РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/248 НА КОМИСИЯТА
от 15 октомври 2014 година
относно мерки SA.23008 (2013/C) (ex 2013/NN), приведени в действие от Словашката република в полза на Spoločná zdravotná poisťovňa, a. s. (SZP) и Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (VšZP)
(нотифицирано под номер C(2014) 7277)
(само текстът на словашки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-нататък „ДФЕС“), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби (1),
Като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 2 април 2007 г. Комисията получава жалба, подадена с писмо от частното здравноосигурително дружество Dôvera zdravotná poisťovňa, a. s. (наричано по-нататък „дружество Dôvera“ или „жалбоподателят“), във връзка с предполагаема мярка за държавна помощ, предоставена на 26 януари 2006 г. в полза на държавното здравноосигурително дружество Spoločná zdravotná poisťovňa, a. s. („SZP“) под формата на увеличение на уставния му капитал с 450 млн. SKK (приблизително 15 млн. евро).
(2)
На 21 август 2009 г. Комисията изпраща на Словашката република искане за предоставяне на информация. След удължаването на срока за отговор словашките органи предоставят исканата информация на 24 септември 2009 г.
(3)
С писмо от 26 февруари 2010 г. Комисията иска от Словашката република предоставянето на допълнителна информация относно тази капиталова инжекция и иска разяснения относно словашката система за изравняване на рисковете („Risk equalisation scheme“, наричана по-нататък „RES“) като друга мярка, която би могла евентуално да бъде считана за държавна помощ. С писмо от 25 март 2010 г. словашките органи искат удължаване на срока за отговор, като Комисията одобрява това искане с писмо от 31 март 2010 г. На 16 юни 2010 г. Комисията напомня на Словашката република да предостави информацията, след което с писмо от 9 юли 2010 г. словашките органи изпращат отговор на искането. На 3 декември 2010 г. Словашката република предоставя неповерителна версия на отговора, както е поискано от Комисията с писмо от 4 ноември 2010 г.
(4)
На 1 януари 2010 г. дружеството SZP се слива с другото държавно здравноосигурително дружество в Словашката република Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. („VšZP“). В периода от 1998 г. до поне 2005 г. към тези две държавни акционерни дружества биват прехвърлени портфейлите на други здравноосигурителни дружества.
(5)
На проведените на 10 октомври 2010 г. и 15 март 2011 г. две срещи между Комисията и представителите на дружество Dôvera се обсъждат предметът на жалбата и функционирането на здравноосигурителния сектор в Словакия. На 15 юли 2011 г. дружество Dôvera предоставя допълнителна информация относно състоянието на здравноосигурителния сектор в Словакия и разширява обхвата на жалбата си с три нови предполагаеми мерки, предоставени в полза на SZP и VšZP: i) погасяване в периода 2004-2005 г. на дълга на SZP от държавното дружество Veriteľ a. s. чрез две вноски в размер на 52,7 млн. евро и 28 млн. евро; ii) субсидия от 7,6 млн. евро, предоставена през 2006 г. на SZP от Министерството на здравеопазването, и iii) финансирано от държавата увеличение на уставния капитал на VšZP в размер от 65,1 млн. евро от 1 януари 2010 г. Вследствие на това Комисията приканва словашките органи да изразят своето становище по жалбата, чийто обхват е разширен с нови твърдения. След удължаването на срока за отговор словашките органи предоставят мнението си на 11 ноември 2011 г.
(6)
След срещата на 15 декември 2011 г. със службите на Комисията, с писмо от 16 януари 2012 г. дружество Dôvera предоставя допълнителна информация относно характера на националния здравноосигурителен сектор.
(7)
С писмо от 2 юли 2013 г. Комисията информира Словашката република, че е открила официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора („решение за откриване на процедура“). Решението за откриване на процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) и заинтересованите страни са поканени да представят мненията си.
(8)
С писмо от 24 юли 2013 г. словашките органи искат удължаване на срока за предоставяне на мнение относно решението за откриване на процедура, като Комисията одобрява това искане с писмо от 30 юли 2013 г. На 27 август 2013 г. Словашката република предоставя мнението си относно решението за откриване на процедура.
(9)
Комисията получава мнения относно решението за откриване на процедура от пет заинтересовани страни: Inštitút pre ekonomické a sociálne reformy (INEKO, Институт за икономически и социални реформи) с писмо от 15 октомври 2013 г., Union zdravotná poisťovňa a. s. („дружество Union“) с писмо от 25 октомври 2013 г., Health Policy Institute (HPI, Институт за политика в областта на здравеопазването) с писмо от 28 октомври 2013 г., Združeniе zdravotných poisťovní SR (ZZP, Сдружение на здравноосигурителните дружества в Словакия) с писмо от 28 октомври 2013 г. и дружество Dôvera с писмо от 11 ноември 2013 г.
(10)
Тези мнения са изпратени на словашките органи с писма от 20 ноември и 20 декември 2013 г. На 20 декември 2013 г. словашките органи искат удължаване на срока за отговор по тези мнения до 31 януари 2014 г., като Комисията одобрява това искане още същия ден. С писмо от 29 януари 2014 г. Словакия предоставя отговор по мненията на заинтересованите страни относно решението за откриване на процедура.
(11)
На 2 април 2014 г. се провежда среща между службите на Комисията и словашките органи.
(12)
На 11 април 2014 г. и 25 август 2014 г. Комисията изпраща допълнителни искания за предоставяне на информация, на които Словакия отговаря с писма от 15 май 2014 г. и 27 август 2014 г.
2. КОНТЕКСТ
2.1. РАЗВИТИЕ НА СИСТЕМАТА ЗА ЗАДЪЛЖИТЕЛНО ЗДРАВНО ОСИГУРЯВАНЕ В СЛОВАКИЯ
(13)
През 1994 г. еднополюсният модел на здравно осигуряване в Словакия бива заменен с многополюсен, при който дейност могат да развиват и публични, и частни субекти. Мащабната реформа, заложена в закон № 581/2004 Сб. и закон 580/2004 Сб., влезли в сила на 1 януари 2005 г. („реформата от 2005 г.“), променя правилата за разпределението на събраните здравноосигурителни вноски, а така също и правната форма на всички здравноосигурителни дружества (държавни или частни) от правни субекти sui generis на акционерни дружества (т. е. частноправни акционерни дружества със стопанска цел). Създаден е и независим регулаторен орган - Служба за надзор на здравните грижи (Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťo „ÚDZS“), със задачата да издава разрешения и да упражнява надзор дали здравноосигурителните дружества спазват действащите правни норми. Принципно тези реформи са замислени с цел да доведат до по-ефективно използване на наличните средства и до повишено качество на предоставяните здравни грижи (3).
(14)
Всички здравноосигурителни дружества в Словашката република, публични и частни субекти, предоставят задължително здравно осигуряване на пребиваващите в Словакия (4). Възможността за предоставяне на индивидуално здравно осигуряване по силата на закон № 580/2004 Сб. като добавка към основния пакет, предлаган като задължително здравно осигуряване, се използва в ограничена степен, поради широкия обхват на предлаганото от задължителната система (5). Освен това през 2005 г. е приет закон, по силата на който всички здравноосигурителни дружества получават възможността да предлагат доброволно здравно осигуряване на лица, за които задължителното здравно осигуряване не се прилага (6).
(15)
През 2007 г. е приет закон № 530/2007 Сб., с който се изменя закон № 581/2004 Сб. и се забранява на здравноосигурителните дружества в сектора на задължителното здравно осигуряване, считано от 1 януари 2008 г., да разпределят печалба под формата на дивиденти, с което се налага задължението реализираната печалба да се реинвестира в словашката система на здравеопазване. Вследствие на това от януари 2008 г. здравноосигурителните дружества не могат да разпределят печалба. На 26 януари 2011 г. обаче Конституционният съд на Словашката република постановява, че забраната за разпределяне на печалба е несъвместима с няколко разпоредби от словашката Конституция. След това решение със закон № 250/2011 Сб. словашките органи изменят през юли 2011 г. закон № 530/2007 Сб. с цел отново да се позволи на здравноосигурителните дружества да разпределят (сред своите акционери) печалбата, реализирана в рамките на дейността по задължително здравно осигуряване, при спазването на определени условия (7). Вследствие на тези законови промени през декември 2011 г. Комисията прекратява процедурата за неизпълнение на задължения във връзка с ограниченията на разпределението на печалбата (8).
(16)
На 31 октомври 2012 г. словашките органи одобряват проект, целящ създаването в Словашката република на еднополюсна система за задължителното здравно осигуряване с нестопанска цел, която би трябвало да бъде създадена или посредством доброволното изкупуване (до 1 януари 2014 г.) на частните здравноосигурителни дружества, или посредством отчуждаването им (до 1 юли 2014 г.), което би трябвало да доведе до създаването на едно-единствено (държавно) здравноосигурително дружество. (9) При все това, до приемането на настоящото решение не е осъществена нито една от предвидените в проекта стъпки (10).
2.2. ЗДРАВНООСИГУРИТЕЛНИТЕ ДРУЖЕСТВА В СЛОВАКИЯ
(17)
По силата на словашкото законодателство здравноосигурителното дружество е акционерно дружество със седалище в Словашката република, създадено с цел предоставяне на задължително публично здравно осигуряване, което подлежи на разрешение от ÚDZS.
(18)
Пребиваващите в Словакия могат да избират между следните три здравноосигурителни дружества, за да сключат договор за задължително здравно осигуряване:
а)
словашкото държавно акционерно дружество VšZP, създадено на 1 юли 2005 г.; то е създадено след преобразуването на публичната институция VšZP, създадена на 1 ноември 1994 г. по силата на закон № 273/1994 Сб. като приемник на Národná poisťovňa - Správа fondu zdravotného poistenia; на 1 януари 2010 г. VšZP се слива с държавното дружество SZP по силата на закон № 533/2009 Сб. (поради което по-нататък, когато е уместно, това слято дружество е наричано „SZP/VšZP“). Словашката република е единственият акционер на VšZP;
б)
частното акционерно дружество Dôvera (основният ѝ акционер е централноевропейската финансова група PENTA); дружество Dôvera е учредено на 1 октомври 2005 г. и на 31 декември 2009 г. се слива с друго словашко частно здравноосигурително дружество Apollo. През 2010 г. слятото дружество е най-голямото частно здравноосигурително дружество в Словакия;
в)
частното здравноосигурително акционерно дружество Union, учредено на 9 март 2006 г. и член на групата Achmea (по-рано Eureko) със седалище в Нидерландия.
(19)
Таблицата по-долу показва развитието на пазарните дялове на различните дружества, предоставящи задължително здравно осигуряване в Словашката република в периода 2008-2013 г. (11):
Година
2008
2009
2010
2011
2012
2013 (12)
Дружества
Брой на осигурените лица (%)
VšZP
55,4
55,0
66,74
65,79
64,4
64,09
SZP
13,6
12,0
2010 г.: SZP се слива с VšZP
Apollo
8,4
10,0
2010 г.: Apollo се слива с Dôvera
Dôvera
16,2
16,0
26,37
26,8
27,75
27,49
Union
6,4
7,0
6,89
7,41
7,85
8,42
(20)
Всички здравноосигурителни дружества са акционерни дружества, а законовите разпоредби относно собствеността позволяват акционерите им да бъдат и от частния, и от публичния сектор. Всички здравноосигурителни дружества са задължени да изпълняват някои критерии за платежоспособност. Подложени на строги финансови ограничения, те са изцяло отговорни за каквито и да е финансови трудности. Като частни акционерни дружества, учредени по общото законодателство за търговските дружества, здравноосигурителните дружества управляват самостоятелно оперативните си разходи и разходите за здравно осигуряване.
(21)
Здравноосигурителните дружества могат да реализират и реализират печалба (13). Приходите на здравноосигурителните дружества в Словакия произхождат от осигурителни вноски, от държавния бюджет (вноски от името на икономически неактивни лица и субсидии за покриване на увеличените цени на услугите по предоставяне на здравни грижи), от доходи от собственост, дарения и други източници. Здравноосигурителните дружества могат да реализират печалба например посредством подобряване на системите си за управление и посредством преговори при сключването на договори с доставчици на здравни грижи.
2.3. ОСНОВНИ ХАРАКТЕРИСТИКИ НА СЛОВАШКИЯ СЕКТОР ЗА ЗАДЪЛЖИТЕЛНО ЗДРАВНО ОСИГУРЯВАНЕ
2.3.1. Социална цел и обществен интерес
(22)
Словашката система за задължително здравно осигуряване преследва социална цел, а именно да се даде възможност за предоставяне на грижи и да се поддържа жизнеспособна система за здравно осигуряване. Словашките граждани имат право на здравно осигуряване, а постоянно пребиваващите в Словакия имат задължението да бъдат здравно осигурени (14). Гарантирането на правото на безплатни здравни грижи въз основа на здравното осигуряване е конституционно задължение на Словашката република (15). Според словашките органи здравноосигурителните дружества изпълняват конституционно задължение от името на държавата, като предоставят задължително здравно осигуряване в Словашката република, т.е. като предоставят здравно осигуряване на пребиваващите в Словашката република посредством управление на схемата за задължително здравно осигуряване в Словакия. По закон Словашката република има задължението да финансира системата на здравеопазването и да покрива загубите в сектора на здравеопазването (16). По смисъла на член 2 от закон № 580/2004 Сб. относно здравното осигуряване предоставянето на задължително публично здравно осигуряване е дейност от обществен интерес, за чието осъществяване се използват публични средства.
2.3.2. Задължително членство, свободен достъп и обща тарификация
(23)
В съответствие с разпоредбите на закон № 580/2004 Сб. и закон № 581/2004 Сб. участието в словашката здравоосигурителна програма е задължително за мнозинството от населението в Словашката република (17). Задължителното здравно осигуряване в Словакия обхваща също и лицата, осигурени в съответствие с Регламент (ЕИО) 1408/71 на Съвета (18) до 30 април 2010 г., а от 1 май 2010 г. - в съответствие с Регламент (ЕО) № 883/2004 на Европейския парламент и на Съвета (19).
(24)
Осигурените лица имат право да се насочат към здравноосигурително дружество по свой избор и да го променят веднъж годишно. Според принципа за свободния достъп и обща тарификация здравноосигурителните дружества в Словакия имат законовото задължение да допускат до осигурителната си схема всеки пребиваващ в Словакия, който поиска това, при условие че той/тя отговаря на правните изисквания за здравна осигуровка в Словакия. По-специално, здравноосигурителните дружества не могат да откажат да осигурят лице на основание възраст, здравен статус или рискове от заболяване (20) и трябва да предложат базисна здравна осигуровка на същата цена на всички лица, независимо от тези фактори.
(25)
Следователно, словашката система за здравно осигуряване включва законова уредба за справедливо споделяне на риска между здравноосигурителните дружества посредством система за изравняване на рисковете (RES). В рамките на RES (21) здравноосигурителните дружества, осигуряващи лица, свързани с по-голям риск, получават средства от здравноосигурителни дружества, чиито портфейли са свързани с по-малък риск, т.е. чрез месечно или годишно преразпределение на вноските и управление на трансферите (22).
2.3.3. Обезщетения и вноски в зависимост от дохода на осигуреното лице
(26)
Задължителното словашко здравно осигуряване се основава на система от задължителни вноски. Нивата на вноските са определени в закона, като са пропорционални на дохода на осигуреното лице (подобно на данъка върху доходите) и не се основават на осигурителения риск (като например възраст или здравен статус на осигуреното лице). Тези вноски, считани от словашките органи за част от публичните ресурси, се събират от: 1) работници и работодатели; 2) самостоятелни заети лица; 3) доброволно безработни лица; 4) държавата (за „осигурени от държавата лица“, т.е. група, която в голямата си част е съставена от икономически неактивни лица); и 5) платци на дивиденти.
(27)
На всички осигурени лица се гарантира едно и също базисно ниво на обезщетения („базисен пакет от обезщетения“). Не съществува пряка връзка между сумата от вноските, платени към схемата, и получаваните обезщетения (23). Медицинските услуги, обхванати от задължителното здравно осигуряване, се предоставят независимо от вноските, платени от осигуреното лице.
(28)
Базисният пакет на задължителното здравно осигуряване обхваща почти всички здравни процедури, предоставяни в Словашката република, което означава, че чрез този пакет се предоставя почти пълно здравеопазване. Понастоящем базисният пакет дава право на всеки на безплатно здравеопазване, с изключение на само няколко видове лечения (напр. пластична хирургия) и частични плащания за лекарства, спа процедури и определени медицински услуги (напр. посещения в спешно отделение). Базисният пакет може да бъде стеснен или разширен с наредба на Министерския съвет (без парламентарни разисквания). Тъй като словашката Конституция гарантира здравеопазване за всеки гражданин в рамките на системата за задължително здравно осигуряване при условията, посочени в закона, здравноосигурителните дружества не могат да влияят на формирането на обезщетенията, нивото на покритието или размера на вноските за базисния пакет, тъй като те са определени в закона.
