu 2010 intitolata “Ewropa 2020 - Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv (“l-istrateġija Ewropa 2020”), l-Unjoni u l-Istati Membri għandhom jimplimentaw ‘tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, filwaqt li jippromwovu l-iżvilupp armonjuż tal-Unjoni. ‘Ir-riżorsi għandhom jiġu ffokati sabiex jintlaħqu l-objettivi u l-miri tal-istrateġija Ewropa 2020, b’mod partikolari dawk marbutin mal-impjiegi, it-tibdil fil-klima, s-sostenibbiltà tal-enerġija, il-ġlieda kontra l-faqar u l-inklużjoni soċjali, u tittejjeb l-effettività permezz ta’ aktar attenzjoni fuq ir-riżultati. L-inklużjoni tal-PMI fil-FEMS tikkontribwixxi wkoll għall-objettivi politiċi ewlenin stabbiliti ‘u tikkorrispondi mal-objettivi ġenerali li tiżdied il-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali msemmija fit-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) u t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).
(7)
Sabiex jiġi żgurat li l-FEMS jikkontribwixxi għall-objettivi tal-PKS, il-PMI u l-istrateġija Ewropa 2020, jeħtieġ li jiġi ffokat fuq għadd limitat ta’ prijoritajiet prinċipali relatati mat-trawwim ta’ sajd u akkwakultura ambjentalment sostenibbli, effiċjenti fl-użu tar-riżorsi, innovattivi, kompetittivi u bbażati fuq l-għarfien, it-trawwim tal-implimentazzjoni tal-PKS, iż-żieda fl-impjiegi u l-koeżjoni territorjali, it-trawwim tal-kummerċjalizzazzjoni u l-ipproċessar, kif ukoll it-trawwim tal-implimentazzjoni tal-PMI.
(8)
Fl-istadji kollha tal-implimentazzjoni tal-FEMS, l-Unjoni għandu jkollha l-għan li telimina n-nuqqas ta’ ugwaljanza u tippromwovi l-ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa, kif ukoll tiġġieled id-diskriminazzjoni bbażata fuq is-sess, ir-razza jew l-oriġini etnika, ir-reliġjon jew it-twemmin, id-diżabbiltà, l-età jew l-orjentazzjoni sesswali.
(9)
L-objettiv ġenerali tal-PKS huwa li tiżgura li l-attivitajiet ta’ sajd u tal-akkwakultura jikkontribwixxu għall-ħolqien ta’ kundizzjonijiet ambjentali li jkunu jistgħu jkunu sostnuti fit-tul li jkunu neċessarji għall-iżvilupp ekonomiku u soċjali. Barra minn hekk, għandha tikkontribwixxi għal produttività akbar, livell ta’ għajxien tajjeb għas-settur tas-sajd u s-swieq stabbli, u għandha tiżgura d-disponibbiltà tar-riżorsi u li l-provvisti jilħqu lill-konsumaturi bi prezzijiet raġonevoli.
(10)
Huwa ta’ importanza kbira li t-tħassib ambjentali jiġi integrat aħjar fil-PKS li għandha tilħaq l-objettivi u l-miri tal-politika ambjentali tal-Unjoni u tal-istrateġija Ewropa 2020. Il-PKS hija mmirata lejn sfruttament tar-riżorsi bijoloġiċi ħajjin tal-baħar li jreġġa’ lura u jżomm l-istokkijiet tal-ħut fil-livelli li jistgħu joħolqu rendiment massimu sostenibbli sal-2015, meta jkun possibbli, u mhux aktar tard mill-2020. Il-PKS għandha timplimenta approċċi prekawzjonali u tal-ekosistemi għall-ġestjoni tas-sajd. Konsegwentement, il-FEMS għandu jikkontribwixxi għall-protezzjoni tal-ambjent marittimu kif stabbilit fid-Direttiva 2008/56/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12).
(11)
Il-finanzjament tan-nefqa tal-PKS u tal-PMI permezz ta’ fond waħdieni, il-FEMS, għandu jindirizza l-ħtieġa għal simplifikazzjoni, u għandu jsaħħaħ l-integrazzjoni taż-żewġ politiki. L-estensjoni tal-ġestjoni kondiviża għall-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni inkluż kumpens għar-reġjuni ultraperiferiċi, il-kontroll, l-attivitajiet tal-ġbir ta’ data u ta’ ġestjoni u l-PMI għandhom ikomplu jikkontribwixxu għas-simplifikazzjoni u għat-tnaqqis tal-piż amministrattiv għall-Kummissjoni u għall-Istati Membri, kif ukoll jiksbu konsistenza u effiċjenza akbar tal-appoġġ mogħti.
(12)
Il-baġit tal-Unjoni għandu jiffinanzja l-ispejjeż tal-PKS u tal-PMI permezz ta’ fond waħdieni, il-FEMS, direttament jew fil-kuntest tal-ġestjoni kondiviża mal-Istati Membri. Il-ġestjoni kondiviża mal-Istati Membri għandha tapplika mhux biss għal miżuri li jappoġġaw is-sajd, l-akkwakultura u l-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità, iżda anki għall-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni, l-kumpens għar-reġjuni ultraperiferiċi, il-kontroll u l-attivitajiet tal-ġbir ta’ data kif ukoll il-PMI. Il-ġestjoni diretta għandha tapplika għall-parir xjentifiku, il-miżuri speċifiċi ta’ kontroll u infurzar, il-kontribuzzjonijiet volontarji lill-organizzazzjonijiet reġjonali tal-ġestjoni tas-sajd, il-Kunsilli Konsultattivi, l-informazzjoni dwar is-suq, l-operazzjonijiet għall-implimentazzjoni tal-‘PMI u l-attivitajiet ta’ komunikazzjoni. Għandhom jiġu speċifikati t-tipi ta’ opreazzjonijiet li jikkwalifikaw għal finanzjament taħt l-EMFF’.
(13)
Huwa neċessarju li ssir distinzjoni bejn il-kategoriji ta’ miżuri ta’ kontroll u ta’ infurzar li huma kofinanzjati fi ħdan il-qafas tal-ġestjoni kondiviża u dawk kofinanzjati fi ħdan il-qafas ta’ ġestjoni diretta. Huwa kruċjali li jiġu delimitati r-riżorsi li għandhom jiġu allokati għall-kontroll u għall-ġbir ta’ data taħt ġestjoni kondiviża - filwaqt li tkun permessa flessibbiltà bejn iż-żewġ kategoriji ta’ miżuri.
(14)
Skont lir-Regolament (UE) Nru 1380/2013, l-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni taħt il-FEMS għandu jingħata bil-kundizzjoni li l-Istati Membri u l-operaturi jkunu konformi mar-regoli tal-PKS. Dan ir-rekwiżit huwa maħsub biex jirrefletti r-responsabbiltà tal-Unjoni li fl-interess pubbliku tiżgura l-konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar taħt il-PKS, skont l-Artikolu 3 TFUE.
(15)
L-ilħuq tal-objettivi tal-PKS ikun imxekkel jekk l-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni taħt il-FEMS jingħata lil operaturi li, ex ante, ma kkonformawx mar-rekwiżiti relatati mal-interess pubbliku ta’ konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar. Għaldaqstant l-applikazzjonijiet ippreżentati mill-operaturi għandhom ikunu ammissibbli biss għall-finanzjament taħt il-FEMS bil-kundizzjoni li, f’perijodu ta’ żmien partikolari qabel ma jippreżentaw applikazzjoni għal appoġġ, l-operaturi kkonċernati ma kkommettewx ksur serju, reat jew frodi u ma kinux involuti fl-operazzjoni, fil-ġestjoni jew fis-sjieda ta’ bastimenti tas-sajd inklużi fil-lista tal-Unjoni ta’ bastimenti involuti f’sajd illegali, mhux rappurtat u mhux regolat (IUU), jew ta’ bastimenti li jtajru bandiera ta’ pajjiżi identifikati bħala pajjiżi terzi li ma jikkooperawx hekk kif stabbilit f’dan ir-Regolament
(16)
Barra minn hekk, il-benefiċjarji għandhom ikomplu jikkonformaw ma’ dawk ir-rekwiżiti ta’ ammissibbiltà matul il-perijodu kollu tal-implimentazzjoni tal-operazzjoni u, għal perijodu ta’ ħames snin wara li l-benefiċjarju kkonċernat ikun ingħata l-pagament finali.
(17)
Il-konsegwenzi u l-korrezzjonijiet finanzjarji għandhom japplikaw f’każ li l-benefiċjarju jonqos milli jissodisfa l-kundizzjonijiet relatati mal-‘eliġibbiltà u d-durata. Sabiex jiġi determinat l-ammont ta’ tali korrezzjoni finanzjarja, għandu jittieħed kont tan-natura, il-gravità, it-tul u r-ripetizzjoni tal-ksur, reat jew frodi mill-benefiċjarju u tal-importanza tal-kontribuzzjoni tal-FEMS għall-attività ekonomika tal-benefiċjarju.
(18)
L-ilħuq tal-objettivi tal-PKS jiġi imxekkel wkoll jekk l-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni taħt l-FEMS jitħallas lill-Istati Membri li ma jikkonformawx mal-obbligi tagħhom taħt ir-regoli tal-PKS relatati mal-interess pubbliku ta’ konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar, bħall-ġbir ta’ data u l-implimentazzjoni ta’ obbligi ta’ kontroll. Barra minn hekk, jekk dawk l-obbligi, hemm ir-riskju li l-Istati Membri ma jidentifikawx applikazzjonijiet inammissibbli jew operazzjonijiet ineliġibbli.
(19)
Bħala miżura ta’ prekawzjoni, sabiex jiġu evitati pagamenti ineliġibbli kif ukoll biex l-Istati Membri jiġu provduti inċentiv biex jikkonformaw mar-regoli tal-PKS, għandhom jiġu previsti l-interruzzjoni tal-iskadenza tal-pagament u s-sospensjoni tal-pagamenti, miżuri li huma limitati biż-żmien u li huma fl-ambitu tagħhom ta’ applikazzjoni. Korrezzjonijiet finanzjarji li għandhom konsegwenzi definiti u irrevokabbli għandhom japplikaw biss għal infiq li huwa affettwat mill-każijiet ta’ nuqqas ta’ konformità.
(20)
Għat-titjib tal-koordinazzjoni u tal-implimentazzjoni armonizzata tal-Fondi li jipprovdu appoġġ fil-kuntest tal-politika ta’ koeżjoni, jiġifieri l-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (FEŻR), il-Fond Soċjali Ewropew (FSE) u l-Fond ta’ Koeżjoni (FK), mal-Fondi għall-iżvilupp rurali għas-settur tal-affarijiet marittimi u tas-sajd, jiġifieri l-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FEŻR), u l- FEMS, ġew stabbiliti rispettivament, dispożizzjonijiet komuni għal dawk il-Fondi kollha (il-’“Fondi ESI”’) fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013’. Minbarra r-Regolament (UE) Nru 1303/2013, dan ir-Regolament fih dispożizzjonijiet speċifiċi, komplimentari minħabba l-partikolaritajiet tas-setturi tal-PKS u l-PMI.
(21)
Il-prinċipju tal-proporzjonalità għandu jiġi applikat għall-programm operazzjonali u matul iċ-ċiklu tal-programm kollu filwaqt li jittieħed kont tad-daqs tal-amministrazzjonijiet rispettivi tal-Istati Membri u tal-ammont totali ta’ nfiq pubbliku allokat għall-programm operazzjonali.
(22)
Il-Kummissjoni għandha tqassam l-approprjazzjonijiet ta’ impenn disponibbli kull sena skont l-Istati Membri bl-użu ta’ kriterji oġġettivi u trasparenti. Dawk il-kriterji għandhom jinkludu indikaturi li jkejlu d-daqs tas-settur tas-sajd u tal-akkwakultura, il-firxa tar-responsabbiltajiet tal-kontroll u l-ġbir ta’ data, l-allokazzjonijiet storiċi skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1198/2006 u l-konsum storiku skont ir-Regolament tal-Kunsill Nru (KE) Nru 861/2006.
(23)
Is-sodisfar ta’ ċerti kundizzjonalitajiet speċifiċi ex ante huwa importanti ħafna fil-kuntest tal-PKS, speċjalment fir-rigward tal-preżentazzjoni ta’ rapport dwar il-kapaċità tas-sajd u ta’ pjan ta’ strateġiku nazzjonali plulriennali dwar l-akkwakultura u l-kapaċità amministrattiva pprovata li jikkonformaw mar-rekwiżiti tad-data għall-ġestjoni tas-sajd u li jinfurzaw l-implimentazzjoni ta’ sistema ta’ kontroll, spezzjoni u infurzar tal-Unjoni.
(24)
F’konformità mal-mira ta’ simplifikazzjoni, l-attivitajiet kollha taħt l-FEMS li jaqgħu taħt il-ġestjoni kondiviża, inkluż il-kontroll u l-ġbir ta’ data, għandhom jieħdu l-forma ta’ programm operazzjonali waħdieni għal kull Stat Membru, f’konformità mal-istruttura nazzjonali ta’ kull Stat Membru konċernat. L-eżerċizzju tal-ipprogrammar għandu jkopri l-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020. Meta jħejju l-programm operazzjonali waħdieni, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kontenut u l-volum ‘tal-programmi operazzjonali tagħhom jirrifletti l-mira ta’ simplifikazzjoni. Kull programm għandu jidentifika strateġija sabiex jintlaħqu l-miri fir-rigward ta’ dawk il-prijoritajiet tal-Unjoni għall-FEMS u għażla ta’ miżuri. L-ipprogrammar għandu jkun konformi mal-prijoritajiet tal-Unjoni, filwaqt li jkun adattat għall-kuntesti nazzjonali u jikkomplimenta l-politiki l-oħrajn tal-Unjoni, b’mod partikolari l-politika tal-iżvilupp rurali u l-politika ta’ koeżjoni.
(25)
Bil-ħsieb li jippromwovu s-sajd kostali fuq skala żgħira, l-Istati Membri li għandhom segment ta’ sajd kostali fuq skala żgħira ħafna, għandhom jehmżu mal-programmi operazzjonali tagħhom, pjani ta’ azzjoni għall-iżvilupp, il-kompetittività u s-sostenibbiltà ta’ sajd kostali fuq skala żgħira.
(26)
Sabiex jikkontribwixxu għall-ilħuq tal-mira ta’ simplifikazzjoni fl-implimentazzjoni tal-FEMS u sabiex inaqqsu l-ispejjeż ta’ kontroll u r-rata ta’ żbalji, l-Istati Membri għandhom jagħmlu l-akbar użu possibbli mill-possibbiltà li jużaw forom simplifikati ta’ għotjiet kif previst fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
(27)
Għall-iskop tal-infurzar tal-obbligi ta’ kontroll taħt il-PKS, l-Istati Membri għandhom ifasslu t-taqsima dwar il-kontroll tal-programm operazzjonali skont il-prijoritajiet tal-Unjoni adottati mill-Kummissjoni għal dak il-qasam ta’ politika. Sabiex il-programm operazzjonali jiġi aġġustat skont il-ħtiġijiet li jevolvu fir-rigward tal-kontroll u l-infurzar, it-taqsima tal-kontroll tal-programmi operazzjonali tista’ tiġi rieżaminata regolarment abbażi tal-bidliet fil-prijoritajiet tal-Unjoni fil-politika ta’ kontroll u infurzar taħt il-PKS. Dawk l-emendi għandhom jiġu approvati mill-Kummissjoni. Sabiex tinżamm ilflessibbiltà fl-ipprogrammar tal-attivitajiet fil-qasam tal-kontroll, ir-reviżjoni tat-taqsima tal-kontroll tal-programmi operazzjonali għandha tkun soġġetta għal proċedura simplifikata.
(28)
L-Istati Membri għandhom ifasslu t-taqsima dwar il-ġbir ta’ data tal-programm operazzjonali f’konformità mal-Programm Pluriennali tal-Unjoni kif imsemmi firr-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 199/2008 (13). Sabiex jadattaw għall-ħtiġijiet speċifiċi tal-attivitajiet ta’ ġbir ta’ data, l-Istati Membri għandhom skont dak ir-Regolament, ifasslu pjan ta’ ħidma ‘li għandu jkun soġġett għall-approvazzjoni mill-Kummissjoni.
(29)
Il-fondi taħt il-ġestjoni diretta bl-eċċezzjoni tal-assistenza teknika mill-Kummissjoni għandhom jiġu definiti minn qabel b’objettivi ta’ 5 % ta’ marġni ta’ flessibbiltà u jkunu regolati bi programmi ta’ ħidma annwali.
(30)
Sabiex jiżdiedu l-kompetittività u l-prestazzjoni ekonomika tal-attivitajiet tas-sajd, huwa vitali li jiġu stimolati u li jingħata appoġġ lil investimenti fl-innovazzjoni. Sabiex jiġi inkoraġġut livell ogħla ta’ parteċipazzjoni, il-proċedura tal-applikazzjoni għal appoġġ għall-innovazzjoni għandha tiġi simplifikata.
(31)
L-investiment fil-kapital uman huwa wkoll vitali sabiex jiżdiedu l-kompetittività u l-prestazzjoni ekonomika tas-sajd u tal-attivitajiet marittimi. Għalhekk, il-FEMS għandu jappoġġa s-servizzi ta’ konsulenza, il-kooperazzjoni bejn ix-xjenzati u s-sajjieda, it-taħriġ professjonali, it-tagħlim tul il-ħajja, u għandu jistimola d-disseminazzjoni ta’ għarfien jgħin fit-titjib tal-prestazzjoni u l-kompetittività globali tal-operaturi u jippromwovi djalogu soċjali. B’rikonoxximent għar-rwol tagħhom fil-komunitajiet tas-sajd, taħt ċerti kundizzjonijiet, il-konjuġi u s-sħab fil-ħajja ta’ sajjieda li jaħdmu għal rashom għandhom ukoll jingħataw appoġġ għat-taħriġ professjonali, it-tagħlim tul il-ħajja u d-disseminazzjoni ta’ għarfien, u, għan-netwerking li jikkontribwixxu għall-iżvilupp professjonali tagħhom.
(32)
Sabiex tingħata għajnuna liż-żgħażagħ li għaddejjin minn diffikultajiet rigward l-aċċess għas-suq tax-xogħol fis-settur tas-sajd fi iż-żmien ta’ kriżi finanzjarja persistenti, il-FEMS għandu jappoġġa l-programmi ta’ apprendistat u l-korsijiet dwar prattiki tas-sajd sostenibbli u l-konservazzjoni ta’ riżorsi bijoloġiċi tal-baħar.
(33)
Konxju mill-potenzjal li d-diversifikazzjoni toffri għas-sajjieda kostali fuq skala żgħira u r-rwol kruċjali tagħhom fil-komunitajiet kostali, il-FEMS għandu jipprovdi appoġġ lill-investimenti li jikkontribwixxu għad-diversifikazzjoni tad-dħul tas-sajjieda permezz tal-iżvilupp ta’ attivitajiet komplimentari, inklużi, investimenti abbord, it-turiżmu tas-sajd bil-qasba, ir-restoranti, is-servizzi ambjentali relatati mas-sajd u l-attivitajiet edukattivi dwar is-sajd.
(34)
Il-ħolqien u l-iżvilupp ta’ attivitajiet ekonomiċi ġdida fis-settur tas-sajd minn sajjieda żgħażagħ jikkostitwixxu sfida finanzjarjau huma element li għandu jitqies fl-allokazzjoni u l-mira tal-fondi taħt il-FEMS. Dan l-iżvilupp huwa essenzjali għall-kompetittività tas-settur tas-sajd fl-Unjoni. Konsegwentement, ‘għandu jiġi stabbilit apoġġ għal sajjieda żgħażagħ li jibdew l-attivtajiet ta’ sajd tagħhom sabiex jiġi ffaċilitat l-istabbiliment inizjali tagħhom. Sabiex tiġi żgurata l-vijabbiltà ta’ attivitajiet ekonomiċi ġodda appoġġati taħt il-FEMS, l-appoġġ għandu jkun bil-kundizzjoni li jinkisbu l-ħiliet u kompetenzi neċessarji. L-appoġġ għall-bidu ta’ negozji (business start-up) għandu jikkontribbwixxi biss għall-akkwist tal-ewwel bastiment tas-sajd.
(35)
Sabiex jiġu indirizzati l-ħtiġijiet tas-saħħa u tas-sikurezza abbord, il-FEMS għandu jappoġġa l-investimenti li jkopru s-sikurezza, il-kundizzjonijiet tax-xogħol, is-saħħa u l-iġjene abbord dment li l-investimenti appoġġati jmorru lil hinn mir-rekwiżiti tal-liġi tal-Unjoni jew dik nazzjonali.
(36)
Għandhom jiġu stabbiliti regoli għall-għoti ta’ allowances u kumpens finanzjarju lis-sajjieda u s-sidien ta’ bastimenti tas-sajd f’każijiet ta’ waqfien temporanju tal-attivitajiet tas-sajd, jekk tali waqfien ikun il-konsegwenza diretta ta’ ċerti miżuri ta’ konservazzjoni, bl-esklużjoni tal-iffissar u l-allokazzjoni ta’ opportunitajiet tas-sajd, ikun previst f’ċerti pjanijiet tal-Unjoni jew nazzjonali dwar il-ġestjoni tas-sajd, jew jirriżulta minħabba li l-ftehimiet ta’ sħubija tas-sajd sostenibbli jew il-protokolli għalihom ma ġġeddewx. Tali regoli għandhom ukoll jiġi stipulati f’każijiet ta’ waqfien permanenti tal-attivitajiet tas-sajd.
(37)
Għandu jkun possibbli, taħt ċerti kondizzjonijiet, għall-FEMS li jikkontribwixxi għall-fondi reċiproċi li jipprovdu kumpens finanzjarju lis-sajjeda għal telf ekonomiku kkawżat minn avvenimenti klimatiċi ħżiena, inċident ambjentali jew l-ispejjeż ta’ salvataġġ.
(38)
Sabiex l-attivitajiet tas-sajd jiġu adattati għall-opportunitajiet tas-sajd, għandu jkun possibbli li l-FEMS ‘jappoġġa d-disinn, l-iżvilupp, il-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u l-ġestjoni ta’ sistemi li jallokaw l-opportunitajiet tas-sajd.
(39)
Huwa ta’ importanza kbira li t-tħassib ambjentali jiġi integrat fil-FEMS u li tiġi appoġġata l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ konservazzjoni taħt il-PKS, filwaqt li jiġu kkunsidrati d-diversi kundizzjonijiet fost l-ibħra tal-Unjoni. Għal dak il-għan, huwa essenzjali li jiġi żviluppat approċċ reġjonalizzat għall-miżuri ta’ konservazzjoni.
(40)
Bl-istess mod, għandu jkun possibnbli għall-FEMS li jappoġġa t-tnaqqis tal-impatt tas-sajd fuq l-ambjent marittimu b’mod partikolari permezz tal-promozzjoni tal-ekoinnovazzjoni u l-użu ta’ apparat u tagħmir aktar selettivi kif ukoll permezz ta’ miżuri li għandhom l-għan li jipproteġu u jreġġgħu lura l-bijodiversità u l-ekosistemi marittimi u s-servizzi li jipprovdu, f’konformità mal-Istrateġija tal-UE dwar il-Bijodiversità għall-2020.
(41)
F’konformità mal-mira ewlenija tal-Istrateġija Ewropa 2020 relatata mal-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u l-użu effiċjenti tal-enerġija, għandu jkun possibbli li lFEMS’ jappoġġa investimenti abbord u awditi tal-enerġija.
(42)
Sabiex jiġu mnaqqsal-effetti tat-tibdil fil-klima u titjieb l-effiċjenza enerġetika tal-bastimenti tas-sajd, għandu jkun possibbli li jingħata appoġġ lill-modernizzazzjoni u s-sostituzzjoni ta’ magni prinċipali u anċillari dment li l-operaturi attivi fis-sajd kostali fuq skala żgħira jingħataw prijorità fil-proċess tal-għażla sabiex l-aċċess tagħhom għall-finanzjament jiżdied, u dment li bastimenti akbar jikkontribwixxu għat-tnaqqis tas-saħħa tal-magna.
(43)
Sabiex ma jiġix mhedded l-objettiv tas-sostenibbiltà tar-riforma tal-PKS, l-ammont ta’ appoġġ finanzjarju li jista’ jiġi ddedikat għall-miżuri ta’ flotta, bħall-waqfien temporanju u permanenti kif ukoll is-sostituzzjoni ta’ magna, għandu jkollu limitu, u l-perijodu ta’ żmien li matulu għandu jingħata tali appoġġ finanzjarju għal waqfien permanenti għandu jkun limitat.
(44)
F’konformità mal-projbizzjoni tar-rimi introdotta mill-PKS, il-FEMS għandu jappoġġa l-investimenti abbord li għandhom l-għan li jagħmlu l-aħjar użu mill-ħut maqbud mhux mixtieq u li jivvalorizzaw il-komponenti li ma jintużawx wisq tal-ħut maqbud. Meta wieħed iqis l-iskarsità tar-riżorsi, u sabiex jiġi massimizzat il-valur tal-ħut maqbud, il-FEMS għandu jappoġġa wkoll l-investimenti abbord li għandhom l-għan li jżidu l-valur kummerċjali għall-ħut maqbud.
(45)
Konxju mill-importanza tal-portijiet tas-sajd, is-siti ta’ żbark u l-postijiet ta’ kenn, il-FEMS għandu jappoġġa l-investimenti rilevanti li għandhom il-mira, b’mod partikolari li jżidu l-effiċjenza fl-użu tal-enerġija, il-protezzjoni ambjentali, il-kwalità tal-prodotti żbarkati, u li jtejbu l-kundizzjonijiet ta’ sikurezza u tax-xogħol.
(46)
Huwa ferm importanti għall-Unjoni li jinkiseb bilanċ sostenibbli bejn ir-riżorsi tal-ilma ħelu u l-isfruttament tagħhom. Għalhekk, b’kont meħud tal-impatt ambjentali u filwaqt li jiġi żgurat li s-setturi kollha jibqa’ jkollhom vijabbiltà ekonomika, għandhom ikunu stipulati miżuri xierqa sabiex jiġi appoġġat is-sajd intern.
(47)
F’konformità mal- Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Kunsill u lill-Parlament Ewropew tad-19 ta’ Settembru 2002 intitolata ‘Strateġija għal żvilupp sostenibbli tal-akkwakultura Ewropea’, u Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Kunsill, lill-Parlament Ewropew, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni tad-29 ta’ April 2013 intitolata “Linji Gwida strateġiċi għall-iżvilupp sostenibbli tal-akkwakultura tal-UE”, l-objettivi tal-PKS u l-istrateġija Ewropa 2020, il-FEMS għandu jappoġġa l-iżvilupp ambjentalment, ekonomikament u soċjalment sostenibbli tal-industrija tal-akkwakultura.
(48)
Minħabba l-impatt potenzjali li jista’ jkollhom fuq il-popolazzjonijiet selvaġġi tal-baħar l-annimali mrobbija li jaħarbu mis-siti tal-akkwakultura, il-FEMS ma għandux jipprovdi inċentivi għat-trobbija ta’ organiżmi modifikati ġenetikament.
(49)
L-akkwakultura tikkontribwixxi għat-tkabbir u l-impjiegi fir-reġjuni kostali u rurali. Għalhekk, huwa kruċjali li l-FEMS ikun aċċessibbli għall-impriżi tal-akkwakultura, b’mod partikolari l-intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju (SMEs), u li jikkontribwixxi sabiex ikun hemm akkwakulturisti ġodda fin-negozju. Sabiex jiżdiedu l-kompetittività u l-prestazzjoni ekonomika tal-attivitajiet tal-akkwakultura, huwa vitali li jiġu stimolati l-innovazzjoni u l-imprenditorija. Għalhekk għandu jkun possibbli għall-FEMS li jappoġġa operazzjonijiet innovattivi, l-iżvilupp tan-negozju ta’ impriżi tal-akkwakultura inġenerali, inkluża l-akkwakultura mhux tal-ikel u dik lil hinn mill-kosta, u attivitajiet komplimentari bħat-turiżmu tas-sajd bil-qasba, is-servizzi ambjentali relatati mal-akkwakultura jew attivitajiet edukattivi.
(50)
L-investiment fil-kapital uman huwa wkoll vitali sabiex jiżdiedu l-kompetittività u l-prestazzjoni ekonomika tal-attivitajiet tal-akkwakultura. Għalhekk, għandu jkun possibbli għall-FEMS li jappoġġa t-tagħlim tul il-ħajja u n-netwerking li jistimolaw it-tixrid tal-għarfien, kif ukoll is-servizzi ta’ konsulenza li jgħinu sabiex jittejbu l-kompetittività u l-prestazzjoni globali tal-operaturi.
(51)
Sabiex jikkontribwixxi għall-iżvilupp tas-siti u l-infrastrutturi tal-akkwakultura, għandu jkun possibbli li ll-FEMS jappoġġa lill-awtoritajiet nazzjonali u reġjonali fl-għażliet strateġiċi tagħhom, b’mod partikolari rigward id-definizzjoni u l-immappjar taż-żoni li jistgħu jitqiesu l-aktar adatti għall-iżvilupp tal-akkwakultura.
(52)
Sabiex jippromwovi akkwakultura soċjalment u ambjentalment sostenibbli, għandu jkun possibbli għall-FEMS li jappoġġa l-attivitajiet tal-akkwakultura li għandhom rispett kbir lejn l-ambjent, il-konverżjoni tal-impriżi tal-akkwakultura għall-ekoġestjoni, l-użu ta’ skemi ‘tal-awditjar, kif ukoll il-konverżjoni għall-akkwakultura organika. Bl-istess mod, għandu jkun possibbli għall-FEMS li jappoġġa wkoll l-akkwakultura li tipprovdi servizzi ambjentali speċjali.
(53)
Konxju mill-importanza tal-protezzjoni tal-konsumaturi, għandu jkun possibbli għall-FEMS li jipprovdi appoġġ adegwat lill-akkwakulturisti sabiex jipprevjenu u jtaffu r-riskji għas-saħħa pubblika u għas-saħħa tal-annimali li tista’ tikkawża t-trobbija fil-qasam tal-akkwakultura.
(54)
Fid-dawl tar-riskju tal-investimenti fl-attivitajiet tal-akkwakultura, għandu jkun possibbli għall-FEMS li jippromwovi s-sigurtà tan-negozju billi jikkontribwixxi għall-assigurazzjoni tal-istokk tal-akkwakultura, u b’hekk jissalvagwardja d-dħul tal-produtturi f’każ ta’ telf anormali fil-produzzjoni, b’mod partikolari minħabba diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi ħżiena, bidliet f’daqqa fil-kwalità tal-ilma, mard jew infestazzjonijiet minn insetti u l-qerda tal-faċilitajiet tal-produzzjoni.
(55)
Meta wieħed iqis li l-approċċ immexxi mill-komunità għall-iżvilupp lokali, fuq numru ta’ snin, wera l-utilità tiegħu fil-promozzjoni tal-iżvilupp tas-sajd u tal-akkwakultura kif ukoll taż-żoni rurali billi jikkunsidra b’mod sħiħ il-ħtiġijiet multisettorjali għall-iżvilupp endoġenu, l-appoġġ għandu jissokta u jissaħħaħ fil-ġejjieni.
(56)
Fis-settur tas-sajd u tal-akkwakultura, l-iżvilupp immexxi mill-komunità għandu jinkoraġġixxi lill-istrateġiji innovattivi biex joħolqu t-tkabbir u l-impjiegi, b’mod partikolari billi jżidu l-valur għall-prodotti tas-sajd u jiddiversifikaw l-ekonomija lokali lejn attivitajiet ekonomiċi ġodda, inklużi dawk offruti minn tkabbir marittimu (“blue growth”) u s-setturi marittimi usa’.
(57)
L-iżvilupp sostenibbli tas-settur tas-sajd u tal-akkwakultura għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi tal-Istrateġija Ewropa 2020 għall-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali u t-tnaqqis tal-faqar, il-ħolqien ta’ impjiegi, u t-trawwim tal-innovazzjoni fil-livell lokali. Għandu wkoll jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettiv tal-koeżjoni territorjali, li hija l-prijorità ewlenija tat-TFUE.
(58)
L-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità għandu jiġi implimentat permezz ta’ approċċ minn isfel għal fuq minn sħubijiet lokali li huma magħmula minn rappreżentanti tas-settur pubbliku, is-settur privat u tas-soċjetà ċivili u li jirriflettu sew is-soċjetà lokali. Dawk l-atturi lokali huma fl-aħjar pożizzjoni biex ifasslu u jimplimentaw strateġiji tal-iżvilupp lokali multisettorjali mmexxijin mill-komunità sabiex jissodisfaw il-ħtiġijiet taż-żona tas-sajd lokali tagħhom. Huwa importanti li jiġi żgurat li l-ebda grupp ta’ interess waħdieni ma jkollu aktar minn 49 % tad-drittijiet tal-vot fil-korpi tat-teħid tad-deċiżjonijiet tal-gruppi ta’ azzjoni lokali tas-sajd (FLAGs).
(59)
In-netwerking bejn is-sħubiji lokali huwa karatteristika essenzjali ta’ dak l-approċċ. Il-kooperazzjoni bejn is-sħubiji lokali hija għalhekk għodda ta’ żvilupp importanti li għandha tkun appoġġata mill-FEMS.
(60)
L-appoġġ għaż-żoni tas-sajd permezz tal-FEMS għandu jiġi kkoordinat mal-appoġġ għall-iżvilupp lokali offrut minn Fondi oħrajn tal-Unjoni u għandu jkopri l-aspetti kollha tat-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-istrateġiji ta’ żvilupp lokali mmexxijin mill-komunità u l-operazzjonijiet ‘FLAGs, kif ukoll l-ispejjeż għall-animazzjoni taż-żona lokali u t-tmexxija tas-sħubija lokali.
