РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА 2013/755/ЕС
от 25 ноември 2013 година
за асоцииране на отвъдморските страни и територии към Европейския съюз
(„Решение за отвъдморско асоцииране“)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 203 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взе предвид становището на Европейския парламент,
в съответствие със специална законодателна процедура,
като има предвид, че:
(1)
Настоящото решение заменя Решение 2001/822/ЕО на Съвета (1), което се прилага до 31 декември 2013 г. Съгласно член 62 от Решение 2001/822/ЕО Съветът установява разпоредбите, които се постановяват за последващо прилагане на принципите, съдържащи се в членове 198-202 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).
(2)
В заключенията си от 22 декември 2009 г. относно отношенията на ЕС с отвъдморските страни и територии (OCT) Съветът прикани Комисията да внесе законодателно предложение за преразглеждане на Решението за отвъдморско асоцииране преди юли 2012 г. Съветът одобри предложението на Комисията бъдещото партньорство между Съюза и ОСТ да се основава на три основни стълба: 1) повишаване на конкурентоспособността, 2) укрепване на устойчивостта и намаляване на уязвимостта и 3) насърчаване на сътрудничеството и интеграцията между ОСТ и други партньори и съседни региони.
(3)
Между юни и октомври 2008 г. Комисията организира обществена консултация и предложи редица насоки за ново решение за асоцииране. Резултатите от тази обществена консултация бяха обобщени в съобщение от 6 ноември 2009 г., озаглавено „Съставни елементи на едно ново партньорство между ЕС и отвъдморските страни и територии (ОСТ)“
(4)
ДФЕС и следващото от него вторично законодателство не се прилагат автоматично по отношение на ОСТ, с изключение на някои разпоредби, които изрично предвиждат обратното. Въпреки че не са трети държави, ОСТ не съставляват част от единния пазар и трябва да спазват задълженията, наложени на третите държави по отношение на търговията, по-специално правилата за произход, здравните стандарти и стандартите за здраве на растенията, както и защитните мерки.
(5)
Специалните отношения между Съюза и ОСТ следва да се отдалечат от класическия подход на сътрудничество за развитие и да се ориентират към реципрочно партньорство, което ще подпомогне устойчивото развитие на ОСТ. Освен това солидарността между Съюза и ОСТ следва да се основава на уникалната връзка между тях и на факта, че принадлежат към едно и също „европейско семейство“.
(6)
Приносът на гражданското общество към развитието на ОСТ може да се увеличи чрез укрепване на организациите на гражданското общество във всички сфери на сътрудничество.
(7)
Предвид географското местонахождение на ОСТ, следва да се цели изграждане на сътрудничеството между тях и съседните им държави в интерес на всички - въпреки различния статут, от гледна точка на правото на Съюза, на всеки от участниците в дадена географска област - като се обърне по-специално внимание на областите от общ интерес и утвърждаването на ценностите и стандартите на Съюза. Освен това ОСТ могат да функционират като регионални средища и центрове на високи постижения.
(8)
Съюзът следва да подкрепя политиките и стратегиите на дадена ОСТ в област от общ интерес се извършва на основата на специфичните нужди, потенциал и избор на съответната ОСТ.
(9)
Асоциирането следва да има за цел да гарантира опазването, възстановяването и устойчивото използване на биологичното разнообразие и екосистемните услуги като ключов елемент за постигането на устойчиво развитие.
(10)
ОСТ се отличават с огромно биологично разнообразие в моретата и на сушата. Изменението на климата би могло да окаже въздействие върху естествената среда в ОСТ и да представлява заплаха за тяхното устойчиво развитие. Действията в областта на опазването на биологичното разнообразие и екосистемните услуги, ограничаването на рисковете от бедствия, устойчивото управление на природните ресурси и насърчаването на устойчивата енергия биха допринесли за адаптирането към изменението на климата и смекчаването на последиците от него в ОСТ.
(11)
Значителният принос, който ОСТ биха могли да имат по отношение на ангажиментите на Съюза по многостранните споразумения за опазване на околната среда, следва да бъде признат в отношенията между Съюза и ОСТ.