(29)
Словашките здравоосигурителни дружества могат да добавят към базисния пакет, и го правят, различни допълнителни плащания (обезщетения) по техен избор, които обхващат услуги извън базисния пакет и се предлагат безплатно от осигурителните дружества на клиентите, като част от същия пакет в рамките на задължителното здравно осигуряване. Така например, от наличната информация може да се твърди, че здравноосигурителните дружества могат да решат дали да предложат допълнително покритие на някои съпътстващи и превантивни лечения в рамките на базисния пакет от задължителното здравно осигуряване. Тези допълнителни обезщетения се различават от услугите на индивидуалното здравно осигуряване, което може да бъде предложено срещу заплащане.
2.3.4. Избор на доставчици на здравни грижи и на услуги
(30)
Здравноосигурителните дружества могат да избират доставчиците на здравни грижи и да сключват договори с лекари и отделни болници. По този начин здравноосигурителните дружества сключват договори с отделни доставчици на здравни грижи; тези договори се сключват независимо един от друг, като даден доставчик на здравни грижи може да сключи договор с всички или само с някои от здравноосигурителните дружества и обратно. Здравноосигурителните дружества възстановяват разходи за услуги, предоставени както от държавни, така и от частни доставчици на здравни грижи.
(31)
За да се гарантира географският достъп до здравни услуги, правителството е определило изискване за минимална мрежа, за да повлияе на планирането на капацитета. При предоставянето на задължително здравно осигуряване здравноосигурителните дружества са задължени от закона да сключат договор с минимална мрежа от болници. Всяко здравноосигурително дружество създава своята мрежа и подобрява минималната мрежа чрез селективно сключване на договори с допълнителни болници и други доставчици на здравни грижи. По този начин здравните услуги, предоставени от тези болници и/или други доставчици на здравни грижи и включени в обхвата на задължителното здравно осигуряване, се покриват от здравноосигурителното дружество в полза на осигуреното лице. Здравноосигурителните дружества имат определена свобода на преценка при преговорите с болниците относно цената и качеството на здравните услуги, предоставяни на осигурените лица.
2.3.5. Регулаторна рамка
(32)
Схемата за задължително здравно осигуряване в Словакия се урежда от специални норми (24). По закон всички здравноосигурителни дружества, предоставящи задължително здравно осигуряване, трябва да имат еднакъв статут, права и задължения. Всяко здравноосигурително дружество трябва да бъде учредено с цел да извършва публично здравно осигуряване и не трябва да извършва дейности, различни от изброените в член 6 от закон № 581/2004 Сб. Дейностите на здравноосигурителните дружества, управляващи схемата за задължително здравно осигуряване, подлежат на цялостен контрол от държавата, упражняван по-специално от регулаторния орган - ÚDZS, чийто мандат обхваща задачите по мониторинг и надзор в системата на здравеопазване. ÚDZS упражнява надзор дали здравноосигурителните дружества и доставчиците спазват тази законова рамка и се намесва при нарушения.
3. ОПИСАНИЕ НА СПОРНИТЕ МЕРКИ
(33)
В настоящото решение са разгледани следните шест мерки (наричани заедно „спорните мерки“) (25):
3.1. УВЕЛИЧЕНИЕ НА КАПИТАЛА НА SZP ПРЕЗ 2006 Г.
(34)
С писмо от 2 април 2007 г. Комисията получава жалба от частното здравноосигурително дружество Dôvera срещу капиталова инжекция в размер на 450 млн. SKK (приблизително 15 млн. евро) от страна на Словашката република в полза на държавното дружество на три вноски в периода между 28 ноември 2005 г. и 18 януари 2006 г.
(35)
Увеличението на капитала е свързано с реформата на сектора на здравеопазването и реформата от 2004-2005 г. на сектора на здравното осигуряване в Словашката република. Всъщност при учредяването на SZP като акционерно дружество през 2005 г. и правоприемник на публична институция (26), от дружеството по закон се изисква да приеме не само активите, а и натрупаните преди 2005 г. пасиви на предходното осигурително дружество, чийто размер води до незадоволително равнище на платежоспособността според предвиденото в член 14, параграф 1 от Закона за здравноосигурителните дружества (закон № 581/2004 Сб.). На 31 декември 2005 г. тези пасиви възлизат на 467,765 млн. SKK (приблизително 15,5 млн. евро).
3.2. ПОГАСЯВАНЕТО НА ДЪЛГА НА SZP ОТ VERITEĽ
(36)
Veriteľ е учредена през 2003 г. (27) като нова държавна агенция за консолидиране на дълговете в здравеопазването и получава от словашкото правителство мандат за изпълнението на проект, свързан с погасяването на дълговете на здравните институции и здравноосигурителните дружества преди реорганизирането на 30 септември 2005 г. на всички съществуващи здравноосигурителни дружества като акционерни дружества. Погасяването на дълговете е осъществено по силата на решения на словашкото правителство.
(37)
В периода от 2003-2005 г. Veriteľ е погасила дълг в сектора на здравеопазването, възлизащ по счетоводна стойност на повече от 1, 1 млрд. евро, с 644 млн. евро в наличност. След като министерството на здавеопазването обявява, че това е последната мярка за спасяване на системата на здравеопазване, през 2006 г. агенция Veriteľ е закрита (28).
(38)
Жалбоподателят твърди, че погасяването от Veriteľ на дълга на SZP в размер на 52,7 млн. евро, който е по-висок от полученото от жалбоподателя (29), означава, че в процеса на погасяване на дълга е налице необосновано дискриминационно третиране. Жалбоподателят подчертава, че освен това на 30 ноември 2005 г. (т.е. след преобразуването) Veriteľ допълнително е погасила приблизително 28 млн. евро друг дълг на SZP по специалната сметка за преразпределяне на здравноосигурителните вноски. Това е извършено чрез прехвърлянето от SZP към Veriteľ на дължими вноски и лихви. SZP прехвърля на Veriteľ приблизително 929 млн. SKK под формата на дължими вноски и лихви (от които около 343 млн. SKK са лихви). В замяна Veriteľ предоставя на SZP компенсация от 840 млн. SKK (приблизително 28 млн. евро), като урежда дълга по специалната сметка за преразпределяне на здравноосигурителните вноски (30).
3.3. СУБСИДИЯТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА SZP ПРЕЗ 2006 Г.
(39)
През втората половина на 2006 г. на SZP е предоставена допълнителна субсидия от Министерството на здравеопазването, като се използва отчасти ликвидационното салдо на Veriteľ, която е закрита през юли 2006 г. Според жалбоподателя субсидията е в размер на приблизително 7,6 млн. евро.
(40)
Жалбоподателят твърди, че тази субсидия е предоставена, за да се уредят задълженията на SZP към доставчици на здравни грижи от периода преди 2005 г., макар и да не е ясно дали тези задължения са продължавали да съществуват към момента на предоставяне на субсидията.
(41)
При все това, според словашките органи финансовите ресурси от ликвидационното салдо на Veriteľ не са предоставени на SZP, а на медицински заведения, които по това време са били държавни, за плащането на техните задължения към SZP (т.е. здравноосигурителни вноски за техните работници). Поради това, според словашките органи не става въпрос за субсидия, а по-скоро за обикновено плащане на съществуващи безспорни задължения на държавата - неплатени вноски за здравно осигуряване.
3.4. УВЕЛИЧЕНИЕТО НА КАПИТАЛА НА VŠZP ПРЕЗ 2010 Г.
(42)
На 1 януари 2010 г. Словашката република чрез службите на Министерството на здравеопазването е увеличила дела си в уставния капитал на VšZP. Това увеличение на уставния капитал е в размер на приблизително 65,1 млн. евро.
(43)
Според жалбоподателя, като се има предвид, че VšZP е било близо до изпадане в несъстоятелност, изглежда, че държавата е действала по този начин, за да компенсира дефицита в приходите на VšZP. Жалбоподателят твърди също, че държавата по никакъв начин не се е надявала на възвръщаемост на инвестицията си в разумни времеви рамки, особено като се има предвид, че в Словакия току-що е влязъл в сила закон, който не позволява на здравноосигурителните дружества да разпределят печалбата си.
(44)
Според словашките органи това увеличение на капитала на VšZP през 2010 г. е извършено, за да се неутрализират последиците от финансовата криза и за да се окаже подкрепа на VšZP в усилията му да удържи на натиска за увеличаване на задлъжнялостта му при нарастващото търсене на здравни грижи.
3.5. СИСТЕМАТА ЗА ИЗРАВНЯВАНЕ НА РИСКОВЕТЕ (RES)
(45)
При извършването на предварителната оценка Комисията установи също, че финансирането на здравноосигурителните дружества в Словашката република включва механизъм за разпределяне и управление на рисковете - система за изравняване на рисковете (RES).
(46)
RES (31) се прилага в пълна степен към всички здравноосигурителни дружества, предоставящи задължително здравно осигуряване в Словашката република. Здравноосигурителните дружества събират вноските за задължително здравно осигуряване пряко от работодателите, самостоятелно заетите лица, самоосигуряващите се лица (доброволно безработните), държавата и платците на дивиденти, но разпределението на приходите и разходите между здравноосигурителните дружества е неравномерно, поради разликите в портфейлите им. За да се облекчи финансовата тежест за здравноосигурителните дружества с по-високорисков портфейл и за да се стесни възможността за подбор на рисковете, вноските се преразпределят между здравнооситурителните дружества посредством RES в съответствие с изчисления, изготвени от ÚDZS (32). Прилаганите в RES критерии са възраст, пол и от 2010 г. насам - статут на осигуреното лице, що се отнася до икономическата му активност.
(47)
Словашките органи считат, че RES не е форма на държавна помощ, а по-скоро форма на изравняване на ресурсите в съответствие с приложимите в RES критерии към осигурените лица, т.е. става въпрос за солидарност между осигурените лица, а не за държавна помощ.
3.6. ПРЕХВЪРЛЯНЕТО НА ПОРТФЕЙЛИ КЪМ SZP И VŠZP
(48)
Друга мярка, за която Комисията научи при предварителната оценка, засяга няколко директни прехвърляния на портфейли, извършени с намесата на държавата, от други здравноосигурителни дружества, впоследствие закрити чрез ликвидация, към SZP и VšZP (по-специално от дружеството Družstevná zdravotná poisťovňa към VšZP и от дружеството Európská zdravotná poisťovňa (EZP) към SZP).
(49)
Според Dôvera портфейлът на EZP е бил директно прехвърлен на SZP, въпреки че е имало и други заинтересовани оператори на пазара, като ограниченията и условията на прехвърлянето не са били ясни.
(50)
Словашката република твърди, че решението на ÚDZS да прехвърли портфейла на EZP към SZP без компенсация е в съответствие с разпоредбите на закон № 581/2004 Сб., като е зачетено правото на осигурените лица на избор на здравноосигурително дружество. Словашките органи твърдят, че други здравноосигурителни дружества са изразили интерес относно портфейла, но са поставили условия, които биха удължили прекомерно процеса на ликвидация. Освен това според словашките органи, след като прехвърлянето на портфейлите се е отнасяло до всички вземания и всички задължения на ликвидираните дружества, на получателите VšZP и SZP не е предоставено никакво предимство.
4. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(51)
В решението си за откриване на процедура Комисията изразява съмнения относно определянето на въпросната дейност като икономическа или неикономическа по характер и посочва, че като се имат предвид особеностите на случая, SZP/VšZP е можело да извършва икономическа дейност от 1 януари 2005 г., както и другите дружества, предлагащи здравно осигуряване в рамките на задължителната система. Комисията счита, че комбинацията от икономически и неикономически характеристики на системата за задължително здравно осигуряване в Словакия изисква да се проведе задълбочен анализ на отделните елементи и съответното им значение в рамките на схемата, за да се определи дали дейността, свързана със задължителното здравно осигуряване, по начина, по който е организирана и се осъществява в Словакия, трябва да се счита за икономическа (от 1 януари 2005 г. нататък) или неикономическа по характер.
(52)
Комисията посочва също, че - в случай че е нужно дейността да бъде счетена за икономическа по характер - тя не разполага с достатъчно информация, за да определи дали разглежданите мерки предоставят на SZP/VšZP селективно предимство.
(53)
След като прави извода, че на този етап не може да изключи наличието на държавна помощ, тъй като липсват конкретни доводи или ясни признаци за несъвместимостта им с вътрешния пазар, Комисията изразява и съмнения дали тези мерки могат да бъдат считани за съвместими с вътрешния пазар по силата на член 106, параграф 2 или член 107, параграф 3, буква в) от Договора, в случай че тя заключи, че тези мерки могат да бъдат счетени за държавна помощ.
(54)
Във връзка с това Комисията посочва, че окончателното заключение дали дейността, свързана със задължителното здравно осигуряване в Словашката република, всъщност е икономическа или неикономическа по характер, дали държавните мерки отговарят на всички други условия, за да представляват държавна помощ, и ако да - дали са съвместими с вътрешния пазар, може да бъде направено само в окончателното решение, което Комисията приеме след завършването на официалното разследване, когато е събрана цялата налична информация (включително допълнителните мнения на държавата членка и заинтересованите страни) и е направена задълбочена оценка на цялата информация.
5. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(55)
Комисията получи следните мнения от заинтересованите страни, които са представени в обобщен вид по-долу:
5.1. DÔVERA
(56)
В отговор на решението за откриване на процедура жалбоподателят Dôvera предостави допълнителна информация относно системата на здравно осигуряване и допълнителни доводи, най-вече за да подкрепи твърдението си, че SZP/VšZP са дружества, към които е приложимо правото на конкуренцията и които са получили несъвместима държавна помощ.
(57)
Dôvera посочва, че SZP/VšZP се конкурират с частни здравноосигурителни дружества, които предлагат същата услуга и се стремят към реализирането на печалба, като прави препратки към предишните си аргументи относно икономическия характер на дейността и към скорошната практика на Съда (33). Във връзка с това дружество Dôvera твърди, че няколко елемента, представени от Словашката република и изброени в решението за откриване на процедура като свидетелстващи за неикономическия характер на дейностите на SZP/VšZP, не са убедителни. Според дружество Dôvera реформата от 2004-2005 г. е целяла създаването на конкурентен пазар, което се признава и потвърждава от словашката съдебна власт (т.е. от словашкия Конституционен съд), а така също и от самите словашки органи. Във връзка с това дружество Dôvera посочва също факта, че здравноосигурителните дружества се конкурират за доставчиците на здравни грижи посредством селективни договори и преговаряне относно цената и качеството на услугите, като споменава и маркетинговите кампании на здравноосигурителните дружества, за да задържат и привлекат клиенти. Дружество Dôvera отхвърля твърдението за изключително социалния характер на системата, като изтъква възможността на здравноосигурителните дружества да реализират и разпределят печалба и готовността на частните инвеститори да инвестират в оператори, развиващи дейност в словашкия сектор на задължително здравно осигуряване.
(58)
Като прави препратки към предишните си аргументи пред Комисията преди решението за откриване на процедура, дружество Dôvera посочва, че всички мерки, посочени в това решение, следва да бъдат счетени за неправомерна помощ, тъй като всички останали елементи от член 107, параграф 1 от Договора са изпълнени. Според дружество Dôvera действията на Словашката република относно увеличаването на капитала на SZP през 2006 г. и увеличаването на капитала на VšZP през 2010 г. не могат да бъдат считани за действия на инвеститор в условията на пазарна икономика. Дружество Dôvera твърди също, че Словашката република е третирала по различен начин SZP/VšZP и частните здравноосигурителни дружества, като е приложила по-благоприятно третиране спрямо SZP в процеса на погасяване на дълга в периода 2003-2005 г., а така също и чрез въвеждането на два нови критерия в RES през 2009 и 2012 г. Що се отнася до прехвърлянето на портфейли, мнението на дружество Dôvera засяга предимно прехвърлянето на осигурителния портфейл на EZP, тъй като то не разполага с информация относно по-ранното прехвърляне на портфейл към VšZP. В тази връзка то твърди, че Комисията може да е била заблудена от словашките органи относно приложимата правна рамка към това прехвърляне.
(59)
И накрая дружество Dôvera твърди, че словашките органи не са съумели да докажат, че предоставянето на задължително здравно осигуряване е услуга от общ интерес, поради което оспорва самата основа на анализа в светлината на практиката по дело Altmark (34) и пакета на Комисията относно услугите от общ икономически интерес.
5.2. ЗДРАВНООСИГУРИТЕЛНО ДРУЖЕСТВО UNION
(60)
Мнението относно решението за откриване, предоставено от дружество Union, другия частен конкурент на SZP/VšZP, е като цяло подобно на мнението на дружество Dôvera, като според тях SZP и VšZP са предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Дружество Union посочва, че пет от шестте мерки, описани в раздел 3 от настоящото решение, представляват държавна помощ и са несъвместими с вътрешния пазар. Що се отнася до шестата мярка RES, дружество Union твърди, че тя може евентуално да отговаря на условията за компенсация за обществени услуги, установени в практиката по дело Altmark, или може да е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 106, параграф 2 от Договора, което изисква допълнителна проверка във връзка с евентуалния дискриминационен подход в полза на нетния бенефициер от RES, т.е. SZP/VšZP.