(61)
Sabiex tiġi żgurata l-vijabbiltà tas-sajd u tal-akkwakultura f’suq kompetittiv ħafna, jeħtieġ li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet li jappoġġaw l-implimentazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14) kif ukoll għall-attivitajiet ta’ kummerċjalizzazzjoni u pproċessar imwettqa mill-operaturi sabiex jimmassimizzaw il-valur tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura. Għandha tingħata attenzjoni partikolari lill-promozzjoni tal-operazzjonijiet li jintegraw l-attivitajiet tal-produzzjoni, l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni tal-katina tal-provvista jew li jikkonsistu minn proċessi jew metodi innovattivi. Għandha tingħata prijorità lill-organizzazzjonijiet tal-produtturi u lill-assoċjazzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi meta jingħataw appoġġ. Fil-każ ta’ pjanijiet ta’ produzzjoni u ta’ kummerċjalizzazzjoni, tali organizzazzjonijiet u assoċjazzjonijiet biss għandhom ikunu eliġibbli għall-appoġġ.Sabiex jadatta għall-politika ġdida ta’ projbizzjoni fuq ir-rimi, il-FEMS għandu jappoġġa wkoll l-ipproċessar ta’ qabdiet mhux mixtieqa.
(62)
Ir-Regolament (UE) Nru 1379/2013 jipprevedi mekkaniżmu ta’ ħżin għall-prodotti tas-sajd intenzjonati għal konsum mill-bniedem bil-ħsieb li tissaħħaħ l-istabbilizzazzjoni tas-swieq. Sabiex tiġi żgurata transizzjoni mill-mekkaniżmi ta’ intervent fis-suq għal fokus ġdid fuq l-ippjanar u l-ġestjoni tal-attivitajiet ta’ produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni, kwalunkwe appoġġ mogħti mill-FEMS għandu ‘jintemm sal-31 ta’ Diċembru 2018.
(63)
Billi jirrikonoxxi l-kompetizzjoni li qed tikber li jaffaċċjaw s-sajjieda kostali ta’ skala żgħira, għandu jkun possibbli għall-FEMS li jappoġġa inizjattivi imprenditorjali ta’ sajjieda kostali fuq skala żgħira li jżidu l-valur għall-ħut li jaqbdu, b’mod partikolari billi jwettqu l-ipproċessar jew il-kummerċjalizzazzjoni diretta ta’ tali ħut.
(64)
Minħabba li l-attivitajiet tas-sajd fir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni qegħdin jaffaċċjaw diffikultajiet, b’mod partikolari minħabba d-distanza mbiegħda u l-kundizzjonijiet klimatiċi partikolari tagħhom, għandu jkun possibbli li l-FEMS iqis il-limitazzjonijiet ta’ tali reġjuni rikonoxxuti mill-Artikolu 349 TFUE.
(65)
Sabiex iżżomm il-kompetittività ta’ ċerti prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura mir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni mqabbla ma’ dik ta’ prodotti simili minn reġjuni oħrajn tal-Unjoni, fl-1992 l-Unjoni introduċiet miżuri biex tikkumpensa għall-ispejjeż addizzjonali relatati fis-settur tas-sajd. Il-miżuri li japplikaw għall-perijodu 2007-2013 huma stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 791/2007. Huwa neċessarju li jkompli jiġi pprovdut appoġġ sabiex jittaffew l-ispejjeż addizzjonali għas-sajd, il-farming, l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ ċerti prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura mir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni mill-1 ta’ Jannar 2014 sabiex il-kumpens jikkontribwixxi għaż-żamma tal-vijabbiltà ekonomika tal-operaturi minn dawk ir-reġjuni.
(66)
Fid-dawl tal-kundizzjonijiet tal-kummerċjalizzazzjoni differenti fir-reġjuni ultraperiferiċi, il-varjazzjonijiet fil-qbid u l-ħażniet u fid-domandi tas-suq, għandu jitħalla f’idejn l-Istati Membri kkonċernati biex jiddeterminaw il-prodotti tas-sajd eliġibbli għal kumpens, il-kwantitajiet massimi rispettivi tagħhom u l-ammonti ta’ kumpens fl-allokazzjoni globali għal kull Stat Membru.
(67)
L-Istati Membri għandhom ikunu awtorizzati jiddifferenzjaw il-lista u l-kwantitajiet tal-prodotti tas-sajd ikkonċernati u l-ammont ta’ kumpens fl-allokazzjoni globali għal kull Stat Membru. Huma għandhom ikunu awtorizzati wkoll jaġġustaw il-pjanijiet tal-kumpens tagħhom jekk dan ikun ġustifikat mill-kundizzjonijiet li qegħdin jinbidlu.
(68)
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-ammont ta’ kumpens f’livell li jippermetti t-tpaċija xierqa tal-ispejjeż addizzjonali, li jirriżultaw min-nuqqasijiet speċifiċi tar-reġjuni ultraperiferiċi. ‘Sabiex jiġi evitat kumpens eċċessiv, dak l-ammont għandu jkun proporzjonati għall-ispejjeż addizzjonali li tpatti għalihom l-għajnuna. Għal dak il-għan, huwa għandu jikkunsidra wkoll tipi oħrajn ta’ interventi pubbliċi li jħallu impatt fuq il-livell ta’ spejjeż addizzjonali.
(69)
Huwa ferm importanti li l-Istati Membri u l-operaturi ‘jkollhom il-mezzi neċessarji biex iwettqu kontrolli ta’ standard għoli u għalhekk jiżguraw il-konformità mar-regoli tal-PKS, filwaqt li jipprovdu għall-isfruttar sostenibbli tar-riżorsi akkwatiċi ħajjin. Għalhekk għandu jkun possibbli li l-FEMS jappoġġa lill-Istati Membri u lill-operaturi skont ‘ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009 (15). Billi joħloq kultura ta’ konformità, dan l-appoġġ għandu jikkontribwixxi għat-tkabbir sostenibbli.
(70)
L-appoġġ mogħti lill-Istati Membri fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 861/2006 għall-infiq relatat mal-implimentazzjoni tas-sistema ta’ kontroll tal-Unjoni għandu jiżdied taħt il-FEMS billi jsegwi l-loġika ta’ fond waħdieni.
(71)
F’konformità mal-objettivi politiċi ta’ kontroll u infurzar tal-Unjoni, hu xieraq li jiġi dedikat ħin minimu għall-kontroll tas-sajd fl-użu ta’ bastimenti, inġenji tal-ajru, ħelikopters ta’ sorveljanza li għandhom jiġu stabbiliti eżattament sabiex jipprovdu bażi għall-appoġġ taħt il-FEMS.
(72)
Meta wieħed iqis l-importanza tal-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri fil-qasam tal-kontroll, il-FEMS għandu jkun possibbli li jipprovdi appoġġ għal dak il-għan.
(73)
Għandhom jiġu adottati miżuri biex jappoġġaw il-ġbir, il-ġestjoni u l-użu ta’ data dwar is-sajd kif speċifikat fil-programm pluriennali tal-Unjoni, b’mod partikolari biex jappoġġaw il-programmi nazzjonali u l-ġestjoni u l-użu tad-data għall-analiżi xjentifika u l-implimentazzjoni tal-PKS. L-appoġġ mogħti lill-Istati Membri fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 861/2006 għall-infiq relatat mal-ġbir, il-ġestjoni u l-użu tad-data dwar is-sajd għandu jissokta fil-kuntest tal-FEMS billi jsegwi l-loġika ta’ fond waħdieni.
(74)
Deċiżjonijiet sodi u effiċjenti dwar il-ġestjoni tas-sajd taħt il-PKS għandhom ikunu appoġġati minn attivitajiet ta’ riċerka u kooperazzjoni, mid-dispożizzjoni għal opinjonijiet xjentifiċi u soċjoekonomiċi u pariri meħtieġa għall-implimentazzjoni u l-iżvilupp tal-PKS, inklużi f’żoni sensittivi bijoġeografikament.
(75)
Jeħtieġ li tiġi appoġġata l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri, kif ukoll ma’ pajjiżi terzi, fejn rilevanti, fir-rigward tal-ġbir ta’ data fi ħdan l-istess baċin tal-baħar, kif ukoll mal-korpi xjentifiċi internazzjonali rilevanti.
(76)
L-objettiv tal-PMI huwa li tappoġġa l-użu sostenibbli tal-ibħra u l-oċeani u li tiżviluppa proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet ikkoordinat, konsistenti u trasparenti fir-rigward tal-politiki li jaffettwaw l-oċeani, l-ibħra, il-gżejjer, ir-reġjuni kostali u ultraperiferiċi u s-setturi marittimi, kif rifless fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni tal-10 ta’ Ottubru 2007 intitolata “Politika Marittima Integrata tal-Unjoni Ewropea”.
(77)
Huwa meħtieġ finanzjament sostnut għall-implimentazzjoni u l-iżvilupp ulterjuri tal-PMI għall-Unjoni kif rifless fir-Regolament (UE) Nru 1255/2011“, fil-konklużjonijiet tal-Kunsill, fir-riżoluzzjonijiet tal-Parlament Ewropew u fl-opinjonijiet tal-Kumitat tar-Reġjuni. L-iżvilupp ta’ affarijiet marittimi permezz ta’ appoġġ finanzjarju għall-miżuri tal-PMI hu mistenni li jkollu impatt sinifikanti f’termini ta’ koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali.
(78)
Il-FEMS għandu jappoġġa l-promozzjoni ta’ tmexxija marittima integrata fil-livelli kollha, speċjalment permezz ta’ skambji tal-aqwa prattiki u l-implimentazzjoni u l-iżvilupp ulterjuri tal-istrateġiji tal-baċini tal-baħar. Dawk l-istrateġiji huma maħsuba biex jistabbilixxu qafas integrat għall-indirizzar tal-isfidi komuni fil-baċini tal-baħar Ewropej u l-kooperazzjoni msaħħa bejn il-partijiet interessati sabiex jimmassimizzaw l-użu tal-istrumenti finanzjarji u l-fondi tal-Unjoni u jikkontribwixxu għall-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali tal-Unjoni. F’dak il-kuntest, l-azzjonijiet u l-mekkaniżmi li għandhom l-għan li jtejbu l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri jistgħu jinkludu l-kooperazzjoni transkonfinali u trasversali bejn it-taqsimiet marittimi, pereżempju, attivitajiet fi ħdan il-qafas tal-forum Ewropew tal-funzjonijiet tal-gwardja tal-kosta biex jiġi promoss l-iskambju ta’ esperjenzi u prattiki tajba sabiex jinkisbu effettività u koerenza fil-qafas tal-liġi eżistenti rilevanti tal-Unjoni.
(79)
Il-FEMS għandu jappoġġa wkoll l-iżvilupp ulterjuri tal-għodod sabiex jinħolqu sinerġiji bejn l-inizjattivi meħuda f’setturi differenti u li jaffettwaw l-ibħra, l-oċeani u l-kosti. Dan huwa l-każ għas-Sorveljanza Marittima Integrata (IMS), li hija maħsuba biex ittejjeb l-għarfien dwar is-sitwazzjoni marittima permezz ta’ skambji ta’ informazzjoni mtejba u sikuri fis-setturi kollha. Madankollu, l-operazzjonijiet relatati mas-sorveljanza marittima li jaqgħu taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tat-Titolu V tal-Parti Tlieta TFUE ma għandhomx jiġu ffinanzjati permezz tal-FEMS.
(80)
L-interkonnessjoni ta’ sistemi ta’ informazzjoni mmexxija minn dawk is-setturi tista’ tkun teħtieġ il-mobilizzazzjoni tal-mekkaniżmi ta’ finanzjament ta’ dawk is-sistemi b’mod konsistenti u skont it-TFUE. L-ippjanar spazjali marittimu u l-ġestjoni integrata taż-żoni kostali huma essenzjali għall-iżvilupp sostenibbli taż-żoni marittimi u r-reġjuni kostali u t-tnejn li huma jikkontribwixxu għall-għan ta’ ġestjoni bbażati fuq l-ekosistemi u l-iżvilupp ta’ rabtiet bejn l-art u l-baħar. Dawk l-għodod huma importanti wkoll għall-ġestjoni tal-użi differenti tal-kosti, l-ibħra u l-oċeani tagħna sabiex ikun hemm lok għall-iżvilupp ekonomiku sostenibbli tagħhom u biex jiġi stimolat l-investiment transkonfinali, filwaqt li l-implimentazzjoni tad-Direttiva ‘2008/56/KE se tiddefinixxi ulterjorment il-limiti ta’ sostenibbiltà tal-attivitajiet tal-bniedem li jħallu impatt fuq l-ambjent marittimu. Barra minn hekk, jeħtieġ li jittejjeb l-għarfien dwar id-dinja tal-baħar, u li tiġi stimolata l-innovazzjoni permezz tal-iffaċilitar tal-ġbir, it-tqassim b’xejn, l-użu mill-ġdid u t-tixrid tad-data dwar l-istat tal-oċeani u l-ibħra.
(81)
Il-FEMS għandu jappoġġa wkoll it-tkabbir ekonomiku sostenibbli, l-impjiegi, l-innovazzjoni u l-kompetittività fis-setturi marittimi u fir-reġjuni kostali. Huwa partikolarment importanti li jiġu identifikati l-ostakoli regolatorji u n-nuqqasijiet fil-ħiliet li jfixklu t-tkabbir f’setturi marittimi emerġenti u prospettivi, kif ukoll l-operazzjonijiet immirati lejn it-trawwim tal-investiment fl-innovazzjoni teknoloġika meħtieġa biex jitjieb il-potenzjal kummerċjali tal-applikazzjonijiet tal-baħar u dawk marittimi.
(82)
Il-FEMS għandu jkun komplimentari għal, u konsistenti mal-istrumenti finanzjarji eżistenti u futuri magħmula disponibbli mill-Unjoni u mill-Istati Membri, fil-livell nazzjonali u sottonazzjonali, għall-promozzjoni tal-iżvilupp ekonomiku, soċjali u territorjali sostenibbli, tal-protezzjoni u l-użu sostenibbli tal-oċeani, l-ibħra u l-kosti, billi jgħin sabiex titrawwem kooperazzjoni aktar effettiva bejn l-Istati Membri u r-reġjuni kostali, tal-gżejjer u ultraperiferiċi tagħhom, u billi jikkunsidra l-prijoritizzazzjoni u l-progress tal-proġetti nazzjonali u lokali. Il-FEMS għandu jintrabat ma’ politiki oħrajn tal-Unjoni li jistgħu jiġbru fihom dimensjoni marittima, b’mod partikolari l-FEŻR, il-Fond ta’ Koeżjoni u l-FSE, kif ukoll il-Programm Orizzont 2020 stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1291/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16).
(83)
Sabiex jintlaħqu l-objettivi tal-PKS fil-livell globali, l-Unjoni għandha rwol attiv fil-ħidma tal-organizzazzjonijiet internazzjonali. Għalhekk, huwa essenzjali li l-Unjoni tikkontribwixxi għall-attivitajiet ta’ dawn l-organizzazzjonijiet li jgħinu sabiex jiżguraw il-konservazzjoni u l-isfruttar b’mod sostenibbli tar-riżorsi tas-sajd fl-ibħra miftuħa u fl-ibħra tal-pajjiżi terzi. L-appoġġ mogħti lill-organizzazzjonijiet internazzjonali fuq il-bażi tar-Regolament Nru (KE) Nru 861/2006 għandu jissokta taħt l-FEMS, u b’hekk isegwi l-loġika ta’ fond waħdieni.
(84)
Sabiex tittejjeb it-tmexxija fil-PKS u jiġi żgurat il-funzjonament effettiv tal-Kunsilli Konsultattivi, huwa essenzjali li l-Kunsilli Konsultattivi jiġu pprovduti b’finanzjament suffiċjenti u permanenti sabiex ikunu jistgħu jwettqu l-irwol konsultattiv tagħhom b’mod effettiv fi ħdan il-PKS. Billi jsegwi l-loġika ta’ fond waħdieni, l-appoġġ mogħti lill-Kunsilli Konsultattivi taħt il-FEMS għandu jieħu post l-appoġġ mogħti lill-Kunsilli Konsultattivi Reġjonali fuq il-bażi tar-Regolament (KE) Nru 861/2006.
(85)
Permezz ta’ assistenza teknika, il-FEMS għandu jiffaċilita l-implimentazzjoni tal-programmi operazzjonali, inter alia billi jippromwovi approċċi u prattiki innovattivi għal implimentazzjoni sempliċi u trasparenti. L-assistenza teknika għandha tinkludi wkoll l-istabbiliment ta’ netwerk Ewropew ta’ ‘FLAGs immirat lejn il-bini tal-kapaċità, id-disseminazzjoni tal-informazzjoni, l-iskambju tal-esperjenzi u l-appoġġ għall-kooperazzjoni bejn is-sħubiji lokali.
(86)
Fl-interess ta’ sħubija ta’ ħidma tajba u ta’ promozzjoni xierqa tal-assistenza tal-Unjoni, għandhom jiġu pprovduti l-aktar informazzjoni u pubbliċità mifruxa possibbli dwar l-appoġġ tal-Unjoni. L-awtoritajiet responsabbli għall-ġestjoni tal-assistenza għandhom ikunu responsabbli wkoll għal dan l-aspett ta’ informazzjoni u pubbliċità u li jżommu lill-Kummissjoni informata bil-miżuri meħuda f’dan ir-rigward.
(87)
Fir-rigward tal-operazzjonijiet kollha ffinanzjati skont dan ir-Regolament, kemm taħt ġestjoni kondiviża kif ukoll taħt ġestjoni diretta, huwa meħtieġ li tiġi żgurata l-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni permezz tal-applikazzjoni korretta tal-leġislazzjoni rilevanti li tappartjeni għall-protezzjoni ta’ dawk l-interessi, u li jiġi żgurat li jitwettqu l-verifiki xierqa mill-Istati Membri u mill-Kummissjoni.
(88)
Sabiex jiġu indirizzati l-kondizzjonijiet speċifiċi tal-PKS imsemmija fir-Regolament (UE) Nru 1380/2013u ssir kontribuzzjoni għall-konformità mar-regoli tal-PKS, għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet addizzjonali għar-regoli dwar l-interruzzjoni tad-data ta’ skadenza tal-pagament kif stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013. Fejn Stat Membru jew operatur jonqos milli jikkonforma mal-obbligi tiegħu taħt il-PKS jew fejn il-Kummissjoni għandha provi li jissuġġerixxu tali nuqqas ta’ konformità, bħala miżura ta’ prekawzjoni, il-Kummissjoni għandha titħalla tinterrompi l-iskadenzi tal-pagamenti.
(89)
Minbarra l-possibbiltà ta’ interruzzjoni tal-iskadenza tal-pagamenti u, sabiex jiġi evitat riskju evidenti ta’ skadenza ta’ pagament ta’ nefqa ineliġibbli, il-Kummissjoni għandha titħalla tissospendi l-pagamenti ‘f’każ ta’ nuqqas ta’ konformità serju mar-regoli tal-PKS minn Stat Membru.
(90)
Il-programmi operazzjonali għandhom ikunu soġġetti għal monitoraġġ u evalwazzjoni sabiex tittejjeb il-kwalità tagħhom u jintwerew il-kisbiet tagħhom. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi qafas għal sistema ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni komuni li tiżgura, fost l-oħrajn, li d-data rilevanti tkun disponibbli fil-ħin. F’dak il-kuntest, għandha tiġi stabbilita lista ta’ indikaturi, filwaqt li għandu jiġi vvalutat l-impatt tal-politika tal-FEMS mill-Kummissjoni fir-rigward ta’ objettivi speċifiċi.
(91)
Ir-responsabbiltà għall-monitoraġġ tal-implimentazzjoni ta’ programm operazzjonali għandha tinqasam bejn l-awtorità ta’ ġestjoni u l-kumitat ta’ monitoraġġ stabbilit għal dak il-għan. Għal dak il-għan, għandhom jiġu speċifikati r-responsabbiltajiet rispettivi tal-awtorità ta’ ġestjoni u l-kumitat ta’ monitoraġġ. Il-monitoraġġ ta’ programm operazzjonali għandu jinvolvi t-tħejjija ta’ rapport ta’ implimentazzjoni annwali, li għandu jintbagħat lill-Kummissjoni.
(92)
Bil-għan li jitjiebu l-aċċessibbiltà u t-trasparenza tal-informazzjoni dwar l-opportunitajiet ta’ finanzjament u l-benefiċjarji tal-proġetti, għandhom isiru disponibbli sit elettroniku uniku jew portal ta’ sit elettroniku li jipprovdu l-informazzjoni dwar il-programm operazzjonali, inklużi l-listi ta’ operazzjonijiet appoġġati taħt il- programm operazzjonali f’kull Stat Membru. Is-siti elettroniċi ddedikati tal-Istati Membri kollha għandhom ukoll ikunu aċċessibbli minn sit elettroniku uffiċjali wieħed tal-Unjoni biex ikun iffaċilitat l-aċċess taċ-ċittadini minn Stati Membri differenti għall-informazzjoni ppubblikata mill-Istati Membri kollha. Dik l-informazzjoni għandha tkun raġonevoli, ċara u konkreta, biex tagħti lill-pubbliku ġenerali u b’mod partikolari lill-kontribwenti tal-Unjoni, tagħrif dwar kif jintefaq il-finanzjament tal-Unjoni f’dan il-qafas tal-FEMs. Minbarra dak l-għan, il-pubblikazzjoni tad-data rilevanti għandha taqdi l-iskop ta’ pubbliċità ulterjuri tal-possibbiltà li wieħed japplika għal finanzjament tal-Unjoni. Mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tad-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17)’ tali pubblikazzjoni tista’ tinkludi ismijiet tal-‘persuni fiżiċi f’konformità mal-liġi nazzjonali.
(93)
Sabiex jiġu ssupplimentati u emendati ċerti elementi mhux essenzjali ta’ dan ir-Regolament, is-setgħa tal-adozzjoni ta’ atti f’konformità mal-Artikolu 290 TFUEgħandha tiġi delegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-identifikazzjoni tal-perijodu ta’ żmien u d-dati rilevanti tal-bidu u t-tmiem tal-perijodu ta’ żmien relatat mal-kriterji ta’ applikazzjoni, l-aġġustament ‘tal-perċentwali li jirrigwardaw id-distribuzzjoni indikattiva tal-fondi fost l-objettivi taħt il-ġestjoni diretta, id-definizzjoni ta’ operazzjonijiet u spejjeż eleġibbli għall-iġene, is-saħħa u investimnti relatati mas-sikurezza u investimenti dwar il-kondizzjonijiet tax-xogħol, abbord u f’tagħmir invidiwali, id-definizzjoni tal-ispejjeż eleġibbli tal-operazzjonijiet għall-protezzjoni u l-irkupru tal-bijodiversità u l-ekosistemi tal-baħar fil-qafas ta’ attivitajiet ta’ sajd sostenibbli, id-definizzjoni tal-ispejjeż eleġibbli għall-appoġġ fir-rigward ta’ investimenti fit-tagħmir jew abbord immirati lejn it-tnaqqis ta’ emissjonijiet ta’ sustanzi li jniġġsu jew gassijiet b’effett ta’ serra u lejn iż-żieda tal-effiċjenza fl-użu tal-enerġija tal-bastimenti tas-sajd, id-definizzjoni tal-kriterji għall-kalkolu tal-ispejjeż addizzjonali li jirriżultaw mid-diffikultajiet speċifiċi tar-reġjuni ultraperiferiċi, id-definizzjoni tal-każijiet ta’ nuqqas ta’ konformità mill-Istati Membri li jistgħu jikkawżaw interruzzjoni tal-iskadenza tal-pagamenti jew sospensjoni tal-pagamenti, id-definizzjoni tal-kriterji biex jiġi stabbilit il-livell ta’ korrezzjoni finanzjarja li għandhom jiġu applikati u l-kriterji għall-applikazzjoni ta’ rati fissi jew korrezzjonijiet finanzjarji estrapolati u d-definizzjoni tal-kontenut u l-kostruzzjoni tas-sistema komuni ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni.
(94)
Sabiex tiġi ffaċilitata transizzjoni bla xkiel mis-sistema stabbilita mir-Regolament (KE) Nru 1198/2006 għall-iskema stabbilita minn dan ir-Regolament, is-setgħa li tadotta atti b’konformità mal-Artikolu 290 TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-istabbiliment ta’ dispożizzjonijiet transitorji.
(95)
Meta tadotta atti delegati taħt dan ir-Regolament, huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa waqt ix-xogħol ta’ tħejjija tagħha, inkluż fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(96)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni fir-rigward tal-istabbiliment tat-tqassim annwali, għal kull Stat Membru, tar-riżorsi globali ‘disponibbli għal impenji fil-qafas ta’ ġestjoni kondiviża li japprovaw il-programmi operazzjonali u l-emendi tagħhom, li japprovaw il-pjanijiet ta’ ħidma għall-ġbir ta’ data, billi jiġu adottati l-programmi ta’ ħidma annwali, relatati mal-assistenza teknika fuq inizjattiva tal-Kummissjoni, li jirrikonoxxu li hemm evidenza li tissuġġerixxi ‘nuqqas ta’ konformità serju mal-obbligi taħt il-PKS, u l-għarfien li Stat Membru naqas milli jikkonforma mal-obbligi tiegħu taħt il-PKS, deċiżjonijiet dwar is-sospensjoni tal-pagamenti interim kollha jew ta’ parti minnhom taħt il-programm operazzjonali u ‘deċiżjonijiet dwr korrezzjonijiet finanzjarji permezz tal-kanċellazzjoni tal-appoġġ kollu tal-Unjoni jew ta’ parti minnu għal programm operazzjonali. Il-Kummissjoni għandha tadotta dawk l-atti ta’ implimentazzjoni mingħajr ma tapplika r-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18).
(97)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha wkoll tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni relatati mal-preżentazzjoni tal-elementi tal-programm operazzjonali, ir-regoli dwar il-proċeduri, il-format u l-iskedi ta’ żmien li jikkonċernaw l-approvazzjoni ta’, u l-preżentazzjoni u l-approvazzjoni ta’ emendi għallprogrammi operazzjonali, il-programm ta’ ħidma annwali taħt il-Kapitoli I u II tat-Titolu VI, l-istruttura tal-pjan ta’ kumpens għar-reġjuni ultraperiferiċi, l-applikazzjoni tal-punti perċentwali differenti tal-intensità tal-għajnuna pubblika, il-mudell li għandu jintuża mill-Istati Membri meta tiġi ppreżentata d-data finanzjarja lill-Kummissjoni, l-iffissar tal-indikaturi speċifiċi għall-prijoritajiet tal-Unjoni, ir-regoli dwar l-informazzjoni li għandha tintbagħat mill-Istati Membri kif ukoll dwar ħtiġijiet tad-daa u sinerġiji bejn sorsi ta’ data potenzjali, il-format u l-preżentazzjoni tar-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali, u l-elementi li għandhom jiġu inklużi fir-rapporti ta’ evalwazzjoni ex ante. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f’konformità ma’r-Regolament (UE) Nru 182/2011 u l-proċedura ta’ eżami għandha tintuża għall-adozzjoni ta’ dawk l-atti.
(98)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha wkoll tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni fir-rigward tal”-adozzjoni u d-dettalji ta’ kwalunkwe tibdil fil-prijoritajiet infishom tal-Unjoni għall-infurzar u l-kontroll, l-istabbiliment tar-regoli għall-preżentazzjoni tad-data provduta mill-awtoritajiet ta’ ġestjoni, il-karatteristiċi tekniċi tal-miżuri ta’ informazzjoni u pubbliċità għall-operazzjoni u l-istruzzjonijiet għall-ħolqien ta’ emblema u d-definizzjoni tal-kuluri standard. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011. Sabiex tkun żgurata proċedura iktar sempliċi u ikar mgħaġġla, ilgħandha tintuża l-proċedura ta’ konsultazzjoni’.
(99)
Peress li l-objettivi ta’ dan ir-Regolament ma jistgħux jintlaħqu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba l-problemi strutturali li nstabu fl-iżvilupp tas-setturi tas-sajd, tal-akkwakultura u dak marittimu kif ukoll minħabba r-riżorsi finanzjarji limitati tal-Istati Membri, iżda jistgħu, minħabba l-iskala u l-effetti tal-operazzjonijiet li għandhom jiġu ffinanzjati taħt il-programmi operazzjonali, jintlaħqu aħjar fil-livell tal-Unjoni billi jipprovdu appoġġ finanzjarju pluriennali ffokat fuq il-prijoritajiet rilevanti, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, f’konformità mal-prinċipji ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 TUE. F’konformità ma’ dan il-prinċipju ta’ proporzjonalità kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju sabiex jilħaq dawk l-għanijiet.
(100)
L-iskema ta’ appoġġ prevista f’dan ir-Regolament tissostitwixxi l-iskemi ta’ appoġġ stabbilita mir-Regolament (KE) Nru 2328/2003, ir-Regolament (KE) Nru 861/2006, ir-Regolament (KE) Nru 1198/2006, ir-Regolament (KE) Nru 791/2007, ir- Regolament (KE) Nru 1255/2011 u l-Artikolu 103 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009. Għaldaqstant, dawk ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet għandhom jitħassru b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014. Madankollu, dan ir-Regolament ma għandu jaffettwa la l-kontinwazzjoni u lanqas il-modifika tal-assistenza approvata mill-Kummissjoni abbażi tar-Regolament (KE) Nru 1198/2006 jew ta’ kwalunkwe leġislazzjoni oħra li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta’ Diċembru 2013.
(101)
Huwa xieraq li jiġi allinjat il-perjodu ta’ applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament ma’ dak tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013. Għalhekk, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
SUĠĠETT, KAMP TA’ APPLIKAZZJONI U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jiddefinixxi l-miżuri finanzjarji tal-Unjoni għall-implimentazzjoni ta’:
(a)
il-Politika Komuni tas-Sajd (PKS);
(b)
miżuri rilevanti marbuta mal-Liġi tal-Baħar;
(c)
l-iżvilupp sostenibbli taż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura u s-sajd f’ilmijiet interniu
(d)
il-Politika Marittima Integrata (PMI).
Artikolu 2
Kamp ta’ applikazzjoni ġeografiku
Dan ir-Regolament japplika għal operazzjonijiet imwettqa fit-territorju tal-Unjoni dment li ma jkunx previst mod ieħor f’dan ir-Regolament.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
1. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament u mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013, fl-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013, fl-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 u fl-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
2. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘Ambjent komuni għall-qsim tal-informazzjoni’ (CISE)’ tfisser netwerk ta’ sistemi b’setup deċentralizzat żviluppat għall-iskambju ta’ informazzjoni bejn l-utenti sabiex jittejjeb l-għarfien tagħom dwar is-sitwazzjoni tal-attivitajiet fuq il-baħar;
(2)
‘operazzjonijiet transsettorjali’ tfisser dawk l-inizjattivi li minnhom jistgħu jibbenifikaw b’mod reċiproku setturi u/jew politiki settorjali differenti, kif imsemmi fit-TFUE, u li ma jistgħux jitwettqu kompletament permezz ta’ miżuri inklużi fl-oqsma ta’ politika rispettivi;
(3)
‘sistema elettronika ta’ reġistrazzjoni u ta’ rappurtar’ (ERS) tfisser sistema għar-reġistrazzjoni u r-rappurtar elettroniċi tad-data kif imsemmi fir-Regolament (KE) Nru 1224/2009;
(4)
‘Netwerk Ewropew ta’ data u osservazzjoni dwar il-Baħar’ tfisser netwerk li jintegra l-programmi nazzjonali rilevanti ta’ data u osservazzjoni tal-baħar rilevanti f’riżorsa Ewropea komuni u aċċessibbli;
(5)
‘żona tas-sajd u tal-akkwakultura’ tfisser żona b’xatt tal-baħar, xmara jew lag li tinkludi għadajjar jew baċir ta’ xmara b’livell sinifikanti ta’ impjiegi fis-settur tas-sajd jew tal-akkwakultura, li tkun funzjonalment koerenti f’termini ġeografiċi, ekonomiċi u soċjali u magħżula bħala tali mill-Istat Membru;
(6)
‘sajjied’ tfisser kwalunkwe persuna involuta f’attivitajiet ta’ sajd kummerċjali, kif rikonoxxut mill-Istat Membru;
(7)
‘sajd fl-ibħra interni’ tfisser attivitajiet tas-sajd imwettqa għal skopijiet kummerċjali fl-ibħra interni minn bastimenti jew ‘mezzi oħra, inklużi dawk użati għas-sajd fis-silġ;
(8)
‘ġestjoni integrata taż-żoni kostali’ tfisser strateġiji u miżuri bħal dawk deskritti fir-Rakkomandazzjoni 2002/413/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19);
(9)
‘tmexxija marittima integrata’ tfisser il-ġestjoni koordinata tal-politiki settorjali kollha fil-livell tal-Unjoni li jaffettwaw l-oċeani, l-ibħra u r-reġjuni kostali;
(10)
“Politika Marittima Integrata” (‘PMI’) tfisser politika tal-Unjoni li l-għan tagħha huwa li trawwem teħid ta’ deċiżjonijiet ikkoordinat u konsistenti sabiex jiġi massimizzat l-iżvilupp sostenibbli, it-tkabbir ekonomiku u l-koeżjoni soċjali tal-Istati Membri, u b’mod partikolari r-reġjuni tal-kosta, insulari u ultraperiferiċi tal-Unjoni, kif ukoll is-setturi marittimi, permezz ta’ politiki konsistenti relatati mas-settur marittimu u kooperazzjoni internazzjonali rilevanti;
(11)
‘Sorveljanza marittima integrata’ (IMS) tfisser inizjattiva tal-Unjoni maħsuba biex issaħħaħ l-effettività u l-effiċjenza fl-attivitajiet ta’ sorveljanza tal-ibħra Ewropej permezz ta’ skambju ta’ informazzjoni u kollaborazzjoni madwar is-setturi u l-fruntieri;
(12)
‘pjanar spazjali marittimu’ tfisser proċess li permezz tiegħu l-awtoritajiet tal-Istat Membru rilevanti janalizzaw u jorganizzaw l-attivitajiet umani f’żoni tal-baħar sabiex jilħqu objettivi ekoloġiċi, ekonomiċi u soċjali;
(13)
‘miżura’ tfisser sett ta’ operazzjonijiet;
(14)
‘sajd kostali fuq skala żgħira’ tfisser sajd imwettaq minn bastimenti tas-sajd b’tul globali ta’ inqas minn 12-il metru u li ma jużawx tagħmir irmunkat tas-sajd kif elenkat fit-Tabella 3 tal-Anness I għar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 26/2004 (20)’;
(15)
‘bastimenti li joperaw esklussivament f’ibħra interni’ tfisser bastimenti involuti f’sajd kummerċjali f’ibħra interni u mhux inklużi fir-reġistru tal-flotta tas-sajd tal-Unjoni.