(12)
Важно е да се подкрепят усилията на OCT за намаляване на зависимостта от изкопаеми горива, така че да се ограничи тяхната уязвимост по отношение на достъпа до горива и нестабилността на цените, като по този начин икономиката им става по-устойчива и не толкова уязвима за външни сътресения.
(13)
Съюзът може да подпомогне ОСТ да намалят своята уязвимост по отношение на бедствия и да подкрепи действията и мерките, които те предприемат за тази цел.
(14)
Ефектите от отдалечеността на ОСТ представляват пречка за тяхната конкурентоспособност и поради това е необходимо да се подобри достъпността на ОСТ.
(15)
Съюзът и ОСТ признават важното значение на образованието и на професионалното обучение като лост за устойчивото развитие на ОСТ.
(16)
В бъдеще икономическото развитие и социалното развитие на ОСТ следва да се допълват взаимно и да са насочени към повишаване на конкурентоспособността на икономиката на ОСТ, както и към постигане на социално благоденствие и приобщаване, особено за уязвими групи и хора с увреждания. За тази цел сътрудничеството между Съюза и ОСТ следва да включва обмен на информация и най-добри практики в съответните области, включително развитие на умения и социална закрила, както и утвърждаване на правата на хората с увреждания, като се отчитат принципите на Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания. Освен това асоциирането между Съюза и ОСТ следва да допринесе за насърчаване на достойни условия на труд, включително най-добри практики в областта на социалния диалог, както и зачитане на основните трудови стандарти, равните възможности, недискриминацията и достъпността в ОСТ и регионите, в които те са разположени.
(17)
Туризмът може да бъде област на сътрудничество между Съюза и ОСТ. Целта на сътрудничеството следва да бъде подкрепа за усилията на властите на ОСТ да извлекат максимална полза от местния, регионалния и международния туризъм и стимулиране на частните финансови потоци от Съюза и други източници за развитието на туризма в ОСТ. Следва да се отдели особено внимание на необходимостта туризмът да се интегрира в обществения, културен и икономически живот на хората, както и да се опазва околната среда.
(18)
Разпространението на заразни болести в ОСТ, например треската „Денга“ в района на Карибите и Тихоокеанския регион и вируса „Чикунгуня“ в региона на Индийския океан, може да окаже значително отрицателно въздействие върху здравето и икономиката. Освен че намаляват производителността на засегнатото население, епидемиите в ОСТ могат да засегнат сериозно туризма, който е основно перо в много от икономиките на ОСТ. Предвид големия брой туристи и работници мигранти, които пътуват до ОСТ, тези страни са изложени на риск от внасяне на инфекциозни заболявания. И обратното - големият поток от хора, които се връщат от ОСТ, може да е канал за проникване на заразни болести в Европа. Поради това гарантирането на „безопасен туризъм“ е критичен фактор за устойчивостта на онези икономики на ОСТ, които зависят в голяма степен от туризма.
(19)
В асоциирането между Съюза и ОСТ следва да се взема под внимание и да се допринася за опазването на културното разнообразие и културната идентичност на ОСТ.
(20)
Съюзът признава, че е важно да се развие по-активно партньорство с ОСТ по отношение на доброто управление и борбата с организираната престъпност, трафика на хора, тероризма и корупцията.
(21)
Търговията и свързаното с търговията сътрудничество между Съюза и ОСТ следва да допринесат за постигането на целта за устойчиво икономическо развитие, социално развитие и опазване на околната среда.
(22)
Глобалните промени, които се отразяват в непрекъснатия процес на либерализиране на търговията, обхващат широко Съюза, основният търговски партньор на ОСТ, съседните им държави от АКТБ и други икономически партньори.
(23)
ОСТ са уязвими островни среди, които изискват подходяща защита, включително по отношение на управлението на отпадъците. Управлението на радиоактивните отпадъци е регламентирано в член 198 от Договора за Евратом и свързаното с него вторично законодателство, с изключение на Гренландия, по отношение на която Договорът за Евратом не се прилага. Що се отнася до останалите отпадъци, следва да се уточни кои разпоредби от правото на Съюза следва да се прилагат по отношение на ОСТ.