5.3. HPI, INEKO И ZZP
(61)
Мненията относно решението за откриване на процедура, предоставени от останалите три заинтересовани страни, а именно организацията HPI, института INEKO и сдружението ZZP, до голяма степен подкрепят позицията на жалбоподателя Dôvera и на дружество Union, че дейността е с икономически характер и мерките представляват държавна помощ, като на SZP/VšZP се предоставя селективно предимство, като тези заинтересовани страни са убедени, че здравноосигурителните дружества работят в конкурентна среда (и използват различни начини за привличане на клиенти), и твърдят, че държавата е предоставила преференциално третиране на своите държавни здравноосигурителни дружества.
6. МНЕНИЯ ПО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ И ДОПЪЛНИТЕЛНО ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ ОТ СЛОВАШКАТА РЕПУБЛИКА
(62)
Словашката република предостави своето мнение относно решението за откриване на процедура и мнението си относно коментарите на третите страни.
(63)
Словашките органи предоставиха пояснения и допълнителни аргументи в подкрепа на позицията си, че към системата за задължително здравно осигуряване не се прилагат правилата за защита на конкуренцията, тъй като тя не представлява икономическа дейност. Те твърдят, че словашкото задължително здравно осигуряване не може да се счита за икономическа дейност в съответствие с установената практика на Съда на Европейския съюз (35), по-специално поради следните причини:
а)
Системата има социална цел.
б)
Системата се основава на солидарност, по-специално с оглед на следното:
i.
задължително членство на пребиваващите в Словакия;
ii.
на всички осигурени лица се гарантира едно и също базисно ниво на обезщетения;
iii.
вноските не зависят от обезщетенията на отделното лице, тъй като вноските са определени в закона (не съществува ценова конкуренция);
iv.
между осигурените лица съществува солидарност по отношение на риска: системата RES и общата тарификация.
в)
Съществува подробна регулаторна рамка, за която държавата упражнява надзор: статутът, правата и задълженията на всички здравноосигурителни дружества са определени в закона.
(64)
Словашката република отхвърля схващането, че в резултат на законодателните промени от 2005 г. словашката система на здравеопазване се е променила в търговска система, и твърди, че системата никога не е губила публичния си неикономически характер. Словашките органи обръщат внимание и на факта, че словашката система на здравеопазване е част от системата за социална сигурност и изтъкват правомощията на държавите членки по силата на член 168, параграф 7 от Договора по отношение на организацията и предоставянето на услуги за здравни грижи.
(65)
Освен това словашките органи заявяват, че реформата на здравното осигуряване не е заменила публичното здравно осигуряване с частно и на здравноосигурителните дружества не е дадена възможност да покриват какъвто и да било риск, свързан със законоустановената социална сигурност. Според Словакия главната цел на реформата на сектора на здравеопазването е била установяването на правила за администрирането на финансовите средства, предоставени за здравеопазване, а реорганизирането до 30 септември 2005 г. на съществуващите здравноосигурителни дружества в акционерни дружества с ясно определени счетоводни правила е представлявало подходящ начин за установяването на тези правила. Словашките органи считат, че всички здравноосигурителни дружества в Словакия участват в управлението на публични средства, които са им поверени в рамките на системата за публично здравно осигуряване.
(66)
Според словашките органи фактът, че словашката система за задължително здравно осигуряване позволява ограничена по степен конкуренция относно качеството, би могъл да се разглежда като елемент, който насърчава здравноосигурителните дружества да функционират от икономическа гледна точка в съответствие с принципите на доброто управление, което е в интерес на нормалното функциониране на системата, а не като елемент, който би могъл да повлияе на неикономическия характер на системата за здравно осигуряване като цяло.
(67)
Словашките органи обясняват също така, че натрупаните и преразпределени средства в рамките на структурата на словашката система за публично здравно осигуряване посредством здравноосигурителните дружества са общата сума от вноските за публично здравно осигуряване, които са задължителни по закон, и поради това са част от публичните финанси на Словакия. Ето защо всички здравноосигурителни дружества имат за задача да управляват публичните средства, събрани от населението в съответствие със съответните законови разпоредби, за да бъдат използвани за плащането на здравни грижи.
(68)
В допълнителна подкрепа на своите твърдения словашките органи припомнят и факта, че дори след премахването през 2011 г. на забраната за разпределяне на печалбата, законът за изменение № 250/2011 Сб. разрешава на здравноосигурителните дружества да реализират печалба само при точно определени условия, а именно:
а)
въвеждането на данък върху печалбата на здравноосигурителните дружества;
б)
задължителното използване на печалбата за създаването на резервен фонд в размер от поне 20 % от внесения уставен капитал (резервният фонд може да се използва само за покриване на загуби на това здравноосигурително дружество);
в)
задължителното създаване на технически резерв за плащане на планирани здравни грижи за осигурени лица, включени в списъци с чакащи (следователно здравноосигурителните дружества не могат да реализират печалба в ущърб на клиентите си, като ги включват в списъци с чакащи вместо бързото плащане на здравни грижи за тях; това е от особено значение за спазването на общоприетите счетоводни стандарти в публичното здравно осигуряване).
(69)
В това отношение словашките органи обясняват, че когато дружеството VšZP е отчело излишък, то е създало здравен фонд за плащане на използването на здравни грижи и за финансиране на особено скъпи здравни грижи, покривани от публичното здравно осигуряване. Освен това в годините, през които дружеството е отчитало излишък, част от него е отделена за законоустановения резервен фонд, който впоследствие е използван за снижаване на натрупаните загуби. Следователно според словашките органи държавните здравноосигурителни дружества никога не са разпределяли на акционерите си реализираната печалба.
(70)
Във връзка с това Словашката република посочва и друго ограничение за здравноосигурителните дружества, отнасящо се до обстоятелството, че те могат да вземат средства назаем в съответствие със закон № 523/2004 Сб. относно бюджетните правила на публичната администрация, като имат предварителното одобрение на ÚDZS.
(71)
В допълнителна подкрепа на твърдението си, че дейността по задължително здравно осигуряване не попада в обсега на правилата за защита на конкуренцията, органите посочват разследване от 2009 г. на словашката Антимонополна служба, в което се установява, че дейностите на здравноосигурителните дружества се осъществяват в рамките на система, отличаваща се с висока степен на солидарност, в която здравните грижи се предоставят безплатно и основните елементи от тези дейности са уредени от държавата, и че дейностите, осъществявани от здравноосигурителните дружества за предоставянето на публично здравно осигуряване не може да се считат за икономическа дейност, която ограничава конкуренцията. Поради това според Антимонополната служба словашкият Закон за защита на конкуренцията не е приложим спрямо дейностите на здравноосигурителните дружества, извършени за предоставяне на публично здравно осигуряване (36).
(72)
Словашките органи обясняват също, че през 2011 г. Конституционният съд постановява, че забраната за разпределяне на печалбата е неконституционна, тъй като нарушава заложените в словашката Конституция права на собственост, но не е съгласен с мнението, че със Закона за здравноосигурителните дружества се ограничават принципите на пазарната икономика. Те изтъкват и факта, че във връзка с това Конституционният съд е постановил също така, че законодателство относно здравноосигурителните дружества, което изключва или ограничава в значителна степен въздействието на инструментите на пазарната икономика и по този начин ограничава конкуренцията, е приемливо от конституционна гледна точка.
(73)
Освен твърдението си, че дейността по задължително здравно осигуряване в Словакия попада извън обсега на правилата за защита на конкуренцията, словашките органи твърдят, че мерките не отговарят на останалите критерии за държавна помощ по силата на член 107, параграф 1 от Договора. Във връзка с това те твърдят, че капиталовите инжекции от 2006 и 2009 г. не представляват помощ, тъй като са спазили принципа за инвеститор в условията на пазарна икономика. Освен това те отхвърлят твърдението, че в рамките на процеса по погасяване на дълга от Veriteľ става въпрос за необосновано дискриминационно третиране и настояват, че през 2006 г. на VšZP не е предоставена субсидия и че тази операция е представлявала обикновено плащане от страна на държавата на съществуващи безспорни задължения. Словашките органи предоставиха допълнителни подробности относно прехвърлянето на портфейли от DZP към VšZP и от EZP към SZP и твърдят, че и тези прехвърляния не са предоставили на SZP/VšZP селективно предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Те предоставиха допълнителна информация и за системата RES, като поясниха най-вече начина, по който в периода 2006-2012 г. са се разпределяли вноските (месечно и годишно), и твърдят, че и тази мярка не представлява държавна помощ, тъй като чрез нея се изравняват рисковете, присъщи на системата поради съществуването на еднакво равнище на вноските за всички групи осигурени лица с различна степен на риск.
(74)
Мнението на словашките органи относно решението за откриване на процедура е ориентирани в защита на позицията, че поради липсата на икономическа дейност SZP/VšZP не са предприятия и че мерките са в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика и не са предоставили предимство на SZP/VšZP, поради което не представляват помощ. Ето защо не считат за необходимо да представят доводи относно съвместимостта на мерките, за които се твърди, че представляват помощ.
7. ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ
(75)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(76)
Според тази разпоредба правилата за държавна помощ, установени в ДФЕС, се прилагат само ако получателят на помощта е „предприятие“. В практиката си Съдът на Европейския съюз (Съдът на ЕС) определя предприятие за целите на член 107, параграф 1 от Договора като субект, който извършва стопанска дейност, независимо от неговия правен статут и начина на неговото финансиране (37). Следователно класифицирането на конкретен субект като предприятие зависи изцяло от икономическия или неикономически характер на дейностите му.
(77)
Както е обяснено в решението за откриване на процедура, дали мерките, предоставени в полза на SZP/VšZP, представляват държавна помощ зависи на първо място от това дали и в каква степен SZP/VšZP, когато извършват дейност в рамките на системата за задължително здравно осигуряване на Словашката република, действат като предприятия, защото би могло да бъдат считани за субекти, извършващи икономическа дейност, както е определено в съдебната практика.
(78)
Според Съдът на ЕС икономическа дейност е всяка дейност, състояща се в предоставяне на стоки и/или услуги на определен пазар (38). Във връзка с това наличието на пазар за определени услуги може да зависи от конкретния начин на организация и предоставяне на тези услуги във въпросната държава членка (39). Правилата за държавната помощ се прилагат само когато дадена дейност се осъществява в пазарна среда. Следователно икономическият характер на услуги от еднакъв тип може да се различава между отделните държави членки. Освен това поради политически избор или промени в икономиката класифицирането на дадена услуга може да се промени с времето. Това, което днес не е икономическа дейност, може да се превърне в такава в бъдеще и обратно (40).
(79)
Що се отнася до предоставянето на здравни грижи, класифицирането на схемите за здравни грижи като схеми, включващи икономическа дейност, зависи от политическите и икономическите особености и от конкретната форма и структура на тези схеми във въпросната държава членка. По същество в практиката на СЕС се прави разграничение между схеми, основани на принципа на солидарността, и икономически схеми (41).
(80)
В съдебната си практика Съдът на ЕС използва редица критерии, за да определи дали дадена схема за социална сигурност е основана на солидарността и следователно не включва икономическа дейност. В това отношение множество фактори могат да бъдат от значение: i) дали членството в схемата е задължително (42); ii) дали схемата има изключително социална цел (43); iii) дали схемата е с нестопанска цел (44); iv) дали обезщетенията са независими от направените вноски (45); v) дали сумата от платените обезщетения не е непременно пропорционална на доходите на осигурените лица (46); и vi) дали схемата е под надзора на държавата (47).
(81)
За разлика от схемите, основани на солидарността, икономическите схеми се характеризират често с: i) членство по избор (48); ii) принципа на капитализация - т.е. зависимост между правото на обезщетение и изплатените вноски и финансовите резултати на схемата (49); iii) стопанската си цел (50) и iv) предоставянето на права на обезщетение, които допълват тези по основна схема (51).
(82)
При някои системи са комбинирани елементи и от двете категории (схеми, основани на солидарността, и икономически схеми) (52) и за да може да определи дали конкретна схема е икономическа или неикономическа по характер, Комисията трябва да провери наличието и да прецени в конкретната схема съответното значение на всеки от различните елементи, посочени в двете предходни съображения (53).
(83)
Поради това, окончателният отговор дали предоставянето на услуги на задължително здравно осигуряване в Словашката република е с икономически или неикономически характер ще зависи от задълбочения анализ на конкретния начин на организиране и извършване на тази дейност във въпросната държава членка, и затова ще се отнася конкретно до системата за задължително здравно осигуряване в тази държава членка. В светлината на тези общи констатации Комисията ще прецени дали спорните мерки, които според твърденията са предоставени на SZP/VšZP, представляват държавна помощ като мерки, предоставени на „предприятие“ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(84)
Няколко елемента, отнасящи се преди всичко до функционирането на системата, и фактът, че системата се основава на принципа на солидарност, сочат неикономическия характер на словашката система за здравно осигуряване, най-вече що се отнася до нейните социални характеристики и цели.
(85)
Първо, участието в програмата за публично здравно осигуряване е по закон задължително за мнозинството от населението в Словашката република, а медицинските услуги, покривани от задължителното здравно осигуряване, се предоставят независимо от вноските, платени от осигуреното лице. Осигуреното лице има право да избере което и да е здравноосигурително дружество и въз основа на задължението за осигуряване на свободен достъп избраното здравноосигурително дружество не може да му откаже осигуряване на основата на възраст, здравен статус или рискове от заболяване. (54)
(86)
Второ, задължителното здравно осигуряване в Словакия се основава на вноски, които са определени в закона пропорционално на доходите на осигуреното лице, а не на размера на осигурителния риск (възраст, здравен статус, рискове от заболяване на осигуреното лице). Освен това не съществува пряка връзка между размера на вноските, платени в рамките на схемата от дадено лице, и размера на обезщетенията, получени от същото това лице в рамките на схемата. Поради това, здравноосигурителните дружества нямат възможност да влияят нито на размера на вноските, нито на минималното покритие, на което имат право осигурените лица, тъй като те се определят от националното законодателство.
(87)
Трето, на всички осигурени лица е гарантирано по закон еднакво базисно ниво на обезщетенията, което на практика е доста високо, тъй като покрива почти всички здравни процедури, предоставяни в Словашката република, което означава, че чрез схемата за задължително здравно осигуряване се предоставя почти пълно здравеопазване (55). Словашката схема за изравняване на рисковете (RES) гарантира, че осигурителните рискове са поделени, което допълнително засилва солидарността. Освен това словашката система налага принципа на обща тарификация, което означава, че здравноосигурителните дружества не могат да определят размера на вноските съобразно осигурителния риск, а посредством изравняването на рисковете частично се компенсират здравноосигурителните дружества, чийто портфейл е с по-рисков демографски профил, като се преразпределят средства от здравноосигурителните дружества, които плащат по-малко от средния размер на обезщетенията, към здравноосигурителните дружества, които плащат на осигурените в тях лица повече от средния размер на обезщетенията (56).
(88)
Освен посочения социален и солидарен характер Комисията припомня, че задължителното здравно осигуряване в Словашката република се организира и предоставя в съответствие със солидна регулаторна рамка: статутът, правата и задълженията на всички здравноосигурителни дружества са установени в закони, в които се предвиждат подробни условия, и те функционират под строгия надзор на държавата (57).
(89)
Въз основа на тази характеристика Комисията стига до извода, че словашката система за задължително здравно осигуряване няма икономически характер, поради което SZP/VšZP не могат да бъдат считани за „предприятие“ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (58).
(90)
Комисията признава, че някои характеристики на словашката система за задължително здравно осигуряване биха могли да свидетелстват за икономическия характер на дейностите, извършвани в рамките на тази система: i) наличието на няколко здравноосигурителни дружества (публични и частни) в словашкия сектор на задължителното здравно осигуряване, ii) определена степен на конкуренция между тези здравноосигурителни дружества, които iii) извършват дейност, ориентирана към реализирането на печалба, и iv) факта, че Конституционният съд на Словашката република е посочил, че тази дейност е отворена за конкуренция. При все това Комисията е на мнение, че съществуването на тези характеристики не поставя под съмнение заключението ѝ, че задължителното здравно осигуряване в Словакия е неикономическа дейност.
(91)
Първо, Комисията констатира, че съществуването на няколко (публични и частни) субекта, които развиват дейност в сектора на задължителното здравно осигуряване, само по себе си не свидетелства за икономическия характер на действията им в система, в която, както е обяснено в съображения 85-87, преобладават социалните характеристики и цели, основният принцип за функционирането на системата е солидарността и надзорът на държавата е строг. Такова тълкуване би придало прекомерно значение на организационните мерки, избрани от държавата членка за управлението на част от системата ѝ за социална сигурност, вместо на същността на въпросната система (59).