TITOLU II
QAFAS ĠENERALI
KAPITOLU I
Stabbiliment u objettivi tal-Fond Ewropew Marittimu u tas-Sajd
Artikolu 4
Stabbiliment
Il-Fond Ewropew Marittimu u tas-Sajd (FEMS) huwa b’dan stabbilit.
Artikolu 5
Objettivi
Il-FEMS għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi li ġejjin:
(a)
il-promozzjoni ta’ sajd u akkwakultura kompetittivi, ambjentalment sostenibbli, ekonomikament vijabbli u soċjalment responsabbli;
(b)
it-trawwim tal-implimentazzjoni tal-PKS;
(c)
il-promozzjoni ta’ żvilupp territorjali bilanċjat u inklużiv taż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura;
(d)
it-trawwim tal-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-PMI tal-Unjoni b’mod komplimentari għall-politika ta’ koeżjoni u għall-PKS;
Is-segwitu ta’ dawk l-objettivi m’għandhomx jirriżultaw f’żieda fil-kapaċità tas-sajd.
Artikolu 6
Prijoritajiet tal-Unjoni
Il-FEMS għandu jikkontribwixxi għall-istrateġija Ewropa 2020 u għall-implimentazzjoni tal-PKS. Huwa għandu jsegwi l-prijoritajiet li ġejjin tal-Unjoni għall-iżvilupp sostenibbli tas-sajd u l-akkwakultura u ta’ attivitajiet relatati, li jirriflettu l-objettivi tematiċi rilevanti msemmija fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013:
(1)
Il-promozzjoni ta’ sajd ambjentalment sostenibbli, effiċjenti fl-użu tar-riżorsi, innovattiv, kompetittiv u bbażat fuq l-għarfien permezz tal-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
it-tnaqqis tal-impatt tas-sajd fuq l-ambjent tal-baħar, inkluż l-evitar u t-tnaqqis, sa fejn possibbli, ta’ qabdiet mhux mixtieqa;
(b)
il-protezzjoni u l-irkuprar tal-bijodiversità u l-ekosistemi akkwatiċi;
(c)
l-iżgurar ta’ bilanċ bejn il-kapaċità tas-sajd u l-opportunitajiet disponibbli tas-sajd;
(d)
it-titjib tal-kompetittività u l-vijabbiltà tal-impriżi tas-sajd, inkluż tal-flotta kostali fuq skala żgħira u t-titjib tas-sikurezza u l-kundizzjonijiet tax-xogħol;
(e)
l-għoti ta’ appoġġ għat-tisħiħ tal-iżvilupp teknoloġiku u l-innovazzjoni, inkluż iż-żieda fl-effiċjenza fl-użu tal-enerġija, u t-trasferiment tal-għarfien;
(f)
l-iżvilupp ta’ taħriġ professjonali, ħiliet professjonali ġodda u tagħlim tul il-ħajja;
(2)
It-trawwim ta’ akkwakultura ambjentalment sostenibbli, effiċjenti fl-użu tar-riżorsi, innovattiv, kompetittiv u bbażat fuq l-għarfien permezz tal-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
l-għoti ta’ appoġġ għat-tisħiħ tal-iżvilupp teknoloġiku, l-innovazzjoni u t-trasferiment tal-għarfien;
(b)
it-titjib tal-kompetittività u l-vijabbiltà tal-impriżi tal-akkwakultura, inkluż it-titjib tas-sikurezza u l-kundizzjonijiet tax-xogħol, b’mod partikolari tal-SMEs;
(c)
il-protezzjoni u l-irkupru tal-bijodiversità akkwatika u titjib tal-ekosistemi relatati mal-akkwakultura u l-promozzjoni ta’ akkwakultura effiċjenti fl-użu tar-riżorsi;
(d)
il-promozzjoni ta’ akkwakultura li għandha ‘livell għoli ta’ protezzjoni tal-ambjent u tal-promozzjoni tas-saħħa u l-benessri tal-annimali u wkoll tas-saħħa u s-sikurezza tal-pubbliku;
(e)
l-iżvilupp ta’ taħriġ professjonali, ħiliet professjonali ġodda u tagħlim tul il-ħajja.
(3)
It-trawwim tal-implimentazzjoni tal-PKS permezz tal-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
it-titjib u l-forniment ta’ għarfien xjentifiku u t-titjib u l-ġbir u l-ġestjoni ta’ data;
(b)
l-għoti ta’ appoġġ għall-monitoraġġ, il-kontroll u l-infurzar, li jtejjeb il-kapaċità istituzzjonali u l-effiċjenza tal-amministrazzjoni pubblika mingħajr ma jiżdied il-piż amministrattiv.
(4)
Żieda fl-impjiegi u l-koeżjoni territorjali permezz tal-objettivi speċifiċi li ġejjin: il-promozzjoni ta’ tkabbir ekonomiku, inklużjoni soċjali, u l-ħolqien ta’ impjiegi u appoġġ għall-impjegabbiltà u l-mobbiltà tal-ħaddiema f’komunitajiet kostali u interni li jiddependu mis-sajd u l-akkwakultura; inklużi: id-diversifikazzjoni tal-attivitajiet fis-settur tas-sajd u f’setturi oħra tal-ekonomija marittima.
(5)
It-trawwim tal-kummerċjalizzazzjoni u l-ipproċessar permezz tal-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
it-titjib tal-organizzazzjoni tas-suq għal prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura;
(b)
l-inkoraġġiment għal investiment fis-setturi tal-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni.
(6)
It-trawwim tal-implimentazzjoni tal-PMI.
KAPITOLU II
Ġestjoni kondiviża u diretta
Artikolu 7
Ġestjoni kondiviża u diretta
1. Il-miżuri koperti bit-Titolu V għandhom jiġu ffinanzjati mill-FEMS skont il-prinċipju tal-ġestjoni kondiviża bejn l-Unjoni u l-Istati Membri u r-regoli komuni stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
2. Il-miżuri koperti bit-Titolu VI għandhom ikunu ffinanzjati mill-FEMS f’konformità mal-prinċipju tal-ġestjoni diretta.
KAPITOLU III
Prinċipji Ġenerali tal-Assistenza taħt Ġestjoni Kondiviża
Artikolu 8
Għajnuna mill-Istat
1. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, l-Artikoli 107, 108 u 109 TFUE għandhom japplikaw għall-għajnuna mogħtija mill-Istati Membri lill-impriżi fis-setturi tas-sajd u tal-akkwakultura.
2. Madankollu, l-Artikoli 107, 108 u 109 TFUE ma għandhomx japplikaw għall-pagamenti magħmula mill-Istati Membri skont, u f’konformità ma’, dan ir-Regolament li jaqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 42 TFUE.
3. Id-dispożizzjonijiet nazzjonali li jistabbilixxu l-finanzjament pubbliku li jmorru lil hinn mid-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament dwar il-pagamenti imsemmija fil-paragrafu 2, għandhom jiġu ttrattati b’mod sħiħ abbażi tal-paragrafu 1.
4. Għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, elenkati fl-Anness I TFUE, li għalihom japplikaw l-Artikoli 107, 108 u 109 tiegħu, il-Kummissjoni tista’ tawtorizza, f’konformità mal-Artikolu 108 TFUE, għajnuna operattiva fir-reġjuni ultraperifiċi msemmijia fl-Artikolu 349 TFUE fis-setturi tal-produzzjoni, tal-ipproċessar u tal-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, bl-għan li jittaffew ir-restrizzjonijiet speċifiċi fir-reġjuni ultraperiferiċi li jirriżultaw mill-iżolazzjoni, l-insularità u n-natura estremament remota tagħhom.
Artikolu 9
Kundizzjonalitajiet ex ante speċifiċi
Il-kundizzjonalitajiet ex ante speċifiċi msemmija fl-Anness IV ‘għandhom japplikaw għall-FEMS.
KAPITOLU IV
Ammissibbiltà ta’ applikazzjonijiet u operazzjonijiet ineliġibbli
Artikolu 10
Ammissibbiltà ta’ applikazzjonijiet
1. Kwalunkwe applikazzjoniji ppreżentata minn operatur għall-appoġġ mill-FEMS għandha tkun inammissibbli għall-perijodu ta’ żmien identifikat stabbilit skont il-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu, jekk jiġi ddeterminat mill-awtorità kompetenti li l-operatur kkonċernat:
(a)
ikun wettaq ksur serju skont l-Artikolu 42 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1005/2008 (21) jew l-Artikolu 90(1) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009;
(b)
kien involut fl-operazzjoni, il-ġestjoni jew is-sjieda ta’ bastimenti tas-sajd inklużi fil-lista ta’ bastimenti IUU tal-Unjoni kif stabbilit fl-Artikolu 40 (3) tar-Regolament (KE) Nru 1005/2008 jew ta’ bastimenti bil-bandiera ta’ pajjiżi identifikati bħala pajjiżi terzi li mhux qed jikkooperaw kif stabbilit fl-Artikolu 33 ta’ dak Regolament;
(c)
wettaq ksur serju tar-regoli tal-PKS identifikat bħala tali ‘f’atti leġiżlattivi oħrajn adottati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill;
(d)
wettaq kwalunkwe wieħed mir-reati stabbiliti fl-Artikoli 3 u 4 tad-Direttiva 2008/99/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (22), fejn issir applikazzjoni għal appoġġ skont il-Kapitolu II tat-Titolu V ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-benefiċjarju, wara li jippreżenta l-applikazzjoni, għandu jkompli jikkonforma mal-kundizzjonijiet ta’ ammissibbiltà għall-applikazzjonijiet imsemmija fil-punti (a) sa (d) tal-paragrafu 1, u matul il-perijodu kollu tal-implimentazzjoni ta’ operazzjoni u għal perijodu ta’ ħames snin wara li jkun sar l-aħħar pagament lill-benefiċjarju.
3. Applikazzjoni ppreżentata minn operatur ma għandhomx ikunu ammissibbli għal perijodu ta’ żmien idenitifikat jekk jiġi determinat mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru, li operattur ikun ikkommetta frodi, kif definita fl-Artikolu 1 tal-Konvenzjoni dwar il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji (23) tal-Komunitajiet Ewropej, fil-kuntest tal-Fond Ewropew għas-Sajd (FES) jew il-FEMS ma għandhomx ikunu ammissibbli għal perijodu ta’ żmien identifikat stipulat skont il-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 126 rigward:
(a)
l-identifikazzjoni tal-perijodu ta’ żmien imsemmi fil-paragrafi 1 u 3 ta’ dan l-Artikolu li għandu jkun proporzjonat għan-natura, il-gravità, it-tul u r-ripetizzjoni tal-ksur serju, r-reat jew il-frodi, u għandu jkun ta’ mill-inqas sena;
(b)
id-dati rilevanti tal-bidu u t-tmiem tal-perijodu taż-żmien msemmi fil-paragrafi 1 u 3 ta’ dan l-Artikolu.
5. L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li l-operaturi li jippreżentaw applikazzjoni taħt il-FEMS jipprovdu lill-awtorità ta’ ġestjoni b’dikjarazzjoni ffirmata li tikkonferma li huma jirrispettaw il-kriterji elenkati fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu u li tiddikara li ma wettqux frodi taħt il-FES jew il-FEMS kif imsemmi fil-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu. L-Istati Membri għandhom jivverifikaw il-veraċità ta’ dik id-dikjarazzjoni qabel l-approvazzjoni tal-operazzjoni, abbażi tal-informazzjoni disponibbli fir-reġistru nazzjonali tal-ksur kif imsemmi fl-Artikolu 93 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009, jew kwalunkwe data oħra disponibbli.
Għall-finijiet tal-ewwel subparagrafu, Stat Membru għandu jipprovdi, fuq talba minn Stat Membru ieħor, l-informazzjoni li tkun tinsab fir-reġistru nazzjonali tiegħu ta’ ksur imsemmi fl-Artikolu 93 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
Artikolu 11
Operazzjonijiet ineliġibbli
L-operazzjonijiet li ġejjin ma għandhomx ikunu eliġibbli taħt il-FEMS:
(a)
operazzjonijiet li jżidu l-kapaċità tas-sajd ta’ bastiment jew tagħmir li jżid il-kapaċità tal-bastiment biex isib il-ħut;
(b)
il-kostruzzjoni ta’ bastimenti tas-sajd ġodda jew l-importazzjoni ta’ bastimenti tas-sajd;
(c)
il-waqfien temporanju jew permanenti ‘tal-attivitajiet tas-sajd, ‘sakemm ma jiġix previst mod ieħor f’dan ir-Regolament;
(d)
sajd esploratorju;
(e)
it-trasferiment tas-sjieda ta’ negozju;
(f)
ripopolazzjoni diretta, dment li dan ma jkunx previst b’mod espliċitu bħala miżura ta’ konservazzjoni minn att legali tal-Unjoni jew fil-każ ta’ ripopolazzjoni sperimentali.
TITOLU III
QAFAS FINANZJARJU
Artikolu 12
Implimentazzjoni tal-baġit
1. Il-baġit tal-Unjoni allokat għall-FEMS taħt it-Titolu V ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi implimentat fil-qafas tal-ġestjoni kondiviża skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
2. Il-baġit tal-Unjoni allokat għall-FEMS taħt it-Titolu VI ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi implimentat direttament mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 58(1)(a) tar-Regolament(UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (24).
3. Kwalunkwe kanċellazzjoni tal-impenn baġitarju kollu jew parti minnu taħt ġestjoni diretta mill-Kummissjoni għandu jkun skont ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u fejn xieraq skont l-Artikolu 123 ta’ dan ir-Regolament.
4. Il-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja tajba għandu jiġi applikat skont l-Artikoli 30 u 53 tar-Regolament(UE, Euratom) Nru 966/2012.
Artikolu 13
Riżorsi baġitarji taħt ġestjoni kondiviża
1. Ir-riżorsi disponibbli għal impenji mill-FEMS għall-perijodu li jkopri mill-2014 sal-2020 taħt ġestjoni kondiviża għandhom ikunu EUR 5 749 331 600 fi prezzijiet attwali skont it-tqassim annwali stabbilit fl-Anness II.
2. EUR 4 340 800 000 mir-riżorsi baġitarji msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu allokati għall-iżvilupp sostenibbli tas-sajd, tal-akkwakultura u taż-żoni tas-sajd, għall-immarketjar u l-miżuri relatati mal-ipproċessar u għall-assistenza teknika fuq inizjattiva tal-istati Membri taħt il-Kapitoli I, II, III, IV u VII tat-Titolu V bl-eċċezzjoni tal-Artikolu 67.
3. EUR 580 000 000 tar-riżorsi baġitarji msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu allokati għall-miżuri ta’ kontroll u infurzar imsemmija fl-Artikolu 76.
4. EUR 520 000 000 tar-riżorsi baġitarji msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu allokati għall-miżuri dwar il-ġbir ta’ data msemmija fl-Artikolu 77.
5. EUR 192 500 000 tar-riżorsi baġitarji imsemmijin fil-paragrafu 1 għandhom jiġu allokati għall-kumpens tar-reġjuni ultraperiferiċi taħt il-Kapitolu V tat-Titolu V. Dak il-kumpens m’għandux jisboq, kull sena:
(a)
EUR 6 450 000 għall-Ażores u l-Madeira;
(b)
EUR 8 700 000 għall-Gżejjer Kanarji;
(c)
EUR 12 350 000 għar-reġjuni ultraperiferiċi Franċiżi msemmijin fl-Artikolu 349 TFUE.
6. EUR 44 976 000 tar-riżorsi baġitarji msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu allokati għall-miżuri dwar il-ġbir ta’ data msemmija fl-Artikolu 67.
7. EUR 71 055 600 tar-riżorsi baġitarji msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu allokati għal miżuri dwar il-PMI msemmija fil-Kapitolu VIII tat-Titolu V.
8. L-Istati Membri għandu jkollhom il-possibilita li jużaw ir-riżorsi disponibbli taħt il-paragrafi 3 u 4 b’alternanza.
Artikolu 14
Riżorsi baġitarji taħt ġestjoni diretta
1. Ir-riżorsi disponibbli għal impenji mill-FEMS, għall-perijodu mill-2014 sal-2020, dwar miżuri taħt ġestjoni diretta kif speċifikat fil-Kapitoli I sa II tat-Titolu VI għandhom ikunu ta’ EUR 647 275 400 fil-prezzijiet kurrenti.
2. Għall-finijiet tal-Kapitoli I u II tat-Titolu VI, id-distribuzzjoni indikattiva tal-fondi fost l-objettivi li jinsabu fl-Artikoli 82 u 85, hija stabbilita fl-Anness IIa.
3. Il-Kummissjoni tista’ tiddevja mill-perċentwali indikattivi msemmija fil-paragrafu 2 iżda mhux b’aktar minn 5 % tal-valur tal-pakkett finanzjarju f’kull każ.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, f’konformità mal-Artikolu 126, biex taġġusta l-perċentwali indikattivi fl-Anness III.
Artikolu 15
Rieżami ta’ nofs it-terminu
Il-Kummissjoni għandha tirrieżamina l-implimentazzjoni tal-Kapitolu I u II tat-Titolu VI, inkluża l-ħtieġa għal aġġustamenti tad-distribuzzjoni indikattiva tal-fondi kif stabbilit fl-Anness III, u għandha, sat-30 ta’ Ġunju 2017, tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport ta’ evalwazzjoni interim dwar ir-riżultati miksubin u l-aspetti kwalitattivi u kwantitattivi ‘tal-FEMS’.
Artikolu 16
Distribuzzjoni finanzjarja għall-ġestjoni kondiviża
1. Ir-riżorsi disponibbli għal impenji mill-Istati Membri msemmija fl-Artikolu 13(2) sa (7) għall-perijodu mill-2014 sal-2020 kif stabbilit fit-tabella fl-Anness II huma ddeterminati abbażi tal-kriterji oġġettivi li ġejjin:
(a)
fir-rigward tat-Titolu V, bl-eċċezzjoni tal-Artikoli 76 u 77:
(i)
il-livell tal-impjiegi fis-setturi tas-sajd u l-akkwakultura tal-baħar u tal-ilma ħelu, inkluż impjiegi fl-ipproċessar relatat;
(ii)
il-livell ta’ produzzjoni fis-setturi tas-sajd u l-akkwakultura tal-baħar u tal-ilma ħelu, inkluż l-ipproċessar relatat; u
(iii)
is-sehem tal-flotot tas-sajd kostali fuq skala żgħira fil-flotot tas-sajd;
(b)
fir-rigward tal-Artikolu 76 u l-Artikolu 77:
(i)
il-firxa tal-kompiti ta’ kontroll tal-Istat Membru kkonċernat, filwaqt li jittieħed kont tad-daqs tal-flotta tas-sajd nazzjonali u d-daqs taż-żona tal-baħar li għandha tiġi kkontrollata, il-volum ta’ żbarki u l-valur tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi;
(ii)
ir-riżorsi ta’ kontroll disponibbli mqabbla mal-firxa tal-kompiti ta’ kontroll tal-Istat Membru, fejn il-mezzi disponibbli huma determinati bili jittieħed kont tal-għadd ta’ kontrolli mwettqa fuq il-baħar u ta’ spezzjonijiet ta’ żbark;
(iii)
il-firxa tal-kompiti ta’ ġbir ta’ data tal-Istat Membru kkonċernat, filwaqt li jittieħed kont tad-daqs tal-flotta tas-sajd nazzjonali, il-volum ta’ żbarki u l-kwantità tal-akkwakultura, l-ammont ta’ attivitajiet ta’ monitoraġġ xjentifiku fil-baħar u l-għadd ta’ stħarriġ li l-Istat Membru jkun qed jieħu sehem fih, u
(iv)
ir-riżorsi disponibbli għall-ġbir ta’ data meta mqabbel mal-firxa tal-kompiti għall-ġbir ta’ data tal-Istat Membru, fejn il-mezzi disponibbli jiġu determinati filwaqt li jittieħed kont tar-riżorsi umani u l-mezzi tekniċi meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-programm ta’ kampjunar nazzjonali għall-ġbir ta’ data;
(c)
fir-rigward tal-miżuri kollha, l-allokazzjonijiet storiċi tal-fondi skont ir-Regolament (KE) Nru 1198/2006 u l-konsum storiku skont ir-Regolament (KE) Nru 861/2006.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni, “ li jistabbilixxu t-tqassim annwali tar-riżorsi globali għal kull Stat Membru.’
TITOLU IV
PROGRAMMAR
KAPITOLU I
Programmar għal miżuri ffinanzjati taħt ġestjoni kondiviża
Artikolu 17
Tħejjija tal-programmi operazzjonali
1. Kull Stat Membru għandu jħejji programm operazzjonali waħdieni sabiex jimplimenta l-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6 ‘li għandhom jiġu kofinanzjati mill-FEMS.
2. Il-programm operazzjonali għandu jiġi stabbilit mill-Istat Membru wara kooperazzjoni mill-qrib mas-sħab imsemmija fl-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
3. Għat-taqsima tal-programm operazzjonali msemmija fil-punt (n) tal-Artikolu 20(1) il-Kummissjoni għandha tadotta’ atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw il-prijoritajiet attwali tal-Unjoni għall-politika tal-infurzar u l-kontroll sal-‘31 ta’ Mejju 2014. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 127(2).
Artikolu 18
Kontenut tal-programm operazzjonali
1. Minbarra l-elementi msemmija fl-Artikolu 27 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, il-programm operazzjonali għandu jinkludi:
(a)
analiżi tas-sitwazzjoni f’termini tal-preġji, id-dgħufijiet, l-opportunitajiet u t-theddid u l-identifikazzjoni tal-ħtiġijiet li għandhom jiġu indirizzati fiż-żona ġeografika, inklużi fejn rilevanti, il-baċiri tal-baħar, koperti mill-programm;
L-analiżi għandu jkun strutturat madwar il-prijoritajiet rilevanti tal-Unjoni kif stipulati fl-Artikolu 6 ta’ dan ir-Regolament u, fejn applikabbli, għandu jkun konsistenti mal-pjan strateġiku nazzjonali pluriennali għall-Akkwakultura msemmi fl-Artikolu 34 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u l-progress biex jinkiseb status ambjentali tajjeb permezz tal-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-istrateġija tal-baħar imsemmija fl-Artikolu 5 tad-Direttiva 2008/56/KE. Il-ħtiġijiet speċifiċi rigward l-impjiegi, l-ambjent, il-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u l-adattament, u l-promozzjoni tal-innovazzjoni għandhom jiġu vvalutati f’relazzjoni mal-prijoritajiet tal-Unjoni, bil-ħsieb li jiġu identifikati ir-reazzjonijiet l-aktar rilevanti fil-livell ta’ kull wieħed mill-prijoritajet relatati ma’ dawk l-oqsma;
(b)
deskrizzjoni tal-istrateġija fit-tifsira tal-Artikolu 27 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, li għandha turi li:
(i)
għal kull waħda mill-prijoritajiet tal-Unjoni inklużi fil-programm, ikunu ġew stabbiliti miri adatti, abbażi tal-indikaturi ‘komuni msemmija fl-Artikolu 109 ta’ dan ir-Regolament;
(ii)
l-għażla tal-miżuri rilevanti ssegwi b’mod loġiku minn kull prijorità tal-Unjoni magħżula fil-programm b’kont meħud tal-konklużjonijiet tal-evalwazzjoni ex ante u l-analiżi msemmija fil-punt (a) ta’ dan il-paragrafu. Fir-rigward tal-miżuri għall-waqfien permanenti tal-attivitajiet ta’ sajd skont l-Artikolu 34 ta’ dan ir-Regolament, id-deskrizzjoni tal-istrateġija għandha tinkludi l-miri u l-miżuri li għandhom jittieħdu għat-tnaqqis tal-kapaċità tas-sajd f’konformità mal-Artikolu 22 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013. Għandha tiġi inkluża wkoll deskrizzjoni tal-metodu għall-kalkolu tal-kumpens li għandu jingħata skont l-Artikoli 33 u 34 ta’ dan ir-Regolament;
(iii)
l-allokazzjoni tar-riżorsi finanzjarji għall-prijoritajiet tal-Unjoni inklużi fil-programm hija ġustifikabbli u adegwata biex jintlaħqu l-miri stabbiliti;
(c)
fejn adatt, il-ħtiġijiet speċifiċi taż-żoni ta’ Natura 2000, kif stabbiliti bid-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE (25), u l-kontribut tal-programm għall-istabbiliment ta’ netwerk koerenti taż-żoni ta’ rkupru ta’ stokkijiet tal-ħut kif stabbilit fl-Artikolu 8 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013;
(d)
il-valutazzjoni tal-kundizzjonalitajiet ex ante speċifiċi msemmijin fl-Artikolu 9 u fl-Anness IV għal dan ir-Regolament u, fejn meħtieġ, l-azzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 19(2) tar-Regolament (EU) Nru 1303/2013;
(e)
deskrizzjoni tal-qafas tal-prestazzjoni fit-tifsira tal-Artikolu 22 u l-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013;
(f)
lista tal-miżuri magħżula organizzati skont il-prijoritajiet tal-Unjoni;
(g)
lista tal-kriterji applikati għall-għażla taż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura skont il-Kapitolu III tat-Titolu V;
(h)
lista tal-kriterji tal-għażla għall-istrateġiji ta’ żvilupp immexxijA mill-komunità skont il-Kapitolu III tat-Titolu V;
(i)
fl-Istati Membri fejn aktar minn 1 000 bastiment jistgħu jitqiesu bħala bastimenti ta’ sajd kostali fuq skala żgħira, pjan ta’ azzjoni għall-iżvilupp, il-kompetittività u s-sostenibbiltà tas-sajd kostali fuq skala żgħira;
(j)
ir-rekwiżiti tal-evalwazzjoni u l-pjan ta’ evalwazzjoni msemmija fl-Artikolu 56 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 u l-azzjonijiet li għandhom jittieħdu biex jiġu indirizzati l-ħtiġijiet identifikati;
(k)
pjan ta’ finanzjament li għandu jitfassal b’kont meħud tal-Artikolu 20 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 u f’konformità mal-att ta’ implimentazzjoni tal-Kummissjoni msemmi fl-Artikolu 16(2) ta’ dan ir-Regolament, li jikkonsisti minn:
(i)
tabella li tistabbilixxi l-kontribuzzjoni totali tal-FEMS ippjanata għal kull sena;
(ii)
tabella li tistabbilixxi r-riżorsi applikabbli tal-FEMS u r-rata ta’ kofinanzjament skont il-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6 ta’ dan ir-Regolament u għall-assistenza teknika; b’deroga mir-regola ġenerali stipulata fl-Artikolu 94(2) ta’ dan ir-Regolament, dik it-tabella, fejn applikabbli, għandha tindika separatament ir-riżorsi tal-FEMS u r-rati tal-kofinanzjament li japplikaw għall-appoġġ imsemmi fl-Artikoli 33, 34, l-Artikolu 41(2), l-Artikoli 67 u 70, il-punti (a) sa (d) u (f) sa (l) tal-Artikolu 76(2), il-punt (e) tal-Artikolu 76(2) u l-Artikolu 77 ta’ dan ir-Regolament.
(l)
informazzjoni dwar il-komplimentarjetà u l-koordinazzjoni mal-Fondi ESI u strumenti oħra rilevanti ta’ finanzjament tal-Unjoni u nazzjonali;
(m)
l-arranġamenti għall-implimentazzjoni tal-programm operazzjonali, inklużi:
(i)
identifikazzjoni tal-awtoritajiet imsemmija fl-Artikolu 123 tar-Regolament Nru 1303/2013 u, għall-informazzjoni, deskrizzjoni fil-qosor tas-sistema ta’ ġestjoni u kontroll;
(ii)
deskrizzjoni tar-rwoli rispettivi tal-FLAG (Grupp ta’ Azzjoni Lokali tas-Sajd), l-awtorità ta’ ġestjoni jew il-korp nominat għall-kompiti kollha ta’ implimentazzjoni relatati mal-istrateġija ta’ żvilupp lokali mmexxija mill-komunità;
(iii)
deskrizzjoni tal-proċeduri ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni, kif ukoll il-kompożizzjoni ġenerali tal-kumitat ta’ monitoraġġ imsemmi fl-Artikolu 48 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013;
(iv)
id-dispożizzjonijiet li jiżguraw li l-programm jingħata pubbliċità f’konformità mal-Artikolu 119 ta’ dan ir-Regolament;
(n)
lista tas-sħab imsemmija fl-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 u r-riżultati tal-konsultazzjoni ta’ dawk is-sħab;
(o)
għall-objettiv li tiġi żgurata” konformità akbar permezz tal-kontroll imsemmi fl-Artikolu 6(3)(b) u f’konformità mal-prijoritajiet attwali adottati mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 17(3):
(i)
lista tal-korpi li jimplimentaw is-sistema ta’ kontroll, spezzjoni u infurzar u deskrizzjoni qasira tar-riżorsi umani u finanzjarji tagħhom disponibbli għall-kontroll, l-ispezzjoni u l-infurzar tas-sajd, u t-tagħmir maġġuri tagħhom disponibbli għall-kontroll, l-ispezzjoni u l-infurzar tas-sajd, b’mod partikolari in-numru ta’ bastimenti, inġenji tal-ajru u ħelikopters;
(ii)
l-objettivi globali tal-miżuri ta’ kontroll li għandhom jiġu implimentati bl-użu ta’ indikaturi komuni li għandhom ikunu stabbiliti skont l-Artikolu 109;
(iii)
l-objettivi speċifiċi li għandhom jinkisbu f’konformità mal-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6 u indikazzjoni dettaljata skont il-kategorija għall-perijodu kollu tal-programmazzjoni;
(p)
għall-objettiv tal-ġbir ta’ data għall-ġestjoni sostenibbli tas-sajd msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 6(3) u f’konformità mal-programm pluriennali tal-Unjoni msemmi fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 199/2008:
(i)
deskrizzjoni tal-attivitajiet tal-ġbir ta’ data, f’konformità mal-Artikolu 25(1) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013;
(ii)
deskrizzjoni tal-metodi taL-ħżin ta’ data, il-ġestjoni tad-data u l-użu tad-data;
(iii)
deskrizzjoni tal-kapaċità li tinkiseb ġestjoni finanzjarja u amministrattiva tajba tad-data miġbura;
It-taqsima tal-programm operazzjonali msemmija fil-punt (p) għandha tiġi ssupplimentata skont l-Artikolu 21 ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-programm operazzjonali għandu jinkludi l-metodi għall-kalkolu tal-ispejjeż simplifikati msemmija fil-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 67(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, u spejjeż addizzjonali jew dħul mitluf f’konformità mal-Artikolu 96 ta’ dan ir-Regolament, u l-metodu għall-kalkolu tal-kumpens skont il-kriterji rilevanti identifikati għal kull waħda mill-attivitajiet implimentati taħt l-Artikolu 40(1), l-Artikoli 53, 54 u 55 il-punt (f) tal-Artikolu 56(1) u l-Artikolu 67 ta’ dan ir-Regolament. Fejn ikun rilevanti, għandha tiġi inkluża wkoll informazzjoni dwar pagamenti bil-quddiem lill-FLAGs skont l-Artikolu 62 ta’ dan ir-Regolament.
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta’ atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw regoli għall-preżentazzjoni tal-elementi deskritti fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
Artikolu 19
Approvazzjoni tal-programm operazzjonali
1. Soġġett għall-Artikolu 29 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 l-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li japprovaw il-programm operazzjonali.
2. Għall-fini tal-adozzjoni tal-atti ta’ implimentazzjoni msemmijin fill-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, il-Kummissjoni għandha teżamina l-probabbiltà li l-miżuri msemmija fil-punt (b)(ii) tal-Artikolu 18(1 ineħħu b’mod effettiv il-kapaċità żejda identifikata.
Artikolu 20
Emendar tal-programm operazzjonali
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li japprovaw kwalunkwe emendi għall-programm operazzjonali.
2. Sabiex tadatta għall-ħtiġijiet ta’ kontroll li dejjem jevolvu, il-Kummissjoni tista’, kull sentejn tadotta ‘atti ta’ implimentazzjoni “‘li jagħtu d-dettalji ta’ kwalunkwe bidla fil-prijoritajiet tal-Unjoni fil-politika ta’ infurzar u kontroll imsemmija fl-Artikolu 17(3) u l-operazzjonijiet eliġibbli korrispondenti li għandhom jiġu prijoritizzati. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni ‘għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ konsulenza msemmija fl-Artikolu 127(2).
3. L-Istati Membri għandhom jippreżentaw emenda għall-programm operazzjonali tagħhom, filwaqt li jieħdu kont tal-prijoritajiet ġodda stabbiliti fl-atti ta’ implimentazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu. Skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità, l-emendi għall-programm operazzjonali għandhom ikunu soġġetti għal proċedura simplifikata adottata f’konformità mal-Artikolu 22(2)4.