(24)
Настоящото решение следва да осигури по-гъвкави правила за произход, включително нови възможности за кумулация на произхода. Кумулацията следва да бъде възможна не само с ОСТ и държави, сключили споразумение за икономическо партньорство (СИП), но при определени условия и за продукти с произход от държави, с които Съюзът прилага споразумение за свободна търговия, както и за продукти, които подлежат на безмитен и освободен от квоти внос в Съюза съгласно „общата система за преференции“ (2) на Съюза, отново при определени условия. Тези условия са необходими, за да се предотврати заобикаляне на въведените мерки в областта на търговията и да се гарантира правилното функциониране на договореностите за кумулация.
(25)
Процедурите по удостоверяване на произход от ОСТ следва да бъдат актуализирани в интерес на засегнатите оператори и администрации в ОСТ. Разпоредбите, посветени на административното сътрудничество между Съюза и ОСТ също следва да бъдат актуализирани съответно.
(26)
Следва да се въведат методи за административно сътрудничество и възможността за временно преустановяване на преференциалното третиране по отношение на всички или определени продукти с произход от ОСТ в случай на измами, нередности или системно неспазване на правилата за произход на продуктите или отказ да бъде оказано административно сътрудничество. В допълнение следва да се въведат достатъчно подробни предпазни разпоредби и разпоредби за надзор. Това ще позволи на компетентните органи в ОСТ и Съюза, както и на икономическите оператори, да разчитат на ясни и прозрачни правила и процедури. На последно място, в общ интерес е да се гарантира правилно прилагане на процедурите и договореностите, които позволяват безмитен и освободен от квоти износ на стоки от ОСТ за Съюза.
(27)
Като се отчитат целите за интегриране и развитието на световната търговия в областта на услугите и установяването, е необходимо да се подкрепи развитието на пазарите на услуги и възможностите за инвестиции чрез подобряване на достъпа на услуги и инвестиции от ОСТ до пазара на Съюза. В това отношение Съюзът следва да предостави на ОСТ най-доброто възможно третиране, предоставено на друг търговски партньор, чрез изчерпателни клаузи за най-облагодетелствана нация, като същевременно се гарантират по-гъвкави възможности за търговски отношения за ОСТ чрез ограничаване на третирането, предоставяно от ОСТ на Съюза, до това, което се предлага на други големи търговски икономики.
(28)
Правата на интелектуална собственост са съществен компонент за стимулиране на иновациите и са инструмент за насърчаване на икономическото и социалното развитие. Те носят ползи за държавите, като им позволяват да защитят интелектуалните творения и активи. Защитата и упражняването на тези права спомагат за улесняване на търговията, растежа и чуждестранните инвестиции, както и в борбата с рисковете за здравето и безопасността, които се пораждат от фалшифицираните стоки. ОСТ биха имали полза от политика за правата върху интелектуалната собственост, по-специално в контекста на опазването на биологичното разнообразие и развитието на технологиите.
(29)
Санитарните и фитосанитарните мерки и техническите пречки за търговията може да окажат въздействие върху търговията и изискват изграждане на сътрудничество. Търговското и свързаното с търговията сътрудничество следва също така да обхване политиките в областта на конкуренцията и правата на интелектуална собственост, които засягат справедливото разпределение на печалбите от търговията.
(30)
За да се гарантира, че ОСТ могат да участват при най-добрите условия както на вътрешния пазар на Съюза, така и на регионалните, подрегионалните и международните пазари, е необходимо да се развие капацитетът на ОСТ в съответните области. Сред тях са развитието на човешките ресурси и уменията, развитието на малките и средните предприятия, диверсификацията на икономическите сектори и въвеждането на подходяща правна уредба с цел да се създаде бизнес климат, който благоприятства инвестициите.