(92)
Второ, съгласно съдебната практика на Съда на ЕС наличието на възможност за конкуренция в системата за здравно осигуряване и съществуваща на практика конкуренция, дори ако съществуването ѝ е било желано от законодателя и то е било потвърдено от съдебната власт, не свидетелства непременно за икономическия характер на въпросната дейност. Съдът на ЕС е пояснил, че при определянето на това дали дейностите, осъществявани в рамките на законоустановена система за здравно осигуряване, която подобно на словашката система предоставя определена възможност за конкуренция, са икономически или неикономически по характер от решаващо значение са елементи като характера и степента на конкуренцията, обстоятелствата, при които тази конкуренция протича и наличието и значението на други важни фактори (60). В разглеждания случай не се позволява конкуренция от типа, който е най-интересен за потребителите - ценова конкуренция по отношение на нивото на вноските - тъй като здравноосигурителните дружества в Словашката република не могат са променят размера на вноските на осигурените лица, които са определени в закона. Освен това възможността за конкуренция по отношение на качеството е до голяма степен ограничена, тъй като словашката система за задължително здравно осигуряване предвижда особено широк спектър на законоустановените обезщетения, които са еднакви за всички осигурени лица, като по този начин за здравноосигурителните дружества не остава голяма възможност за конкуренция за клиенти, основана на допълнителни (безплатни) обезщетения. Здравноосигурителните дружества не се конкурират помежду си, тъй като нямат никаква възможност да влияят на тези законоустановени обезщетения, нито на предоставянето на задължителни законоустановени обезщетения във връзка със здравни грижи, което представлява основната им функция.
(93)
Трето, Комисията е на мнение, че неикономическият характер на дейността по задължително здравно осигуряване не се влияе от факта, че здравноосигурителните дружества се конкурират по отношение на качеството и по отношение на ефективността на обществените поръчки, като купуват от доставчиците висококачествени здравни грижи и свързани с тях услуги на конкурентни цени. По този начин застрахователните дружества осигуряват входните ресурси, необходими за изпълнението на ролята им в рамките на тази система посредством дейности, които могат да бъдат отделени от договорите им с осигурените лица в рамките на задължителното здравно осигуряване. От съдебната практика на Съда на ЕС следва, че ако системата за задължително здравно осигуряване има неикономически характер поради присъщите си характеристики, дейността по осигуряване на входните ресурси, необходими за функционирането на тази система, също е с неикономически характер (61).
(94)
Четвърто, фактът, че правните норми в областта на задължителното здравно осигуряване в Словашката република позволяват на здравноосигурителни дружества да реализират печалба и да разпределят част от нея на акционерите си, не променя неикономическия характер на техните дейности, тъй като те ги извършват в рамките на система, в която са силно застъпени всички горепосочени характеристики, указващи неикономическия характер на дейността. Фактът, че здравноосигурителните дружества могат да реализират печалба и да разпределят част от нея, не може сам по себе си да постави под въпрос превеса на социалните характеристики и цели на системата, да измени основната роля в нея на принципа на солидарност и да накърни строгата регулация и държавен надзор, при които тя функционира. Що се отнася до тази държавна регулация, Комисията припомня, че възможността за реализиране, използване и разпределяне на печалба се подчинява на рамки и е ограничена от законоустановени задължения, наложени на словашките застрахователни дружества от държавата и имащи за цел да гарантират жизнеспособността и непрекъснатостта на задължителното здравно осигуряване с всички негови преобладаващи социални и солидарни цели (62). Следователно, свободата за реализиране, използване и разпределяне на печалба е значително по-ограничена в сектора на словашкото задължително здравно осигуряване, отколкото в обичайните търговски сектори, и се подчинява на постигането на социални и солидарни цели.
(95)
В резултат на това, поради ограничената конкуренция, установена в словашката система за задължително здравно осигуряване (т.е. само ограничена конкуренция по отношение на качеството и никаква ценова конкуренция), както и поради ограниченията за реализиране и използване на печалба, елементите на конкуренция и стопанска цел, които присъстват в словашката система за задължително здравно осигуряване, не поставят под въпрос основните социални, солидарни и регулаторни аспекти, указващи неикономическия характер на дейностите, изпълнявани от здравноосигурителните дружества в тази система. Всъщност елементите на конкуренция и стопанска цел, които присъстват в словашката система за задължително здравно осигуряване, би следвало да се считат за елементи, насочени към постигане на основната цел, която се състои в насърчаването на здравноосигурителните дружества да действат в съответствие с принципите на доброто управление в интерес на правилното функциониране на тази система за социална сигурност, т.е. за елементи, които гарантират постигането на социалните и солидарните цели на тази система (63).
(96)
Комисията е на мнение, че фактът, че Конституционният съд на Словашката република (при извършване на преценка за евентуално нарушение съгласно словашката Конституция на правото на стопанска инициатива) разглежда словашката система на задължително здравно осигуряване като сектор, „който е част от сферата на конкуренцията“, не означава, че в тази система се извършват дейности с икономически характер по смисъла на правилата за държавна помощ. В действителност в този случай Конституционният съд на Словакия е сезиран, за да проучи дали законодателната забрана от 2007 г. относно разпределянето на печалбата от здравноосигурителните дружества е съвместима с Конституцията на Словашката република (нарушение на правото на собственост, правото на защита на собствеността и правото на стопанска инициатива) и съвместима с членове 18, 49, 54 и 63 от Договора. Словашкият Конституционен съд решава, че тази забрана нарушава Конституцията на Словашката република и че следователно няма причина да разглежда съществените елементи от правилата на ЕС за вътрешния пазар или да се произнася по тяхното нарушаване.
(97)
В този контекст, като се вземат под внимание особеностите на настоящия случай и присъствието и значението на важни показатели, дейността по задължително здравно осигуряване, както е организирана и се извършва в Словашката република, не може да се счита за икономическа дейност.
(98)
В светлината на казаното по-горе, Комисията стига до заключението, че дружествата SZP/VšZP като бенефициери на спорните мерки, не могат да се считат за предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и поради това тези мерки не водят до предоставянето на държавна помощ по смисъла на тази разпоредба.
(99)
Следователно не е необходимо да се разглеждат останалите условия за наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, нито да се прави преценка за съвместимостта на спорните мерки.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(100)
С оглед на изложените по-горе съображения Комисията стига до заключението, че спорните мерки не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Следните мерки, приведени в действие от Словашката република в полза на Spoločná zdravotná poisťovňa, a. s. (SZP) и/или Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (VšZP), не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
увеличението на капитала на SZP с 450 млн. SKK, извършено между 28 ноември 2005 г. и 18 януари 2006 г.;
б)
погасяването на дълговете на SZP чрез Veritel' a. s. от 2003 г. до 2006 г.;
в)
субсидията, предоставена на SZP от Министерството на здравеопазването през 2006 г.;
г)
увеличението на капитала на VšZP с 65,1 млн. евро на 1 януари 2010 г.;
д)
системата за изравняване на рискове, установена на основание част 3 от закон № 580/2004 Сб.; и
е)
прехвърлянето на портфейли от ликвидирани здравноосигурителни дружества, и по-специално от дружество Družstevná zdravotná poisťovňa към VšZP и от дружество Európská zdravotná poisťovňa към SZP.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Словашката република.
Съставено в Брюксел на 15 октомври 2014 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/248
tal-15 ta' Ottubru 2014
dwar il-miżuri SA.23008 (2013/C) (ex 2013/NN) implimentati mir-Repubblika Slovakka għal Spoločná zdravotná poisťovňa, a.s (SZP) u Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (VZP)
(notifikata bid-dokument C(2014)7277)
(It-test Slovakk biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawnhekk 'il quddiem: “TFUE”), u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fit-2 ta' April 2007, il-Kummissjoni rċeviet ilment mill-assiguratur tas-saħħa privat Dôvera zdravotná poisťovňa, a.s (“Dôvera” jew “l-ilmentatur”) dwar allegata miżura ta' għajnuna mill-Istat lill-assiguratur tas-saħħa tal-Istat, Spoločná zdravotná poisťovňa, a.s (“SZP”), fil-forma ta' żieda ta' SKK 450 miljun (madwar EUR 15-il miljun) fis-26 ta' Jannar 2006 fil-kapital irreġistrat tiegħu.
(2)
Il-Kummissjoni bagħtet talba għall-informazzjoni lir-Repubblika Slovakka fil-21 ta' Awwissu 2009. Wara estensjoni tal-iskadenza sabiex iwieġbu, l-awtoritajiet Slovakki pprovdew l-informazzjoni mitluba permezz tas-sottomissjoni tagħhom datata 24 ta' Settembru 2009.
(3)
B'ittra tas-26 ta' Frar 2010, il-Kummissjoni talbet lir-Repubblika Slovakka sabiex tipprovdi aktar informazzjoni dwar din l-injezzjoni ta' kapital u talbet kjarifiki rigward l-Iskema ta' Ugwalizzazzjoni tar-Riskju (RES) Slovakka, miżura oħra li tista' possibbilment tiġi kklassifikata bħala għajnuna mill-Istat. B'ittra tal-25 ta' Marzu 2010, l-awtoritajiet Slovakki talbu estensjoni tal-iskadenza sabiex iwieġbu għal din it-talba, li kienet aċċettata mill-Kummissjoni b'ittra tal-31 ta' Marzu 2010. Wara li fis-16 ta' Ġunju 2010 l-Kummissjoni kienet fakkret lir-Repubblika Slovakka sabiex tissottometti l-informazzjoni, l-awtoritajiet Slovakki wieġbu għal din it-talba b'ittra tad-9 ta' Lulju 2010. Kif mitlub mill-Kummissjoni fl-ittra tagħha tal-4 ta' Novembru 2010, ir-Repubblika Slovakka ssottomettiet verżjoni mhux kunfidenzjali ta' dik it-tweġiba fit-3 ta' Diċembru 2010.
(4)
Fl-1 ta' Jannar 2010, SZP kienet amalgamata mal-assiguratur tas-saħħa tal-Istat Slovakk l-ieħor, Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s (“VZP”). Mill-1998 sa mill-anqas l-2005, dawn iż-żewġ kumpanniji tal-Istat b'ishma konġunti kienu jirċievu l-portafolji tal-assigurazzjoni ta' kumpanniji oħra tal-assigurazzjoni tas-saħħa.
(5)
F'żewġ laqgħat bejn il-Kummissjoni u Dôvera li saru fl-10 ta' Ottubru 2010 u l-15 ta' Marzu 2011, kienu diskussi s-suġġett tal-ilment u l-funzjonament tas-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa fis-Slovakkja. Fis-sottomissjoni tagħha tal-15 ta' Lulju 2011, Dôvera tat informazzjoni addizzjonali dwar in-natura tas-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa fis-Slovakkja u wessgħet il-kamp ta' applikazzjoni tal-ilment tagħha billi inkludiet tliet miżuri ġodda allegatament mogħtija favur SZP u VZP: (i) il-ħelsien mid-dejn ta' SZP mill-kumpannija tal-Istat Veritel' a.s. fl-2004-2005 permezz ta' żewġ pagamenti ta' EUR 52,7 miljun u EUR 28 miljun; (ii) sussidju ta' EUR 7,6 miljun mogħti fl-2006 lil SZP mill-Ministeru tas-Saħħa u (iii) żieda kapitali ffinanzjata mill-Istat li tammonta għal EUR 65,1 miljun li ngħatat lil VZP fl-1 ta' Jannar 2010. Għalhekk, il-Kummissjoni stiednet lill-awtoritajiet Slovakki sabiex jikkummentaw dwar l-ilment estiż bl-allegazzjonijiet ġodda tiegħu. Wara estensjoni tal-iskadenza sabiex iwieġbu, l-awtoritajiet Slovakki pprovdew il-kummenti tagħhom permezz ta' ittra tal-11 ta' Novembru 2011.
(6)
Wara laqgħa mas-servizzi tal-Kummissjoni fil-15 ta' Diċembru 2011, Dôvera tat aktar informazzjoni dwar in-natura tas-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa b'ittra tas-16 ta' Jannar 2012.
(7)
B'ittra tat-2 ta' Lulju 2013, il-Kummissjoni nnotifikat lir-Repubblika Slovakka li hija kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura ta' investigazzjoni formali stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat (id-“deċiżjoni ta' ftuħ”). Id-deċiżjoni ta' ftuħ kienet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2), fejn din talbet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu kummenti.
(8)
B'ittra tal-24 ta' Lulju 2013, l-awtoritajiet Slovakki talbu estensjoni tad-data ta' skadenza sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ, li kienet aċċettata mill-Kummissjoni b'ittra tat-30 ta' Lulju 2013. B'ittra tas-27 ta' Awwissu 2013, ir-Repubblika Slovakka ssottomettiet l-osservazzjonijiet tagħha dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ.
(9)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ mingħand ħames partijiet terzi: mill-Istitut għar-riformi Ekonomiċi u Soċjali (INEKO) permezz ta' ittra tal-15 ta' Ottubru 2013; mill-Unjin zdravotná poisťovňa, a.s. (“Union Health Insurance”) permezz ta' ittra tal-25 ta' Ottubru 2013; mill-Istitut għall-Politika tas-Saħħa (“HPI”) permezz ta' ittra tat-28 ta' Ottubru 2013; minn Združenie zdravotných poisťovní SR (“ZZP”, l-Assoċjazzjoni tal-Kumpanniji tal-Assigurazzjoni tas-Saħħa fis-Slovakkja) permezz ta' ittra tat-28 ta' Ottubru 2013 u minn Dôvera permezz ta' ittra tal-11 ta' Novembru 2013.
(10)
Dawn il-kummenti ntbagħtu lill-awtoritajiet Slovakki permezz ta' ittri tal-20 ta' Novembru u l-20 ta' Diċembru 2013. Fl-20 ta' Diċembru 2013, l-awtoritajiet Slovakki talbu estensjoni għall-iskadenza sabiex jirrispondu għal dawn il-kummenti sal-31 ta' Jannar 2014, li kienet aċċettata mill-Kummissjoni fl-istess jum. Permezz ta' ittra tad-29 ta' Jannar 2014, is-Slovakkja wieġbet għall-kummenti ppreżentati minn partijiet terzi dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ.
(11)
Fit-2 ta' April 2014, saret laqgħa bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u l-awtoritajiet Slovakki.
(12)
Fil-11 ta' April 2014 u l-25 ta' Awwissu 2014, il-Kummissjoni bagħtet talbiet addizzjonali għall-informazzjoni li s-Slovakkja wieġbet għalihom, rispettivament, b'ittra tal-15 ta' Mejju 2014 u tas-27 ta' Awwissu 2014.
2. SFOND
2.1. L-EVOLUZZJONI TAS-SISTEMA TAL-ASSIGURAZZJONI TAS-SAĦĦA OBBLIGATORJA FIS-SLOVAKKJA
(13)
Fl-1994, is-Slovakkja qalbet minn kumpannija unika tal-assigurazzjoni mmexxija mill-Istat għal mudell pluralistiku fejn jistgħu joperaw entitajiet kemm pubbliċi kif ukoll privati. Riforma komprensiva li tinkludi l-Atti Nru 581/2004 u 580/2004, li daħlet fis-seħħ fl-1 ta' Jannar 2005 (ir-“riforma tal-2005”), biddlet ir-regoli għar-ridistribuzzjoni tal-kontribuzzjonijiet miġbura tal-assigurazzjoni tas-saħħa u biddlet il-forma ġuridika tal-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni (kemm tal-Istat kif ukoll privati) minn entitajiet legali sui generis għal kumpanniji b'responsabbiltà limitata inkorporata (jiġifieri kumpanniji b'ishma konġunti bi skop ta' qligħ, skont il-liġi privata). Kienet stabbilita awtorità regolatorja indipendenti, l-Awtorità Slovakka għas-Sorveljanza tas-Saħħa (“HSA”), sabiex toħroġ liċenzji operattivi u biex tissorvelja l-konformità tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni mar-regolamenti applikabbli. Bażikament, dawn ir-riformi tfasslu sabiex jikkontribwixxu għal effiċjenza akbar fl-użu tar-riżorsi disponibbli u sabiex iżidu l-kwalità tal-provvediment tal-kura tas-saħħa. (3)
(14)
Fis-Slovakkja, il-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa, pubbliċi u privati, jipprovdu assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja għar-residenti Slovakki. (4) Il-possibbiltà fl-Att Nru 580/2004 li tiġi pprovduta wkoll assigurazzjoni tas-saħħa individwali bħala żieda mal-pakkett bażiku ta' benefiċċji bl-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja baqgħet marġinali, minħabba l-benefiċċji komprensivi ta' kura tas-saħħa koperti bis-sistema obbligatorja. (5) Barra minn hekk, fl-2005, att leġislattiv introduċa l-possibbiltà li l-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa jipprovdu assigurazzjoni tas-saħħa volontarja għal dawk li huma esklużi mill-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja (6).