Artikolu 21
Pjanijiet ta’ ħidma għall-ġbir ta’ data
1. Għall-fini tal-applikazzjoni tal-punt (p) tal-Artikolu 18(1) ta’ dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni permezz ta’ mezzi elettroniċi pjanijiet ta’ ħidma għall-ġbir ta’ data f’konformità mal-Artikolu 4(4) tar-Regolament (KE) Nru 199/2008 sal-31 ta’ Ottubru tas-sena qabel is-sena li minnha għandu japplika l-pjan ta’ ħidma, ħlief jekk ikun għadu japplika pjan eżistenti, f’liema każ huma għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni b’dan. Il-kontenut ta’ dawk il-pjanijiet għandhom ikunu konsistenti mal-Artikolu 4(2) ta’ dak ir-Regolament.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li japprovaw il-pjanijiet ta’ ħidma msemmija fil-paragrafu 1 sal-31 ta’ Diċembru tas-sena qabel is-sena li minnha għandu japplika l-pjan ta’ ħidma.
Artikolu 22
Regoli dwar proċeduri u skedi ta’ żmien
1. Il-Kummissjoni tista’ tadotta’ atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw regoli dwar il-proċeduri, il-format u l-iskedi ta’ żmien għal:
(a)
l-approvazzjoni ta’ programmi operazzjonali;
(b)
il-preżentazzjoni u l-approvazzjoni ta’ emendi fil-programmi operazzjonali, inkluż id-dħul fis-seħħ tagħhom u l-frekwenza tal-preżentazzjoni matul il-perijodu tal-ipprogrammar;
(c)
il-preżentazzjoni u l-approvazzjoni ta’ emendi msemmija fl-Artikolu 20(3);
(d)
il-preżentazzjoni ta’ pjanijiet ta’ ħidma għall-ġbir ta’ data.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
2. Il-proċeduri u l-iskedi ta’ żmien għandhom jiġu ssimplifikati fil-‘każ ta’:
(a)
emendi fil-programmi operazzjonali dwar it-trasferiment tal-fondi bejn il-prijoritajiet tal-Unjoni, kemm-il darba l-forndi trasferiti ma jaqbżux 10 % tal-ammont allokat għall-prijorità tal-Unjoni;
(b)
emendi fil-programmi operazzjonali dwar l-introduzzjoni jew l-irtirar ta’ miżuri jew tipi ta’ operazzjonijiet rilevanti u informazzjoni u indikaturi relatati;
(c)
emendi fil-programmi operazzjonali dwar bidliet fid-deskrizzjoni tal-miżuri, inklużi bidliet fil-kundizzjonijiet tal-eliġibbiltà;
(d)
l-emendi msemmija fl-Artikolu 20(3), kif ukoll fil-każ ta’ emendi oħrajn għat-taqsima tal-programm operazzjoni msemmi fil-punt (n) tal-Artikolu 18(1).
3. Il-paragrafu 2 ma għandux japplika għall-miżuri msemmija fl-Artikoli 33a, 33b u l-Artikolu 41(2).
KAPITOLU II
Programmazzjoni għal miżuri ffinanzjati taħt ġestjoni diretta
Artikolu 23
Programm ta’ ħidma annwali
1. Għall-finijiet tal-implimentazzjoni tat-Titolu VI 2, il-Kummissjoni għandha tadotta, ‘atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu programmi ta’ ħidma annwali skont l-objettivi stabbiliti f’il-Kapitoli rispettivi. Għall-Kapitoli I u II tat-Titolu VI, dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
2. Il-programmi ta’ ħidma annwali għandhom jinkludu:
(a)
deskrizzjoni tal-attivitajiet li għandhom jiġu ffinanzjati u l-objettivi segwiti għal kull attività li għandhom ikunu konformi mal-objettivi kif stipulati fl-Artikoli 82 u 85. Għandu jinkludi wkoll indikazzjoni tal-ammont allokat għal kull attività, skeda taż-żmien ta’ implimentazzjoni indikattiva, kif ukoll informazzjoni dwar l-implimentazzjoni tagħhom;
(b)
għall-għotjiet u l-miżuri relatati, il-kriterji essenzjali ta’ evalwazzjoni, li għandhom jiġu stabbiliti b’tali mod li jintlaħqu bl-aħjar mod l-objettivi segwiti mill-programm operazzjonali, u r-rata massima ta’ kofinanzjament.
TITOLU V
MIŻURI FFINANZJATI TAĦT ĠESTJONI KONĠUNTA
KAPITOLU I
Żvilupp sostenibbli tas-sajd
Artikolu 24
Objettivi speċifiċi
L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi speċifiċi taħt il-prijorità tal-Unjoni stipulata fl-Artikolu 6(1).
Artikolu 25
Kondizzjonijiet ġenerali
1. Is-sid ta’ bastiment tas-sajd li jkun irċieva appoġġ taħt dan il-Kapitolu ma għandux jittrasferixxi dak il-bastiment barra mill-Unjoni tal-inqas matul ħames snin wara d-data tal-pagament attwali ta’ dak l-appoġġ lill-benefiċjarju. Jekk bastiment jiġi ttrasferit f’dak il-perijodu ta’ żmien, is-somom imħallsin indebitament fir-rigward tal-operazzjoni għandhom jiġu rkuprati mill-Istat Membru, f’ammont ‘proporzjonat għall-perijodu li matulu ma tkunx ġiet sodisfatta l-kunidizzjoni stipulata fl-ewwel sentenza ta’ dan il-paragrafu.
2. L-ispejjeż operattivi m’għandhomx ikunu eliġibbli dment li dan ma jkunx espressament previst b’mod ieħor f’dan il-Kapitolu.
3. Il-kontribuzzjoni finanzjarja totali mill-FEMS għall-miżuri msemmija fl-Artikoli 33 u 34 u għas-sostituzzjoni jew l-immodernizzar tal-magni prinċipali jew anċillari msemmija fl-Artikolu 41 ma għandhiex taqbeż l-ogħla limitu mit-tnejn li ġejjin:
(a)
EUR 6 000 000, jewż
(b)
15 % tal-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni allokat mill-Istat Membru għall-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6(1), (2) u (5).
4. Il-kontribuzzjoni finanzjarja totali mill-FEMS għall-miżuri msemmija fl-Artikolu 29(4) ma għandhiex taqbeż 5 % mill-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni allokat għal kull Stat Membru.
5. L-appoġġ li jirċievu s-sidien ta’ bastimenti skont l-Artikolu 33 għandu jitnaqqas mill-appoġġ mogħti lis-sidien tal-bastimenti skont l-Artikolu 34 għall-istess bastiment.
Artikolu 26
Innovazzjoni
1. Sabiex tiġi stimolata l-innovazzjoni fis-sajd, il-FEMS jista’ jappoġġa proġetti li għandhom l-għan li jiżviluppaw jew jintroduċu prodotti u tagħmir ġodda jew sostanzjalment imtejba, proċessi u tekniki ġodda jew imtejba, u sistemi ta’ ġestjoni u organizzazzjoni ġodda jew imtejba, inkluż fil-livell tal-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni.
2. L-operazzjonijiet iffinanzjati skont dan l-Artikolu għandhom jitwettqu minn, jew f’kollaborazzjoni ma’ korp xjentifiku jew tekniku rikonoxxut mill-Istat Membru jew l-Unjoni. Dak il-korp xjentifiku jew tekniku għandu jivvalida r-riżultati ta’ dawn l-operazzjonijiet.
3. Ir-riżultati tal-operazzjonijiet iffinanzjati skont dan l-Artikolu għandhom ikunu rreklamati b’mod adegwat mill-Istat Membru skont l-Artikolu 119.
Artikolu 27
Servizzi ta’ konsulenza
1. Sabiex jitjiebu l-prestazzjoni ġenerali u l-kompetittività tal-operaturi u għall-promozzjoni tas-sajd sostenibbli, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
studji dwar il-fattibbiltà u servizzi ta’ konsulenza li jivvalutaw il-vijabbiltà ta’ proġetti potenzjalment eliġibbli għall-appoġġ taħt dan il-Kapitolu;
(b)
l-għoti ta’ pariri professjonali dwar is-sostenibbiltà ambjentali, b’enfasi fuq il-limitazzjoni u, meta possibbli, l-eliminazzjoni tal-impatt negattiv tal-attivitajiet tas-sajd fuq l-ekosistemi tal-baħar, terrestri u tal-ilma ħelu;
(c)
l-għoti ta’ pariri professjonali dwar strateġiji ta’ negozju u kummerċjalizzazzjoni.
2. L-istudji dwar il-fattibbiltà, is-servizzi ta’ konsulenza u l-konsulenza msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu pprovduti minn korpi xjentifiċi, akkademiċi, professjonali jew tekniċi jew entitajiet li għandhom konsulenza ekonomika bil-kompetenzi meħtieġa.
3. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jingħata lill-operaturi„ l-organizzazzjonijiet tas-sajjieda, inklużi l-organizzazzjonijiet tal-produtturi jew il-korpi rregolati mid-dritt pubbliku.
4. Fejn l-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 ma jaqbiżx l-ammont ta’ EUR 4 000, il-benefiċjarju jista’ jintgħażel permezz ta’ proċedura aċċellerata.
Artikolu 28
Sħubiji bejn xjenzjati u sajjieda
1. Bil-għan tal-promozzjoni tat-trasferiment tal-għarfien bejn ix-xjenzjati u s-sajjieda, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
il-ħolqien ta’ netwerks, ftehimiet ta’ sħubija jew assoċjazzjonijiet bejn korp xjentifiku indipendenti wieħed jew aktar u sajjieda jew organizzazzjoni tas-sajjieda waħda jew aktar, li jistgħu jipparteċipaw fihom korpi tekniċi.
(b)
l-attivitajiet imwettqa fil-qafas tan-netwerks, ftehimiet ta’ sħubija jew assoċjazzjonijiet kif imsemmi fil-punt (a).
2. L-attivitajiet imsemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 1 jistgħu jkopru attivitajiet ta’ ġbir u ġestjoni tad-data, studji, proġetti pilota, id-disseminazzjoni ta’ għarfien u riżultati ta’ riċerka, seminars u l-aħjar prattiki.
3. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jingħata lil korpi rregolati mid-dritt pubbliku, sajjieda, organizzazzjonijiet tas-sajjieda, FLAGs, u organizzazzjonijiet nongovernattivi.
Artikolu 29
Promozzjoni tal-kapital uman, il-ħolqien tal-impjiegi u d-djalogu soċjali
1. Bil-għan li jippromwovi l-kapital uman, il-ħolqien tal-impjiegi u d-djalogu soċjali, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
taħriġ professjonali, tagħlim tul il-ħajja, proġetti konġunti,id-disseminazzjoni ta’ għarfien ta’ natura ekonomika, teknika, regolatorja jew xjentifika u ta’ prattiki innovattivi, u l-akkwist ta’ ħiliet professjonali ġodda, marbuta b’mod partikolari mal-ġestjoni sostenibbli tal-ekosistemi tal-baħar, l-iġjene, is-saħħa, is-sikurezza, l-attivitajiet fis-settur marittimu, l-innovazzjoni u l-intraprenditorija;
(b)
netwerking u skambju ta’ esperjenzi u l-aħjar prattiki bejn il-partijiet interessati, inkluż fost organizzazzjonijiet li jippromwovu l-opportunitajiet indaqs bejn l-irġiel u n-nisa, li jippromwovu r-rwol tan-nisa fil-komunitajiet tas-sajd u li jippromwovu lil gruppi sottorappreżentati involuti f’sajd kostali fuq skala żgħira jew f’sajd bil-wieqfa;
(c)
id-djalogu soċjali fil-livell tal-Unjoni, nazzjonali, reġjonali jew lokali li jinvolvi s-sajjieda, l-imsieħba soċjali u partijiet interessati rilevanti oħrajn.
2. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jingħata wkoll lil konjuġi ta’ sajjieda li jaħdmu għal rashom jew, meta u dment li jkunu rikonoxxuti mil-liġi nazzjonali, is-sħab fil-ħajja ta’ sajjieda li jaħdmu għal rashomtaħt il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punt (b) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2010/41/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (26).
3. L-appoġġ imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 jista’ jingħata, għal perjodu massimu ta’ sentejn, għat-taħriġ ta’ persuni ta’ età iżgħar minn 30 sena, rikonoxxuti mill-Istat Membru bħala mingħajr impjieg(“apprendisti”). Tali appoġġ għandu jkun limitat għal taħriġ abbord bastiment tas-sajd kostali żgħir li jkun proprjetà ta’ sajjied professjonali li għandu mill-inqas 50 sena, ifformalizzat b’kuntratt bejn l-apprendist u s-sid tal-bastiment, meta dan ikun rikonoxxut mill-Istat Membru konċernat, inklużi korsijiet dwar il-prattiki tas-sajd sostenibbli u l-konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar kif iddefinit fir-Regolament (UE) Nru 1380/2013. L-apprendist għandu jkun akkumpanjat abbord minn sajjied professjonali li għandu mill-inqas 50 sena.
4. L-appoġġ skont il-paragrafu 3 għandu jingħata lil sajjieda professjonali biex ikopru s-salarju tal-apprendist u spejjeż relatati, u għandu jiġi kkalkolat f’konformità mal-Artikolu 57(4) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 b’kont meħud tas-sitwazzjoni ekonomika u l-istandards tal-għajxien tal-Istat Membru konċernat. Dak l-appoġġ ma għandux jaqbeż l-ammont massimu ta’ EUR 40 000 għal kull benefiċjarju matul il-perijodu ta’ programmazzjoni.
Artikolu 30
Diversifikazzjoni u forom ġodda ta’ dħul
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa investimenti li jikkontribwixxu għad-diversifikazzjoni tad-dħul tas-sajjieda permezz tal-iżvilupp ta’ attivitajiet komplementari, inklużi investimenti abbord, turiżmu tas-sajd bil-qasba, restoranti, servizzi ambjentali marbuta mas-sajd u attivitajiet edukattivi dwar is-sajd.
2. L-appoġġ skont il-paragrafu 1 għandu jingħata lis-sajjieda li:
(a)
jippreżentaw pjan ta’ negozju għall-iżvilupp tal-attivitajiet ġodda tagħhom;
(b)
għandhom ħiliet professjonali adegwati li jistgħu jinkisbu permezz ta’ operazzjonijiet iffinanzjati skont il-punt (a) tal-Artikolu 29(1).
3. L-appoġġ skont il-paragrafu 1 għandu jingħata biss jekk l-attivitajiet komplementari jkunu marbutin man-negozju tas-sajd prinċipali tas-sajieda.
4. L-ammont ta’ appoġġ mogħti taħt il-paragrafu 1 ma għandux jaqbeż 50 % tal-baġit previst fil-pjan tan-negozju għal kull operazzjoni u ma għandux jaqbeż ammont massimu ta’ EUR 75 000 għal kull benefiċjarju.
Artikolu 31
Appoġġ għall-bidu (start-up) għal sajjieda żgħażagħ
1. Il-FEMS jista’ jipprovdi appoġġ għat-tnedija ta’ negozji għal sajjieda żgħażagħ.
2. L-appoġġ skont dan l-Artikolu jista’ jingħata biss fir-rigward tal-ewwel akkwist ta’ bastiment tas-sajd:
(a)
li t-tul totali tiegħu huwa inqas minn 24 metru;
(b)
li huwa attrezzat għas-sajd fuq il-baħar;
(c)
li jkollu bejn 5 u 30 sena; u
(d)
li jappartjeni għal taqsima mill-flotta li fir-rigward tagħha r-rapport dwar il-kapaċità ta’ sajd, imsemmi fl-Artikolu 22(2) tar-Regolament(UE) Nru 1380/2013, ikun wera bilanċ ‘mal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għal dik it-taqsima.
3. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, it-terminu “sajjieda żgħażagħ” jfisser persuna fiżika li trid takkwista bastiment tas-sajd għall-ewwel darba u li, fil-mument meta tippreżenta l-applikazzjoni, ma tkunx għalqet l-40 sena u tkun ilha taħdem tal-inqas ħames snin bħala sajjied jew tkun kisbet taħriġ vokazzjonali ekwivalenti. L-Istati Membri jistgħu jiddefinixxu aktar il-kriterji objettivi għal sajjieda żgħażagħ sabiex ikunu eliġibbli għal appoġġ skont dan l-Artikolu.
4. L-appoġġ skont dan l-Artikolu ma għandux ikun aktar minn 25 % tan-nefqa tal-akkwist ta’ bastiment tas-sajd, u fi kwalunkwe każ, ma għandux jaqbeż EUR 75 000 għal kull sajjied żagħżugħ.
Artikolu 32
Saħħa u sikurezza
1. Sabiex itejjeb l-iġjene, is-saħħa, is-sikurezza u l-kondizzjonijiet tax-xogħol għas-sajjieda, il-FEMS jista’ jappoġġa investimenti abbord jew fit-tagħmir individwali dment li dawn l-investimenti jmorru lil hinn mir-rekwiżiti skont il-liġi tal-Unjoni jew nazzjonali.
2. L-appoġġ taħt dan l-Artikolu għandu jingħata lil sajjieda jew lil sidien ta’ bastimenti tas-sajd.
3. Meta l-operazzjoni tikkonsisti f’investiment abbord, l-appoġġ ma għandux jingħata aktar minn darba għall-istess tip ta’ investiment matul il-perijodu ta’ programmazzjoni għall-istess bastiment tas-sajd. Meta l-operazzjoni tikkonsisti f’investiment f’tagħmir individwali, l-appoġġ ma għandux jingħata aktar minn darba għall-istess tip ta’ tagħmir matul il-perijodu ta’ programmazzjoni għall-istess benefiċjarju.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 126 sabiex tidentifika t-tipi ta’ operazzjonijiet eliġibbli skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 33
Waqfien temporanju mill-attivitajiet tas-sajd
1. Il-FEMS jista’ ‘jappoġġa miżuri għall-waqfien temporanju ta’ attivitajiet tas-sajd fil-każijiet li ġejjin:
(a)
implimentazzjoni tal-miżuri tal-Kummissjoni jew tal-miżuri ta’ emerġenza tal-Istati Membri msemmija fl-Artikoli 12 u 13 rispettivament tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 jew ta’ miżuri ta’ konservazzjoni msemmija fl-Artikolu 7 ta’ dak ir-Regolament, inklużi perijodi ta’ rkupru bijoloġiku;
(b)
ftehimiet ta’ sħubiji dwar is-sajd sostenibbli jew protokolli għalihom mhux imġedda;
(c)
waqfien temporanju jkun previst minn pjan ta’ ġestjoni adottat f’konformità mar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1967/2006 (27) jew pjan pluriennali adottat skont l-Artikoli 9 u 10 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 fejn, abbażi ta’ parir xjentifiku, ikun meħtieġ tnaqqis fl-isforzi tas-sajd sabiex jintlaħqu l-objettivi msemmija fl-Artikoli 2(2) u l-punt (a) tal-Artikolu 2(5) ‘tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013.
2. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jingħata għal perijodu ta’ mhux iktar minn sitt xhur għal kull bastiment matul il-perijodu 2014 sa 2020.
3. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jingħata biss lil:
(a)
sidien ta’ bastimenti tas-sajd tal-Unjoni rreġistrati bħala attivi u li jkunu wettqu attivitajiet tas-sajd ta’ mill-inqas 120 ġurnata fuq il-baħar matul is-sentejn kalendarji qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ; jew
(b)
sajjieda li jkunu ħadmu fuq il-baħar għal mill-inqas 120 ġurnata matul is-sentejn kalendarji qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ abbord bastiment tas-sajd tal-Unjoni kkonċernat mill-waqfien temporanju.
4. L-attivitajiet tas-sajd kollha mwettqa mill-bastiment tas-sajd jew mis-sajjieda kkonċernati għandhom ikunu sospiżi b’mod effettiv. L-awtorità kompetenti għandha taċċerta ruħha li l-bastiment tas-sajd ikkonċernat jkun waqqaf kwalunkwe attività ta’ sajd matul il-perijodu kkonċernat mill-waqfien temporanju.
Artikolu 34
Waqfien permanenti mill-attivitajiet tas-sajd
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa miżuri għall-waqfien permanenti mill-attivitajiet tas-sajd biss meta dak isir permezz tad-demolizzjoni tal-bastimenti tas-sajd u dment li:
(a)
tali demolizzjoni tkun inkluża fil-programm operazzjonali msemmi fl-Artikolu 18; u
(b)
il-waqfien permanenti jkun previst bħala għodda ta’ pjan ta’ azzjoni msemmi fl-Artikolu 22(4) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 li jindika li t-taqsima tal-flotta mhijiex ibbilanċjata b’mod effettiv mal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għal dik it-taqsima.
2. L-appoġġ skont il-paragrafu 1 għandu jingħata lil:
(a)
sidien tal-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni rreġistrati bħala attivi u li jkunu wettqu attivitajiet tas-sajd fil-baħar għal mill-inqas 90 ġurnata kull sena matul l-aħħar sentejn kalendarji ta’ qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ; jew
(b)
sajjieda li jkunu ħadmu fuq il-baħar abbord bastiment tas-sajd tal-Unjoni kkonċernat mill-waqfien permanenti għal mill-inqas 90 ġurnata kull sena matul l-aħħar sentejn kalendarji qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ.
3. Is-sajjieda kkonċernati għandhom iwaqfu b’mod effettiv l-attivitajiet ta’ sajd kollha. Il-benfiċjarju għandu jipprovdi evidenza tal-waqfien effettiv mill-attivitajiet tas-sajd lill-awtorità kompetenti. Il-kumpens għandu jingħata lura fuq bażi pro rata temporis meta sajjied jerġa’ lura għal l-attività tas-sajd f’perijodu ta’ inqas minn sentejn mid-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ.
4. L-appoġġ taħt dan l-Artikolu jista’ jingħata sal-31 ta’ Diċembru 2017.
5. L-appoġġ skont dan l-Artikolu għandu jitħallas biss wara li l-kapaċità ekwivalenti tkun tneħħiet permanentement mir-reġistru tal-Unjoni tal-flotta tas-sajd u wara li l-liċenzji u l-awtorizzazzjonijiet tas-sajd ikunu wkoll irtirati b’mod permanenti. Il-benefiċjarju għandu jġi pprojbit milli jirreġistra bastiment tas-sajd ġdid fi żmien ħames snin wara li jkun wasal tali appoġġ. It-tnaqqis fil-kapaċità li jirriżulta mill-waqfien permanenti mill-attivitajiet tas-sajd bl- għajnuna pubblika għandu jirriżulta fit-tnaqqis ekwivalenti permanenti tal-limiti massimi tal-kapaċità tas-sajd stipulata fl-Anness II għar-Regolament (UE) Nru 1380/2013.
6. B’deroga mill-paragrafu 1, jista’ jingħata appoġġ għat-twaqqif permanenti ta’ attivitajiet tas-sajd ‘mingħajr demolizzjoni dment li l-bastimenti jinstallaw tagħmir biex jadattaw għal attivitajiet li mhumiex is-sajd kummerċjali.
B’żieda ma’ dan u bil-ħsieb li jiġi ppreservat il-wirt marittimu, jista’ jingħata appoġġ għat-twaqqif permamenti ta’ attivitajiet tas-saj’d mingħajr demolizzjoni, fil-każ ta’ bastimenti tal-injam tradizzjonali, dment li tali bastimenti jżommu funzjoni ta’ patrimonju fuq l-art.
Artikolu 35
Fondi reċiproċi għal avvenimenti klimatiċi negattivi u inċidenti ambjentali
1. Il-FEMS jista’ jikkontribwixxi għal fondi reċiproċi biex jitħallas kumpens lil sajjieda għal telf ekonomiku kkawżat minn avvenimenti klimatiċi negattivi jew minn inċidenti ambjentali jew mill-ispejjeż ta’ salvataġġ ‘tas-sajjieda u tal-bastimenti tas-sajd f’każ li jkun hemm inċidenti fuq il-baħar matul l-attivitajiet tas-sajd.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, it-terminu “fond reċiproku” jfisser skema akkreditata mill-Istat Membru f’konformità mal-liġi nazzjonali tiegħu, li tippermetti lil sajjieda affiljati biex dawn jagħmlu assigurazzjoni fuqhom infushom, fejn il-pagamenti ta’ kumpens isiru lil sajjieda affiljati għal telf ekonomiku kkawżat mill-ġrajjiet stipulati fil-paragrafu 1.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jiġi evitat il-kumpens żejjed b’konsegwenza tal-kombinazzjoni tal-‘appoġġ taħt dan l-Artikolu ma’ strumenti oħra tal-Unjoni jew nazzjonali jew skemi tal-assigurazzjoni privati.
4. Biex il-fond reċiproku jkun eliġibbli għall-appoġġ skont dan l-Artikolu, huwa għandu:
(a)
ikun akkreditat mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru skont il-liġi nazzjonali;
(b)
ikollu politika trasparenti rigward id-depożiti fil-fond u l-ġbid minnu; u
(c)
ikollu regoli ċari li jattribwixxu r-responsabbiltà għal kwalunkwe dejn sostnut.
5. L-Istati Membri għandhom jiddefinixxu r-regoli għall-istabbiliment u l-ġestjoni tal-fondi reċiproċi, b’mod partikolari għall-għoti ta’ pagamenti ta’ kumpens u l-eliġibbiltà tas-sajjieda għal tali kumpens f’każ ta’ avvenimenti klimatiċi negattivi, inċidenti ambjentali jew inċidenti fuq il-baħar imsemmija fil-paragrafu 1, kif ukoll għall-amministrazzjoni u l-monitoraġġ tal-konformità ma’ dawk ir-regoli. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-arranġamenti relatati mal-fondi jipprevedu pieni fil-każ ta’ negliġenza min-naħa tas-sajjied.
6. Avvenimenti klimatiċi negattivi, ‘inċidenti ambjentali jew inċidenti fuq il-baħar imsemmija fil-paragrafu 1 u 2 għandhom ikunu dawk rikonoxxuti formalment mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat bħala li jkunu seħħew.
7. Il-kontribuzzjonijiet msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jkunu marbuta biss mal-ammonti mħallsa mill-fond reċiproku bħala kumpens finanzjarju lis-sajjieda. L-ispejjeż amministrattivi għall-istabbiliment tal-fondi reċiproċi ma għandhomx ikunu eliġibbli għall-appoġġ. L-Istati Membri jistgħu jillimitaw l-ispejjeż li huma eliġibbli għall-appoġġ billi japplikaw limiti massimi għal kull fond reċiproku.
8. Il-kontribuzzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandu jingħata biss biex jiġi kopert it-telf ikkawżat minn avvenimenti klimatiċi, inċidenti ambjentali jew inċidenti fuq il-baħar li jammontaw għal iktar minn 30 % tal-fatturat annwali tan-negozju kkonċernat, ikkalkolat abbażi tal-medja tal-fatturat annwali ta’ dak in-negozju matul it-tliet snin kalendarji preċedenti.
9. L-ebda kontribuzzjoni mill-FEMS m’għandha ssir lill-kapital azzjonarju inizjali.
10. Fejn l-Istati Membri jiddeċiedu li jillimitaw l-ispejjeż li huma eliġibbli għall-appoġġ billi jiġu applikati limiti massimi għal kull fond reċiproku, huma għandhom jipprovdu dettalji u ġustifikazzjonijiet fil-programmi operazzjonali tagħhom dwar il-limiti massimi tagħhom.
Artikolu 36
Appoġġ għas-sistemi ta’ allokazzjoni ta’opportunitajiet tas-sajd
1. Sabiex l-attivitajiet tas-sajd jiġu adattati għall-opportunitajiet tas-sajd, il-FEMS jista’ jappoġġa d-disinn, l-iżvilupp, il-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u l-ġestjoni tas-‘sistemi li jallokaw l-opportunitajiet tas-sajd.
2. L-appoġġ skont dan l-Artikolu għandu jingħata lil awtoritajiet pubbliċi, persuni ġuridiċi jew fiżiċi jew organizzazzjonijiet ta’ sajjieda, rikonoxxuti mill-Istat Membru inkluż organizzazzjonijiet rikonoxxuti ta’ produtturi involuti fil-ġestjoni kollettiva tas-sistemi msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 37
Appoġġ għad-disinn u l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ konservazzjoni u kooperazzjoi reġjonali
1. Sabiex jiġu żgurati t-tfassil u l-implimentazzjoni effiċjenti tal-miżuri ta’ konservazzjoni skont l-Artikoli 7, 8 u 11 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u kooperazzjoni reġjonali skont l-Artikolu 18 ta’ dak ir-Regolament, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
it-tfassil, l-iżvilupp u l-monitoraġġ ta’ mezzi tekniċi u amministrattivi meħtieġa għall-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ konservazzjoni u reġjonalizzazzjoni;
(b)
il-parteċipazzjoni tal-partijiet interessati u kooperazzjoni bejn l-Istati Membri fit-tfassil u l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ konservazzjoni u reġjonalizzazzjoni.
2. Il-FEMS jista jappoġġa r-ripopolazzjoni diretta skont il-paragrafu 1 biss meta din stipulata bħala miżura ta’ konservazzjoni f’ att legali tal-Unjoni.
Artikolu 38
Limitazzjoni tal-impatt tas-sajd fuq l-ambjent tal-baħar u l-adattament tas-sajd għall-protezzjoni tal-ispeċijiet
1. Sabiex tnaqqas l-impatt tas-sajd fuq l-ambjent tal-baħar, tinkoraġġixxi l-eliminazzjoni gradwali tar-rimi u tiffaċilita t-transizzjoni għall-isfruttar sostenibbli tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar ħajjin f’konformità mal-Artikolu 2(2) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013, il-FEMS jista’ jappoġġa investimenti:
(a)
f’tagħmir li jtejjeb il-kapaċità tal-għażla tad-daqs jew il-kapaċità tal-għażla tal-ispeċijiet tal-irkaptu tas-sajd;
(b)
abbord jew f’tagħmir li jelimina r-rimi billi jevita u jnaqqas il-qabdiet mhux mixtieqa ta’ stokkijiet kummerċjali jew li jittratta l-qabdiet mhux mixtieqa li jridu jiġu żbarkati f’konformità mal-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013;
(c)
f’tagħmir li jillimita u, fejn possibbli, jelimina l-impatti fiżiċi u bijoloġiċi tas-sajd fuq l-ekosistema jew qiegħ il-baħar;
(d)
f’tagħmir li jipproteġi l-irkaptu u l-qabdiet minn mammiferi u għasafar protetti bid-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE jew id-Direttiva 2009/147/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (28), dment li dan ma jimminax il-kapaċità tal-għażla tal-irkaptu tas-sajd u li jiġu introdotti l-miżuri kollha adatti biex jiġi evitat dannu fiżiku għall-predaturi.
2. B’deroga mill-punt (a) tal-Artikolu 11, fir-reġjuni ultraperiferiċi, l-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jingħata għal mezzi ta’ ġbir tal-ħut ankorati, kemm-il darba tali mezzi jikkontribwixxu għas-sajd sostenibbli u selettiv.
3. L-appoġġ ma għandux jingħata aktar minn darba matul il-perijodu ta’ programmazzjoni għall-istess tip ta’ tagħmir, fuq l-istess bastiment tas-sajd tal-Unjoni.
4. L-appoġġ għandu jingħata biss meta l-irkaptu jew tagħmir ieħor imsemmi taħt il-paragrafu 1 ikun juri b’mod ċar għażla ta’ daqs aħjar jew impatt iżgħar ċar fuq l-ekosistema u fuq l-ispeċijiet mhux fil-mira mill-irkaptu standard jew tagħmir ieħor permess skont il-liġi tal-Unjoni jew liġi nazzjonali rilevanti adottata fil-kuntest tar-reġjonalizzazzjoni kif previst fir-Regolament (UE) Nru 1380/2013.
5. L-appoġġ għandu jingħata lil:
(a)
sidien ta’ bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li jkunu rreġistrati bħala bastimenti attivi u li jkunu wettqu attività tas-sajd ta’ mill-inqas 60 ġurnata fuq il-baħar matul sentejn kalendarji qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ
(b)
sajjieda li huma sidien tal-irkaptu li għandu jinbidel u dawk li ħadmu abbord bastiment tas-sajd tal-Unjoni għal mill-inqas 60 ġurnata matul is-sentejn kalendarji qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ;
(c)
organizzazzjonijiet ta’ sajjieda rikonoxxuti mill-Istat Membru.
Artikolu 39
Innovazzjoni marbuta mal-konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar
1. Sabiex jikkontribwixxi għall-eliminazzjoni gradwali tar-rimi u l-qabdiet mhux mixteqa u jiffaċilita t-transizzjoni għall-isfruttar tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar ħajjin f’konformità mal-Artikolu 2(2) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013, u biex jitnaqqas l-impatt tas-sajd fuq l-ambjent tal-baħar u l-impatt tal-predaturi protetti, il-FEMS jista’ jappoġġa operazzjonijiet maħsuba biex jiżviluppaw jew jintroduċu għarfien tekniku jew organizzattiv ġdid li jnaqqas l-impatt tal-attivitajiet tas-sajd fuq l-ambjent, inkluż titjib fit-tekniki u l-kapaċità tal-għażla tal-irkaptu, jew maħsuba biex jinkiseb użu aktar sostenibbli tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar u koeżistenza mal-predaturi protetti.
2. Operazzjonijiet iffinanzjati skont dan l-Artikolu għandhom jitwettqu minn jew f’kollaborazzjoni ma’ korp xjentifiku jew tekniku rikonoxxut mill-Istat Membru li għandu jivvalida r-riżultati ta’ dawn l-operazzjonijiet.
3. Ir-riżultati tal-operazzjonijiet iffinanzjati skont dan l-Artikolu għandhom ikunu rreklamati b’mod adegwat mill-Istat Membru skont l-Artikolu 119.
4. Il-bastimenti tas-sajd involuti fi proġetti ffinanzjati skont dan l-Artikolu ma għandhomx jaqbżu l-5 % tal-għadd ta’ bastimenti tal-flotot nazzjonali jew 5 % tat-tunnellaġġ tal-flotot nazzjonali f’tunnellaġġ gross, ikkalkolati fi żmien il-preżentazzjoni tal-applikazzjoni. Fuq talba ta’ Stat Membru, f’ċirkostanzi ġustifikati b’mod xieraq u abbażi ta’ rakkomandazzjoni mill-Kumitat Xjentifiku, Tekniku u Ekonomiku għas-Sajd (STECF) stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2005/629/KE (29), il-Kummissjoni tista’ tapprova proġetti li jaqbżu l-limitu stabbilit f’dan il-paragrafu.