(31)
Сътрудничеството в областта на финансовите услуги между Съюза и ОСТ следва да допринесе за изграждането на по-сигурна, по-стабилна, по-прозрачна финансова система, която е от съществено значение за подобряването на световната финансова стабилност и подкрепянето на устойчивия растеж. Усилията в тази област следва да бъдат насочени към съгласуване с международно приетите стандарти и сближаване на законодателството на ОСТ с достиженията на правото на Съюза в областта на финансовите услуги. Следва да се отдели достатъчно внимание на укрепването на административния капацитет на органите на ОСТ, включително в областта на надзора.
(32)
Финансовата помощ за ОСТ следва да се разпределя въз основа на единни, прозрачни и ефективни критерии, като се отчитат нуждите и напредъка на ОСТ. Тези критерии следва да отчитат броя на населението, размера на брутния вътрешен продукт (БВП), размера на предишни разпределени суми от Европейския фонд за развитие (ЕФР), както и ограниченията, дължащи се на географската изолация на ОСТ.
(33)
В интерес на ефикасността, опростяването и признаването на ръководния капацитет на органите на ОСТ, безвъзмездните финансови ресурси, предоставени на ОСТ, следва да се управляват на основата на реципрочно партньорство. Освен това органите на ОСТ следва да поемат отговорността за изготвяне и изпълнение на политиките, които са били одобрени от страните като стратегии за сътрудничество.
(34)
Съгласно процедурите във връзка с финансовото подпомагане, основната отговорност за програмиране и изпълнение на сътрудничеството по отношение на 11-ия ЕФР следва да се делегира по-специално на ОСТ. Сътрудничеството следва да се осъществява най-вече в съответствие с териториалната нормативна уредба на ОСТ и следва да спомага за мониторинга, оценяването и одита на програмираните дейности. В процеса на програмиране и изпълнение следва да се отчита, че административните и човешките ресурси на ОСТ са ограничени. В допълнение към това е необходимо да се поясни, че ОСТ имат право да кандидатстват за различни източници на финансиране.
(35)
ОСТ могат да участват в европейските групи за териториално сътрудничество (ЕГТС) съгласно разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета (3). Следователно регионалното сътрудничество за ОСТ може да се изразява в тяхното участие в дадена ЕГТС, в съответствие с договореностите, приложими към държавата членка, с която е свързана ОСТ. ОСТ, членуващи в ЕГТС, могат да имат право на регионално финансиране.
(36)
За да се отчетат технологичните развития и промените в митническото законодателство, правомощието да приема актове с които се изменят допълненията към приложение VI следва да се делегира на Комисията в съответствие с член 290 от ДФЕС. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Съвета.
(37)
С настоящото решение Съветът би трябвало да успее да даде новаторски отговор по всички изброени по-горе фактори, който е едновременно последователен и адаптиран към разнообразието от ситуации,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
ЧАСТ ПЪРВА
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ ЗА АСОЦИИРАНЕТО НА ОТВЪДМОРСКИТЕ СТРАНИ И ТЕРИТОРИИ СЪС СЪЮЗА
Глава 1
Общи разпоредби
Член 1
Предмет
1. С настоящото решение се установява асоциирането на отвъдморските страни и територии (ОСТ) към Съюза („асоциирането“), което представлява партньорство на основание на член 198 от ДФЕС, чиято цел е да насърчава устойчивото развитие на ОСТ и да популяризира стойностите и стандартите на Съюза по света.
2. Партньори по асоциирането са Съюзът, OCT и държавите членки, с които последните са свързани.
Член 2
Териториално приложение
Асоциирането се прилага по отношение на OCT, изброени в приложение II към ДФЕС.
Член 3
Цели, принципи и ценности
1. Асоциирането между Съюза и OCT се основава на цели, принципи и ценности, споделяни от OCT, държавите членки, с които те са свързани, и Съюза.
2. Асоциирането е насочено към постигането на общите цели, определени в член 199 от ДФЕС, чрез подобряване на конкурентоспособността на OCT, укрепване на устойчивостта на OCT, намаляване на тяхната уязвимост по отношение на икономиката и околната среда и насърчаване на сътрудничество между тях и други партньори.
3. При преследването на тези цели в рамките на асоциирането се зачитат основните принципи на свобода, демокрация, правата на човека и основните свободи, принципите на правовата държава, добро управление и устойчиво развитие, като всички те са общи за OCT и държавите членки, с които те са свързани.