(15)
Fl-2007, l-Att Nru 530/2007 emenda l-Att Nru 581/2004 u pprojbixxa lill-kumpanniji tal-assigurazzjoni attivi fis-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja milli jħallsu profitti fil-forma ta' dividendi b'effett mill-1 ta' Jannar 2008, u b'hekk impona obbligu ta' riinvestiment tal-bilanċi pożittivi ġġenerati fis-sistema tas-saħħa Slovakka. B'riżultat ta' dan, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa ma kienu permessi li jqassmu l-ebda profitti minn Jannar 2008. Madankollu, fis-26 ta' Jannar 2011, il-Qorti Kostituzzjonali Slovakka ddikjarat il-projbizzjoni fuq id-distribuzzjoni tal-profitti bħala mhux kompatibbli ma' diversi dispożizzjonijiet tal-Kostituzzjoni Slovakka. B'referenza għal din is-Sentenza, f'Lulju 2011, l-awtoritajiet Slovakki emendaw l-Att Nru 530/2007 bl-Att Nru 250/2011 biex jippermettu lill-assiguraturi tas-saħħa jerġgħu jqassmu (lill-azzjonisti tagħhom) l-profitti miksuba mill-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja, soġġett għal ċerti kundizzjonijiet (7). B'riżultat ta' dawn il-bidliet leġislattivi, proċedura ta' ksur fir-rigward tar-restrizzjoni fuq il-ħlas tal-profitt ġiet magħluqa mill-Kummissjoni f'Diċembru 2011. (8)
(16)
Fil-31 ta' Ottubru 2012, l-awtoritajiet Slovakki approvaw pjan ta' proġett għall-istabbiliment ta' sistema mhux għall-profitt unitarja tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka, li se tiddaħħal jew permezz ta' akkwiżizzjonijiet volontarji (sal-1 ta' Jannar 2014) tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa privati jew permezz tal-esproprjazzjoni tagħhom (sal-1 ta' Lulju 2014) u li għandu jistabbilixxi kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa unika (tal-Istat) (9). Madankollu, fil-ħin li kienet adottata din id-deċiżjoni, kien għadu ma ġie implimentat l-ebda pass tal-pjan tal-proġett hawn fuq imsemmi (10).
2.2. L-ASSIGURATURI TAS-SAĦĦA FIS-SLOVAKKJA
(17)
Skont il-leġislazzjoni Slovakka, kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa hija definita bħala kumpannija pubblika limitata li għandha l-uffiċċju rreġistrat tagħha fir-Repubblika Slovakka, stabbilita sabiex tipprovdi assigurazzjoni tas-saħħa pubblika obbligatorja soġġett għal awtorizzazzjoni mogħtija mill-HSA.
(18)
Ir-residenti Slovakki għandhom għażla li jagħmlu kuntratt ma' kwalunkwe wieħed mit-tliet assiguraturi li ġejjin biex jiksbu pakkett ta' assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja:
(a)
il-kumpannija pubblika limitata tal-Istat Slovakka VZP, li kienet stabbilita fl-1 ta' Lulju 2005; Din kienet iffurmata bit-trasformazzjoni tal-intrapriża pubblika VšZP, li kienet stabbilita skont l-Att Nru 273/1994 fl-1 ta' Novembru 1994 bħala s-suċċessur għall-Kumpannija tal-Assigurazzjoni Nazzjonali (Národná poisťovňa) tal-Amministrazzjoni tal-Fond tal-Assigurazzjoni tas-Saħħa; VZP ġiet amalgamata mal-kumpannija tal-Istat SZP fl-1 ta' Jannar 2010 skont l-Att Nru 533/2009 (għalhekk, fejn ikun xieraq, l-entità konġunta minn hawn 'il quddiem se tissejjaħ “SZP/VZP”); Ir-Repubblika Slovakka hija l-unika azzjonista ta' VZP;
(b)
il-kumpannija pubblika limitata privata Dôvera (l-azzjonist prinċipali tagħha huwa l-grupp finanzjarju mill-Ewropa Ċentrali PENTA); Dôvera kienet stabbilita fl-1 ta' Ottubru 2005 u ġiet amalgamata ma' kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa privata Slovakka oħra, Apollo, fil-31 ta' Diċembru 2009. Fl-2010, l-entità amalgamata kienet l-akbar kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa privata fis-Slovakkja;
(c)
il-kumpannija pubblika limitata privata Union Health Insurance, stabbilita fid-9 ta' Marzu 2006 u membru tal-grupp Achmea bbażat fil-Pajjiżi l-Baxxi, li qabel kien Eureko.
(19)
It-Tabella ta' hawn taħt turi l-evoluzzjoni tal-ishma mis-suq tal-kumpanniji differenti li pprovdew assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka matul is-snin 2008-2013 (11):
Sena
2008
2009
2010
2011
2012
2013 (12)
Kumpanniji
Numru ta' persuni assigurati (%)
VZP
55,4
55,0
66,74
65,79
64,4
64,09
SZP
13,6
12,0
2010: SZP ġiet amalgamata ma' VZP
Apollo
8,4
10,0
2010: Apollo ġiet amalgamata ma' Dôvera
Dôvera
16,2
16,0
26,37
26,8
27,75
27,49
Union
6,4
7,0
6,89
7,41
7,85
8,42
(20)
Il-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma kumpanniji b'ishma konġunti, filwaqt li r-regolament dwar is-sjieda jippermetti lis-setturi kemm pubbliċi kif ukoll privati li jkunu azzjonisti. Il-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma obbligati jilħqu ċerti kriterji ta' solvenza. Billi huma taħt restrizzjonijiet baġitarji stretti, huma kompletament responsabbli għan-nuqqasijiet finanzjarji. Bħala kumpanniji b'ishma konġunti privati stabbiliti skont id-dritt soċjetarju ġenerali, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jidhru li jimmaniġġjaw b'mod awtonomu l-operazzjonijiet u l-kostijiet tal-kura tas-saħħa tagħhom.
(21)
Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jistgħu u fil-fatt jagħmlu profitti. (13) Id-dħul tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni fis-Slovakkja jinkiseb mill-kontribuzzjonijiet tal-assigurazzjoni, il-baġit tal-Istat (kontribuzzjonijiet f'isem il-persuni ekonomikament inattivi u sussidju sabiex ikopri ż-żidiet fil-kostijiet tas-servizzi tas-saħħa), introjtu minn proprjetà, rigali u introjtu ieħor. Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jistgħu jagħmlu profitti pereżempju billi jtejbu s-sistemi ta' ġestjoni tagħhom u permezz tan-negozjati tagħhom meta jagħmlu kuntratti mal-fornituri tal-kura tas-saħħa.
2.3. KARATTERISTIĊI PRINĊIPALI TAS-SETTUR TAL-ASSIGURAZZJONI TAS-SAĦĦA OBBLIGATORJA SLOVAKK
2.3.1. Għan soċjali u interess pubbliku
(22)
L-iskema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka għandha għan soċjali, jiġifieri li taħseb għall-forniment tal-kura tas-saħħa u ż-żamma ta' sistema ta' assigurazzjoni tas-saħħa vijabbli. Iċ-ċittadini għandhom id-dritt għal assigurazzjoni tas-saħħa u r-residenti Slovakki għandhom l-obbligu li jkunu assigurati. (14) Id-dritt għal kura tas-saħħa b'xejn ibbażata fuq l-assigurazzjoni tas-saħħa huwa obbligu kostituzzjonali tar-Repubblika Slovakka. (15) Skont l-awtoritajiet Slovakki, billi jipprovdu assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma meqjusa li qegħdin jissodisfaw obbligu kostituzzjonali f'isem l-Istat, jiġifieri l-forniment ta' assigurazzjoni tas-saħħa lir-residenti Slovakki billi jimmaniġġjaw l-iskema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fis-Slovakkja. Ir-Repubblika Slovakka hija responsabbli bil-liġi għall-finanzjament tas-sistema tal-kura tas-saħħa u biex tkopri t-telf fis-settur tal-kura tas-saħħa. (16) Skont is-Sezzjoni 2 tal-Att Nru 580/2004 dwar l-assigurazzjoni tas-saħħa, il-forniment ta' assigurazzjoni tas-saħħa pubblika obbligatorja hija attività fl-interess pubbliku, li fit-tħaddim tagħha jiġu mmaniġġjati fondi pubbliċi.
2.3.2. Sħubija obbligatorja, reġistrazzjoni miftuħa u klassifikazzjoni tal-komunità
(23)
Skont id-dispożizzjonijiet tal-Att Nru 580/2004 u l-Att Nru 581/2004, il-parteċipazzjoni fil-programm tal-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika Slovakk hija obbligatorja għall-biċċa l-kbira tal-popolazzjoni fir-Repubblika Slovakka. (17) L-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fis-Slovakkja tkopri wkoll il-persuni assigurati skont ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71 (18), sat-30 ta' April 2010, u, mill-1 ta' Mejju 2010, skont ir-Regolament (KE) Nru 883/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill. (19)
(24)
Il-persuni assigurati għandhom id-dritt li jagħżlu kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa tal-għażla tagħhom u li jibdlu l-kumpannija tal-assigurazzjoni darba fis-sena. Skont l-obbligu tar-reġistrazzjoni miftuħa u l-prinċipju tal-klassifikazzjoni tal-komunità, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa fis-Slovakkja għandhom obbligu legali li jdaħħlu fl-iskema tal-assigurazzjoni tagħhom lil kull resident Slovakk li jitlob dan, bil-kundizzjoni li huwa/hija jissodisfaw ir-rekwiżiti legali għall-assigurazzjoni tas-saħħa fis-Slovakkja. B'mod partikolari, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa ma jistgħux jirrifjutaw li jassiguraw persuna abbażi tal-età, l-istat tas-saħħa jew ir-riskji ta' mard (20) u jridu joffru assigurazzjoni bażika tas-saħħa bl-istess prezz lill-persuni kollha irrispettivament minn dawn il-fatturi.
(25)
Is-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa Slovakka għalhekk tinkludi wkoll arkitettura legali għall-kondiviżjoni ekwa tar-riskji fost il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa permezz ta' skema ta' ugwalizzazzjoni tar-riskju (RES). Bir-RES (21), il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa li jassiguraw persuni assoċjati ma' riskju ogħla jirċievu fondi mingħand kumpanniji tal-assigurazzjoni li l-portafoll tagħhom huwa assoċjat ma' riskju aktar baxx, jiġifieri permezz ta' riallokazzjoni kull xahar jew annwali tal-kontribuzzjonijiet u l-amministrazzjoni tat-trasferimenti. (22)
2.3.3. Benefiċċji u kontribuzzjonijiet relatati mal-introjtu
(26)
L-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka hija bbażata fuq sistema ta' kontribuzzjonijiet obbligatorji. Ir-rati tal-kontribuzzjoni huma definiti bil-liġi u huma proporzjonali mal-introjtu tal-persuna assigurata (simili għat-taxxa li titħallas fuq l-introjtu), pjuttost milli huma bbażati fuq ir-riskju assigurat (bħall-età tal-persuna assigurata jew l-istat tas-saħħa). Dawk il-kontribuzzjonijiet, li l-awtoritajiet Slovakki jqisu li huma parti mill-fondi pubbliċi, jiġu miġbura minn: (1) l-impjegati u l-impjegaturi; (2) il-persuni li jaħdmu għal rashom; (3) il-persuni qiegħda b'mod volontarju; (4) l-Istat (għall-“persuni assigurati mill-Istat”, jiġifieri l-grupp ta' persuni li huma l-aktar ekonomikament inattivi) u (5) il-kontribwenti ta' dividendi.
(27)
Il-persuni assigurati kollha huma ggarantiti l-istess livell bażiku ta' benefiċċji (“il-pakkett bażiku ta' benefiċċji”). Ma hemm l-ebda rabta diretta bejn l-ammont ta' kontribuzzjonijiet imħallsa u l-benefiċċji (23) riċevuti. Is-servizzi mediċi koperti mill-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja huma pprovduti irrispettivament mill-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-persuna assigurata.
(28)
Il-pakkett bażiku ta' benefiċċji tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja jkopri kważi l-proċeduri kollha tal-kura tas-saħħa li jiġu pprovduti fir-Repubblika Slovakka, li jfisser li tista' tgħid il-kura tas-saħħa sħiħa tiġi pprovduta permezz ta' dak il-pakkett. Attwalment, il-pakkett bażiku ta' benefiċċji jintitola 'l kulħadd għal kura tas-saħħa b'xejn bl-eċċezzjoni biss ta' ftit trattamenti (eż. kirurġija kożmetika), u pagamenti parzjali għall-farmaċewtiċi u t-trattamenti fl-ispas u servizzi magħżula relatati mal-kura tas-saħħa (eż. żjarat fid-dipartiment tal-emerġenza). Il-pakkett bażiku ta' benefiċċji jista' jitnaqqas jew jitwessa' b'digriet tal-gvern (mingħajr negozjati parlamentari). Billi l-Kostituzzjoni Slovakka tiggarantixxi lil kull ċittadin kura tas-saħħa bis-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja skont il-kundizzjonijiet stabbiliti bil-liġi, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni ma għandhom l-ebda influwenza fuq il-pakkett tal-benefiċċji, il-livell ta' kopertura jew il-primjums tal-pakkett bażiku ta' benefiċċji, billi dawn huma ffissati bil-liġi.
(29)
Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa Slovakki jistgħu u fil-fatt iżidu mal-pakkett bażiku ta' benefiċċji diversi intitolamenti (benefiċċji) addizzjonali tal-għażla tagħhom, li jkopru servizzi mhux inklużi fihom, iżda li jiġu offruti bla ħlas mill-assiguraturi lill-klijenti tagħhom, bħala parti mill-istess pakkett ta' kura tas-saħħa taħt l-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja. Pereżempju, skont l-informazzjoni disponibbli jidher li l-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jistgħu jiddeċiedu li joffru kopertura addizzjonali ta' ċerti trattamenti kumplimentari u preventivi taħt l-istess pakkett ta' assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja. Dawn il-benefiċċji addizzjonali huma distinti mis-servizzi ta' assigurazzjoni tas-saħħa individwali li jistgħu jiġu offruti bi ħlas.
2.3.4. Għażla tal-fornituri u s-servizzi tal-kura tas-saħħa
(30)
Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma permessi li jagħżlu l-fornituri tal-kura tas-saħħa u li jinnegozjaw kuntratti ma' tobba u sptarijiet individwali. Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa għalhekk jagħmlu kuntratti ma' fornituri tal-kura tas-saħħa individwali; dawk il-kuntratti jiġu konklużi indipendentement minn xulxin u fornitur ta' kura tas-saħħa individwali jista' jagħmel kuntratt mal-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa jew ma' xi wħud biss minnhom u viċi versa. Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jirrimborżaw is-servizzi mogħtija minn fornituri tal-kura tas-saħħa kemm tal-Istat kif ukoll privati.
(31)
Sabiex tiġi assigurata l-aċċessibbiltà ġeografika tas-servizzi tas-saħħa, il-gvern stabbilixxa rekwiżit ta' netwerk minimu sabiex jinfluwenza l-ippjanar tal-kapaċità. Fil-forniment ta' assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma meħtieġa bil-liġi li jagħmlu kuntratt ma' netwerk minimu ta' sptarijiet. Kull kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa toħloq in-netwerk proprju tagħha u ttejjeb in-netwerk minimu permezz ta' kuntrattar selettiv ma' sptarijiet addizzjonali u fornituri oħra ta' servizzi ta' kura tas-saħħa. Is-servizzi ta' kura tas-saħħa mogħtija minn dawk l-isptarijiet u/jew fornituri oħra ta' servizzi ta' kura tas-saħħa u li huma inklużi fil-kopertura tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja għalhekk huma koperti mill-assiguratur tal-kura tas-saħħa favur il-persuni assigurati. Il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa għandhom ċertu marġinu ta' diskrezzjoni meta jinnegozjaw mal-isptarijiet dwar il-prezz u l-kwalità tas-servizzi ta' kura tas-saħħa mogħtija lill-persuni assigurati.
2.3.5. Qafas regolatorju
(32)
L-iskema ta' assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka hija regolata b'regolamenti speċjali. (24) Il-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa li jipprovdu assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja għandhom, bil-liġi, status, drittijiet u obbligi identiċi. Kull kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa trid tiġi stabbilita bil-għan li twettaq assigurazzjoni tas-saħħa pubblika u ma tridx twettaq attivitajiet għajr dawk elenkati fis-Sezzjoni 6 tal-Att Nru 581/2004. L-attivitajiet tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa li jimmaniġġjaw l-iskema ta' assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja huma soġġetti għall-kontroll ġenerali tal-Istat, eżerċitat b'mod partikolari permezz tal-awtorità regolatorja - l-HSA, li għandha rwol ta' monitoraġġ u superviżorju fis-sistema tas-saħħa. L-HSA tissorvelja jekk il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa u l-fornituri jimxux ma' dan il-qafas leġislattiv u tintervjeni meta jseħħ xi ksur.
3. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI KKONTESTATI
(33)
Id-deċiżjoni preżenti teżamina s-sitt miżuri li ġejjin (kollettivament imsejħa “il-miżuri kkontestati”): (25)
3.1. IŻ-ŻIEDA KAPITALI TAL-2006 FL-SZP
(34)
Bl-ittra datata 2 ta' April 2007, il-kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa privata Dôvera ppreżentat ilment lill-Kummissjoni kontra injezzjoni ta' kapital mir-Repubblika Slovakka fil-kumpannija tal-Istat SZP li tammonta għal SKK 450 miljun (madwar EUR 15-il miljun) magħmula fi tliet segmenti bejn it-28 ta' Novembru 2005 u t-18 ta' Jannar 2006.