5. L-operazzjonijiet li ma jikkwalifikawx bħala relatati mas-sajd għal finijiet xjentifiċi f’konformità mal-Artikolu 33 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 u li jikkonsistu fl-ittestjar ta’ rkaptu jew tekniki ġodda għandhom jitwettqu fil-limiti tal-opportunitajiet tas-sajd allokati lill-Istat Membru konċernat.
6. Id-dħul nett iġġenerat mill-parteċipazzjoni tal-bastiment tas-sajd fl-operazzjoni għandu jitnaqqas mill-infiq eliġibbli tal-operazzjoni f’konformità mal-Artikolu 65(8) tar-Regolament(UE) Nru 1303/2013.
7. Għall-fini tal-‘paragrafu 6, it-terminu “dħul nett”‘ifisser id-dħul għas-sajjieda mill-ewwel bejgħ tal-ħut jew frott tal-baħar bil-qoxra maqbud matul l-introduzzjoni u l-ittestjar tal-għarfien tekniku jew organizzazzjonali ġdid wara li jitnaqqsu l-ispejjeż tal-bejgħ, bħat-tariffi tas-sala tal-irkant.
Artikolu 40
Protezzjoni u rkuprar tal-bijodiversità u l-ekosistemi tal-baħar u reġimi ta’ kumpens fil-qafas tal-attivitajiet tas-sajd sostenibbli
1. Sabiex jiġu protetti u rkuprati l-ekosistemi u l-bijodiversità tal-baħar fil-qafas tal-attivitajiet tas-sajd sostenibbli, u fejn rilevanti bil-parteċipazzjoni tas-sajjieda, il-FEMS jista’ jappoġġa l-operazzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-ġbir mis-sajjieda tal-iskart mill-baħar, bħat-tneħħija ta’ rkaptu tas-sajd li jintilef u skart tal-baħar;
(b)
il-kostruzzjoni, l-installazzjoni jew il-modernizzazzjoni ta’ faċilitajiet statiċi jew mobbli maħsuba biex jipproteġu u jsaħħu l-fawna u l-flora tal-baħar inklużi t-tħejjija xjentifika tagħhom, u l-evalwazzjoni;
(c)
il-kontribut għal ġestjoni jew konservazzjoni aħjar tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar;
(d)
it-tħejjija inkluż l-istudji, it-tfassil, il-monitoraġġ u l-aġġornament ta’ pjanijiet ta’ protezzjoni u ta’ ġestjoni għal attivitajiet relatati mas-sajd marbutin mas-siti NATURA 2000 u żoni ta’ spazji protetti msemmija fid-Direttiva 2008/56/KE u relatat ma’ ħabitats speċjali oħrajn;
(e)
il-ġestjoni, l-irkupru u l-monitoraġġ ta’ siti NATURA 2000 f’konformità mad-Direttivi 92/43/KEE ’ u 2009/147/KE, f’konformità mal-oqsfa ta’ azzjoni prijoritizzata skont id-Direttiva 92/43/KEE;
(f)
il-ġestjoni, l-irkupru u l-monitoraġġ ta’ żoni protetti tal-baħar fid-dawl tal-implimentazzjoni tal-miżuri ta’ protezzjoni ta’ spazji msemmija fl-Artikolu 13(4) tad-Direttiva 2008/56/KE;
(g)
iż-żieda fl-għarfien ambjentali li jinvolvi lis-sajjieda fir-rigward tal-protezzjoni u l-irkupru tal-bijodiversità fil-baħar.
(h)
skemi għall-kumpens għal-ħsara li ssir lill-qabdiet ikkawżata minn mammiferi u għasafar protetti mid-Direttivi 92/43/KEE ‘u 2009/147/KE;
(i)
il-parteċipazzjoni f’azzjonijiet oħra mmirati lejn iż-żamma u t-titjib tas-servizzi tal-bijodiversità u tal-ekosistemi, bħall-irkupru ta’ ħabitats tal-baħar u kostali speċifiċi sabiex tiġi appoġġata s-sostenibbiltà tal-istokkijiet tal-ħut inkluż it-tħejjija xjentifika tagħhom, u l-evalwazzjoni;
2. L-appoġġ skont il-punt (h) tal-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għal rikonoxximent formali ta’ tali skemi mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri. L-Istati Membri għandhom ukoll jiżguraw li ma jingħatax kumpens żejjed għad-danni bħala riżultat tal-kombinazzjoni tal-iskemi ta’ kumpens tal-Unjoni, dawk nazzjonali u dawk privati.
3. L-operazzjonijiet imsemmija f’dan l-Artikolu jistgħu jiġu implimentati minn korpi rregolati mid-dritt pubbliku ta’ natura xjentifika jew teknika, il-Kunsilli Konsultattivi, sajjieda, jew organizzazzjonijiet ta’ sajjieda li jkunu rikonoxxuti mill-Istat Membru, jew minn organizzazzjonijiet mhux governattivi fi sħubija ma’ organizzazzjonijiet ta’ sajjieda jew fi sħubija mal-FLAGs.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 126 li jispeċifikaw l-ispejjeż eliġibbli għall-appoġġ skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 41
Effiċjenza enerġetika u mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima
1. Sabiex jiġu mitigati l-effetti tat-tibdil fil-klima u titjieb l-effiċjenza enerġetika tal-bastimenti tas-sajd, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
investimenti f’tagħmir jew abbord bil-għan li jnaqqsu l-emissjoni ta’ sustanzi li jniġġsu jew il-gassijiet b’effett ta’ serra u jżidu l-effiċjenza enerġetika tal-bastimenti tas-sajd. Investimenti fl-irkaptu tas-sajd huma eliġibbli wkoll dment li dawn ma jipperikolawx il-kapaċità tal-għażla marbuta ma’ dak l-irkaptu;
(b)
awditi u skemi ta’ effiċjenza enerġetika;
(c)
studji li jivvalutaw il-kontribut tas-sistemi ta’ propulsjoni alternattivi u d-disinn tal-buq fuq l-effiċjenza enerġetika tal-bastimenti tas-sajd.
2. L-appoġġ għas-sostituzzjoni jew il-modernizzazzjoni ta’ magni prinċipali jew anċillari jista’ jingħata biss:
(a)
għal bastimenti b’tul totali ta’ mhux iktar minn 12-il metru, dment li l-magna l-ġdida jew modernizzata ma jkollhomx iktar saħħa f’kW mill-magna ta’ bħalissa;
(b)
għal bastimenti b’tul totali bejn 12 u 18-il-metru, dment li s-saħħa f’kW tal-magna l-ġdida jew modernizzata tkun tal-inqas 20 % inqas minn dik tal-magna ta’ bħalissa;
(c)
għal bastimenti b’tul totali bejn 18 u 24 metru, dment li s-saħħa f’kW tal-magna l-ġdida jew modernizzata tkun tal-inqas 30 % inqas minn dik tal-magna ta’ bħalissa.
3. L-appoġġ skont il-paragrafu 2 għas-sostituzzjoni jew il-modernizzazzjoni ta’ magni prinċipali jew anċillari jista’ jingħata biss lil bastimenti li jagħmlu parti minn taqsima mill-flotta li fir-rigward tagħha r-rapport dwar il-kapaċità ta’ sajd, imsemmi fl-Artikolu 22(2) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013, ikun wera bilanċ mal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għal dik it-taqsima.
4. L-appoġġ skont il-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu għandu jingħata biss għas-sostituzzjoni jew il-modernizzazzjoni ta’ magni prinċipali jew anċillari li ġew iċċertifikati uffiċjalment f’konformità mal-Artikolu 40(2) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009. Dan għandu jitħallas biss wara li l-kapaċità f’kW li tkun tnaqqset kif meħtieġ, titneħħa permanentement mir-reġistru tal-flotta tas-sajd tal-Unjoni.
5. Għal bastimenti tas-sajd li mhumiex soġġetti għaċ-ċertifikazzjoni tas-saħħa tal-magna, l-appoġġ skont il-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu għandu jingħata biss għas-sostituzzjoni jew il-modernizzazzjoni ta’ magni prinċipali jew anċillari li fir-rigward tagħhom il-konsistenza tal-qawwa tal-magna tkun ġiet ivverifikata f’konformità mal-Artikolu 41 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 u spezzjonata fiżikament biex jiġi żgurat li ls-saħħa tal-magna ma taqbiżx dik stabbilita fil-liċenzji tas-sajd.
6. It-tnaqqis tas-saħħa ta’ magna msemmi fil-punti (b) u (c) tal-paragrafu 2 jista’ jintlaħaq minn grupp ta’ bastimenti għal kull kategorija ta’ bastimenti ‘f’dawk il-punti.
7. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 25(3), l-appoġġ mill-FEMS taħt il-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu ma għandux jaqbeż l-ogħla limitu mit-tnejn li ġejjin:
(a)
EUR 1.5 miljun jew
(b)
3 % tal-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni allokaa mill-Istat Membru għall-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6(1), (2) u (5).
8. L-applikazzjonijiet li jsiru minn operaturi mis-settur tas-sajd kostali fuq skala żgħira għandhom jiġu trattati bħala prijorità sa 60 % tal-appoġġ totali mogħti allokat bil-għan tas-sostituzzjoni jew il-modernizzazzjoni ta’ magni ewlenin jew anċillari msemmi fil-paragrafu 2 fuq il-perijodu kollu ta’ programmazzjoni.
9. L-appoġġ skont il-paragrafi 1 u 2 għandu jingħata biss lis-sidien tal-bastimenti tas-sajd u ma għandux jingħata aktar minn darba għall-istess tip ta’ investiment matul il-perijodu ta’ programmazzjoni għall-istess bastiment tas-sajd.
10. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 126 li jispeċifikaw l-ispejjeż li huma eliġibbli għall-appoġġ skont il-paragrafu 1(a) ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 42
Il-valur miżjud, il-kwalità tal-prodotti u l-użu ta’ qabdiet mhux mixtieqa
1. Sabiex jitjieb il-valur miżjud jew il-kwalità tal-ħut li jinqabad, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-investimenti li jżidu l-valur tal-prodotti tas-sajd, b’mod partikolari billi s-sajjied ikun jista’ jwettaq l-ipproċessar, il-kummerċjalizzazzjoni u l-bejgħ dirett tal-qabdiet tiegħu stess;
(b)
investimenti innovattivi abbord li jtejbu l-kwalità tal-prodotti tas-sajd.
2. L-appoġġ imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1 għandu jingħata bil-kondizzjoni li jintużaw irkapti selettivi biex jitnaqqsu kemm jista’ jkun il-qabdiet mhux mixtieqa u għandu jingħata biss lis-sidien tal-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li jkunu wettqu attività ta’ sajd għal mill-inqas 60 jum fuq il-baħar matul is-sentejn kalendarji qabel id-data li fiha tkun ġiet ippreżentata l-applikazzjoni għall-appoġġ.
Artikolu 43
Portijiet tas-sajd, siti ta’ żbark, swali tal-irkant u postijiet ta’ kenn
1. Għall-fini li jitjiebu l-kwalità, il-kontroll u t-traċċabbiltà tal-prodotti żbarkati, li jkun hemm iktar effiċjenza enerġetika, li jsir kontribut għall-protezzjoni ambjentali u li jitjiebu l-kondizzjonijiet tas-sigurtà u x-xogħol, il-FEMS jista’ jappoġġa investimenti li jtejbu l-infrastruttura tal-portijiet tas-sajd, is-swali tal-irkant jew is-siti ta’ żbark u l-kennijiet, inklużi investimenti f’faċilitajiet għal ġbir ta’ skart u skart fil-baħar.
2. Sabiex tiġi ffaċilitata l-konformità mal-obbligu tal-iżbark tal-qabdiet kollha skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u l-Artikolu 8(2)(b) tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013 kif ukoll sabiex jiżdied il-valur tal-komponenti tal-qabda li mhumiex użati biżżejjed, il-FEMS tista’ tappoġġa investimnti fil-portijiet tas-sajd, is-swali tal-irkant, is-siti tal-iżbark u l-kennijiet.
3. Sabiex tittejjeb is-sikurezza tas-sajjieda, il-FEMS jista’ jappoġġa investimenti fil-kostruzzjoni jew il-modernizzazzjoni tal-postijiet ta’ kenn.
4. L-appoġġ ma għandux ikopri l-kostruzzjoni ta’ portijiet ġodda, siti ta’ żbark ġodda jew swali tal-irkant ġodda.
Artikolu 44
Sajd f’ilmijiet interni u fawna u flora akkwatiċi f’ilmijiet interni
1. Sabiex jitnaqqas l-impatt tas-sajd f’ilmijiet interni fuq l-ambjent, biex tiżdied l-effiċjenza enerġetika, biex jitjieb il-valur jew il-kwalità tal-ħut żbarkat, jew biex jitjiebu l-kondizzjonijiet tas-saħħa, tas-sikurezza, u tax-xogħol, il-kapital uman u t-taħriġ, il-FEMS jista’ jappoġġa l-investimenti li ġejjin:
(a)
il-promozzjoni tal-kapital uman, il-ħolqien tal-impjiegi u d-djalogu soċjali kif imsemmi fl-Artikolu 29 u bil-kondizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu;
(b)
abbord jew f’tagħmir individwali msemmi fl-Artikolu 32 u bil-kondizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu;
(c)
f’tagħmir u tipi ta’ operazzjonijiet kif imsemmi fl-Artikoli 38 u 39 u bil-kondizzjonijiet stabbiliti f’dawk l-Artikoli;
(d)
it-titjib tal-effiċjenza enerġetika u t-tnaqqis tat-tibdil fil-klima kif imsemmi fl-Artikolu 41 u bl-istess kondizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu;
(e)
it-titjib tal-valur jew il-kwalità tal-ħut li jinqabad kif imsemmi fl-Artikolu 42 u bil-kondizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu.
(f)
fil-portijiet tas-sajd, postijiet ta’ kenn u siti ta’ żbark kif imsemmi fl-Artikolu 43 u bil-kondizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu.
2. Il-FEMS jista’ jipprovdi appoġġ għal investimenti relatati mal-bidu (start-up) ta’ negozji għal sajjieda żgħażagħ kif imsemmi fl-Artikolu 31 u bl-istess kondizzjonijiet stabbiliti f’dak l-Artikolu għajr għar-rekwiżittaħt il-punt (b) tal-paragrafu 2 ta’ dak l-Artikolu.
3. Il-FEMS jista’ jipprovdi appoġġ għall-iżvilupp u l-faċilitazzjoni tal-innovazzjoni f’konformità mal-Artikolu 26, għas-servizzi konsultattivi f’konformità mal-Artikolu 27 u s-sħubiji bejn ix-xjenzjati u s-sajjieda f’konformità mal-Artikolu 28.
4. Sabiex tiġi promossa d-diversifikazzjoni mis-sajjieda tal-ilmijiet interni, il-FEMS jista’ jappoġġa d-diversifikazzjoni tal-attivitajiet tas-sajd f’ilmijiet interni għal attivitajiet komplementari bil-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 30.
5. Għall-finijiet tal-paragrafu 1:
(a)
ir-referenzi fl-Artikoli 30, 32, 38, 39, 41 u 42 għall-bastimenti tas-sajd għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal bastimenti li joperaw b’mod esklużiv f’ilmijiet interni;
(b)
ir-referenzi fl-Artikolu 38 għall-ambjent tal-baħar għandhom jinftiehmu bħala referenzi għall-ambjent fejn jopera l-bastiment tas-sajd f’ilmijiet interni.
6. Sabiex jiġu protetti u żviluppati l-fawna u l-flora akkwatiċi, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
il-ġestjoni, l-irkupru u l-monitoraġġ ta’ siti NATURA 2000, li huma affettwati mill-attivitajiet ta’ sajd u r-riabilitazzjoni tal-ilmijiet interni f’konformità mad-Direttiva 60/2000/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (30), inklużi l-postijiet fejn ibid il-ħut u r-rotot ta’ migrazzjoni għall-ispeċijiet migratorji, mingħajr preġudizzju għall-punt (e) tal-Artikolu 40(1) ta’ dan ir-Regolament u, fejn rilevanti bil-parteċipazzjoni tas-sajjieda fl-ilmijiet interni;
(b)
il-kostruzzjoni, il-modernizzazzjoni jew l-installazzjoni ta’ faċilitajiet statiċi jew mobbli maħsuba biex jipproteġu u jsaħħu l-fawna u l-flora akkwatiċi inklużi t-tħejjija xjentifika, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tagħhom.
7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-bastimenti li jirċievu appoġġ skont dan l-Artikolu jibqgħu joperaw b’mod esklużiv fl-ilmijiet interni.
KAPITOLU II
Żvilupp sostenibbli tal-akkwakultura
Artikolu 45
Objettivi Speċifiċi
L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi speċifiċi taħt il-prijorità tal-Unjoni stipulata fl-Artikolu 6 (2).
Artikolu 46
Kondizzjonijiet ġenerali
1. L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jkun limitat għall-impriżi tal-akkwakultura sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor f’dan ir-Regolament.
2. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, imprendituri li jidħlu fis-settur għandhom jipprovdu pjan ta’ negozju u, meta l-ammont tal-investimenti ikun ta’ aktar minn EUR 50 000, għandhom jipprovdu studju dwar il-fattibbiltà li jinkludi valutazzjoni ambjentali. L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jingħata biss meta jkun intwera b’mod ċar, f’rapport ta’ kummerċjalizzazzjoni indipendenti, li jeżistu prospetti tas-suq tajbin u sostenibbli għall-prodott.
3. Fejn l-operazzjonijiet ikunu jikkonsistu minn investimenti f’tagħmir jew infrastruttura li jiżguraw il-konformità mar-rekwiżiti futuri relatati mal-ambjent, is-saħħa tal-bniedem jew tal-annimali, l-iġjene jew it-trattament xieraq tal-annimali skont il-liġi tal-Unjoni, l-appoġġ jista’ jingħata sad-data li fiha tali rekwiżiti isiru obbligatorji għall-intrapriżi.
4. L-appoġġ ma għandux jingħata għat-trobbija ta’ organiżmi ġenetikament modifikati.
5. Ma għandux jingħata appoġġ għal operazzjonijiet tal-akkwakultura f’żoni tal-baħar protetti, jekk ikun ġie ddeterminat mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru, abbażi ta’ valutazzjoni tal-impatt ambjentali, li l-operazzjoni tiġġenera impatt ambjentali negattiv sinifikanti li ma jistax jittaffa b’mod adegwat.
Artikolu 47
Innovazzjoni
1. Sabiex tiġi stimolata l-innovazzjoni fl-akkwakultura, il-FEMS jista’ jappoġġa operazzjonijiet li għandhom l-għan li:
(a)
jiżviluppaw għarfien tekniku, xjentifiku jew organizzattiv f’farms tal-akkwakultura, li jnaqqas, b’mod partikolari, l-impatt fuq l-ambjent,inaqqas id-dipendenza fuq l-għalf u ż-żejt tal-ħut, jinkoraġġixxi użu sostenibbli tar-riżorsi fl-akkwakultura, itejjeb it-trattament xieraq tal-annimali jew jiffaċilita metodi ta’ produzzjoni ġodda sostenibbli;
(b)
jiżviluppaw jew jintroduċu fis-suq speċijiet ġodda tal-akkwakultura b’potenzjal tajjeb għas-suq, prodotti ġodda jew li jkunu ttejbu b’mod sostanzjali, proċessi ġodda jew imtejba jew sistemi ta’ ġestjoni u organizzazzjoni ġodda jew imtejba;
(c)
jesploraw il-fattibbiltà teknika jew ekonomika tal-innovazzjonijiet, il-prodotti jew il-proċessi.
2. L-operazzjonijiet skont dan l-Artikolu għandhom jitwettqu minn jew f’kollaborazzjoni ma’ korpi xjentifiċi jew tekniċi pubbliċi jew privati, kif rikonoxxuti mill-‘Istat Membru, li għandhom jivvalidaw ir-riżultati ta’ dawn l-operazzjonijiet.
3. Ir-riżultati tal-operazzjonijiet li jirċievu l-appoġġ għandhom ikunu reklamati b’mod adegwat mill-Istat Membru skont l-Artikolu 119.
Artikolu 48
Investimenti produttivi fl-akkwakultura
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-investimenti produttivi fl-akkwakultura;
(b)
id-diversifikazzjoni tal-produzzjoni fl-akkwakultura u l-ispeċijiet ikkultivati;
(c)
il-modernizzazzjoni tal-unitajiet tal-akkwakultura inkluż it-titjib fil-kondizzjonijiet tax-xogħol u s-sikurezza tal-ħaddiema fis-settur tal-akkwakultura;
(d)
it-titjib u l-modernizzazzjoni relatati mas-saħħa u t-trattament xieraq tal-annimali inkluż ix-xiri ta’ tagħmir li għandu l-għan li jipproteġi lill-farms tal-ħut mill-predaturi selvaġġi;
(e)
l-investimenti li jnaqqsu l-impatt negattiv jew isaħħu l-effetti pożittivi fuq l-ambjent u aktar effiċjenza fl-użu tar-riżorsi;
(f)
l-investimenti fit-tisħiħ tal-kwalità ta’, jew fiż-żieda tal-valur għal prodotti tal-akkwakultura;
(g)
l-irkupru tal-għadajjar jew il-laguni eżistenti tal-akkwakultura permezz tat-tneħħija tal-ħama, jew investimenti mmirati li jipprevjenu d-depożitu tal-ħama;
(h)
id-diversifikazzjoni tad-dħul tal-intrapriżi tal-akkwakultura permezz tal-iżvilupp ta’ attivitajiet komplementari;
(i)
l-investimenti li jirriżultaw fi ‘tnaqqis sostanzjali fl-impatt tal-impriżi tal-akkwakultura fuq l-użu u l-kwalità tal-ilma, b’mod partikolari permezz ta’ tnaqqis tal-ammont ta’ ilma jew sustanzi kimiċi, antibijotiċi jew mediċini oħra li jintużaw jew permezz ta’ titjib tal-kwalità tal-ilma prodott, inkluż permezz tal-użu ta’ sistemi tal-akkwakultura multitrofiċi;
(j)
il-promozzjoni ta’ akkwakultura b’sistemi magħluqa fejn il-prodotti akkwatiċi jitrabbew f’sistemi magħluqa ta’ riċirkolazzjoni, sabiex jitnaqqas kemm jista’ jkun l-użu tal-ilma;
(k)
investimenti li jżidu l-effiċjenza enerġetika u l-promozzjoni tal-konverżjoni tal-impriżi tal-akkwakultura għal sorsi tal-enerġija rinnovabbli.
2. L-appoġġ skont il-punt (h) tal-paragrafu 1 għandu jingħata biss lill-intrapriżi tal-akkwakultura jekk l-attivitajiet komplementari jkunu relatati man-negozju prinċipali tal-intrapriża fis-settur tal-akkwakultura, inkluż it-turiżmu tas-sajd bil-qasba, servizzi ambjentali tal-akkwakultura jew attivitajiet edukattivi dwar l-akkwakultura.
3. L-appoġġ skont il-paragrafu 1 jista’ jingħata biex tiżdied il-produzzjoni u/jew il-modernizzazzjoni tal-impriżi eżistenti fis-settur tal-akkwakultura jew għall-kostruzzjoni ta’ impriżi ġodda dment li l-iżvilupp ikun konsistenti mal-pjan strateġiku nazzjonali pluriennali għall-iżvilupp tal-akkwakultura kif imsemmi fl-Artikolu 34 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013.
Artikolu 49
Servizzi ta’ ġestjoni, għajnuna u konsulenza għal farms fis-settur tal-akkwakultura
1. Sabiex jittejbu l-prestazzjoni u l-kompetittività globali tal-farms fis-settur tal-akkwakultura u bil-għan li jitnaqqas l-impatt ambjentali negattiv tal-operazzjonijiet tagħhom, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-istabbiliment ta’ servizzi ta’ ġestjoni, għajnuna u konsulenza għall-farms fis-settur tal-akkwakultura;
(b)
ix-xiri ta’ servizzi ta’ konsulenza għall-farms ta’ natura teknika, xjentifika, legali, ambjentali jew ekonomika.
2. Is-servizzi ta’ konsulenza msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 1 għandhom ikopru:
(a)
il-ħtiġijiet ta’ ġestjoni li jippermettu lill-farms fis-settur tal-akkwakultura jkunu konformi mal-leġislazzjoni ambjentali tal-Unjoni u nazzjonali, kif ukoll mar-rekwiżiti tal-ippjanar spazjali marittimu;
(b)
il-valutazzjoni tal-impatt ambjentali kif imsemmi fid-Direttiva 2001/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (31) u d-Direttiva 92/43/KEE;
(c)
il-ħtiġijiet ta’ ġestjoni li jippermettu lill-farms fis-settur tal-akkwakultura sabiex farms tal-akkwakultura jkunu konformi mal-leġislazzjoni tal-Unjoni u nazzjonali dwar is-saħħa u t-trattament xieraq tal-annimali akkwatiċi jew dik dwar is-saħħa pubblika;
(d)
l-istandards tas-saħħa u s-sikurezza bbażati fuq il-leġislazzjoni tal-Unjoni u nazzjonali;
(e)
l-istrateġiji tal-kummerċjalizzazzjoni u n-negozju.
3. Is-servizzi ta’ konsulenza msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 1 għandhom jingħataw minn korpi xjentifiċi jew tekniċi kif ukoll minn entitajiet li jipprovdu konsulenza legali jew ekonomika bil-kompetenza meħtieġa kif rikonoxxuti mill-Istat Membru.
4. L-appoġġ skont il-punt (a) tal-paragrafu 1 għandu jingħata biss lil korpi rregolati mid-dritt pubbliku jew entitajiet oħrajn, magħżula mill-Istat Membru sabiex jistabbilixxu s-servizzi ta’ konsulenza għall-farms. L-appoġġ skont il-punt (b) tal-paragrafu 1 għandu jingħata biss lill-SMEs fis-settur tal-akkwakultura jew lill-organizzazzjonijiet fis-settur tal-akkwakultura inkluż organizzazzjonijiet tal-produtturi fis-settur tal-akkwakultura u assoċjazzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi fis-settur tal-akkwakultura.
5. Meta l-appoġġ ma jaqbiżx EUR 4 000, il-benefiċjarju jista’ jintgħażel permezz ta’ proċedura aċċelerata.
6. Il-benfiċjarji ma għandhomx jirċievu appoġġ aktar minn darba fis-sena għal kull kategorija ta’ servizzi ta’ konsulenza msemmija fil-paragrafu 2.
Artikolu 50
Promozzjoni tal-kapital uman u netwerking
1. Sabiex jippromwovi l-kapital uman u n-netwerking fl-akkwakultura, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
it-taħriġ professjonali, it-tagħlim tul il-ħajja, id-disseminazzjoni ta’ għarfien xjentifiku u tekniku u l-prattiki innovattivi, il- il-kisba ta’ ħiliet professjonali ġodda fis-settur tal-akkwakultura u fir-rigward tat-tnaqqis tal-impatt ambjentali tal-operazzjonijiet fis-settur tal-akkwakultura;
(b)
it-titjib tal-kondizzjonijiet tax-xogħol u l-promozzjoni tas-sikurezza fuq il-post tax-xogħol;
(c)
in-netwerking u l-iskambju ta’ esperjenzi u l-aqwa prattiki fost l-intrapriżi fis-settur tal-akkwakultura jew l-organizzazzjonijiet professjonali u partijiet interessati oħrajn, inklużi korpi xjentifiċi u tekniċi jew dawk li jippromwovu l-opportunitajiet indaqs bejn l-irġiel u n-nisa.
2. L-appoġġ imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 ma għandux jingħata lill-intrapriżi kbar fis-settur tal-akkwakultura dment li dawn ikunu involuti fl-iskambju ta’ għarfien mal-SMEs.
3. B’deroga mill-Artikolu 46, l-appoġġ taħt dan l-Artikolugħandu jingħata wkoll lill-organizzazzjonijiet pubbliċi jew semi-pubbliċi u organizzazzjonijiet oħrajn rikonoxxuti mill-Istat Membru.
4. L-appoġġ taħt dan l-Artikolu għandu jingħata wkoll lill-konjuġi ta’ persuni li jaħdmu għal rashom fil-farms fis-settur tal-akkwakultura jew, meta u sakemm ikunu rikonoxxuti mil-liġi nazzjonali, lis-sħab fil-ħajja ta’ akkwakulturisti li jaħdmu għal rashom taħt il-kundizzjonijiet stipulati fil-punt (b) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2010/41/UE.
Artikolu 51
Potenzjal akbar għas-siti tal-akkwakultura
1. Sabiex jikkontribwixxi għall-iżvilupp tas-siti u l-infrastrutturi tal-akkwakultura, u sabiex inaqqas l-impatt ambjentali negattiv tal-operazzjonijiet, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-identifikazzjoni u l-immappjar tal-aktar żoni adatti għall-iżvilupp tal-akkwakultura, u, filwaqt li jiġu kkunsidrati fejn applikabbli l-proċessi tal-ippjanar spazjali, u l-identifikazzjoni u l-immappjar ta’ żoni fejn l-akkwakultura għandha tiġi eskluża sabiex jinżamm ir-rwol ta’ dawn iż-żoni fil-funzjonament tal-ekosistema;
(b)
it-titjib u l-iżvilupp ta’ faċilitajiet u infrastrutturi ta’ appoġġ meħtieġa biex jiżdied il-potenzjal tas-siti tal-akkwakultura u biex jitnaqqas l-impatt ambjentali negattiv tal-akkwakultura, inkluż investimenti fil-konsolidazzjoni tal-art, il-forniment tal-enerġija jew il-ġestjoni tal-ilma;
(c)
l-azzjoni meħuda u implimentata mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 9(1) tad-Direttiva 2009/147/KE jew l-Artikolu 16(1) tad-Direttiva 92/43/KEE bil-għan li tipprevjeni dannu serju fis-settur tal-akkwakultura;
(d)
l-azzjoni meħuda u implimentata mill-awtoritajiet kompetenti wara li jkun inkixef numru ikbar ta’ mwiet jew mard kif previst fl-Artikolu 10 tad-Direttiva tal-Kunsill 2006/88/KE (32). Dawk l-azzjonijiet jistgħu jkopru l-adozzjoni ta’ pjanijiet ta’ azzjoni relatati mal-frott tal-baħar bil-qoxra, li għandhom l-għan ta’ protezzjoni, irkupru u ġestjoni, inkluż l-għoti ta’ appoġġ lill-produtturi ta’ frott tal-baħar bil-qoxra għall-manutenzjoni ta’ sikek naturali għall-frott tal-baħar bil-qoxra u żoni ta’ qbid.
2. Il-benefiċjarji tal-appoġġ skont dan l-Artikolu għandhom ikunu biss korpi rregolati mid-dritt pubbliku jew korpi privati fdati mill-Istat Membru bil-kompiti msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 52
Inħeġġu akkwakulturisti ġodda li jipprattikaw akkwakultura sostenibbli
1. Sabiex irawwem l-imprenditorija fl-akkwakultura, il-FEMS jista’ jappoġġa l-istabbiliment ta’ impriżi tal-akkwakultura sostenibbli minn akkwakulturisti ġodda.
2. L-appoġġ skont il-paragrafu 1 għandu jingħata lill-akkwakulturisti li jidħlu fis-settur dment li dawn:
(a)
ikollhom kompetenzi u ħiliet professjonali adegwati;
(b)
stabbilixxew għall-ewwel darba impriża mikro jew żgħira fis-settur tal-akkwakultura bħala maniġers ta’ dik l-impriża; u
(c)
jippreżentaw pjan tan-negozju għall-iżvilupp tal-attivitajiet tagħhom fl-akkwakultura.
3. Sabiex jiksbu ħiliet professjonali adegwati, l-akkwakulturisti li jidħlu fis-settur jistgħu jibbenifikaw mill-appoġġ skont il-punt (a) tal-Artikolu 50(1).
Artikolu 53
Konverżjoni għal skemi tal-immaniġġjar u l-awditjar tal-ambjent u l-akkwakultura organika
1. Sabiex jiġi promoss l-iżvilupp tal-akkwakultura organika jew l-akkwakultura effiċjenti fl-użu tal-enerġija, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
il-konverżjoni tal-metodi konvenzjonali ta’ produzzjoni fis-settur tal-akkwakultura f’akkwakultura organika fit-tifsira tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 834/2007 (33) u skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 710/2009 (34);
(b)
il-parteċipazzjoni fl-iskemi tal-immaniġġjar u l-awditjar tal-ambjent (EMAS) stabbiliti bir-Regolament (KE) Nru 761/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (35)
2. L-appoġġ għandu jingħata biss lil benefiċjarji li jimpenjaw ruħhom li jipparteċipaw fl-EMAS għal mhux inqas minn tliet snin jew li jikkonformaw għal mhux inqas minn ħames snin mar-rekwiżiti tal-produzzjoni organika.
3. L-appoġġ għandu jieħu l-forma ta’ kumpens għal mhux aktar minn tliet snin matul il-perijodu tal-konverżjoni tal-intrapriża għall-produzzjoni organika jew matul it-tħejjija għall-parteċipazzjoni fl-EMAS. L-Istati Membri għandhom jikkalkolaw dak il-kumpens abbażi ta’:
(a)
it-telf tad-dħul jew l-ispejjeż addizzjonali mġarrba matul il-perijodu ta’ transizzjoni mill-produzzjoni konvenzjonali fi produzzjoni organika għall-operazzjonijiet eliġibbli skont il-punt (a) tal-paragrafu 1 jew
(b)
l-ispejjeż addizzjonali li jirriżultaw mill-applikazzjoni u t-tħejjija tal-parteċipazzjoni fl-EMAS ‘għal operazzjonijiet eliġibbli skont il-punt (b) tal-paragrafu 1.
Artikolu 54
Akkwakultura li tipprovdi servizzi ambjentali
1. Sabiex jitrawwem l-iżvilupp ta’ akkwakultura li tipprovdi servizzi ambjentali, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
il-metodi ta’ akkwakultura li huma kompatibbli ma’ ħtiġijiet ambjentali speċifiċi u soġġetti għal rekwiżiti speċifiċi ta’ ġestjoni li jirriżultaw min-nomina ta’ żoni NATURA 2000 f’konformità mad-Direttivi 92/43/KEE u 2009/147/KE;
(b)
il-parteċipazzjoni, f’termini ta’ spejjeż relatati b’mod dirett magħha, fil-konservazzjoni ex-situ u r-riproduzzjoni tal-annimali akkwatiċi, fi ħdan il-qafas tal-programmi ta’ konservazzjoni u l-irkupru tal-bijodiversità żviluppati mill-awtoritajiet pubbliċi, jew taħt is-superviżjoni tagħhom;
(c)
l-operazzjonijiet fis-settur tal-akkwakultura inkluż il-konservazzjoni u t-titjib tal-ambjent u tal-bijodiversità u l-ġestjoni tal-pajsaġġ u l-karatteristiċi tradizzjonali taż-żoni tal-akkwakultura.
2. L-appoġġ skont il-punt (a) tal-paragrafu 1 għandu jieħu l-forma ta’ kumpens annwali għall-ispejjeż addizzjonali mġarrba u/jew id-dħul mitluf bħala konsegwenza tar-rekwiżiti tal-ġestjoni fiż-żoni kkonċernati, b’rabta mal-implimentazzjoni tad-Direttivi tal-Kunsill 92/43/KEE jew 2009/147/KE.
3. L-appoġġ skont il-punt (c) tal-paragrafu 1 għandu jingħata biss lil benefiċjarji li jimpenjaw ruħhom għal mhux inqas minn perijodu ta’ ħames snin li jissodisfaw ir-rekwiżiti akkwaambjentali li jmorru lil hinn mis-sempliċi applikazzjoni tal-liġi nazzjonali u tal-Unjoni. Il-benefiċċji ambjentali tal-operazzjoni għandhom jintwerew permezz ta’ valutazzjoni minn qabel imwettqa minn korpi kompetenti nnominati mill-Istat Membru, sakemm il-benefiċċji ambjentali ta’ dik l-operazzjoni ma jkunux diġà rikonoxxuti.
4. L-appoġġ skont il-punt (c) tal-paragrafu 1) għandu jieħu l-forma ta’ kumpens annwali għall-ispejjeż addizzjonali mġarrba u/jew id-dħul mitluf.
5. Ir-riżultati tal-operazzjonijiet li jirċievu l-appoġġ skont dan l-Artikolu għandhom ikunu rreklamati b’mod adegwat mill-Istat Membru skont l-Artikolu 119.
Artikolu 55
Miżuri tas-saħħa pubblika
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-kumpens lill-persuni li jaħdmu fil-farms tal-molluski għas-sospensjoni temporanja tar-rakkolta ta’ molluski mrobbija, meta tali sospensjoni sseħħ esklużivament għal raġunijiet ta’ saħħa pubblika.
2. L-appoġġ jista’ jingħata biss fejn is-sospensjoni tar-rakkolta minħabba l-kontaminazzjoni tal-molluski tkun il-konsegwenza tal-proliferazzjoni ta’ plankton li jipproduċi t-tossina jew tal-preżenza ta’ plankton li fih il-bijotossini, u dment li:
(a)
il-kontaminazzjoni ddum għal aktar minn erba’ xhur konsekuttivi; jew
(b)
it-telf, li jirriżulta mis-sospensjoni tal-ħsad, jammonta għal aktar minn 25 % tal-fatturat annwali tan-negozju kkonċernat, ikkalkolat abbażi tal-fatturat medju ta’ dak in-negozju matul it-tliet snin qabel is-sena li fiha il-ħsad ikun sospiż.
Għall-finijiet tal-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu regoli speċjali għall-kalkolu fir-rigward ta’ kumpanniji b’attività ta’ inqas minn tliet snin.
3. It-tul ta’ żmien li għalih jista’ jingħata l-kumpens għandu jkun ta’ mhux aktar minn 12-il xahar matul il-perijodu kollu ta’ programmazzjoni. F’każijiet debitament iġġustifikati, dan jista’ jiġi estiż darba għal massimu ta’ 12-il xahar, sa massimu f’daqqa ta’ 24 xahar.
Artikolu 56
Miżuri għas-saħħa u t-trattament xieraq tal-annimali
1. Bil-għan tal-promozzjoni tas-saħħa u t-trattament xieraq tal-annimali fl-intrapriżi fis-settur tal-akkwakultura, fost l-oħrajn f’termini ta’ prevenzjoni u bijosigurtà, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-ispejjeż għall-kontroll u l-qerda tal-mard fis-settur tal-akkwakultura skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/470/KE (36), inkluż l-ispejjeż operazzjonali meħtieġa biex jiġu sodisfatti l-obbligi fi pjan ta’ qerda tal-mard;
(b)
l-iżvilupp tal-aqwa prattiki ġenerali u speċifiċi għall-ispeċijiet jew kodiċijiet ta’ mġiba dwar il-bijosigurtà jew dwar il-ħtiġijiet tas-saħħa tal-annimali u t-trattament xieraq tal-annimali fis-settur tal-akkwakultura;
(c)
l-inizjattivi li għandhom l-għan li jnaqqsu d-dipendenza tal-akkwakultura fuq mediċina veterinarja;
(d)
studji veterinarji jew farmaċewtiċi u d-disseminazzjoni u l-iskambju ta’ informazzjoni u l-aħjar prattiki, dwar mard veterinarju fl-akkwakultura bil-għan tal-promozzjoni ta’ użu adatt ta’ mediċina veterinarja;
(e)
l-istabbiliment u l-funzjonament tal-gruppi għall-protezzjoni tas-saħħa fis-settur tal-akkwakultura kif rikonoxxuti mill-Istati Membri;
(f)
kumpens lill-persuni li jaħdmu fil-farms tal-molluski għas-sospensjoni temporanja tal-attivitajiet tagħhom minħabba mortalità eċċezzjonali tal-massa, jekk ir-rata tal-mortalità taqbeż l-20 % jew jekk it-telf li jirriżulta mis-sospensjoni tal-attività jammonta għal iktar minn 35 % tal-fatturat annwali ta’ dak in-negozju kkonċernat, ikkalkolat abbażi tal-medja tal-fatturat tan-negozju matul it-tliet snin kalendrarji qabel is-sena li fiha l-attivitajiet kienu sospiżi.
2. L-appoġġ skont il-punt (d) tal-paragrafu 1 ma għandux ikopri x-xiri ta’ mediċini veterinarji.
3. Ir-riżultati tal-istudji ffinanzjati skont il-punt (d) tal-paragrafu 1 għandhom ikunu rrappurtati u rreklamanti b’mod adegwat mill-Istat Membru skont l-Artikolu 119.
4. L-appoġġ jista’ jingħata wkoll lill-korpi rregolati mid-dritt pubbliku.
Artikolu 57
Assigurazzjoni tal-istokkijiet fis-settur tal-akkwakultura
1. Sabiex jiġi salvagwardjat id-dħul tal-produtturi fis-settur tal-akkwakultura, il-FEMS jista’ jikkontribwixxi għal assigurazzjoni tal-istokkijiet fis-settur tal-akkwakultura li tkopri t-telf ekonomiku dovut għal tal-inqas wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
diżastri naturali;
(b)
avvenimenti klimatiċi negattivi;
(c)
bidliet f’daqqa fil-kwalità u l-kwantità tal-ilma li l-operatur ma jkunx responsabbli għalihom;
(d)
mard fis-settur tal-akkwakultura, ħsarat fil-faċilitajiet tal-produzzjoni jew il-qerda tagħhom, li l-operatur ma jkunx responsabbli għalihom.
2. L-okkorrenza taċ-ċirkostanzi msemmija fil-paragrafu 1 fl-akkwakultura għandhom jiġu rikonoxxuti formalment bħala tali mill-Istat Membru kkonċernat.
3. Fejn dan ikun xieraq, l-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu minn qabel kriterji li abbażi tagħhom għandu jitqies li ngħata ir-rikonoxximent formali imsemmi fil-paragrafu 2.
4. L-appoġġ għandu jingħata biss għal kuntratti ta’ assigurazzjoni tal-istokkijiet fis-settur tal-akkwakultura li jkopru t-telf ekonomiku, kif jingħad fil-paragrafu 1 li jaqbeż it-30 % tal-medja tal-fatturat annwali tal-akkwakulturist’ikkalkulat abbażi tal-fatturat medju annwali ta’ akkwakulturist fuq tliet snin kalendarji qabel is-sena li fiha jkun sar telf ekonomiku.
KAPITOLU III
Żvilupp sostenibbli taż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura
Taqsima 1
Kamp ta’ applikazzjoni u objettivi
Artikolu 58
Kamp ta’ applikazzjoni
Il-FEMS għandu jappoġġa l-iżvilupp sostenibbli taż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura wara approċċ għall-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità kif stabbilit fl-Artikolu 32 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
Artikolu 59
Objettivi speċifiċi
L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi speċifiċi tal-prijorità tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6(4)
Taqsima 2
Strateġiji ta’ żvilupp lokali mmexxija mill-komunità u gruppi ta’ azzjoni lokali tas-sajd
Artikolu 60
Strateġiji integrati għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità
1. Sabiex jikkontribwixxu għall-ilħuq tal-objettivi msemmija fl-Artikolu 59, l-istrateġiji ta’ żvilupp lokali mmexxija mill-komunità għandhom:
(a)
jimmassimizzaw il-parteċipazzjoni tas-setturi tas-sajd u tal-akkwakultura fl-iżvilupp sostenibbli taż-żoni tas-sajd kostali u fl-ilmijiet interni u dawk tal-akkwakultura;
(b)
jiżguraw li l-komunitajiet lokali jużaw u jibbenefikaw b’mod sħiħ mill-opportunitajiet offruti mill-iżvilupp marittimu, kostali u fl-ilmijiet interni u, b’mod partikolari, jgħinu lil portijiet tas-sajd żgħar u li l-attività fihom tkun qed tonqos biex jimmassimizzaw il-potenzjal tagħhom b’rabta mal-baħar permezz tal-iżvilupp ta’ infrastruttura diversifikata.
2. L-istrateġiji għandhom ikunu koerenti mal-opportunitajiet u l-ħtiġijiet identifikati fiż-żona rilevanti u l-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6. L-istrateġiji jistgħu jvarjaw minn dawk li jiffokaw fuq is-sajd għal strateġiji usa’ diretti lejn id-diversifikazzjoni taż-żoni tas-sajd. L-istrateġija għandha tmur lil hinn mis-sempliċi ġbir ta’ operazzjonijiet jew it-tqabbil tal-miżuri settorjali.
Artikolu 61
Gruppi ta’ azzjoni lokali tas-sajd
1. Għall-finijiet tal-FEMS, il-gruppi ta’ azzjoni lokali msemmija fl-Artikolu 32(2)(b) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 għandhom jinħatru bħala gruppi ta’ azzjoni lokali tas-sajd (‘FLAGs)
2. Il-FLAGs għandhom jipproponu strateġija għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità bbażata mill-inqas fuq l-elementi stabbiliti fl-Artikolu 60 ta’ dan ir-Regolament u għandu jkunu responsabbli għall-implimentazzjoni tagħha.
3. Il-FLAGs għandhom:
(a)
jirriflettu b’mod ġenerali l-fokus prinċipali tal-istrateġija tagħhom u l-kompożizzjoni soċjoekonomika taż-żona permezz ta’ rappreżentanza bbilanċjata tal-partijiet interessati ewlenin, inklużi s-settur privat, is-settur pubbliku u s-soċjetà ċivili;
(b)
jiżguraw rappreżentanza sinifikanti tas-setturi tas-sajd u/jew tal-akkwakultura.
4. Jekk l-istrateġija għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità tiġi appoġġata minn Fondi oħrajn minbarra l-FEMS,il-korp tal-għażla tal-FLAGs għall-proġetti appoġġati mill-FEMS għandu jissodisfa r-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu 3.
5. Il-FLAGs jistgħu jwettqu wkoll kompiti addizzjonali li jmorru lil hinn mill-kompiti minimi previsti fl-Artikolu 34(3) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 meta dawn il-kompiti jkunu ddelegati lilhom mill-awtorità ta’ ġestjoni.
Taqsima 3
Operazzjonijiet eliġibbli
Artikolu 62
Appoġġ mill-FEMS għal żvilupp lokali mmexxi mill-komunità
1. L-operazzjonijiet li ġejjin huma eliġibbli għall-appoġġ taħt din it-Taqsima f’konformità mal-Artikolu 35 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013:
(a)
appoġġ preparatorju;
(b)
implimentazzjoni ta’ strateġiji ta’ żvilupp lokali mmexxija mill-komunità;
(c)
attivitajiet ta’ kooperazzjoni;
(d)
spejjeż operazzjonali u animazzjoni.
2. Il-FLAGs jistgħu jitolbu li jitħallas pagament bil-quddiem mill-awtorità ta’ ġestjoni jekk tali possibbiltà tkun prevista fil-programm operazzjonali. L-ammont ta’ pagamenti bil-quddiem ma għandux jaqbeż il-50 % tal-appoġġ pubbliku relatat mal-ispejjeż operattivi u l-animazzjoni.
Artikolu 63
Implimentazzjoni ta’ strateġiji għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità
1. L-appoġġ għall-implimentazzjoni tal-istrateġiji għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità jista’ jingħata għall-objettivi li ġejjin:
(a)
valur miżjud, il-ħolqien tal-impjiegi, li ż-żgħażagħ jiġu mħajra u l-promozzjoni tal-innovazzjoni fl-istadji kollha tal-katina tal-provvista tal-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura;
(b)
l-appoġġ għad-diversifikazzjoni fis-sajd kummerċjali jew barra mis-settur, it-tagħlim tul il-ħajja u l-ħolqien tal-impjiegi fiż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura;
(c)
it-tisħiħ u l-isfruttament tal-patrimonju ambjentali taż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura, inklużi operazzjonijiet sabiex jiġi mitigat it-tibdil fil-klima;
(d)
il-promozzjoni tal-benessri soċjali u l-wirt kulturali fiż-żoni tas-sajd u tal-akkwakultura, inkluż is-sajd, l-akkwakultura u l-wirt kulturali marittimu;
(e)
it-tisħiħ tar-rwol tal-komunitajiet tas-sajd fl-iżvilupp lokali u l-ġestjoni tar-riżorsi tas-sajd lokali u tal-attivitajiet marittimi.
2. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 jista’ jinkludi miżuri previsti fil-Kapitoli I, II u IV ta’ dan it-Titolu, bl-eċċezzjoni tal-Artikoli 66 u 67, dment li jkun hemm raġuni ċara għall-ġestjoni tagħhom fil-livell lokali. Meta jingħata appoġġ għall-operazzjonijiet li jikkorrispondu għal dawk il-miżuri, għandhom japplikaw il-kondizzjonijiet rilevanti u l-iskali ta’ kontribuzzjoni għal kull operazzjoni stabbiliti fil-Kapitoli I, II u IV ta’ dan it-Titolu.
Artikolu 64
Attivitajiet ta’ kooperazzjoni
1. L-appoġġ imsemmi fl-Artikolu 35(1)(c) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 jista’ jingħata għal:
(a)
proġetti ta’ kooperazzjoni interterritorjali jew transnazzjonali;
(b)
appoġġ tekniku preparatorju għal proġetti ta’ kooperazzjoni interterritorjali u transnazzjonali, bil-kondizzjoni li l-‘FLAGs jkunu jistgħu juru li qegħdin iħejju l-implimentazzjoni ta’ proġett.
Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, it-terminu “kooperazzjoni interterritorjali” jfisser kooperazzjoni fi ħdan Stat Membru u t-terminu “kooperazzjoni transnazzjonali” tfisser kooperazzjoni bejn territorji f’diversi Stati Membri jew kooperazzjoni bejn mill-inqas territorju wieħed ta’ Stat Membru jew ‘territorju wieħed jew iżjed f’pajjiżi terzi.
2. Għall-fini ta’ dan l-Artikolu, minbarra FLAGs oħrajn, is-sħab ta’ FLAG taħt il-FEMS jistgħu jkunu sħubija pubblika-privata lokali li qiegħda timplimenta strateġija għall-iżvilupp lokali mmexxija mill-komunità fl-Unjoni jew barra minnha.
3. F’każijiet fejn il-proġetti ta’ kooperazzjoni ma jintgħażlux mill-FLAGs, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu sistema adatta għall-fini tal-faċilitazzjoni tal-proġetti ta’ kooperazzjoni. Huma għandhom jippubblikaw il-proċeduri amministrattivi nazzjonali jew reġjonali dwar l-għażla ta’ proġetti ta’ kooperazzjoni transnazzjonali u lista tal-ispejjeż eliġibbli sa mhux aktar tard minn sentejn wara d-data tal-approvazzjoni tal-programm operazzjonali tagħhom.
4. Id-deċiżjonijiet amministrattivi rigward il-proġetti ta’ kooperazzjoni għandhom isiru mhux aktar tard minn erba’ xhur wara d-data li fiha jkun ġie ippreżentat il-proġett.
5. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw il-proġetti ta’ kooperazzjoni transnazzjonali approvati lill-Kummissjoni f’konformità mal-Artikolu 110.
KAPITOLU IV
Miżuri relatati mal-kummerċjalizzazzjoni u l-ipproċessar
Artikolu 65
Objettivi speċifiċi
L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi speċifiċi taħt il-prijorità tal-Unjoni stipulata fl-Artikolu 6(5).
Artikolu 66
Pjani dwar il-produzzjoni u l-kummerċjalizzazzjoni
1. Il-FEMS għandu jappoġġa t-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-pjani ta’ produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 28 tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013.
2. L-infiq relatat mal-pjani ta’ produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni għandu jkun eliġibbli għal appoġġ mill-FEMS biss wara l-approvazzjoni mill-awtoritajiet kompetenti f’kull Stat Membru tar-rapport annwali msemmi fl-Artikolu 28(5) tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013.
3. L-appoġġ mogħti għal kull organizzazzjoni tal-produtturi kull sena skont dan l-Artikolu ma għandux jaqbeż it-3 % tal-medja tal-valur annwali tal-produzzjoni li titqiegħed fis-suq minn dik l-organizzazzjoni ta’ produtturi matul it-tliet snin kalendarji preċedenti. Għal kwalunkwe organizzazzjoni ta’ produtturi li tkun għadha kif ġiet rikonoxxuta, dak l-appoġġ ma għandux jaqbeż it-3 % tal-medja tal-valur annwali tal-produzzjoni li titqiegħed fis-suq mill-membri ta’ dik l-organizzazzjoni matul it-tliet snin kalendarji preċedenti.
4. L-Istat Membru kkonċernat jista’ jagħti pagament bil-quddiem ta’ 50 % tal-appoġġ finanzjarju wara l-approvazzjoni tal-pjan ta’ produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni f’konformità mal-Artikolu 28(3) tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013.
5. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jingħata biss lil organizzazzjonijiet ta’ produtturi u lil assoċjazzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet ta’ produtturi.
Artikolu 67
Appoġġ għall-ħażna
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-kumpens li jingħata lil organizzazzjonijiet ta’ produtturi u assoċjazzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet ta’ produtturi rikonoxxuti li jaħżnu l-prodotti tas-sajd elenkati fl-Anness II għar-Regolament (UE) Nru 1379/2013(UE), dment li dawk il-prodotti jinħażnu f’konformità mal-Artikoli 30 u 31 ta’ dak ir-Regolament u jkunu suġġett igħall-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-ammont tal-għajnuna għall-ħażna ma jaqbiżx l-ammont tal-ispejjeż tekniċi u finanzjarji tal-azzjonijiet meħtieġa għall-istabbilizzazzjoni u l-ħżin tal-prodotti inkwistjoni;
(b)
il-kwantitajiet eliġibbli għall-għajnuna għall-ħżin ma jaqbżux l-15 % tal-kwantitajiet annwali tal-prodotti kkonċernati li jitqiegħdu għall-bejgħ mill-organizzazzjoni tal-produtturi;
(c)
l-appoġġ finanzjarju kull sena ma taqbisx it-2 % tal-medja tal-valur annwali tal-produzzjoni li titqiegħed fis-suq mill-membri tal-organizzazzjoni tal-produtturi fil-perijodu 2009-2011.
Għall-iskopijiet tal-punt (c) tal-ewwel subparagrafu, meta membru tal-organizzazzjoni tal-produtturi ma kellu l-ebda produzzjoni li tqiegħdet fis-suq fil-perijodu 2009 sal-2011, għandha tiġi kkunsidrata l-medja tal-valur annwali tal-produzzjoni li tkun tqiegħdet fis-suq fl-ewwel tliet snin tal-produzzjoni ta’ dak il-membru.
2. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 għandu ‘jintemm sal-31 ta’ Diċembru 2018.
3. L-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jingħata biss ladarba l-prodotti jiġu rilaxxati għall-konsum mill-bnedmin.
4. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu l-ammont tal-ispejjeż tekniċi u finanzjarji applikabbli fit-territorji tagħhom kif ġej:
(a)
l-ispejjeż tekniċi għandhom jiġu kkalkolati kull sena abbażi ta’ spejjeż diretti relatati mal-azzjonijiet meħtieġa għall-istabbilizzazzjoni u l-ħżin tal-prodotti inkwistjoni;
(b)
l-ispejjeż finanzjarji għandhom jiġu kkalkolati kull sena bl-użu tar-rata tal-imgħax stabbilita kull sena f’kull Stat Membru;
Dawn l-ispejjeż tekniċi u finanzjarji għandhom jitpoġġew għad-disponibbiltà tal-pubbliku.
5. L-Istati Membri għandhom iwettqu kontrolli biex jiżguraw li l-prodotti li jibbenifikaw minn għajnuna għall-ħżin jissodisfaw il-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu. Għall-finijiet ta’ ‘tali kontrolli, il-benefiċjarji tal-għajnuna għall-ħżin għandhom iżommu rekords tal-ħażniet għal kull kategorija ta’ prodotti mdaħħla fil-ħażna u aktar tard introdotti mill-ġdid fis-suq għall-konsum mill-bnedmin.
Artikolu 68
Miżuri ta’ kummerċjalizzazzjoni
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-miżuri ta’ kummerċjalizzazzjoni għal prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura li għandhom l-għan li:
(a)
joħolqu organizzazzjonijiet tal-produtturi, assoċjazzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet tal-produtturi jew organizzazzjonijiet bejn il-fergħat li għandhom ikunu rikonoxxuti skont it-Taqsima II tal-Kapitolu IItar-Regolament (UE) Nru 1379/2013;
(b)
isibu swieq ġodda u jtejbu l-kondizzjonijiet għat-tqegħid fis-suq ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, inkluż:
(i)
speċijiet li għandhom il-potenzjali li jiġu kkummerċjalizzati;
(ii)
qabdiet mhux mixtieqa żbarkati minn stokkijiet kummerċjali f’konformità mal-miżuri tekniċi, l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u l-Artikolu 8(2)(b) tar-Regolament(UE) Nru 1379/2013;
(iii)
prodotti tas-sajd u l-akkwakultura miksuba bl-użu ta’ metodi b’impatt baxx fuq l-ambjent jew prodotti tal-akkwakultura organiċi fit-tifsira tar-Regolament (KE) Nru 834/2007;
(c)
jippromwovu l-kwalità u l-valur miżjud permezz tal-faċilitazzjoni ta’:
(i)
l-applikazzjoni għar-reġistrazzjoni ta’ prodott partikolari u l-adattament tal-operaturi kkonċernati għar-rekwiżiti rilevanti ta’ konformità u ċertifikazzjoni skont ir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1151/2012 (37);
(ii)
iċ-ċertifikazzjoni u l-promozzjoni ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura sostenibbli, inklużi prodotti minn sajd kostali fuq skala żgħira, u ta’ metodi ta’ pproċessar li ma jagħmlux ħsara lill-ambjent;
(iii)
il-kummerċjalizzazzjoni diretta ta’ prodotti tas-sajd minn sajjieda kostali jew dawk li jistadu bil-wieqfa;
(iv)
il-preżentazzjoni u l-ippakkjar tal-prodotti;
(d)
jikkontribwixxu għat-trasparenza tal-produzzjoni u s-swieq u jwettqu stħarriġ tas-suq u studji dwar id-dipendenza tal-Unjoni fuq l-importazzjonijiet;
(e)
jikkontribwixxu għat-traċċabbiltà tal-prodotti tas-sajd jew tal-akkwakultura u, fejn rilevanti, l-iżvilupp ta’ ekotikketta għall-Unjoni kollha għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura kif imsemmi fir-Regolament (UE) Nru 1379/2013;
(f)
ifasslu kuntratti standard għall-SMEs, li jkunu kompatibbli mal-liġi tal-Unjoni;
(g)
iwettqu kampanji reġjonali, nazzjonali jew transnazzjonali ta’ komunikazzjoni u promozzjoni, biex ikabbru l-għarfien dwar il-prodotti sostenibbli tas-sajd u tal-akkwakultura.
2. L-operazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jinkludu l-produzzjoni, l-ipproċessar u l-attivitajiet ta’ kummerċjalizzazzjoni matul il-katina tal-provvista.
L-operazzjonijiet imsemmija fil-punt (g) tal-paragrafu 1 m’għandhomx ikunu mmirati lejn il-banek kummerċjali.
Artikolu 69
Proċessar ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-investimenti fl-ipproċessar ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura:
(a)
li jikkontribwixxu għall-iffrankar tal-enerġija jew għat-tnaqqis tal-impatt fuq l-ambjent, inkluż it-trattament tal-iskart;
(b)
li jtejbu s-sikurezza, l-iġjene, is-saħħa u l-kondizzjonijiet tax-xogħol;
(c)
li jappoġġaw l-ipproċessar ta’ qabdiet ta’ ħut kummerċjali li ma jistgħux ikunu maħsuba għall-konsum tal-bniedem;
(d)
li jirrelataw mal-ipproċessar ta’ prodotti sekondarji li jirriżultaw minn attivitajiet ewlenin ta’ proċessar;
(e)
li jirrelataw mal-ipproċessar ta’ prodotti tal-akkwakultura organika skont l-Artikoli 6 u 7 tar-Regolament (KE) Nru 834/2007;
(f)
li jwasslu għal prodotti ġodda jew imtejba, proċessi ġodda jew imtejba, jew sistemi ġodda jew imtejba ta’ ġestjoni u ta’ organizzazzjoni.
2. Fir-rigward tal-intrapriżi li mhumiex SMEs, l-appoġġ imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jingħata biss permezz tal-istrumenti finanzjarji previsti fit-Titolu IV tat-Tieni Parti tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013.
KAPITOLU V
Kumpens għall-ispejjeż addizzjonali fir-reġjuni ultraperiferiċi għal prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura
Artikolu 70
Reġim ta’ kumpens
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-kumpens ta’ spejjeż addizzjonali mġarrba mill-operaturi fis-sajd, il-farming, l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta’ ċerti prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura mir-reġjuni ultraperiferiċi Franċiżi imsemmija fl-Artikolu 349 TFUE.
2. Kull Stat Membru kkonċernat għandu jiddetermina, għar-reġjuni msemmija fil-paragrafu 1, il-lista ta’ prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura u l-kwantità ta’ dawk il-prodotti eliġibbli għall-kumpens.
3. Meta jistabbilixxu l-lista u l-kwantitajiet imsemmija fil-paragrafu 2, l-Istati Membri għandhom jikkunsidraw il-fatturi kollha rilevanti, b’mod partikolari l-ħtieġa li jiżguraw li l-kumpens ikun kompletament kompatibbli mar-regoli tal-PKS.
4. Il-kumpens ma għandux jingħata għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura:
(a)
li jinqabdu minn bastimenti ta’ pajjiżi terzi, bl-eċċezzjoni tal-bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera tal-Venezwela u li joperaw fl-ibħra tal-Unjoni;
(b)
li jinqabdu minn bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li ma jkunux irreġistrati f’port ta’ wieħed mir-reġjuni msemmija fil-paragrafu 1;
(c)
li jiġu importati minn pajjiżi terzi.
5. Il-punt (b) tal-paragrafu 4 ‘ma għandux japplika jekk il-kapaċità eżistenti tal-industrija tal-ipproċessar fir-reġjun ultraperiferiku kkonċernat taqbeż il-kwantità ta’ materja prima fornita skont ‘il-pjan ta’ kumpens tar-reġjun konċernat.
6. L-operaturi li ġejjin għandhom ikunu eliġibbli għall-kumpens:
(a)
kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika li tuża mezzi tal-produzzjoni biex tikseb il-prodotti tas-sajd jew tal-akkwakultura bil-ħsieb li tqegħidhom fis-suq;
(b)
is-sidien jew l-operaturi ta’ bastimenti rreġistrati fil-portijiet tar-reġjuni msemmija fil-paragrafu 1 u li joperaw f’dawk ir-reġjuni jew assoċjazzjonijiet ta’ tali sidien jew operaturi;
(c)
l-operaturi fis-settur tal-ipproċessar jew il-kummerċjalizzazzjoni jew l-assoċjazzjonijiet ta’ tali operaturi.
Artikolu 71
Kalkolu tal-kumpens
Il-kumpens għandu jitħallas lill-operaturi msemmija fl-Artikolu 70(6) li jwettqu attivitajiet fir-reġjuni msemmija fl-Artikolu 70(1) u għandu jikkunsidra:
(a)
għal kull prodott jew kategorija ta’ prodotti tas-sajd jew tal-akkwakultura, l-ispejjeż addizzjonali li jirriżultaw min-nuqqasijiet speċifiċi tar-reġjuni kkonċernati; u
(b)
kwalunkwe tip ieħor ta’ intervent pubbliku li jaffettwa l-livell ta’ spejjeż addizzjonali.
Artikolu 72
Pjan ta’ kumpens
1. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni pjan ta’ kumpens għal kull reġjun imsemmi fl-Artikolu 70(1). Dak il-pjan għandu jinkludi l-lista l-kwantitajiet ta’ prodotti ta’ sajd u ta’ akkwakultura u t-tipi ta’ operaturi msemmija fl-Artikolu 70, il-livell ta’ kumpens imsemmi fl-Artikolu 71 u l-awtorità ta’ ġestjoni msemmija fl-Artikolu 97. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw id-deċiżjoni tagħha dwar jekk tapprovax tali pjanijiet ta’ kumpens.
2. L-Istati Membri jistgħu jemendaw il-kontenut tal-pjan ta’ kumpens imsemmi fil-paragrafu 1. L-Istati Memrbi għandhom jippreżentaw tali emendi lill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw id-deċiżjoni tagħha dwar jekk tapprovax dawk l-emendi.
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jiddefinixxu l-istruttura tal-pjan ta’ kumpens. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
4. 2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati, f’konformità mal-Artikolu 126, li jistabbilixxu l-kriterji għall-kalkolu tal-ispejjeż addizzjonali li jirriżultaw min-nuqqasijiet speċifiċi tar-reġjuni kkonċernati.
Artikolu 73
Għajnuna mill-Istat għall-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta’ kumpens
L-Istati Membri jistgħu jagħtu finanzjament addizzjonali għall-implimentazzjoni tal-pjani ta’ kumpens imsemmija fl-Artikolu 72. F’dawn il-każijiet, l-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar l-għajnuna mill-Istat li l-Kummissjoni tista’ tapprova bħala parti minn dawk il-pjani, f’konformità ma’ dan ir-Regolament. L-għajnuna mill-Istat li tkun ġiet innotifikata b’dan il-mod u għandha titqies innotifikata skont it-tifsira tal-ewwel sentenza tal-Artikolu 108(3) TFUE.
KAPITOLU VI
Miżuri ta’ akkumpanjament għall-PKS taħt ġestjoni konġunta
Artikolu 74
Kamp ta’ applikazzjoni ġeografiku
B’deroga mill-Artikolu 2’, dan il-Kapitolu għandu japplika wkoll għal operazzjonijiet li twettqu barra t-territorju tal-Unjoni.
Artikolu 75
Objettivi speċifiċi
L-appoġġ f’dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq tal-objettivi speċifiċi taħt il-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6(3).
Artikolu 76
Kontroll u infurzar
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-implimentazzjoni ta’ sistema ta’ kontroll, spezzjoni u infurzar tal-Unjoni kif previst fl-Artikolu 36 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u speċifikat ulterjorment fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009.