(35)
Dik iż-żieda ta' kapital kienet assoċjata mar-riforma tas-settur tal-kura tas-saħħa u r-riforma tal-2004-2005 tas-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa fir-Repubblika Slovakka. Fil-fatt, fiż-żmien tal-istabbiliment tagħha bħala kumpannija b'ishma konġunti fl-2005, SZP, bħala s-suċċessur legali ta' istituzzjoni pubblika (26), kienet meħtieġa bil-liġi li tieħu mhux biss l-assi tal-kumpannija tal-assigurazzjoni oriġinali, iżda wkoll l-obbligazzjonijiet tagħha, imġarrba qabel l-2005, li l-ammont tagħhom ikkawża livell inadegwat ta' solvenza, kif stabbilit skont ir-rekwiżiti tas-Sezzjoni 14(1) tal-Att dwar il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa (l-Att 581/2004). Dawk l-obbligazzjonijiet fil-31 ta' Diċembru 2005 kienu jammontaw għal SKK 467,765 miljun (madwar EUR 15,5-il miljun).
3.2. IL-ĦELSIEN TAD-DJUN TA' SZP MINN VERITEĽ
(36)
Veriteľ kienet stabbilita bħala aġenzija ġdida tal-Istat għall-konsolidament tad-djun tal-kura tas-saħħa fl-2003 (27) u kienet inkarigata mill-Gvern Slovakk għall-implimentazzjoni ta' proġett sabiex il-faċilitajiet tal-kura tas-saħħa u l-kumpanniji tal-assigurazzjoni jinħelsu mid-djun tagħhom qabel ir-riorganizzazzjoni tal-fondi eżistenti kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa bħala kumpanniji b'ishma konġunti sat-30 ta' Settembru 2005. Il-proċess ta' ħelsien mid-dejn twettaq skont riżoluzzjonijiet tal-Gvern Slovakk.
(37)
Fil-perjodu mill-2003 sal-2005, Veriteľ issaldat dejn fis-settur tas-saħħa li kien jaqbeż EUR 1 100 miljun f'valur kontabilistiku bil-prezz ta' EUR 644 miljun fi flus kontanti. Billi l-Ministeru tas-Saħħa ħabbar li dan kien l-aħħar salvataġġ tas-sistema tal-kura tas-saħħa, l-aġenzija Veriteľ kienet abolita fl-2006. (28)
(38)
L-ilmentatur isostni li l-ħelsien ta' EUR 52,7 miljun ta' dejn ta' SZP minn Veriteľ, billi huwa ogħla minn dak li l-ilmentatur innifsu kien irċieva (29), jissuġġerixxi trattament diskriminatorju fil-proċess ta' ħelsien mid-dejn. Madankollu, it-tħassib ewlieni tal-ilmentatur huwa li, barra minn hekk, fit-30 ta' Novembru 2005 (għalhekk wara t-trasformazzjoni), Veriteľ ħelset ukoll madwar EUR 28 miljun ta' dejn ieħor li SZP kellha mal-kont speċjali ta' ridistribuzzjoni tal-primjums. Dan sar permezz taċ-ċessjoni minn SZP lil Veritel tal-pretensjonijiet u l-imgħax tal-primjums. SZP assenjat lil Veritel madwar SKK 929 miljun fi pretensjonijiet ta' primjums u mgħax (minn dawn madwar SKK 343 miljun f'imgħax). Min-naħa tagħha, Veritel ipprovdiet konsiderazzjoni ta' SKK 840 miljun (madwar EUR 28 miljun) lil SZP billi paċiet id-dejn tagħha fil-kont speċjali ta' ridistribuzzjoni tal-primjums. (30)
3.3. IS-SUSSIDJU TAL-2006 LIL SZP
(39)
Fit-tieni nofs tal-2006, ingħata sussidju ieħor lil SZP mill-Ministeru tas-Saħħa billi ntużat parti mill-bilanċ tal-likwidazzjoni ta' Veriteľ, li kienet xolta f'Lulju 2006. Skont l-ilmentatur, l-ammont tas-sussidju kien ta' madwar EUR 7,6 miljun.
(40)
L-ilmentatur jallega li dan is-sussidju ngħata sabiex jiġu saldati obbligazzjonijiet ta' SZP mal-fornituri tal-kura tas-saħħa li jmorru lura għal qabel l-2005, għalkemm ma kienx ċar jekk dawk id-djun kinux għadhom hemm fiż-żmien tal-għotja.
(41)
Madankollu, skont l-awtoritajiet Slovakki, ir-riżorsi finanzjarji mill-bilanċ tal-likwidazzjoni ta' Veriteľ ma ngħatawx lil SZP iżda lil faċilitajiet mediċi, li dak iż-żmien kienu tal-Istat, sabiex iħallsu l-obbligazzjonijiet tagħhom (jiġifieri l-kontribuzzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-saħħa għall-impjegati tagħhom) lil SZP. Għalhekk, skont l-awtoritajiet Slovakki, ma kien involut l-ebda sussidju, iżda pjuttost il-pagament normali ta' obbligazzjonijiet eżistenti mhux disputati mill-Istat - il-primjums mhux imħallsa għall-assigurazzjoni tas-saħħa.
3.4. IŻ-ŻIEDA KAPITALI TAL-2010 F'VZP
(42)
Ir-Repubblika Slovakka, permezz tal-Ministeru tas-Servizzi tas-Saħħa, żiedet il-kapital azzjonarju rreġistrat tagħha f'VZP fl-1 ta' Jannar 2010. Iż-żieda fil-kapital azzjonarju ammontat għal madwar EUR 65,1 miljun.
(43)
Skont l-ilmentatur, billi VZP kienet qrib l-insolvenza, jidher li l-Istat aġixxa b'dan il-mod biex inaqqas id-defiċit fid-dħul ta' VZP. L-ilmentatur isostni wkoll li l-Istat ma għandu assolutament l-ebda tama li jirċievi redditu fuq l-investiment tiegħu f'qafas ta' żmien raġonevoli, b'mod partikolari minħabba li s-Slovakkja kienet għadha kemm daħħlet liġi li timpedixxi lill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa milli jqassmu l-profitti tagħhom.
(44)
Skont l-awtoritajiet Slovakki, din iż-żieda kapitali tal-2010 f'VZP saret sabiex telimina l-impatti tal-kriżi finanzjarja u biex issostni lil VZP sabiex tirreżisti għall-pressjoni li żżid il-livell ta' dejn bid-domanda dejjem tiżdied għall-kura tas-saħħa.
3.5. L-ISKEMA TA' UGWALIZZAZZJONI TAR-RISKJU (RES)
(45)
Waqt il-valutazzjoni preliminari tagħha, il-Kummissjoni skopriet ukoll li l-finanzjament tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa fir-Repubblika Slovakka jinkludi mekkaniżmu ta' ppuljar u aġġustament tar-riskju - Skema ta' Ugwalizzazzjoni tar-Riskju (RES).
(46)
Ir-RES (31) tapplika b'mod sħiħ għall-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa li jipprovdu assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka. Filwaqt li l-kontribuzzjonijiet għall-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja jinġabru direttament mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa mingħand l-impjegaturi, il-persuni li jaħdmu għal rashom, l-awtokontribwenti (persuni qiegħda b'mod volontarju), l-Istat u l-kontribwenti ta' dividendi, id-distribuzzjoni tad-dħul u l-infiq fost il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa mhijiex ugwali minħabba l-istruttura differenti tal-popolazzjonijiet assigurati tagħhom. Sabiex jittaffa l-piż finanzjarju fuq il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa b'portafoll ta' riskju ogħla u biex jitnaqqas il-potenzjal ta' għażla tar-riskju, il-kontribuzzjonijiet jerġgħu jiġu distribwiti bejn il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa bl-użu tar-RES, permezz ta' kalkolu magħżul mill-HSA. (32) Il-parametri applikati fir-RES huma l-età, is-sess u, mill-2010, l-istatus tal-attività ekonomika tal-persuna assigurata.
(47)
L-awtoritajiet Slovakki ma jqisux ir-RES bħala forma ta' għajnuna mill-Istat iżda pjuttost bħala kwistjoni ta' ugwalizzazzjoni tal-fondi skont il-kriterji applikabbli tar-RES għall-persuni assigurati, jiġifieri hija każ ta' solidarjetà bejn il-persuni assigurati u għalhekk mhux għajnuna mill-Istat.
3.6. IT-TRASFERIMENTI TA' PORTAFOLJI LIL SZP U VZP
(48)
Miżura oħra li ġiet għall-attenzjoni tal-Kummissjoni waqt il-valutazzjoni preliminari tagħha hija l-eżistenza ta' diversi trasferimenti diretti, bl-intervent tal-Istat, lil SZP u VZP, ta' portafolji ta' kumpanniji oħra tal-assigurazzjoni tas-saħħa (b'mod partikolari tal-kumpannija Družstevná zdravotná poisťovňa lil VZP, u tal-kumpannija Európská zdravotná poisťovňa lil SZP) li kienu likwidati maż-żmien.
(49)
Skont id-Dôvera, il-portafoll ta' EZP ġie trasferit direttament lil SZP minkejja li kien hemm operaturi interessati oħra fis-suq, filwaqt li l-limiti u l-kundizzjonijiet tat-trasferiment ma kinux ċari.
(50)
Ir-Repubblika Slovakka targumenta li d-deċiżjoni tal-HSA li tittrasferixxi l-portafoll ta' EZP lil SZP mingħajr l-ebda konsiderazzjoni hija konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Att Nru 581/2004 filwaqt li tirrispetta d-dritt tal-persuni assigurati li jagħżlu kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa. Huma jsostnu li kumpanniji oħra tal-assigurazzjoni esprimew interess f'dan il-portafoll, iżda b'kundizzjonijiet li kienu jtawlu b'mod sproporzjonat il-proċess tal-likwidazzjoni. Barra minn hekk, skont l-awtoritajiet Slovakki, billi t-trasferiment tal-portafolji kien jirrigwarda l-pretensjonijiet u l-obbligazzjonijiet kollha tal-kumpanniji likwidati, ma ngħata l-ebda vantaġġ lill-benefiċjarji VZP u SZP.
4. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA' INVESTIGAZZJONI FORMALI
(51)
Fid-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar l-istabbiliment tan-natura ekonomika jew mhux ekonomika tal-attività kkonċernata u indikat li, fid-dawl tal-partikularitajiet tal-każ, SZP/VZP u l-kumpanniji l-oħra li joffru assigurazzjoni tas-saħħa fis-sistema obbligataorja fir-Repubblika Slovakka setgħu kienu involuti f'attività ekonomika mill-1 ta' Jannar 2005. Hija qieset li t-taħlita ta' elementi ekonomiċi u mhux ekonomiċi tas-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka kienet tagħmilha neċessarja li titwettaq analiżi dettaljata tal-elementi differenti tagħha u tal-importanza rispettiva tagħhom fi ħdan l-iskema sabiex jiġi determinat jekk l-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja, bil-mod kif inhija organizzata u mwettqa fis-Slovakkja, għandhiex titqies bħala ta' natura ekonomika (mill-1 ta' Jannar 2005) jew mhux ekonomika.
(52)
Il-Kummissjoni indikat ukoll li - jekk ikun meħtieġ li l-attività titqies bħala ta' natura ekonomika - hija ma kellhiex biżżejjed informazzjoni għad-dispożizzjoni tagħha sabiex tistabbilixxi jekk il-miżuri taħt skrutinju jagħtux vantaġġ selettiv lil SZP/VZP.
(53)
Wara li kkonkludiet li hija għalhekk ma setgħetx teskludi l-eżistenza ta' għajnuna mill-Istat f'dak l-istadju, fin-nuqqas ta' argumenti speċifiċi jew indikazzjonijiet ċari dwar il-kompatibbiltà tagħhom mas-suq intern, il-Kummissjoni esprimiet ukoll dubji dwar jekk dawk il-miżuri jistgħux jitqiesu bħala kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 106(2) jew l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, f'każ li hija tikkonkludi li dawk il-miżuri jikkwalifikaw bħala għajnuna mill-Istat.
(54)
F'dak il-kuntest, il-Kummissjoni nnotat li l-konklużjoni finali dwar jekk l-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka hijiex fil-fatt ta' natura ekonomika jew mhux ekonomika, jekk il-miżuri tal-Istat jissodisfawx il-kundizzjonijiet l-oħra sabiex jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat u, jekk iva, jekk humiex kompatibbli mas-suq intern, tista' tinstilet biss f'deċiżjoni finali li għandha tiġi adottata wara li titlesta l-investigazzjoni formali, meta tkun inġabret l-informazzjoni kollha disponibbli (fosthom aktar kummenti tal-Istat Membru u partijiet terzi) u tkun saret valutazzjoni komprensiva tal-informazzjoni kollha.
5. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(55)
Il-Kummissjoni rċeviet il-kummenti li ġejjin mingħand il-partijiet interessati, kif miġbura fil-qosor hawn taħt:
5.1. DÔVERA
(56)
Bi tweġiba għad-deċiżjoni ta' ftuħ, Dôvera, l-ilmentatur, ipprovdiet informazzjoni addizzjonali dwar is-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa u argumentazzjoni addizzjonali b'mod partikolari sabiex tissostanzja l-opinjoni tagħha li SZP/VZP huma impriżi soġġetti għad-dritt tal-kompetizzjoni u bbenefikaw minn għajnuna mill-Istat mhux kompatibbli.
(57)
Dôvera tirrimarka li SZP/VZP jikkompetu ma' kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa privati li joffru l-istess servizz waqt li jfittxu profitt, billi tirreferi għas-sottomissjonijiet preċedenti tagħha dwar in-natura ekonomika tal-attività u l-każistika riċenti tal-Qorti. (33) F'dan il-kuntest, Dôvera ssostni li d-diversi elementi ppreżentati mir-Repubblika Slovakka elenkati fid-deċiżjoni ta' ftuħ bħala li jippuntaw lejn in-natura mhux ekonomika tal-attivitajiet ta' VZP/SZP ma jgħaddux minn skrutinju. Skont Dôvera, ir-riforma tal-2004-2005 kienet maħsuba biex toħloq suq kompetittiv, li kien rikonoxxut u kkonfermat mill-ġudikatura Slovakka (jiġifieri l-Qorti Kostituzzjonali Slovakka) kif ukoll mill-awtoritajiet Slovakki nfushom. F'dan il-kuntest, Dôvera tirrimarka wkoll li l-assiguraturi jikkompetu għall-fornituri tal-kura tas-saħħa permezz ta' kuntrattar selettiv u negozjati dwar il-prezz u l-kwalità tas-servizzi, u ssemmi wkoll il-kampanji promozzjonali mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa sabiex iżommu u jattiraw il-klijenti. Dovera tiċħad ukoll in-natura esklussivament soċjali tas-sistema, fejn tirreferi għall-possibbiltà li l-assiguraturi tas-saħħa jagħmlu u jqassmu l-profitti u r-rieda tal-investituri privati li jinvestu f'operaturi attivi fis-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakk.
(58)
B'referenza għas-sottomissjonijiet preċedenti tagħha lill-Kummissjoni qabel id-deċiżjoni ta' ftuħ, Dôvera tissottometti wkoll li l-miżuri kollha identifikati f'dik id-deċiżjoni għandhom jiġu kkwalifikati bħala għajnuna illegali billi kienu ssodisfati l-elementi l-oħra kollha tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Fl-opinjoni tagħha, ir-Repubblika Slovakka ma tistax titqies li aġixxiet bħala investitur f'ekonomija tas-suq meta żiedet il-kapital ta' SZP fl-2006 u l-kapital ta' VZP fl-2010. Dôvera targumenta wkoll li r-Repubblika Slovakka ddiskriminat bejn SZP/VZP u l-kumpanniji tal-assigurazzjoni privati permezz ta' trattament iżjed favorevoli ta' SZP fil-proċess ta' ħelsien mid-dejn tal-2003-2005 kif ukoll bl-introduzzjoni ta' żewġ parametri ġodda fir-RES fl-2009 u l-2012. Rigward it-trasferiment tal-portafolji, il-kummenti ta' Dôvera jiffukaw fuq it-trasferiment tal-portafoll tal-assigurazzjoni ta' EZP, billi m'għandha l-ebda informazzjoni dwar trasferiment preċedenti ta' portafolji lil VZP. F'dan ir-rigward, hija ssostni li l-Kummissjoni setgħet ġiet miżinformata mill-awtoritajiet Slovakki dwar il-qafas legali applikabbli għal dak it-trasferiment ta' portafolji.
(59)
Dôvera fl-aħħar nett targumenta li l-awtoritajiet Slovakki naqsu milli juru li l-forniment ta' assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja huwa servizz ta' interess ġenerali u b'hekk tqajjem dubji dwar l-istess bażi ta' analiżi skont il-każistika ta' Altmark (34) u l-pakkett ta' SGEI tal-Kummissjoni.
5.2. UNION HEALTH INSURANCE
(60)
L-osservazzjonijiet dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ ippreżentati mill-Union Health Insurance, il-kompetitur privat l-ieħor ta' SZP/VZP, huma ġeneralment konsistenti mal-kummenti pprovduti minn Dovera, fejn din argumentat li SZP u VZP huma impriżi fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Union Health Insurance ssostni li ħamsa mis-sitt miżuri deskritti fis-sezzjoni 3 ta' din id-Deċiżjoni jikkwalifikaw bħala għajnuna mill-Istat u mhumiex kompatibbli mas-suq intern. Rigward is-sitt miżura, ir-RES, Union Health Insurance ssostni li din tista' potenzjalment tissodisfa l-kundizzjonijiet tal-każistika ta' Altmark għal kumpens tas-servizz pubbliku jew tista' tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 106(2) tat-Trattat, u b'hekk teħtieġ aktar investigazzjoni dwar l-approċċ diskriminatorju potenzjali tiegħu favur il-benefiċjarju nett tar-RES, jiġifieri SZP/VZP.
5.3. HPI, INEKO U ZZP
(61)
L-osservazzjonijiet dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ ippreżentati mit-tliet partijiet terzi l-oħra, jiġifieri HPI, INEKO u ZZP b'mod ġenerali jappoġġaw il-pożizzjoni tal-ilmentatur Dôvera u Union Health Insurance li l-attività hija ta' natura ekonomika u l-miżuri jinvolvu għajnuna mill-Istat billi jagħtu vantaġġ selettiv lil SZP/VZP, billi juru l-konvinzjoni tagħhom li l-assiguraturi tas-saħħa qegħdin joperaw f'ambjent kompetittiv (billi jużaw modi differenti biex jattiraw il-klijenti) u jsostnu li l-Istat ta trattament preferenzjali lill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa tal-Istat.
6. KUMMENTI DWAR ID-DEĊIŻJONI TA' FTUĦ U SOTTOMISSJONIJIET ADDIZZJONALI TAR-REPUBBLIKA SLOVAKKA
(62)
Ir-Repubblika Slovakka ppreżentat l-osservazzjonijiet tagħha dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ u pprovdiet kummenti dwar l-osservazzjonijiet ta' partijiet terzi.
(63)
Fis-sottomissjonijiet tagħhom, l-awtoritajiet Slovakki pprovdew kjarifiki u argumentazzjoni addizzjonali sabiex isaħħu l-pożizzjoni tagħhom li s-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja mhijiex soġġetta għar-regoli tal-kompetizzjoni billi ma tinvolvix attività ekonomika. Huma jallegaw li l-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka ma tistax tiġi kwalifikata bħala ekonomika skont il-każistika stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja (35) b'mod partikolari għar-raġunijiet li ġejjin:
(a)
Is-sistema għandha għan soċjali.
(b)
Is-sistema hija bbażata fuq is-solidarjetà, b'mod partikolari minħabba dan li ġej:
i.
reġistrazzjoni obbligatorja għar-residenti Slovakki;
ii.
il-persuni assigurati kollha huma ggarantiti l-istess livell minimu ta' benefiċċji;
iii.
il-kontribuzzjonijiet mhumiex relatati mal-benefiċċji fuq livell individwali, billi l-kontribuzzjonijiet huma stabbiliti bil-liġi (l-ebda kompetizzjoni fuq il-prezzijiet);
iv.
hemm solidarjetà fir-riskju bejn l-assiguraturi: RES u klassifikazzjoni tal-komunità.
(c)
Hemm qafas regolatorju dettaljat, soġġett għal superviżjoni mill-Istat: l-istatus, id-drittijiet u l-obbligi tal-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma stabbiliti bil-liġi.
(64)
Ir-Repubblika Slovakka tirribatti s-suppożizzjoni li, b'riżultat tal-bidliet leġislattivi tal-2005, is-sistema tas-saħħa Slovakka nbidlet f'sistema kummerċjali u ssostni li s-sistema qatt ma tilfet in-natura mhux kummerċjali pubblika tagħha. Huma jiġbdu l-attenzjoni wkoll għall-fatt li s-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa Slovakka hija parti mis-sistema tas-sigurtà soċjali u jirreferu għall-kompetenzi tal-Istati Membri skont l-Artikolu 168(7) tat-Trattat għall-organizzazzjoni u t-twassil tas-servizzi tal-kura tas-saħħa.
(65)
L-awtoritajiet Slovakki jsostnu wkoll li r-riforma tal-assigurazzjoni tas-saħħa ma ssostitwietx l-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika b'assigurazzjoni tas-saħħa privata u ma fetħet il-kopertura tal-ebda riskju li jirrigwarda s-sigurtà soċjali statutorja għall-assiguraturi privati. Skont is-Slovakkja, l-għan primarju tar-riforma fis-settur tas-saħħa kien li tistabbilixxi regoli preċiżi sabiex jiġu trattati r-riżorsi finanzjarji allokati lis-saħħa u li r-riorganizzazzjoni, sat-30 ta' Settembru 2005, tal-fondi eżistenti kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa bħala kumpanniji b'ishma konġunti b'regoli kontabilistiċi definiti b'mod ċar dehret bħala mod xieraq ta' kif jiġu stabbiliti dawk ir-regoli. L-awtoritajiet Slovakki jqisu li l-assiguraturi tas-saħħa kollha fis-Slovakkja huma involuti fl-immaniġġjar tal-fondi pubbliċi fdati lilhom fi ħdan is-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika.
(66)
Skont l-awtoritajiet Slovakki, il-fatt li s-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka tippermetti grad limitat ta' kompetizzjoni dwar il-kwalità jista' jitqies bħala element li jinkoraġġixxi lill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa li joperaw b'mod ekonomiku skont il-prinċipji ta' ġestjoni tajba, fl-interess tal-funzjonament tajjeb tas-sistema, iżda mhux bħala element li jista' jinfluwenza n-natura mhux ekonomika tas-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa kollha kemm hi.
(67)
L-awtoritajiet Slovakki jispjegaw ukoll li l-fondi akkumulati u ridistribwiti fi ħdan l-istruttura tas-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika Slovakka permezz tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma t-total tal-kontribuzzjonijiet tal-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika li huma obbligatorji skont il-liġi, u għalhekk huma parti mill-finanzi pubbliċi tas-Slovakkja. Il-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa għalhekk huma responsabbli għall-ġestjoni tal-fondi pubbliċi miġbura mill-pubbliku skont ir-regolamenti legali rilevanti sabiex jintużaw fil-kopertura tal-kura tas-saħħa.
(68)
Sabiex jappoġġaw ulterjorment l-affermazzjoni tagħhom, l-awtoritajiet Slovakki jfakkru wkoll il-fatt li anki wara li l-projbizzjoni fuq id-distribuzzjoni tal-profitti kienet abolita fl-2011, l-Att emendatorju Nru 250/2011 ippermetta lill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa li jagħmlu profitt biss f'kundizzjonijiet definiti b'mod preċiż, jiġifieri:
(a)
l-introduzzjoni ta' taxxa fuq il-profitti tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa;
(b)
l-użu obbligatorju tal-profitti sabiex jinħoloq fond ta' riżerva sa 20 % tal-kapital irreġistrat imħallas tal-kumpannija tal-assigurazzjoni (il-fond ta' riżerva jista' jintuża biss biex ikopri t-telf ta' dik il-kumpannija tal-assigurazzjoni);
(c)
il-ħolqien obbligatorju ta' dispożizzjonijiet tekniċi sabiex ikopru l-kura tas-saħħa ppjanata ta' persuni assigurati li jkunu fuq listi ta' stennija (għalhekk, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa ma jistgħux jagħmlu profitt għad-dannu tal-klijenti tagħhom billi jpoġġuhom fuq listi ta' stennija minflok ma jkopru mill-ewwel il-kura tas-saħħa tagħhom; dan huwa essenzjali għall-konformità mal-istandards ta' kontabbiltà ġeneralment aċċettati fl-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika).
(69)
F'dan ir-rigward, l-awtoritajiet Slovakki spjegaw li, meta VZP irrappurtat bilanċ pożittiv, hija ħolqot fond għall-kura tas-saħħa biex tkopri l-użu tal-kura tas-saħħa u biex tiffinanzja kura tas-saħħa partikolarment għalja koperta mill-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika. Barra minn hekk, fis-snin li fihom irrappurtaw bilanċ pożittiv, parti mill-profitti ta' VZP kienu allokati wkoll għall-fond ta' riżerva statutorju li sussegwentement kien jintuża biex inaqqas it-telf akkumulat. Għalhekk, skont l-awtoritajiet Slovakki, l-ebda profitt magħmul mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa tal-Istat qatt ma ġie mħallas lill-azzjonisti.
(70)
F'dan il-kuntest, ir-Repubblika Slovakka tirreferi wkoll għal restrizzjoni oħra fuq il-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa li jistgħu jissellfu fondi biss skont l-Att 523/2004 dwar ir-regoli baġitarji tal-amministrazzjoni pubblika, soġġett għall-approvazzjoni minn qabel mill-HSA.
(71)
Sabiex jappoġġaw ulterjorment l-affermazzjoni tagħhom li l-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja ma taqax taħt ir-regoli tal-kompetizzjoni, l-awtoritajiet jiġbdu l-attenzjoni wkoll għal investigazzjoni tal-2009 mill-Uffiċċju Slovakk ta' Kontra l-Monopolji li żvelat li l-attivitajiet mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jitwettqu fi ħdan sistema kkaratterizzata minn livell għoli ta' solidarjetà fejn il-kura tas-saħħa tiġi pprovduta bla ħlas u l-elementi essenzjali ta' dawn l-attivitajiet huma regolati mill-Istat u li, għalhekk, l-attivitajiet imwettqa mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa fil-forniment ta' assigurazzjoni tas-saħħa pubblika ma jistgħux jitqiesu bħala attività ekonomika minn impriżi li tillimita l-kompetizzjoni. Għalhekk, skont l-Uffiċċju ta' Kontra l-Monopolji, l-Att Slovakk dwar il-Kompetizzjoni ma japplikax għall-attivitajiet tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni li jitwettqu fil-forniment ta' assigurazzjoni tas-saħħa pubblika. (36)
(72)
L-awtoritajiet Slovakki jispjegaw ukoll li fl-2011, il-Qorti Kostituzzjonali ddikjarat il-projbizzjoni fuq id-distribuzzjoni tal-profitti mill-2007 bħala mhux kostituzzjonali billi kienet tikser id-drittijiet kostituzzjonali Slovakki tas-sjieda, iżda li hija ma kinitx tal-istess fehma li l-Att dwar il-Kumpanniji tal-Assigurazzjoni tas-Saħħa kien jillimita l-prinċipji ta' ekonomija tas-suq. Huma jsemmu wkoll il-fatt li l-Qorti Kostituzzjonali osservat, f'dan ir-rigward, li leġislazzjoni dwar l-assigurazzjoni tas-saħħa li teskludi jew li tillimita b'mod sinifikanti l-impatt ta' strumenti ta' ekonomija tas-suq u b'hekk tillimita l-kompetizzjoni hija kostituzzjonalment aċċettabbli.
(73)
Minbarra l-asserzjoni tagħhom li l-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fis-Slovakka ma taqax fi ħdan il-kamp ta' applikazzjoni tar-regoli tal-kompetizzjoni, l-awtoritajiet Slovakki jsostnu li l-miżuri ma jissodisfawx l-elementi l-oħra ta' għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat. F'dan il-kuntest, huma jsostnu li l-injezzjonijiet ta' kapital tal-2006 u tal-2009 ma kinux għajnuna billi rrispettaw il-prinċipju ta' investitur f'ekonomija tas-suq. Huma jiċħdu wkoll li kien hemm trattament diskriminatorju mhux ġustifikat fil-proċess ta' ħelsien mid-dejn minn Veriteľ u jsostnu li ma ngħata l-ebda sussidju lil VZP fl-2006, iżda pjuttost li din l-operazzjoni kienet tinvolvi pagament normali ta' obbligazzjonijiet eżistenti mhux disputati mill-Istat. L-awtoritajiet Slovakki jipprovdu aktar dettalji dwar it-trasferimenti ta' portafolji minn DZP għal VZP u ta' EZP għal SZP u jsostnu li anki dawk it-trasferimenti ma tawx lil SZP/VZP vantaġġ selettiv skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Fl-aħħar nett, huma jipprovdu wkoll aktar informazzjoni dwar ir-RES, b'mod partikolari billi jikkjarifikaw kif il-kontribuzzjonijiet kienu ridistribwiti (kull xahar u kull sena) fis-snin 2006 sal-2012, u jargumentaw li din il-miżura ma tikkwalifikax lanqas bħala għajnuna mill-Istat, billi tugwalizza r-riskji inklużi fis-sistema minħabba l-eżistenza ta' rati ta' kontribuzzjoni uniformi għall-gruppi kollha ta' persuni assigurati bi gradi differenti ta' riskju.
(74)
L-awtoritajiet Slovakki ddedikaw il-kummenti tagħhom għad-deċiżjoni ta' ftuħ biex jiddefendu il-pożizzjoni tagħhom li SZP/VZP, minħabba n-nuqqas ta' attività ekonomika, mhumiex impriżi u li l-miżuri huma konformi mal-prinċipju ta' investitur f'ekonomija tas-suq u ma jagħtux vantaġġ lil SZP/VZP u, għaldaqstant, ma jinvolvux għajnuna. Għalhekk, huma ma ħassew il-ħtieġa li jippreżentaw l-ebda argument dwar il-kompatibbiltà tal-allegati miżuri ta' għajnuna.
7. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI
(75)
L-Artikolu 107, paragrafu 1 tat-TFUE jipprovdi li “[…] kull għajnuna, ta' kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.”
(76)
Fuq il-bażi ta' dik id-dispożizzjoni, ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat japplikaw biss meta l-benefiċjarju tal-miżura jkun “impriża”. Il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea (“QtĠ-UE”) tiddefinixxi impriża għall-finijiet tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat bħala kwalunkwe entità involuta f'attività ekonomika, irrispettivament mill-istatus legali tagħha jew il-mod kif tkun iffinanzjata. (37) Il-klassifikazzjoni ta' entità partikolari bħala impriża għalhekk tiddependi kompletament fuq in-natura ekonomika jew mhux ekonomika tal-attivitajiet tagħha.
(77)
Kif spjegat fid-deċiżjoni ta' ftuħ, il-mistoqsija dwar jekk il-miżuri mogħtija favur SZP/VZP jikkostitwux għajnuna mill-Istat għalhekk tiddependi fl-ewwel istanza fuq jekk u safejn SZP/VZP, meta joperaw fi ħdan is-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka, jaġixxux bħala impriżi minħabba li jistgħu jitqiesu li huma involuti f'attività ekonomika kif definita mill-każistika.
(78)
Skont il-QtĠ-UE, attività ekonomika hija kwalunkwe attività li tikkonsisti fl-offerta ta' prodotti u/jew servizzi f'suq partikolari. (38) F'dan il-kuntest, il-kwistjoni dwar jekk jeżistix suq għal ċerti servizzi tista' tiddependi fuq il-mod speċifiku kif dawk is-servizzi jkunu organizzati u mwettqa fl-Istat Membru kkonċernat. (39) Ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat japplikaw biss meta ċerta attività tiġi pprovduta f'ambjent tas-suq. In-natura ekonomika tal-istess tip ta' servizzi għalhekk tista' tvarja minn Stat Membru għall-ieħor. Barra minn hekk, minħabba għażliet politiċi jew żviluppi ekonomiċi, il-klassifikazzjoni ta' servizz partikolari tista' tinbidel maż-żmien. Dak li mhuwiex attività tas-suq illum jista' jsir hekk fil-ġejjieni, u viċi versa. (40)
(79)
Fir-rigward tal-forniment tal-kura tas-saħħa, il-kwalifika ta' skemi ta' kura tas-saħħa bħala li jinvolvu attività ekonomika tiddependi fuq l-ispeċifiċitajiet politiċi u ekonomiċi tagħhom u l-mod partikolari kif tali skemi jkunu stabbiliti u strutturati fl-Istat Membru kkonċernat. Bażikament, il-każistika tal-QtĠ-UE tiddistingwi bejn skemi bbażati fuq il-prinċipju tas-solidarjetà u skemi ekonomiċi. (41)
(80)
Il-każistika tal-QtĠ-UE tuża firxa ta' kriterji sabiex jiġi stabbilit jekk skema tas-sigurtà soċjali hijiex ibbażata fuq is-solidarjetà u għalhekk ma tinvolvix attività ekonomika. F'dan ir-rigward jistgħu jkunu rilevanti numru ta' fatturi: (i) jekk l-affiljazzjoni fl-iskema hijiex obbligatorja (42); (ii) jekk l-iskema għandhiex għan esklussivament soċjali (43); (iii) jekk l-iskema hijiex mingħajr skop ta' qligħ (44); (iv) jekk il-benefiċċji humiex indipendenti mill-kontribuzzjonijiet magħmula (45); (v) jekk l-ammont tal-benefiċċji mħallsa mhuwiex neċessarjament proporzjonat mal-qligħ tal-persuni assigurati (46); u (vi) jekk l-iskema hijiex sorveljata mill-Istat. (47)
(81)
B'kuntrast mal-iskemi bbażati fuq is-solidarjetà, l-iskemi ekonomiċi huma kkaratterizzati b'mod regolari minn: (i) sħubija fakultattiva (48); (ii) il-prinċipju tal-kapitalizzazzjoni - jiġifieri d-dipendenza tal-intitolamenti fuq il-kontribuzzjonijiet imħallsa u r-riżultati finanzjarji tal-iskema (49); (iii) in-natura tagħhom għal skop ta' profitt (50) u (iv) il-forniment ta' intitolamenti li huma supplimentari għal dawk taħt skema bażika. (51)
(82)
Ċerti skemi jgħaqqdu flimkien elementi taż-żewġ kategoriji (skemi bbażati fuq is-solidarjetà u skemi ekonomiċi) (52), biex hekk, sabiex tistabbilixxi jekk skema partikolari hijiex ta' natura ekonomika jew mhux ekonomika, il-Kummissjoni trid tivverifika l-preżenza u tiżen l-importanza rispettiva ta' kull wieħed mill-elementi differenti elenkati fiż-żewġ premessi għall-iskema ttrattata. (53)
(83)
Id-deċiżjoni finali dwar jekk il-forniment ta' servizzi tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fir-Repubblika Slovakka huwiex attività mhux ekonomika jew attività ekonomika għalhekk se tiddependi fuq analiżi dettaljata tal-mod speċifiku ta' kif dik l-attività tkun organizzata u mwettqa f'dak l-Istat Membru u għalhekk se tkun speċifika għas-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja f'dak l-Istat Membru. Huwa fid-dawl ta' dawn l-osservazzjonijiet ġenerali li l-Kummissjoni se tivvaluta jekk il-miżuri kkontestati li allegatament ġew mogħtija lil SZP/VZP jikkostitwux għajnuna mill-Istat bħala miżuri mogħtija lil “impriża” fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(84)
Numru ta' indikaturi jippuntaw lejn in-natura mhux ekonomika tas-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa Slovakka, b'mod partikolari fir-rigward tal-karatteristiċi soċjali u l-għanijiet tagħha, li jispikkaw b'mod predominanti fit-tħaddim ta' dik is-sistema, u li s-sistema hija bbażata ċentralment fuq il-prinċipju tas-solidarjetà.