2. B’mod partikolari, għandhom ikunu eliġibbli t-tipi ta’ operazzjonijiet li ġejjin:
(a)
ix-xiri, l-installazzjoni u/jew l-iżvilupp tat-teknoloġija, inklużi hardware u software tal-kompjuter, sistemi ta’ identifikazzjoni tal-bastimenti (VDS), sistemi tat-televiżjoni f’ċirkwit magħluq (CCTV), u netwerks tal-IT li jippermettu l-ġbir, l-amministrazzjoni, il-validazzjoni, l-analiżi, il-ġestjoni tar-riskji, il-preżentazzjoni (permezz ta’ siti tal-Internet relatati mal-kontroll) u l-iskambju ta’ data relatata mas-sajd, u l-iżvilupp ta’ metodi ta’ teħid ta’ kampjuni għall-istess data kif ukoll interkonnessjoni ma’ sistemi transsettorjali ta’ skambju tad-data;
(b)
l-iżvilupp, ix-xiri u l-installazzjoni tal-komponenti, inkluż hardware u software tal-kompjuter, li huma meħtieġa biex jiżguraw it-trasmissjoni tad-data mill-atturi involuti fis-sajd u fil-kummerċjalizzazzjoni ta’ prodotti tas-sajd lill-Istat Membru rilevanti u lill-awtoritajiet tal-Unjoni, inklużi l-komponenti meħtieġa għas-sistemi elettroniċi ta’ reġistrazzjoni u ta’ rappurtar (ERS -electronic recording and reporting systems), is-sistemi ta’ monitoraġġ tal-bastimenti (VMS - Vessel Monitoring Systems) u s-sistemi ta’ identifikazzjoni awtomatika (AIS - Automatic Identification Systems) li jintużaw għal finijiet ta’ kontroll;
(c)
l-iżvilupp, ix-xiri u l-installazzjoni tal-komponenti, inklużi l-hardware u s-software tal-kompjuter, li huma meħtieġa sabiex tkun żgurata t-traċċabbiltà tal-prodotti tas-sajd u l-akkwakultura, kif imsemmi fl-Artikolu 58 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009;
(d)
l-implimentazzjoni ta’ programmi għall-iskambju tad-data bejn l-Istati Membri u għall-analiżi tad-data;
(e)
immodernizzar u x-xiri ta’ bastimenti, inġenji tal-ajru u ħelikopters ta’ sorveljanza, sakemm dawn jintużaw għall-kontroll tas-sajd għal mill-inqas 60 % tal-użu totali tagħhom fis-sena;
(f)
ix-xiri ta’ mezzi ta’ kontroll oħrajn, inklużi mezzi li jippermettu l-kejl tas-saħħa tal-magni u apparat tal-użin;
(g)
l-iżvilupp ta’ sistemi innovattivi ta’ kontroll u l-implimentazzjoni ta’ proġetti pilota relatati mal-kontroll tas-sajd, inkluż l-analiżi tad-DNA tal-ħut jew l-iżvilupp ta’ siti tal-Internet relatati mal-kontroll;
(h)
il-programmi ta’ taħriġ u skambju, inkluż bejn l-Istati Membri, ta’ persunal responsabbli għall-monitoraġġ, il-kontroll u s-sorveljanza tal-attivitajiet tas-sajd;
(i)
l-analiżi tal-ispejjeż u l-benefiċċji, u valutazzjoni tal-awditi mwettqa u l-infiq imġarrab mill-awtoritajiet kompetenti biex iwettqu l-monitoraġġ, il-kontroll u s-sorveljanza;
(j)
l-inizjattivi, inklużi seminars u għodod tal-mezzi tax-xandir, immirati li jtejbu l-għarfien kemm fost is-sajjieda u parteċipanti oħrajn bħal spetturi, prosekuturi pubbliċi u mħallfin, kif ukoll fost il-pubbliku ġenerali dwar il-ħtieġa tal-ġlieda kontra s-sajd illegali, mhux irrappurtat u mhux irregolat u dwar l-implimentazzjoni tar-regoli tal-PKS;
(k)
l-ispejjeż operattivi mġarrba fit-twettiq ta’ kontroll aktar strett għal stokkijiet soġġetti għal programmi speċifiċi ta’ kontroll u spezzjoni stabbiliti f’konformità mal-Artikolu 95 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 u suġġett għal koordinazzjoni tal-kontroll skont l-Artikolu 15 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 768/2005 (38);
(l)
programmi marbuta mal-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ azzjoni stabbiliti skont l-Artikolu 102(4) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009, inkluża kull spiża operattiva mġarrba.
3. Il-miżuri elenkati fil-punti (h) sa (l) tal-paragrafu 2 għandhom ikunu eliġibbli biss għall-appoġġ jekk ikunu relatati mal-attivitajiet ta’ kontroll imwettqa minn awtorità pubblika.
4. Fil-każ tal-miżuri elenkati fil-punti (d) u (h) tal-paragrafu 2, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jinnominaw l-awtoritajiet ta’ ġestjoni responsabbli mill-proġett.
Artikolu 77
Ġbir tad-data
1. Il-FEMS għandu jappoġġa l-ġbir, il-ġestjoni u l-użu ta’ data, kif previst fl-Artikolu 25(1) u (2) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013, u speċifikati ulterjorment fir-Regolament (KE) Nru 199/2008.
2. B’mod partikolari, għandhom ikunu eliġibbli t-tipi ta’ operazzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-ġbir, il-ġestjoni u l-użu tad-data għal finijiet ta’ analiżi xjentifika u l-implimentazzjoni tal-PKS;
(b)
programmi nazzjonali, transnazzjonali u sottonazzjonali pluriennali ta’ teħid ta’ kampjuni dment li jirreferu għall-istokkijiet koperti mill-PKS;
(c)
il-monitoraġġ fuq il-baħar ta’ sajd kummerċjali u rikreattiv, inkluż il-monitoraġġ ta’ qabdiet mhux mixtieqa ta’ organiżmi tal-baħar bħal mammiferi u għasafar tal-baħar;
(d)
l-istħarriġ ta’ riċerka fuq il-baħar;
(e)
il-parteċipazzjoni tar-rappreżentanti tal-Istati Membri ‘u tal-awtoritajiet reġjonali f’laqgħat ta’ koordinazzjoni reġjonali, f’laqgħat ta’ organizzazzjonijiet reġjonali għall-ġestjoni tas-sajd li tagħhom l-Unjoni hija sieħba kuntrattwali jew osservatur, jew f’laqgħat ta’ korpi internazzjonali responsabbli biex jipprovdu konsulenza xjentifika;
(f)
it-titjib fis-sistemi tal-ġbir tad-data u tal-ġestjoni tad-data u l-implimentazzjoni ta’ studji pilota biex jitjiebu s-sistemi eżistenti ta’ ġbir tad-data u ġestjoni tad-data.
KAPITOLU VII
Assistenza teknika fuq l-inizjattiva tal-Istati Membri
Artikolu 78
Assistenza teknika fuq l-inizjattiva tal-Istati Membri
1. Soġġett għal-limitu massimu ta’ 6 % tal-ammont totali tal-programm operattiv, fuq l-inizjattiva ta’ Stat Membru l-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
il-miżuri ta’ assistenza teknika msemmija fl-Artikolu 59(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013;
(b)
l-istabbiliment ta’ netwerks nazzjonali li għandhom l-għan li jxerrdu l-informazzjoni, il-bini tal-kapaċità, l-iskambju tal-aħjar prattiki u l-appoġġ għall-kooperazzjoni bejn il-FLAGs fit-territorju tal-Istat Membru.
2. Bħala eċċezzjoni, f’ċirkostanzi debitament ġustifikati, jista’ jinqabeż il-limitu massimu msemmi fil-paragrafu 1.
KAPITOLU VIII
Il-miżuri tal-PMI ffinanzjata taħt ġestjoni konġunta
Artikolu 79
Objettivi sSpeċifiċi
1. Appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi għall-ilħuq ta’ objettivi speċifiċi taħt il-prijorità tal-Unjoni stipulata fl-Artikolu 6(6) inkluż:
(a)
is-sorveljanza marittima integrata (IMS) u b’mod partikolari l-Ambjent komuni għall-kondiviżjoni ta’ informazzjoni (CISE) għas-sorveljanza tal-qasam marittimu tal-Unjoni,
(b)
il-promozzjoni tal-protezzjoni tal-ambjent tal-baħar, b’mod partikolari l-bijodiversità tiegħu u ż-żoni protetti tal-baħar bħas-siti Natura 2000, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 37 ta’ dan ir-Regolament, u l-użu sostenibbli tar-riżorsi tal-baħar u kostali u sabiex ikomplu jiġu ddefiniti l-konfini tas-sostenibbiltà tal-attivitajiet tal-bniedem li jħallu impatt fuq l-ambjent tal-baħar, b’mod partikolari fil-qafas tad-Direttiva 2008/56/KE.
2. Emendi għall-programm operazzjonali fir-rigward tal-miżuri msemmija fil-paragrafu 1 ma għandhom jirriżultaw f’żieda tal-allokazzjoni finanzjarja totali msemmija fl-Artikolu 13(7).
Artikolu 80
Operazzjonijiet eliġibbli
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa operazzjonijiet f’konformità mal-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 79, bħal operazzjonijiet li:
(a)
jikkontribwixxu għall-ilħuq tal-objettivi tal-IMS u, b’mod partikolari dawk tas-CISE;
(b)
jipproteġu l-ambjent tal-baħar, b’mod partikolari l-bijodiversità tiegħu u ż-żoni protetti tal-baħar bħas-siti Natura 2000, f’konformità mal-obbligi stabbiliti fid-Direttivi 92/43/KEE u 2009/147/KE;
(c)
itejbu l-għarfien dwar il-qagħda tal-ambjent tal-baħar bil-ħsieb li jiġu stabbiliti programmi ta’ monitoraġġ u programmi ta’ miżuri previsti fid-Direttiva 2008/56/KE f’konformità mal-obbligi stabbiliti f’dik id-Direttiva.
2. L-ispejjeż tas-salarji tal-persunal tal-amministrazzjonijiet nazzjonali mhux ser jitqiesu bħala spejjez operattivi eliġibbli.
TITOLU VI
MIŻURI FFINANZJATI TAĦT ĠESTJONI DIRETTA
KAPITOLU I
Il-politika marittima integrata
Artikolu 81
Kamp ta’ applikazzjoni ġeografiku
B’deroga mill-Artikolu 2’, dan il-Kapitolu għandu japplika wkoll għal operazzjonijiet li twettqu barra t-territorju tal-Unjoni.
Artikolu 82
Kamp ta’ applikazzjoni u objettivi
L-appoġġ taħt dan il-Kapitolu għandu jikkontribwixxi biex itejjeb l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-PMI tal-Unjoni. Huwa għandu:
(a)
irawwem l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-governanza integrata tal-affarijiet marittimi u kostali, b’mod partikolari billi:
(i)
jippromwovi azzjonijiet li jinkoraġġixxu lill-Istati Membri u lir-reġjuni tagħhom biex jiżviluppaw, jintroduċu jew jimplimentaw governanza marittima integrata;
(ii)
jippromwovi d-djalogu u l-kooperazzjoni ma’ u fost l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri u l-partijiet interessati u fosthom fir-rigward ta’ kwistjonijiet relatati mal-baħar u dawk marittimi, inkluż bl-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ strateġiji integrati għall-baċiri tal-baħar b’kont meħud ta’ approċċ ibbilanċjat fil-baċiri kollha tal-baħar kif ukoll il-karatteristiċi speċifiċi tal-baċiri tal-baħar u l-baċiri ta’ taħt il-baħar, u ‘strateġiji makroreġjonali rilevanti, fejn applikabbli;
(iii)
jippromwovi l-pjattaformi u n-netwerks ta’ kooperazzjoni transettorjali, inklużi rappreżentanti mill-awtoritajiet pubbliċi, fil-livell nazzjonali, reġjonali u lokali, mill-industrija inkluż it-turiżmu, mill-partijiet interessati attivi fir-riċerka, miċ-ċittadini, minn organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u mill-imsieħba soċjali;
(iv)
itejjeb il-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri permezz tal-iskambju ta’ informazzjoni u l-aħjar prattiki fost l-awtoritajiet kompetenti tagħhom;
(v)
jippromwovi l-iskambju tal-aħjar prattiki u d-djalogu fil-livell internazzjonali, inkluż id-djalogu bilaterali mal-pajjiżi terzi, b’kont meħud tal-UNCLOS u l-konvenzjonijiet internazzjonali rilevanti bbażati fuq l-UNCLOS, mingħajr preġudizzju għal arranġamenti oħra jew arranġamenti li jista’ jkun hemm bejn l-Unjoni u l-pajjiżi terzi kkonċernati. Dan id-djalogu għandu jinkludi, kif xieraq, diskussjoni effettiva dwar ir-ratifika u l-implimentazzjoni tal-UNCLOS;
(vi)
isaħħaħ il-viżibbiltà tal-awtoritajiet pubbliċi, is-settur privat u l-pubbliku ġenerali u jrawwem għarfien fosthom rigward approċċ integrat fir-rigward tal-affarijiet marittimi;
(b)
jikkontribwixxi għall-iżvilupp ta’ inizjattivi transettorjali li huma ta’ benefiċċju reċiproku għas-setturi marittimi u/jew il-politiki settorjali differenti, billi jkunu kkunsidrati u jkompli jibni fuq għodod u inizjattivi eżistenti, bħal:
(i)
l-IMS għat-tisħiħ tal-użu sigur, mingħajr perikli u sostenibbli tal-ispazju marittimu b’mod partikolari permezz tat-tisħiħ tal-effettività u l-effiċjenza permezz tal-iskambju ta’ informazzjoni minn settur għall-ieħor u fruntiera għall-oħra filwaqt li jittieħed kont dovut tal-mekkaniżmi u s-sistemi ta’ kooperazzjoni eżistenti u futuri;
(ii)
proċessi ta’ ppjanar tal-ispazju marittimu u ġestjoni integrata taż-żoni kostali;
(iii)
l-iżvilupp progressiv ta’ data u bażi ta’ għarfien relatati mal-baħar ta’ kwalità għolja, komprensivi u aċċessibbli għall-pubbliku li għandu jiffaċilita l-kondiviżjoni, l-użu millġdid u d-disseminazzjoni ta’ dik id-data u dan l-għarfien fost diversi gruppi ta’ utenti, biex b’hekk tiġi evitata d-duplikazzjoni tal-isforzi; għal dak il-għan, għandu jsir l-aħjar użu mill-programmi eżistenti tal-Unjoni u tal-Istati Membri;
(c)
jappoġġja t-tkabbir ekonomiku sostenibbli, l-impjiegi, l-innovazzjoni u t-teknoloġiji l-ġodda fi ħdan setturi marittimi emerġenti u prospettivi, kif ukoll f’reġjuni kostali, insulari u l-aktar imbiegħda tal-Unjoni, b’kumplimentarjetà mal-attivitajiet settorjali u nazzjonali stabbiliti;
(d)
jippromwovi l-protezzjoni tal-ambjent tal-baħar, b’mod partikolari l-bijodiversità tiegħu u ż-żoni protetti tal-baħar bħas-siti Natura 2000, u l-użu sostenibbli tar-riżorsi tal-baħar u kostali u sabiex ikompli jiddefinixxi l-konfini tas-sostenibbiltà tal-attivitajiet tal-bniedem li jħallu impatt fuq l-ambjent tal-baħar, skont l-objettivi tal-kisba u ż-żamma ta’ status ambjentali tajjeb kif meħtieġ mid-Direttiva 2008/56/KE.
Artikolu 83
Operazzjonijiet eliġibbli
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa operazzjonijiet f’konformità mal-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 82, bħal:
(a)
studji;
(b)
proġetti, inkluż proġetti ta’ prova u proġetti ta’ kooperazzjoni;
(c)
informazzjoni pubblika u kondiviżjoni tal-aħjar prattiki, kampanji ta’ sensibilizzazzjoni u attivitajiet assoċjati ta’ komunikazzjoni u disseminazzjoni, bħal kampanji pubbliċitarji, avvenimenti, l-iżvilupp u l-manutenzjoni tas-siti tal-Internet u l-pjattaformi tal-partijiet interessati;
(d)
konferenzi, seminars, fora u workshops;
(e)
attivitajiet ta’ koordinazzjoni, inklużi netwerks ta’ skambju ta’ informazzjoni u appoġġ għall-iżvilupp ta’ strateġiji għall-baċini tal-baħar;
(f)
l-iżvilupp, it-tħaddim u l-manutenzjoni tas-sistemi u n-netwerks tal-IT li jippermettu l-ġbir, l-amministrazzjoni, il-validazzjoni, l-analiżi u l-iskambju u l-iżvilupp ta’ metodi ta’ teħid ta’ kampjuni għal data, kif ukoll bħala interkonnessjoni ma’ sistemi ta’ skambju ta’ data transettorjali;
(g)
proġetti ta’ taħriġ għall-iżvilupp tal-għarfien, il-kwalifiki professjonali u miżuri bil-għan li jħeġġu l-iżvilupp professjonali fis-settur marittimu.
2. Sabiex jintlaħaq l-objettiv speċifiku tal-iżvilupp ta’ operazzjonijiet transkonfinali u transettorjali stabbiliti fil-punt (b) tal-Artikolu 82, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ għodod tekniċi għall-IMS, b’mod partikolari għall-appoġġ tal-użu, it-tħaddim u l-manutenzjoni tal-CISE, bil-ħsieb tal-promozzjoni ta’ skambji ta’ informazzjoni għas-sorveljanza transettorjali u transkonfinali li jikkollegaw il-komunitajiet kollha tal-utenti ma’ xulxin, b’kont meħud tal-iżviluppi rilevanti tal-politiki settorjali fir-rigward tas-sorveljanza u biex isir kontribut, kif adatt, għall-evoluzzjoni neċessarja tagħhom;
(b)
l-attivitajiet ta’ koordinazzjoni u kooperazzjoni bejn l-Istati Membri jew ir-reġjuni sabiex jiżviluppaw l-ippjanar tal-ispazju marittimu u l-ġestjoni integrata taż-żoni kostali, inkluż l-infiq relatat mas-sistemi u l-prattiki tal-kondiviżjoni tad-data u l-monitoraġġ, l-attivitajiet ta’ evalwazzjoni, l-istabbiliment u t-tħaddim ta’ netwerks ta’ esperti, u l-istabbiliment ta’ programm li għandu l-għan li jibni l-kapaċità għall-Istati Membri sabiex jimplimentaw l-ippjanar tal-ispazju marittimu;
(c)
inizjattivi biex jikkofinanzjaw, jixtru u jagħmlu manutenzjoni tas-sistemi ta’ osservazzjoni marittima u l-għodod tekniċi għat-tfassil, it-twaqqif u t-tmexxija ta’ sistema ta’ netwerk operazzjonali Ewropea ta’ informazzjoni u osservazzjoni tal-baħar bil-għan li tiffaċilita l-ġbir, l-akkwist, l-assemblaġġ, l-ipproċessar, il-kontroll tal-kwalità, l-użu mill-ġdid u d-distribuzzjoni ta’ data u għarfien dwar il-baħar permezz ta’ kooperazzjoni bejn l-istituzzjonijiet tal-Istati Membri u/jew dawk internazzjonali kkonċernati.
KAPITOLU II
Miżuri ta’ akkumpanjament għall-PKS u l-PMI taħt ġestjoni diretta
Artikolu 84
Kamp ta’ applikazzjoni ġeografiku
B’deroga mill-Artikolu 2, dan il-Kapitolu għandu japplika wkoll għal operazzjonijiet li twettqu barra t-territorju tal-Unjoni.
Artikolu 85
Objettivi speċifiċi
Il-miżuri f’dan il-Kapitolu għandhom jiffaċilitaw l-implimentazzjoni tal-PKS u l-PMI, b’mod partikolari fir-rigward ta’:
(a)
il-ġbir, il-ġestjoni u t-tixrid ta’ parir xjentifiku fil-PKS;
(b)
miżuri speċifiċi ta’ kontroll u ta’ infurzar fil-kuntest tal-PKS;
(c)
kontribuzzjonijiet volontarji għal organizzazzjonijiet internazzjonali;
(d)
Kkunsilli Konsultattivi;
(e)
informazzjoni dwar is-suq;
(f)
attivitajiet ta’ komunikazzjoni taħt il-PKS u l-PMI.
Artikolu 86
Konsulenza u għarfien xjentifiċi
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-provvista ta’ riżultati xjentifiċi, b’mod partikolari proġetti ta’ riċerka applikata marbuta direttament mal-provvista ta’ opinjonijiet u konsulenza xjentifiċi u soċjoekonomiċi, għall-fini li jittieħdu deċiżjonijiet għaqlin u effiċjenti dwar il-ġestjoni tas-sajd fil-kuntest tal-PKS.
2. B’mod partikolari, għandhom ikunu eliġibbli t-tipi ta’ operazzjonijiet li ġejjin:
(a)
studji u proġetti pilota meħtieġa għall-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-PKS, inkluż dawk dwar tipi alternattivi ta’ tekniki ta’ ġestjoni tas-sajd u tal-akkwakultura sostenibbli, inkluż fi ħdan il-Kunsilli Konsultattivi;
(b)
it-tħejjija u l-provvista ta’ opinjonijiet u konsulenza xjentifiċi minn korpi xjentifiċi, inkluż korpi konsultattivi internazzjonali responsabbli għall-valutazzjonijiet tal-ħażniet, minn esperti indipendenti u minn istituzzjonijiet tar-riċerka;
(c)
il-parteċipazzjoni ta’ esperti fil-laqgħat ta’ gruppi ta’ ħidma dwar kwistjonijiet xjentifiċi u tekniċi fil-qasam tas-sajd ‘bħal STECF, kif ukoll f’korpi ta’ konsulenza internazzjonali u f’laqgħat fejn ikun meħtieġ il-kontribut tal-esperti dwar is-sajd u l-akkwakultura;
(d)
stħarriġ ta’ riċerka fuq il-baħar, kif imsemmi fl-Artikolu 12(2) tar-Regolament (KE) Nru 199/2008, f’oqsma fejn il-bastimenti tal-Unjoni joperaw skont ftehimiet ta’ sħubija dwar is-sajd sostenibbli kif imsemmi fl-Artikolu 31 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013;
(e)
l-infiq imġarrab mill-Kummissjoni għal servizzi relatati mal-ġbir, il-ġestjoni u l-użu tad-data, mal-organizzazzjoni u l-ġestjoni tal-laqgħat tal-esperti fis-sajd u l-ġestjoni tal-programmi ta’ ħidma annwali marbuta mal-għarfien espert xjentifiku u tekniku fil-qasam tas-sajd, mal-ipproċessar tal-biċċiet tad-data u d-datasets, u mal-ħidma preparatorja mmirata biex twassal opinjonijiet u konsulenza xjentifiċi;
(f)
l-attivitajiet ta’ kooperazzjoni bejn l-Istati Membri fil-qasam tal-ġbir tad-data, inklużi dawk bejn id-diversi partijiet interessati reġjonali u inklużi l-ħolqien u t-tmexxija ta’ bażijiet ta’ data reġjonalizzati għall-ħżin, il-ġestjoni u l-użu ta’ data li minnhom tgawdi l-kooperazzjoni reġjonali u li jtejbu l-attivitajiet tal-ġbir u l-ġestjoni tad-data, kif ukoll it-titjib tal-kompetenzi xjentifiċi b’appoġġ għall-ġestjoni tas-sajd;
Artikolu 87
Kontroll u infurzar
1. Il-FEMS jista’ jappoġġa l-implimentazzjoni ta’ sistema ta’ kontroll, spezzjoni u infurzar tal-Unjoni kif previst fl-Artikolu 36 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u kif speċifikat ulterjorment fir-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
2. B’mod partikolari, għandhom ikunu eliġibbli t-tipi ta’ operazzjonijiet li ġejjin:
(a)
ix-xiri u/jew il-kiri konġunt minn bosta Stati Membri li jappartjenu għall-istess żona ġeografika, ta’ bastimenti, inġenji tal-ajru u ħelikopters ta’ sorveljanza, sakemm dawn jintużaw għall-kontroll tas-sajd għal mill-inqas 60 % tal-użu totali fis-sena;
(b)
in-nefqa marbuta mal-valutazzjoni u l-iżvilupp ta’ teknoloġiji ta’ kontroll ġodda, kif ukoll proċessi għall-iskambju ta’ data;
(c)
l-infiq operazzjonali kollu relatat mal-kontroll u l-evalwazzjoni mill-Kummissjoni tal-implimentazzjoni tal-PKS, b’mod partikolari dik fir-rigward tal-verifika, missjonijiet ta’ spezzjoni u ta’ awditjar, tagħmir u taħriġ għall-uffiċjali tal-Kummissjoni, l-organizzazzjoni ta’ laqgħat jew is-sehem fihom, fosthom l-iskambju ta’ informazzjoni u l-aħjar prattiki bejn Stati Membri, studji, servizzi u fornituri tal-IT, u l-kiri jew ix-xiri ta’ mezzi ta’ spezzjoni mill-Kummissjoni kif speċifikat fit-Titoli IX u X tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
3. Bi ħsieb li jissaħħu u jiġu standardizzati l-kontrolli, il-FEMS jista’ jappoġġa l-implimentazzjoni ta’ proġetti transnazzjonali li jkollhom l-għan li jiżviluppaw u jivverifikaw is-sistemi interstatali ta’ kontroll, spezzjoni u infurzar previsti fl-Artikolu 36 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 u stipulati ulterjorment fir-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
4. It-tipi eliġibbli ta’ operazzjonijiet għandhom jinkludu, b’mod partikolari, dawn li ġejjin:
(a)
programmi internazzjonali ta’ taħriġ għall-persunal responsabbli minn attivitajiet ta’ monitoraġġ, kontroll u sorveljanza ta’ attivitajiet tas-sajd;
(b)
inizjattivi, fosthom seminars u għodod tal-mezzi tax-xandir, biex tiġi standardizzata l-interpretazzjoni tar-regolamenti u kontrolli marbuta fl-Unjoni.
5. Fil-każ tal-operazzjonijiet imsemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 2, wieħed biss mill-Istati Membri ikkonċernati għandu jinħatar bħala benefiċjarju.
Artikolu 88
Kontribuzzjonijiet finanzjarji volontarji għal organizzazzjonijiet internazzjonali
Il-FEMS jista’ jwettaq t-tipi ta’ operazzjonijiet li ġejjin fil-qasam tar-relazzjonijiet internazzjonali:
(a)
kontribuzzjonijiet finanzjarji pprovduti lin-Nazzjonijiet Uniti, organizzazzjonijiet kif ukoll finanzjament volontarju provdut lil kwalunkwe organizzazzjoni internazzjonali attiva fil-qasam tal-Liġi tal-Baħar;
(b)
il-kontribuzzjonijiet finanzjarji għat-tħejjijiet għal organizzazzjonijiet internazzjonali ġodda jew għat-tħejjija ta’ trattati internazzjonali ġodda li huma ta’ interess għall-Unjoni;
(c)
il-kontribuzzjonijiet finanzjarji għall-ħidma jew il-programmi mwettqin minn organizzazzjonijiet internazzjonali li huma ta’ interess speċjali għall-Unjoni;
(d)
il-kontribuzzjonijiet finanzjarji għal kwalunkwe attività (inklużi laqgħat ta’ ħidma, informali jew straordinarji tal-partijiet kontraenti) li tiddefendi l-interessi tal-Unjoni fl-organizzazzjonijiet internazzjonali u ssaħħaħ il-kooperazzjoni ma’ sħabha f’dawk l-organizzazzjonijiet. F’dak ir-rigward, meta l-preżenza tar-rappreżentanti ta’ pajjiżi terzi fin-negozjati u l-laqgħat f’fora u organizzazzjonijiet internazzjonali ssir meħtieġa għall-interessi tal-Unjoni, il-FEMS jista’ jħallas l-ispejjeż tal-parteċipazzjoni tagħhom.
Artikolu 89
Kunsilli Konsultattivi
1. Il-FEMS għandu jappoġġa l-ispejjeż operattivi tal-Kunsilli konsultattivi stabbiliti skont l-Artikolu 43 tar-Regolament(UE) Nru 1380/2013.
2. Kunsill Konsultattiv li jkollu personalità ġuridika jista’ japplika għall-appoġġ tal-Unjoni bħala korp li jsegwi għan ta’ interess Ewropew ġenerali.
Artikolu 90
Informazzjoni dwar is-suq
Il-FEMS jista’ jappoġġa l-iżvilupp u d-disseminazzjoni tal-informazzjoni dwar is-suq għal prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 42 tar-Regolament (UE) Nru1379/2013.
Artikolu 91
Attivitajiet ta’ komunikazzjoni taħt il-PKS u l-PMI
Il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
l-ispejjeż għall-attivitajiet ta’ informazzjoni u komunikazzjoni marbuta mal-PKS u mal-PMI, inklużi:
(i)
l-ispejjeż għall-produzzjoni, it-traduzzjoni u d-disseminazzjoni ta’ materjal imfassal għall-ħtiġijiet speċifiċi tal-gruppi differenti fil-mira f’format bil-miktub, awdjoviżiv u elettroniku;
(ii)
l-ispejjeż għat-tħejjija u l-organizzazzjoni ta’ avvenimenti u laqgħat biex jinformaw jew jiġbru l-opinjonijiet tal-partijiet differenti kkonċernati mill-PKS u mill-PMI;
(b)
l-ispejjeż tal-ivvjaġġar u tal-akkomodazzjoni mġarrba mill-esperti u mir-rappreżentanti tal-partijiet interessati mistiedna mill-Kummissjoni għal-laqgħat;
(c)
l-ispejjeż tal-komunikazzjoni korporattiva tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni dment li jkunu marbutin mal-objettivi ġenerali ta’ dan ir-Regolament.
KAPITOLU III
Assistenza teknika
Artikolu 92
Assistenza teknika fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni
Soġġett għal-limitu massimu ta’ 1,1 % tal-FEMS, fuq inizjattiva tal-Kummissjoni, il-FEMS jista’ jappoġġa:
(a)
il-miżuri ta’ assistenza teknika speċifikati fl-Artikolu 58(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013;
(b)
it-tħejjija, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni ta’ ftehimiet dwar is-sajd sostenibbli u s-sehem tal-Unjoni fl-organizzazzjonijiet ta’ ġestjoni tas-sajd reġjonali. Il-miżuri kkonċernati għandhom ikun magħmula minn studji, laqgħat, involviment tal-esperti, spejjeż tal-persunal temporanju, attivitajiet ta’ informazzjoni u kull spiża amministrattiva oħra li tiġi mill-assistenza xjentifika jew teknika mill-Kummissjoni;
(c)
l-istabbiliment ta’ netwerk Ewropew ta’ FLAGs immirat lejn il-bini tal-kapaċità, d-disseminazzjoni tal-informazzjoni, l-iskambju tal-esperjenzi u l-aqwa prattiki u l-appoġġ għall-kooperazzjoni bejn il-FLAGs. Dak in-netwerk għandu jikkoopera mal-korpi tan-netwerking u l-appoġġ tekniku għall-iżvilupp lokali stabbiliti mill-FEŻR u l-FSE u l-FAEŻR fir-rigward tal-attivitajiet ta’ żvilupp lokali u l-kooperazzjoni transnazzjonali tagħhom.
TITOLU VII
IMPLIMENTAZZJONI TAĦT ĠESTJONI KONĠUNTA
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet Ġenerali
Artikolu 93
Kamp ta’ applikazzjoni
Dan it-Titolu għandu japplika għall-miżuri ffinanzjati taħt ġestjoni konġunta kif stabbilit fit-Titolu V.
KAPITOLU II
Mekkaniżmu ta’ twassil
Taqsima 1
Appoġġ mill-FEMS
Artikolu 94
Determinazzjoni tar-rati ta’ kofinanzjament
1. Meta tadotta atti ta’ implimentazzjoni skont l-Artikolu 19 li japprovaw programm operazzjonali, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-kontribuzzjoni massima tal-FEMS għal dak il-programm.
2. Il-kontribuzzjoni tal-FEMS għandha tiġi kkalkolata abbażi tal-ammont ta’ nfiq pubbliku eliġibbli.
Il-programm operazzjonali għandu jistabbilixxi r-rata tal-kontribuzzjoni tal-FEMS applikabbli għall-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6. Ir-rata massima tal-kontribuzzjoni tal-FEMS għandha tkun ta’ 75 % u r-rata minima tal-kontribuzzjoni tal-FEMS għandha tkun ta’ 20 % tal-infiq pubbliku eliġibbli.
3. B’deroga mill-paragrafu 2, il-kontribuzzjoni tal-FEMS għandha tkun:
(a)
100 % tal-infiq pubbliku eliġibbli għall-appoġġ taħt l-għajnuna għall-ħżin imsemmija fl-Artikolu 67;
(b)
100 % tal-infiq pubbliku eliġibbli għas-sistema ta’ kumpens imsemmija fl-Artikolu 70;
(c)
50 % tal-infiq pubbliku eliġibbli għall-appoġġ imsemmi fl-Artikoli 33, 34 u l-Artikolu 41(2);
(d)
70 % tal-infiq pubbliku eliġibbli għall-appoġġ imsemmi fil-punt (e) tal-Artikolu 76(2);
(e)
90 % tal-infiq pubbliku eliġibbli għall-appoġġ imsemmi fil-punti (a) sa (d) u (f) sa (l) tal-Artikolu 76(2);
(f)
80 % tal-infiq eliġibbli għall-appoġġ imsemmi fl-Artikolu 77.
4. B’deroga mill-paragrafu 2, ir-rata massima ta’ kontribuzzjoni tal-FEMS applikabbli għall-objettivi speċifiċi taħt prijoritajiet tal-Unjoni għandhom jiżdiedu b’għaxar punti perċentwali, fejn il-prijorità kollha tal-Unjoni stipulata fl-Artikolu 6(4) titwettaq permezz ta’ żvilupp lokali mmexxi mill-komunità.
Artikolu 95
Intensità tal-għajnuna pubblika
1. L-Istati Membri għandhom japplikaw intensità massima ta’ għajnuna pubblika ta’ 50 % tal-infiq eliġibbli totali tal-operazzjoni.
2. B’deroga mill-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu japplikaw intensità ta’ għajnuna pubblika ta’ 100 % tal-infiq eliġibbli tal-operazzjoni fejn:
(a)
il-benefiċjarju jkun korp legali pubbliku jew impriża fdata bit-tħaddim ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, kif imsemmi fl-Artikolu 106(2) TFUE, fejn l-għajnuna tingħata għat-tħaddim ta’ servizzi bħal dawn;
(b)
l-operazzjoni tkun relatata mal-għajnuna għall-ħżin imsemmija fl-Artikolu 67;
(c)
l-operazzjoni tkun relatata mas-sistema ta’ kumpens imsemmija fl-Artikolu 70;
(d)
l-operazzjoni tkun relatata mal-ġbir tad-data msemmi fl-Artikolu 779;
(e)
l-operazzjoni tkun relatata mal-appoġġ skont l-Artikolu 33, jew 34 u l-kumpens skont l-Artikolu 54, 55 jew 56;
(f)
l-operazzjoni tkun relatata mal-miżuri dwar il-PMI msemmija fl-Artikolu 80.
3. B’deroga mill-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu japplikaw intensità ta’ għajnuna pubblika ta’ bejn 50 % u 100 % tal-infiq eliġibbli tal-operazzjoni fejn:
(a)
l-operazzjoni tkun implimentata skont il-Kapitoli I, II jew IV tat-Titolu V u tissodisfa l-kriterji li ġejjin kollha:
(i)
tkun ta’ interess kollettiv;
(ii)
tkun ta’ benefiċjarju kollettiv;
(iii)
għandu karatteristiċi innovattivi, fejn xieraq, fil-livell lokali.