(85)
L-ewwel nett, il-parteċipazzjoni fil-programm tal-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika hija obbligatorja bil-liġi għall-biċċa l-kbira tal-popolazzjoni fir-Repubblika Slovakka u s-servizzi mediċi koperti bl-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja jiġu pprovduti irrispettivament mill-kontribuzzjonijiet imħallsa mill-persuna assigurata. Persuna assigurata hija libera li tagħżel kwalunkwe kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa u, bl-obbligu tar-reġistrazzjoni miftuħa, il-kumpannija tal-assigurazzjoni tas-saħħa magħżula ma tistax tirrifjuta l-assigurazzjoni lil dik il-persuna minħabba l-età, l-istat tas-saħħa jew ir-riskji ta' mard tiegħu. (54)
(86)
It-tieni, l-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka hija bbażata fuq kontribuzzjonijiet li huma stabbiliti bil-liġi b'mod proporzjonali mal-introjtu tal-persuna assigurata, pjuttost milli fuq ir-riskju assigurat (l-età, l-istatus tas-saħħa, ir-riskji ta' mard tal-persuna assigurata). Barra minn hekk, ma hemm l-ebda rabta diretta bejn l-ammont ta' kontribuzzjonijiet imħallsa mill-individwu fl-iskema u l-valur tal-benefiċċji riċevuti minn dak l-istess individwu mill-iskema. B'riżultat ta' dan, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni ma għandhom l-ebda possibbiltà li jinfluwenzaw l-ammont tal-kontribuzzjonijiet jew il-livell minimu ta' kopertura li għalih ikunu intitolati l-persuni assigurati billi dan kollu huwa stabbilit mil-leġislazzjoni nazzjonali.
(87)
It-tielet, il-persuni assigurati kollha huma ggarantiti bil-liġi li jirċievu l-istess livell bażiku ta' benefiċċji, li fil-fatt huwa għoli ħafna billi jkopri kważi l-proċeduri kollha tal-kura tas-saħħa pprovduti fir-Repubblika Slovakka, li jfisser li tista' tgħid il-kura tas-saħħa sħiħa hija pprovduta permezz tal-iskema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja. (55) L-iskema ta' ugwalizzazzjoni tar-riskju (RES) Slovakka tassigura li r-riskji tal-assigurazzjoni jiġu maqsuma u għalhekk issaħħaħ aktar is-solidarjetà. Barra minn hekk, is-sistema Slovakka timponi l-prinċipju tal-klassifikazzjoni tal-komunità, jiġifieri, l-assiguraturi mhumiex permessi li jiddifferenzjaw il-primjums skont ir-riskju tal-assigurazzjoni, filwaqt li l-ugwalizzazzjoni tar-riskju tikkumpensa parzjalment lill-assiguraturi li jkollhom profil demografiku aktar riskjuż fil-portafoll tagħhom permezz ta' ridistribuzzjoni tal-flus minn dawk l-assiguraturi li jħallsu benefiċċji anqas mill-medja għal dawk li jħallsu benefiċċji ogħla mill-medja lill-persuni assigurati tagħhom. (56)
(88)
Fl-aħħar nett, minbarra l-karatteristiċi soċjali u ta' solidarjetà kollha li ssemmew hawn fuq, il-Kummissjoni tfakkar li l-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka hija organizzata u titwettaq taħt qafas regolatorju b'saħħtu: l-istatus, id-drittijiet u l-obbligi tal-kumpanniji kollha tal-assigurazzjoni tas-saħħa huma stabbiliti b'liġijiet li jistabbilixxu kundizzjonijiet dettaljati u huma joperaw soġġetti għal superviżjoni stretta mill-Istat. (57)
(89)
Fuq il-bażi ta' dawn il-karatteristiċi, il-Kummissjoni tikkonkludi li s-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa Slovakka mhijiex ta' natura ekonomika, u għalhekk SZP/VZP ma jistgħux jitqiesu li jikkwalifikaw bħala “impriża” fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. (58)
(90)
Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li ċerti elementi tas-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka jistgħu jippuntaw lejn in-natura ekonomika tal-attivitajiet involuti f'dik is-sistema: (i) il-preżenza ta' diversi operaturi tal-assigurazzjoni (pubbliċi u privati) fis-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakk, (ii) xi grad ta' kompetizzjoni bejn dawk l-assiguraturi tas-saħħa, li huma (iii) involuti f'attività għall-profitt, u (iv) il-fatt li l-attività tqieset li hija miftuħa għall-kompetizzjoni mill-Qorti Kostituzzjonali Slovakka. Madankollu, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-preżenza ta' dawk l-elementi ma tqajjimx dubji dwar il-konklużjoni tagħha li l-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fis-Slovakkja hija attività mhux ekonomika.
(91)
L-ewwel, il-Kummissjoni tinnota li l-fatt li hemm diversi operaturi (pubbliċi u privati) attivi fis-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fih innifsu ma jagħtix natura ekonomika lill-attivitajiet tagħhom f'sistema fejn, kif spjegat fil-premessi (85) sa (87), il-karatteristiċi u l-għanijiet soċjali tas-sistema huma predominanti, il-prinċipju tas-solidarjetà huwa ċentrali għall-operazzjoni ta' dik is-sistema u s-superviżjoni mill-Istat hija stretta. Interpretazzjoni bħal din tagħti piż mhux xieraq lill-arranġamenti organizzattivi magħżula minn Stat Membru fit-tħaddim ta' parti mis-sistema tas-sigurtà soċjali tiegħu, pjuttost milli lis-sustanza tas-sistema inkwistjoni. (59)
(92)
It-tieni, mill-każistika tal-QtĠ-UE joħroġ li anki l-preżenza ta' possibbiltà ta' kompetizzjoni fis-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa u l-kompetizzjoni li fil-fatt isseħħ, anki jekk intiża mil-leġislatur u kkonfermata mill-ġudikatura, mhux neċessarjament tagħti natura ekonomika lill-attività inkwistjoni. Il-QtĠ-UE għamlitha ċara li sabiex tikkonkludi dwar in-natura ekonomika jew mhux ekonomika tal-attivitajiet f'sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa statutorja li, bħas-sistema Slovakka, tagħti xi spazju għall-kompetizzjoni, in-natura u l-grad ta' din il-kompetizzjoni, iċ-ċirkustanzi li fihom isseħħ u l-preżenza u l-piż tal-fatturi rilevanti l-oħra huma deċiżivi. (60) F'dan il-każ, it-tip ta' kompetizzjoni li hija l-aktar interessanti għall-konsumaturi - il-kompetizzjoni fil-prezzijiet fir-rigward tal-livell tal-kontribuzzjonijiet - hija eskluża billi l-assiguraturi tas-saħħa Slovakki ma jistgħux jimmodifikaw il-livell tal-kontribuzzjonijiet tal-persuni assigurati, li huma stabbiliti bil-liġi. Barra minn hekk, il-possibbiltà ta' kompetizzjoni dwar il-kwalità hija pjuttost limitata billi s-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka tipprevedi firxa wiesgħa ħafna ta' benefiċċji statutorji li huma ndaqs għall-persuni assigurati kollha, li ftit iħalli lok għall-assiguraturi biex jikkompetu għall-klijenti billi joffru intitolamenti (gratwiti) addizzjonali. L-assiguraturi tas-saħħa għalhekk ma għandhom l-ebda possibbiltà li jinfluwenzaw dawk il-benefiċċji statutorji u għalhekk mhumiex f'kompetizzjoni ma' xulxin jew fir-rigward tal-għoti tal-benefiċċji statutorji obbligatorji tal-kura tas-saħħa li tikkostitwixxi l-funzjoni prinċipali tagħhom.
(93)
It-tielet, il-Kummissjoni tqis li n-natura mhux ekonomika tal-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja mhijiex affettwata mill-fatt li l-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa jinvolvu ruħhom f'kompetizzjoni għall-kwalità u kompetizzjoni għall-effiċjenza tal-akkwist billi jixtru l-kura tas-saħħa u servizzi relatati ta' kwalità tajba mingħand il-fornituri bi prezzijiet kompetittivi. B'dan il-mod, il-kumpanniji tal-assigurazzjoni, permezz ta' attività li tista' tiġi separata mill-kuntratti tagħhom mal-persuni assigurati fi ħdan l-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja, jiksbu l-inputs neċessarji biex jaqdu r-rwol tagħhom fi ħdan dik is-sistema. Mill-każistika tal-QtĠ-UE joħroġ li jekk is-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja hija dovuta għall-karatteristiċi inerenti tagħha ta' natura mhux ekonomika, f'dak il-każ l-attività tal-akkwist tal-inputs neċessarji sabiex titħaddem din is-sistema hija wkoll ta' natura mhux ekonomika. (61)
(94)
Ir-raba', il-fatt li r-regolamentazzjoni tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja fis-Slovakkja tippermetti lill-assiguraturi tas-saħħa li jagħmlu l-profitti u jqassmu parti mill-profitti lill-azzjonisti tagħhom ma jbiddilx in-natura mhux ekonomika tal-attivitajiet tagħhom billi dawn jitwettqu f'sistema li għandha preżenza b'saħħitha tal-karatteristiċi kollha hawn fuq imsemmija li jindikaw in-natura mhux ekonomika. Is-sempliċi fatt li l-assiguraturi tas-saħħa huma permessi li jagħmlu l-profitti u jqassmu parti mill-profitti ma jistax fih innifsu jdawwar il-predominanza tal-karatteristiċi u l-għanijiet soċjali tas-sistema, ir-rwol ċentrali tal-prinċipju tas-solidarjetà fiha u l-grad strett ta' regolamentazzjoni u sorveljanza mill-Istat li fih topera. Rigward ir-regolamentazzjoni mill-Istat, il-Kummissjoni tfakkar li l-possibbiltà li jsiru, jintużaw u jitqassmu l-profitti hija inkwadrata u limitata mill-obbligi legali imposti mill-Istat fuq il-kumpanniji tal-assigurazzjoni Slovakki, li huma maħsuba sabiex jassiguraw il-vijabbiltà u l-kontinwità tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja bl-għanijiet soċjali u ta' solidarjetà predominanti kollha tagħha. (62) Il-libertà li jsiru, jintużaw u jitqassmu l-profitti għalhekk hija konsiderevolment aktar limitata fis-settur tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka milli fis-setturi kummerċjali normali u hija soġġetta għall-kisba ta' għanijiet soċjali u ta' solidarjetà.
(95)
B'riżultat ta' dan, minħabba n-natura limitata tal-kompetizzjoni li kienet introdotta fis-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka (jiġifieri kompetizzjoni limitata biss għall-kwalità u l-ebda kompetizzjoni fil-prezzijiet) kif ukoll ir-restrizzjonijiet fuq il-mod kif jistgħu jsiru u jintużaw il-profitti, l-elementi tal-kompetizzjoni u l-orjentament lejn il-profitti li huma preżenti fis-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka ma jqajmux dubji dwar il-karatteristiċi soċjali, ta' solidarjetà u regolatorji predominanti li jindikaw in-natura mhux ekonomika tal-attivitajiet imwettqa mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa f'dik is-sistema. Pjuttost, l-elementi ta' kompetizzjoni u l-orjentament lejn il-profitti li hemm preżenti fis-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja Slovakka għandhom jitqiesu li jsegwu l-għan primarju li jinkoraġġixxu lill-kumpanniji tal-assigurazzjoni sabiex joperaw skont il-prinċipji ta' ġestjoni tajba fl-interess tal-funzjonament tajjeb ta' dik is-sistema tas-sigurtà soċjali, u b'hekk jikkontribwixxu sabiex jassiguraw li l-għanijiet soċjali u ta' solidarjetà ta' dik is-sistema jiġu milħuqa. (63)
(96)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tħoss li l-fatt li l-Qorti Kostituzzjonali Slovakka (fil-valutazzjoni ta' ksur possibbli tad-dritt ta' intrapriża skont il-Kostituzzjoni Slovakka) qieset is-sistema tal-assigurazzjoni tas-saħħa Slovakka “inkluża fl-isfera tal-kompetizzjoni” ma jfissirx li din is-sistema tinvolvi attivitajiet ta' natura ekonomika skont it-tifsira tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. Fil-fatt, f'dak il-każ il-Qorti Kostituzzjonali Slovakka kienet mitluba teżamina jekk il-projbizzjoni leġislattiva tal-2007 fuq id-distribuzzjoni tal-profitti mill-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa kinitx kompatibbli mal-Kostituzzjoni Slovakka (ksur tad-dritt tas-sjieda, protezzjoni tal-proprjetà u d-dritt ta' intrapriża) u kompatibbli mal-Artikoli 18, 49, 54, 63 tat-Trattat. Il-Qorti Kostituzzjonali Slovakka ddeċidiet li din il-projbizzjoni kienet tikser il-Kostituzzjoni Slovakka, u li għalhekk ma kien hemm l-ebda raġuni biex tiddiskuti l-elementi sostantivi tar-regoli tas-suq intern tal-UE jew li tiddeċiedi dwar il-ksur tagħhom.
(97)
F'dan l-isfond, meta jitqiesu l-partikolaritajiet tal-każ kurrenti u l-preżenza u l-ponderazzjoni tal-indikaturi rilevanti, l-attività tal-assigurazzjoni tas-saħħa obbligatorja kif organizzata u mwettqa fis-Slovakkja ma tistax titqies bħala attività ekonomika.
(98)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li SZP/VZP, bħala l-benefiċjarji tal-miżuri kkontestati, ma jistgħux jitqiesu bħala li jikkostitwixxu impriżi fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat u għalhekk dawk il-miżuri ma jwasslux għal għajnuna mill-Istat fis-sens ta' dik id-dispożizzjoni.
(99)
Għalhekk, m'hemmx bżonn li jiġu eżaminati l-kundizzjonijiet l-oħra għall-eżistenza ta' għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) TFUE u lanqas li tiġi valutata l-kompatibbiltà tal-miżuri kkontestati.
8. KONKLUŻJONI
(100)
Fid-dawl tal-konsiderazzjonijiet ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri kkontestati ma jikkostitwux għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżuri segwenti mogħtija mir-Repubblika Slovakka lil Spoločná zdravotná poisťovňa, a.s (SZP) u/jew Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s (VZP) ma jikkostitwux għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat:
(a)
iż-żieda kapitali ta' SKK 450 miljun li saret f'SZP bejn it-28 ta' Novembru 2005 u t-18 ta' Jannar 2006;
(b)
il-ħelsien mid-djun ta' SZP permezz ta' Veritel' a.s. mill-2003 sal-2006;
(c)
is-sussidju mogħti lil SZP mill-Ministeru tas-Saħħa fl-2006;
(d)
iż-żieda kapitali ta' EUR 65,1 miljun f'VZP fl-1 ta' Jannar 2010;
(e)
l-Iskema ta' Ugwalizzazzjoni tar-Riskju stabbilita bil-Parti 3 tal-Att Nru 580/2004; u
(f)
it-trasferiment tal-portafolji tal-kumpanniji tal-assigurazzjoni tas-saħħa likwidati, b'mod partikolari tal-kumpannija Družstevná zdravotná poisťovňa lil VZP u tal-kumpannija Európská zdravotná poisťovňa lil SZP.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Slovakka.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta' Ottubru 2014.