(b)
l-operazzjoni tiġi implimentata skont il-Kapitolu III tat-Titolu V, tissodisfa waħda mill-kriterji msemmija fil-punti (a)(i), (ii) jew (iii) ta’ dan il-paragrafu u tagħti aċċess pubbliku għar-riżultati tagħha.
4. Permezz ta’ deroga mill-paragrafu 1, għandhom japplikaw il-punti perċentwali addizzjonali ta’ intensità tal-għajnuna pubblika għandhom japplikaw għal tipi speċifiċi ta’ operazzjonijiet kif stipulati fl-Anness I.
5. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabilixxu kif għandhom japplikaw il-punti perċentwali differenti ta’ intensità tal-għajnuna pubblika fil-każ fejn jiġu sodisfatti diversi kondizzjonijiet tal-Anness I. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
Artikolu 96
Kalkolu ta’ spejjeż addizzjonali jew dħul mitluf
Meta l-għajnuna tingħata fuq il-bażi ta’ spejjeż addizzjonali jew dħul mitluf, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-kalkoli rilevanti jkunu adegwati, preċiżi u stabbiliti bil-quddiem fuq il-bażi ta’ kalkolu ġust, ekwitabbli u verifikabbli.
KAPITOLU III
Ġestjoni u sistemi ta’ kontroll
Artikolu 97
Awtorità amministrattiva
1. Minbarra r-regoli ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 125 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 l-awtorità ta’ ġestjoni għandha:
(a)
sal-31 ta’ Marzu ta’ kull sena, tipprovdi lill-Kummissjoni” bid-data kumulattiva rilevanti dwar operazzjonijiet li jkunu ntgħażlu għall-finanzjament sa tmiem is-sena kalendarja ta’ qabel, inklużi karatteristiċi ewlenin tal-benefiċjarju u l-operazzjoni nnifisha;
(b)
tiżgura l-pubbliċità għall-programm operazzjonali billi tinforma lil benefiċjarji potenzjali, organizzazzjonijiet professjonali, l-imsieħba ekonomiċi u soċjali, il-korpi involuti fil-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa, u l-organizzazzjonijiet mhux governattivi kkonċernati, inklużi organizzazzjonijiet ambjentali, dwar il-possibbiltajiet offruti mill-programm u r-regoli sabiex jinkiseb l-aċċess għall-finanzjament tal-programm;
(c)
tiżgura pubbliċità għall-programm operazzjonali billi tinforma lill-benefiċjarji tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni u lill-pubbliku ġenerali dwar l-irwol tal-Unjoni fil-programm.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw regoli għall-preżentazzjoni ta’d-data msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 127(2).
Artikolu 98
Trasmissjoni ta’ data finanzjarja
1. Sal-31 ta’ Jannar u l-31 ta’ Lulju, l-Istati Membri għandhom jibagħtu elettronikament lill-Kummissjoni tbassira tal-ammont li għalih huma jistennew li jitfgħu applikazzjonijiet għal ħlas għas-sena finanzjarja u dik ta’ warajha.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxi l-mudell li għandu jintuża meta tintbagħat id-data finanzjarja lill-Kummissjoni. Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jiġi adottat skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
KAPITOLU IV
Kontroll mill-Istati Membri
Artikolu 99
Korrezzjonijiet finanzjarji mill-Istati Membri
1. Flimkien mal-korrezzjonijiet finanzjarji msemmija fl-Artikolu 143 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, l-Istati Membri għandhom jagħmlu l-korrezzjonijiet finanzjarji jekk il-benefiċjarju ma jħarisx l-obbligi imsemmija fl-Artikolu 10(2) ta’ dan ir-Regolament.
2. F’każijiet ta’ korrezzjonijiet finanzjarji msemmija fil-paragrafu 1, l-Istati Membri għandhom jiddeterminaw l-ammont tal-korrezzjoni li għandu jkun proporzjonat billi jitqiesu n-natura, il-gravità, it-tul ta’ żmien u r-ripetizzjoni tal-ksur jew ir-reat mill-benefiċjarju u l-importanza tal-kontribuzzjoni tal-FEMS għall-attività ekonomika tal-benefiċjarju.
KAPITOLU V
Kontroll mill-Kummissjoni
Taqsima 1
Interruzzjoni u sospensjoni
Artikolu 100
Interruzzjoni tad-data ta’ skadenza tal-pagament
1. Minbarra l-kriterji li jippermettu l-interruzzjoni mniżżla fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 83(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, l-uffiċjal tal-awtorizzazzjoni permezz ta’ delega fit-tifsira tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 jista’ jinterrompi d-data ta’ skadenza tal-pagament għal talba għal ħlas interim fil-każ li Stat Membru jonqos milli jikkonforma mal-obbligi tiegħu skont il-PKS li x’aktarx jaffettwa l-infiq li jinsab f’dikjarazzjoni ċertifikata ta’ nfiq li għaliha jintalab il-pagament interim.
2. Qabel l-interruzzjoni ta’ skadenza għal pagament interim imsemmija fil-paragrafu 1 il-Kummissjoni għandha, tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jagħrfu li hemm provi biex jiġi suġġerit nuqqas ta’ konformità mal-obbligi skont il-PKS. Qabel ma l-Kummissjoni tadotta tali atti ta’ implimentazzjoni hija għandha tgħarraf immedjatament lill-Istat Membru kkonċernat b’dawn il-provi jew b’informazzjoni ta’ min joqgħod fuqha u l-Istat Membru għandu jingħata l-opportunità li, f’perijodu raġonevoli ta’ żmien, jippreżenta l-osservazzjonijiet tiegħu.
3. L-interruzzjoni tal-pagamenti interim, kollha jew parti minnhom, relatati mal-infiq msemmi fil-paragrafu 1 kopert mit-talba għal pagament għandha tkun proporzjonata filwaqt li jitqiesu n-natura, il-gravità, it-tul ta’ żmien u r-ripetizzjoni tan-nuqqas ta’ konformità.
Artikolu 101
Sospensjoni ta’ pagamenti
1. Minbarra l-Artikolu 142 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, il-Kummissjoni tista’ tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jissospendu “il-pagamenti interim kollha jew parti minnhom taħt il-programm operazzjonali f’ każ ta’ nuqqas serju ta’ konformità minn Stat Membru bl-obbligi tiegħu skont il-PKS li tolqot l-infiq li jinsab f’dikjarazzjoni ċertifikata tal-infiq li għalih jintalab il-pagament interim.
2. Qabel is-sospensjoni ta’ pagament interim kif imsemmijin fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni biex tagħraf li Stat Membru naqas milli jikkonforma mal-obbligi tiegħu skont il-PKS. Qabel ma l-Kummissjoni tadotta tali att ta’ implimentazzjoni, hija għandha tgħarraf immedjatament lill-Istat Membru kkonċernat b’dawn is-sejbiet jew b’informazzjoni ta’ min joqgħod fuqha u l-Istat Membru għandu jingħata l-opportunità li jippreżenta l-osservazzjonijiet tiegħu dwar il-kwistjoni.
3. Is-sospensjoni tal-ħlasijiet interim, kollha jew parti minnhom, relatati mal-infiq imsemmi fil-paragrafu 1 kopert mit-talba għal pagament għandha tkun proporzjonata filwaqt li jitqiesu n-natura, il-gravità, it-tul ta’ żmien u r-ripetizzjoni tan-nuqqas serju ta’ konformità.
Artikolu 102
Setgħat tal-Kummissjoni
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 126 li jiddefinixxu dawk il-każijiet ta’ nuqqas ta’ konformità msemmija fl-Artikolu 100 u l-każijiet ta’ nuqqas serju ta’ konformità msemmija fl-Artikolu 101(1), li ġejjin mir-regoli rilevanti tal-PKS li huma essenzjali għall-konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar.
Taqsima 2
Skambju ta’ informazzjoni u korrezzjonijiet finanzjarji
Artikolu 103
Aċċess għall-informazzjoni
Fuq talba tal-Kummissjoni, l-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi li jkunu adottaw għall-implimentazzjoni tal-atti tal-Unjoni relatati mal-PKS, fejn dawk l-atti jkollhom impatt finanzjarju fuq il-FEMS.
Artikolu 104
Kunfidenzjalità
1. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jieħdu l-passi kollha meħtieġa biex jiżguraw il-kunfidenzjalità tal-informazzjoni kkomunikata jew miksuba matul il-kontrolli fuq il-post jew fil-kuntest tal-approvazzjoni tal-kontijiet implimentati skont dan ir-Regolament.
2. Il-prinċipji msemmija fl-Artikolu 8 tar-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (39) għandhom japplikaw għall-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 105
Korrezzjonijiet finanzjarji mill-Kummissjoni
1. Minbarra l-każijiet imsemmija fl-Artikoli 22(7), l-Artikolu 85 u l-Artikolu 144(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, “il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jagħmlu korrezzjonijiet finanzjarji permezz tal-kanċellazzjoni totali jew parzjali tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni għal programm operazzjonali jekk, wara li twettaq l-eżami meħtieġ, hija tikkonkludi li:
(a)
in-nefqa inkluża f’dikjarazzjoni ċċertifikata tal-infiq hija affettwata mill-każijiet li fihom l-benefiċjarju ma jħarisx l-obbligi kif imsemmija fl-Artikolu 10(2) ta’ dan ir-Regolament u ma jkunx ġie kkoreġut mill-Istat Membru qabel il-ftuħ tal-proċedura ta’ korrezzjoni skont dan il-paragrafu;
(b)
l-infiq li jinstab f’dikjarazzjoni ċċertifikata ta’ nfiq huwa affettwat minn każijiet ta’ nuqqas serju ta’ konformità mar-regoli tal-PKS mill-Istat Membru li rriżultaw fis-sospensjoni tal-pagament skont l-Artikolu 101 ta’ dan ir-Regolament u meta l-Istat Membru kkonċernat jibqa’ ma jistax juri li ħa l-azzjoni meħtieġa ta’ rimedju biex jiżgura l-konformità mar-regoli applikabbli u l-infurzar tagħhom fil-ġejjieni.
2. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar l-ammont tal-‘korrezzjoni billi tikkunsidra n-natura, il-gravità, it-tul ta’ żmien u r-ripetizzjoni tan-nuqqas serju ta’ konformità mill-Istat Membru jew il-benefiċjarju mar-regoli tal-PKS u l-importanza tal-kontribuzzjoni tal-FEMS għall-attività ekonomika tal-benefiċjarju kkonċernat.
3. Meta ma jkunx possibbli li jiġi kkwantifikat preċiżament l-ammont ta’ nfiq marbut man-nuqqas ta’ konformità mar-regoli tal-PKS mill-Istat Membru, il-Kummissjoni għandha tapplika rata fissa jew korrezzjoni finanzjarja estrapolata skont il-paragrafu 4.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 126 li jiddeterminaw il-kriterji biex jiġi stabbilit il-livell ta’ korrezzjoni finanzjarja li għandha tiġi applikata u l-kriterji għall-applikazzjoni ta’ rati fissi jew korrezzjonijiet finanzjarji estrapolati.
Artikolu 106
Proċedura
L-Artikolu 145 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 għandu japplika mutatis mutandis meta l-Kummissjoni tipproponi korrezzjoni finanzjarja msemmija fl-Artikolu 105 ta’ dan ir-Regolament.
KAPITOLU VI
Monitoraġġ, evalwazzjoni, informazzjoni u komunikazzjoni
Taqsima 1
Twaqqif u objettivi ta’ sistema komuni ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni
Artikolu 107
Sistema ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni
1. Għandha tiġi stabbilita sistema komuni ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni għall-operazzjonijiet tal-FEMS taħt ġestjoni konġunta bil-għan li titkejjel il-prestazzjoni tal-FEMS. Sabiex jiġi żgurat kejl effettiv tal-prestazzjoni, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 126 li jiddefinixu l-kontenut u l-bini ta’ dik is-sistema.
2. L-impatt ġenerali tal-FEMS għandu jiġi vvalutatb’rabta mal-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6.
Il-Kummissjoni tista’ tadotta ‘atti ta’ implimentazzjoni li jistabilixxu is-sett ta’ indikaturi speċifiċi għal dawk il-prijoritajiet tal-Unjoni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
3. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni bl-informazzjoni kollha neċessarja sabiex ikunu jistgħu jsiru l-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-miżuri kkonċernati. Il-Kummissjoni għandha tikkunsidra l-ħtiġijiet tad-data u s-sinerġiji bejn sorsi potenzjali tad-data, b’mod partikolari l-użu tagħhom għal raġunijiet statistiċi meta dan ikun xieraq. Il-Kummissjoni” għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw regoli dwar l-informazzjoni li trid tintbagħat mill-Istati Membri, kif ukoll dwar il-ħtiġijiet tad-data u s-sinerġiji bejn sorsi potenzjali tad-data. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
4. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport dwar l-implimentazzjoni ta’ dan l-Artikolu lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill kull erba’ snin. L-ewwel rapport għandu jiġi ppreżentat sal-31 ta’ Diċembru 2017.
Artikolu 108
Objettivi
L-objettivi tas-sistema komuni ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni għandhom ikunu:
(a)
li jintwera l-progress u l-kisbiet tal-PKS u l-PMI, li jitqies l-impatt ġenerali u li jiġu vvalutati l- effettività, l-effiċjenza u r-rilevanza tal-operazzjonijiet tal-FEMS;
(b)
li tikkontribwixxi għal appoġġ immirat aħjar għall-PKS u l-PMI;
(c)
li tappoġġa proċess ta’ tagħlim komuni relatat mal-monitoraġġ u l-evalwazzjoni;
(d)
li tipprovdi evalwazzjonijiet robusti bbażati fuq il-provi tal-operazzjonijiet tal-FEMS li jikkontribwixxu għall-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet.
Taqsima 2
Dispożizzjonijiet tekniċi
Artikolu 109
Indikaturi komuni
1. Għandha tiġi speċifikata lista ta’ indikaturi komuni relatati mas-sitwazzjoni inizjali kif ukoll mal-eżekuzzjoni finanzjarja, ir-rendimenti u r-riżultati tal-programm operazzjonali u applikabbli għal kull programm operazzjonali fis-sistema ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni stabbilita fl-Artikolu 107 biex tkun tista’ ssir l-aggregazzjoni tad-data fil-livell tal-Unjoni.
2. L-indikaturi komuni għandhom ikunu marbuta mal-istadji importanti u l-miri stabbiliti fil-programmi operazzjonali skont il-prijoritajiet tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 6. Dawk l-indikaturi komuni għandhom jintużaw għall-eżami tal-prestazzjoni msemmi fl-Artikolu 21(1) tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, u għandhom jippermettu li ssir valutazzjoni tal-progress, l-effiċjenza u l-effettività tal-implimentazzjoni tal-politika fl-isfond tal-objettivi u l-miri fil-livell tal-programm tal-Unjoni.
Artikolu 110
Sistema elettronika ta’ informazzjoni
1. L-informazzjoni ewlenija dwar l-implimentazzjoni tal-programm operazzjonali, dwar kull operazzjoni magħżula għal finanzjament, kif ukoll dwar l-operazzjonijiet kompluti, meħtieġa għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni, inklużi l-karatteristiċi ewlenin tal-benefiċjarju u ta’ kull operazzjoni, għandha tiġi rreġistrata u miżmuma b’mod elettroniku.
2. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li jkun hemm sistema elettronika sikura xierqa sabiex tirreġistra, iżżomm u tiġġestixxi l-informazzjoni ewlenija u biex tirrapporta dwar il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni.
Artikolu 111
Għoti ta’ informazzjoni
Il-benefiċjarji tal-appoġġ taħt il-FEMS, inklużi ‘FLAGs, għandhom jimpenjaw ruħhom li jipprovdu lill-awtorità ta’ ġestjoni u/jew lill-evalwaturi maħtura jew korpi oħrajn delegati li lilhom jiġi ddelegat it-twettiq tal-funzjonijiet f’isimha, id-data u l-informazzjoni kollha meħtieġa sabiex ikunu jistgħu jsiru l-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-programm operazzjonali, b’mod partikolari fir-rigward tal-issodisfar tal-objettivi u l-prijoritajiet speċifiċi.
Taqsima 3
Monitoraġġ
Artikolu 112
Proċeduri ta’ monitoraġġ
1. L-awtorità ta’ ġestjoni msemmija fl-Artikolu 97 ta’ dan ir-Regolament u l-kumitat ta’ monitoraġġ imsemmi fl-Artikolu 47 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 għandhom jissorveljaw il-kwalità tal-implimentazzjoni tal-programm.
2. L-awtorità ta’ ġestjoni u l-kumitat ta’ monitoraġġ għandhom iwettqu l-monitoraġġ tal-programm operazzjonali permezz ta’ indikaturi finanzjarji, indikaturi tar-rendiment u indikaturi tar-riżultat.
Artikolu 113
Funzjonijiet tal-kumitat ta’ monitoraġġ
Minbarra l-funzjonijiet speċifikati fl-Artikolu 49 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, il-kumitat ta’ monitoraġġ jivverifika r-rendiment tal-programm operazzjonali u l-effettività tal-implimentazzjoni tiegħu. Għal dak il-għan, il-kumitat ta’ monitoraġġ għandu:
(a)
jiġi kkonsultat u japprova, fi żmien sitt xhur mid-deċiżjoni li tapprova l-programm, il-kriterji tal-għażla għall-operazzjonijiet iffinanzjati; il-kriterji tal-għażla għandhom jiġu riveduti skont il-ħtiġijiet ta’ programmazzjoni;
(b)
jeżamina l-attivitajiet u r-riżultati relatati mal-pjan ta’ evalwazzjoni tal-programm;
(c)
jeżamina l-azzjonijiet fil-programm marbuta ma’ li jiġu sodisfatti kondizzjonalitajiet ex ante speċifiċi;
(d)
jeżamina u japprova r-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali qabel ma jintbagħtu lill-Kummissjoni;
(e)
jeżamina l-azzjonijiet għall-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa, l-opportunitajiet ugwali u n-nuqqas ta’ diskriminazzjoni, inkluża l-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabbiltà.
Il-kumitat ta’ monitoraġġ ma għandux jiġi kkonsultat dwar il-pjanijiet ta’ ħidma għall-ġbir ta’ data msemmija fl-Artikolu 21.
Artikolu 114
Rapport annwali ta’ implimentazzjoni
1. Sal-31 ta’ Mejju 2016 u sal-31 ta’ Mejju ta’ kull sena sussegwenti sal-2023 b’din is-sena inkluża, l-Istati Membri għandhom jissottomettu lill-Kummissjoni rapport annwali ta’ implimentazzjoni dwar l-implimentazzjoni tal-programm operazzjonali fis-sena kalendarja ta’ qabel. Ir-rapport sottomess fl-2016 għandu jkopri s-snin kalendarji tal-2014 u l-2015.
2. Minbarra d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 50 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, ir-rapporti annwali ta’ implimentazzjoni għandhom jinkludu:
(a)
informazzjoni dwar l-impenji finanzjarji u l-infiq skont il-kejl;
(b)
sommarju tal-attivitajiet imwettqa relatati mal-pjan ta’ evalwazzjoni;
(c)
informazzjoni dwar l- azzjonijiet meħuda f’każijiet ta’ ksur serju kif imsemmi fl-Artikolu 10(1) ta’ dan ir-Regolament, u ta’ nuqqas ta’ ħarsien tal-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 10(2) ta’ dan ir-Regolament, kif ukoll dwar azzjonijiet ta’ rimedju;
(d)
informazzjoni dwar azzjonijiet meħuda biex ikun hemm konformità mal-Artikolu 41(10) ta’ dan ir-Regolament;
(e)
informazzjoni dwar l-azzjonijiet meħuda biex tiġi żgurata l-pubblikazzjoni tal-benefiċjarji skont l-Anness V għal dan ir-Regolament, għal persuni naturali skont il-liġi nazzjonali fosthom limitu massimu applikabbli.
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu regoli li jikkonċernaw il-format u l-preżentazzjoni tar-rapporti annwali ta’ implimentazzjoni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3).
Taqsima 4
Evalwazzjoni
Artikolu 115
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu l-elementi li għandhom jiddaħħlu fir-rapporti ta’ evalwazzjoni ex ante msemmija fl-Artikolu 55 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 u tistabbilixxi r-rekwiżiti minimi għall-pjan ta’ evalwazzjoni msemmi fl-Artikolu 56 ta’ dak ir-Regolament. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 127(3) ta’ dan ir-Regolament.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-evalwazzjonijiet jikkonformaw mas-sistema ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni komuni skont l-Artikolu 107, għandhom jorganizzaw il-produzzjoni u l-ġbir tad-data meħtieġa, u għandhom jipprovdu d-diversi biċċiet ta’ informazzjoni pprovduti mis-sistema ta’ monitoraġġ għall-evalwaturi.
3. Ir-rapporti ta’ evalwazzjoni għandhom jitqiegħdu għad-dispożizzjoni mill-Istati Membri fuq l-Internet u mill-Kummissjoni fuq is-sit elettroniku tal-Unjoni.
Artikolu 116
Evalwazzjoni ex ante
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-evalwatur ex ante ikun involut minn istadju bikri tal-proċess ta’ żvilupp tal-programm operazzjonali, inkluż l-iżvilupp tal-analiżi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 18(1), it-tfassil tal-loġika ta’ intervent tal-programm u t-tfassil tal-miri tal-programm.
Artikolu 117
Evalwazzjoni ex post
F’konformità mal-Artikolu 57 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013, għandu jitħejja rapport ta’ evalwazzjoni ex post mill-Kummissjoni f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri.
Artikolu 118
Sinteżijiet tal-evalwazzjonijiet
Għandha ssir sinteżi fil-livell tal-Unjoni tar-rapporti ta’ evalwazzjoni ex ante taħt ir-responsabbiltà tal-Kummissjoni. Is-sinteżi tar-rapporti ta’ evalwazzjoni għandha titlesta sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru tas-sena ta’ wara s-sottomissjoni tal-evalwazzjonijiet relevanti.
Taqsima 5
Informazzjoni u komunikazzjoni
Artikolu 119
Informazzjoni u reklamar
1. L-awtorità ta’ ġestjoni għandha tkun responsabbli f’konformità mal-punt (b) tal-Artikolu 97(1) għal:
(a)
iżgurar tal-ftuħ ta’ sit elettroniku uniku jew portal ta’ sit elettroniku uniku li jipprovdi l-informazzjoni dwar il-programm operazzjonali fl-Istat Membru u aċċess għalih;
(b)
informazzjoni lill-benefiċjarji potenzjali bl-opportunitajiet ta’ finanzjament taħt il-programm operazzjonali;
(c)
pubbliċità għaċ-ċittadini tal-Unjoni r-rwol u l-kisbiet tal-FEMS permezz ta’ azzjonijiet ta’ informazzjoni u komunikazzjoni dwar ir-riżultati u l-impatt tal-ftehimiet ta’ sħubija, il-programmi operazzjonali u l-operazzjonijiet.
(d)
jiġi żgurat li jiġi magħmul pubbliku sommarju tal-miżuri mfassla biex tkun żgurata konformità mar-regoli tal-PKS fosthom il-każijiet ta’ nuqqas ta’ konformità mill-Istati Membri jew mill-benefiċjarji kif ukoll l-azzjonijiet ta’ rimedju bħall-korrezzjonijiet finanzjarji meħuda.
2. Sabiex jiżguraw it-trasparenza rigward l-appoġġ mill-FEMS, l-Istati Membri għandhom iżommu lista ta’ operazzjonijiet fil-format CSV jew XML li għandha tkun aċċessibbli permezz tas-sit elettroniku uniku jew il-portal tas-sit elettroniku uniku, li jipprovdi lista ta’ operazzjonijiet u sommarju tal-programm operazzjonali.
Il-lista ta’ operazzjonijiet għandha tiġi aġġornata mill-inqas kull sitt xhur.
L-informazzjoni minima li għandha tiġi stabbilita fil-lista ta’ operazzjonijiet, inkluża l-informazzjoni speċifika li tikkonċerna l-operazzjonijiet taħt l-Artikoli 26, 39, 47, 54 u 56, hija stabbilita fl-Anness V.
3. Regoli dettaljati li jikkonċernaw l-miżuri ta’ informazzjoni u pubbliċità għall-applikanti u l-benefiċjarji huma stabbiliti fl-Anness V.
4. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu l-karatteristiċi tekniċi tal-miżuri ta’ informazzjoni u pubbliċità għall-istruzzjonijiet tal-operazzjoni għall-ħolqien ta’ emblema u definizzjoni tal-kuluri standard. Dawk l-‘atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 127(2).
TITOLU VIII
IMPLIMENTAZZJONI TAĦT ĠESTJONI DIRETTA
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet Ġenerali
Artikolu 120
Kamp ta’ applikazzjoni
Dan it-Titolu għandu japplika għal miżuri ffinanzjati taħt ġestjoni diretta kif stabbilit fit-Titolu VI.
KAPITOLU II
Kontroll
Artikolu 121
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu l-miżuri xierqa sabiex tiżgura li, meta jiġu implimentati l-operazzjonijiet iffinanzjati skont dan ir-Regolament, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jkunu protetti billi jiġu applikati miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività legali oħra, permezz ta’ verifiki effettivi u, jekk jiġu skoperti irregolaritajiet, permezz tal-irkupru tal-ammonti mħallsa bi żball u, fejn xieraq, permezz ta’ penali proporzjonati u dissważivi effettivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa ta’ awditjar, kemm fuq il-bażi tad-dokumenti kif ukoll fuq verifiki fuq il-post, fuq il-benefiċjarji, il-kuntratturi u s-subkuntratturi kollha li rċevew fondi mill-Unjoni.
L-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) jista’ jwettaq verifiki u spezzjonijiet fuq il-post fuq operaturi ekonomiċi kkonċernati direttament jew indirettament mill-finanzjament tal-Unjoni skont il-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (Euratom, KE) Nru 883/2013 (40) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u fir-Regolament (Euratom, KE) Nru 2185/96, bil-għan li jiġi stabbilit ikunux twettqu frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li jaffettwaw l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b’rabta ma’ ftehim dwar l-għajnuna finanzjarja, deċiżjoni dwar l-għajnuna finanzjarja jew kuntratt li jikkonċernaw il-finanzjament tal-Unjoni.
3. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1 u 2, ftehimiet ta’ kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali, ftehimiet dwar l-għajnuna finanzjarja, deċiżjonijiet dwar l-għajnuna finanzjarja u kuntratti li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandu jkollhom dispożizzjonijiet li jagħtu s-setgħa b’mod espliċitu lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF sabiex iwettqu awditi, verifiki u spezzjonijiet fuq il-post imsemmija f’dawk il-paragrafi, skont il-kompetenzi rispettivi tagħhom..
Artikolu 122
Awditjar
1. Uffiċċjali tal-Kummissjoni u tal-Qorti tal-Awdituri, jew ir-rappreżentanti tagħhom, jistgħu jwettqu awditjar fuq il-post fuq operazzjonijiet iffinanzjati minn dan ir-Regolament fi kwalunkwe mument b’avviż ta’ mill-inqas għaxart ijiem ta’ xogħol, għajr f’każijiet urġenti, għal perijodu sa tliet snin wara l-pagament finali li sar mill-Kummissjoni.
2. L-Uffiċċjali tal-Kummissjoni u tal-Qorti tal-Awdituri, jew ir-rappreżentanti tagħhom, debitament mogħtija s-setgħa sabiex iwettqu awditjar fuq il-post, għandu jkollhom aċċess għall-kotba u kull dokument ieħor, inklużi dokumenti u metadata mfassla jew irċivuti u rreġistrati f’format elettroniku relatati mal-infiq iffinanzjat taħt dan ir-Regolament.
3. Is-setgħat ta’ awditjar imsemmija fil-paragrafu 2 ma għandhomx jaffettwaw l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jirriżervaw ċerti atti għal aġenti speċifikament maħtura mil-leġislazzjoni nazzjonali. L-Uffiċjali tal-Kummissjoni u tal-Qorti tal-Awdituri, jew ir-rappreżentanti tagħhom, ma għandhomx jieħdu sehem, fost l-oħrajn, fi żjarat fid-djar jew interrogazzjonijiet formali ta’ persuni fi ħdan il-qafas tal-leġislazzjoni nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat. Madanakollu, għandu jkollhom aċċess għal informazzjoni miksuba b’dan il-mod.
4. Jekk kwalunkwe appoġġ finanzjarju mill-Unjoni mogħti taħt dan ir-Regolament jiġi sussegwentement allokat għal parti terza bħala benefiċjarju aħħari, il-benefiċjarju inizjali, peress li hu r-riċevitur tal-appoġġ finanzjarju mill-Unjoni, għandu jipprovdi lill-Kummissjoni bl-informazzjoni relevanti kollha rigward l-identità ta’ dak il-benefiċjarju aħħari.
Artikolu 123
Sospensjoni tal-pagamenti, tnaqqis u kanċellazzjoni tal-kontribuzzjoni finanzjarja
1. Jekk il-Kummissjoni tikkunsidra li l-fondi tal-Unjoni ma ntużawx skont il-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan ir-Regolament jew fi kwalunkwe att legali tal-Unjoni ieħor li huwa applikabbli, din għandha tinnotifika lill-benefiċjarji li għandu jkollhom xahar mid-data ta’ din in-notifika sabiex jagħtu l-osservazzjonijiet tagħhom lill-Kummissjoni.
2. Jekk il-benefiċjarji ma jwiġbux lura fi żmien il-perijodu msemmi fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu jew jekk l-osservazzjonijiet tagħhom mhumiex ikkunsidrati sodisfaċenti, il-Kummissjoni għandha tnaqqas jew tikkanċella l-kontribuzzjoni finanzjarja mogħtija jew tissospendi l-pagamenti. Kwalunkwe ammont imħallas bi żball għandu jitħallas lura lill-baġit ġenerali tal-Unjoni. Għandu jiżdied l-imgħax fuq kwalunkwe somma mhux imħallsa fil-ħin taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
KAPITOLU III
Evalwazzjoni u rappurtar
Artikolu 124
Evalwazzjoni
1. L-operazzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament għandhom jiġu ssorveljati b’mod regolari sabiex tiġi segwita l-implimentazzjoni tagħhom.
2. Il-Kummissjoni għandha tiżgura l-evalwazzjoni regolari, indipendenti u esterna tal-operazzjonijiet iffinanzjati.
Artikolu 125
Rappurtar
Il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill:
(a)
sal-31 ta’ Marzu 2017, rapport ta’ evalwazzjoni interim dwar ir-riżultati miksuba u l-aspetti kwalitattivi u kwantitattivi tal-implimentazzjoni tal-operazzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament;
(b)
sal-31 ta’ Awwissu 2018, komunikazzjoni dwar il-kontinwazzjoni tal-operazzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament.
TITOLU IX
DISPOŻIZZJONIJIET TA’ PROĊEDURA
Artikolu 126
Eżerċizzju ta’ delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni tal-atti ddelegati hija mogħtija lill-Kummissjoni skont il-kondizzjonijiet stipulati f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li jiġu adottati atti delegati ‘msemmija fl-Artikoli 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 u 129 għandha tingħata sal-31 ta’ Diċembru 2020.
3. Id-delega ta’ setgħa msemmija fl-Artikoli 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 u 129 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħat speċifikati f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Hija ma għandhiex taffettwa l-validità tal-atti delegati diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifika dan simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikoli 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 u 129 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġi espressa ebda oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill f’perijodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu informaw lill-Kummissjoni li mhumiex ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 127
Proċedura ta’ kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn Kumitat għall-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Fejn il-kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni dwar abbozz ta’ att ta’ implimentazzjoni li għandu jiġi adottat skont l-Artikolu 95(5) ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-abbozz ta’ att ta’ implimentazzjoni u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
TITOLU X
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 128
Revoka
1. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 129(2), ir-Regolamenti (KE) Nru 2328/2003, (KE) Nru 861/2006, (KE) Nru 1198/2006, (KE) Nru 791/2007, (UE) Nru 1255/2011 u l-Artikolu 103 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 huma mħassra b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
2. Ir-referenzi għar-Regolamenti mħassra għandhom jitqiesu bħala referenzi għal dan ir-Regolament.
Artikolu 129
Dispożizzjonijiet transizzjonali
1. Sabiex tiffaċilita t-transizzjoni mill-iskema ta’ appoġġ stabbiliti mir-Regolamenti (KE) Nru 861/2006, (KE) Nru 1198/2006, (KE) Nru 791/2007 u (KE) Nru 1255/2011 ‘għall-iskema stabbilita minn dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati, b’konformità mal-Artikolu 126, li jistabbilixxu il-kondizzjonijiet li taħthom l-appoġġ approvat mill-Kummissjoni skont dawk ir-Regolamenti jista’ jiġi integrat fl-appoġġ stabbilit skont dan ir-Regolament, inkluż għall-għajnuna teknika u għall-evalwazzjonijiet ex-post.
2. Dan ir-Regolament ma għandux jaffettwa t-tkomplija jew il-modifika, inkluża l-kanċellazzjoni sħiħa jew parzjali, tal-proġetti kkonċernati, sal-għeluq tagħhom, jew tal-għajnuna approvata mill-Kummissjoni fuq il-bażi tar-Regolamenti (KE) Nru 2328/2003, (KE) Nru 861/2006, (KE) Nru 1198/2006, ’(KE) Nru 791/2007 u (UE) Nru 1255/2011 u l-Artikolu 103 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 jew kwalunkwe leġislazzjoni oħra li tapplika għal dik l-għajnuna fil-31 ta’ Diċembru 2013 li għandha tibqa’ tapplika għal tali proġetti jew assistenza.
3. L-applikazzjonijiet li jsiru taħt ir-Regolament (KE) Nru 1198/2006 għandhom jibqgħu validi.
Artikolu 130
Dħul fis-seħħ u data ta’ applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta’ Mejju 2014.