4. Не се допуска дискриминация въз основа на пол, расов или етнически произход, религия или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация в областите на сътрудничество, посочени в настоящото решение.
5. Партньорите признават правото на другите страни по асоциирането да определят своите политики и приоритети за устойчиво развитие, да установяват своите национални равнища на опазване на околната среда и защита на труда, както и да приемат или изменят по подходящ начин съответните закони и политики в съответствие с ангажиментите, свързани с международно признатите стандарти и споразумения. По този начин те се стремят да гарантират високи равнища на опазване на околната среда и защита на труда.
6. При прилагане на настоящото решение партньорите се водят от принципите на прозрачност, субсидиарност и необходимост от ефикасност и отдават едно и също значение и на трите стълба на устойчивото развитие на OCT: икономическо развитие, социално развитие и опазване на околната среда.
Член 4
Управление на асоциирането
Управлението на асоциирането се ръководи от Комисията и органите на OCT и при необходимост от държавите членки, с които са свързани OCT, при зачитане на съответната институционална, правна и финансова компетентност.
Член 5
Взаимни интереси, допълване и приоритети
1. Асоциирането представлява рамката за политически диалог и сътрудничество по въпроси от взаимен интерес.
2. Отдава се приоритет на сътрудничеството в области от взаимен интерес като:
а)
икономическата диверсификация на икономиките на OCT, включително задълбочаване на тяхното интегриране в световната и регионалните икономики;
б)
насърчаването на екологосъобразен растеж;
в)
устойчивото управление на природните ресурси, включително опазването и устойчивото използване на биологичното разнообразие и екосистемните услуги;
г)
адаптирането към изменението на климата и смекчаване на последиците от него;
д)
насърчаване на ограничаването на рисковете от бедствия;
е)
насърчаването на дейности, свързани с научните изследвания, иновациите и научното сътрудничество;
ж)
насърчаването на социален, културен и икономически обмен между OCT, съседните им държави и други партньори.
3. Сътрудничеството в областите от взаимен интерес цели насърчаване на независимостта на OCT и на развитието на капацитета на OCT да изготвят, прилагат и осъществяват мониторинг на стратегии и политики съгласно посоченото в параграф 2.
Член 6
Популяризиране на асоциирането
1. С цел да укрепят отношенията помежду си, Съюзът и OCT се стремят да информират своите граждани за асоциирането, по-специално като насърчават развиването на връзките и сътрудничеството между органите, академичната общност, гражданското общество и предприятията на OCT от една страна и техните партньори в рамките на Съюза от друга страна.
2. OCT полагат усилия за укрепване и популяризиране на своите отношения със Съюза като цяло. Държавите членки подкрепят тези усилия.
Член 7
Регионално сътрудничество, регионална интеграция и сътрудничество с други партньори
1. При спазване на член 3 от настоящото решение, асоциирането цели да подпомогне OCT в техните усилия да участват в подходящи инициативи за международно, регионално и/или подрегионално сътрудничество, както и в процеси на регионална или подрегионална интеграция в съответствие с техните стремежи и с целите и приоритетите, определени от компетентните органи на OCT.
2. За тази цел Съюзът и OCT могат да обменят информация и най-добри практики или да установяват други форми на тясно сътрудничество и координация с други партньори в контекста на участието на OCT в регионални и международни организации, като това става чрез международни споразумения, доколкото е целесъобразно.
3. Асоциирането цели да подпомогне сътрудничеството между OCT и други партньори в областите на сътрудничество, посочени в част втора и част трета от настоящото решение. В това отношение целта на асоциирането е да се насърчи сътрудничеството между OCT и най-отдалечените райони, посочени в член 349 от ДФЕС, съседните им страни от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) и трети държави, които не са сред страните от АКТБ. За постигане на тази цел Съюзът подобрява координацията и полезните взаимодействия между програмите за сътрудничество, подпомагани чрез различни финансови инструменти на ЕС. Съюзът също се стреми да асоциира ОСТ към формите на диалог, които провежда със съседните им държави, независимо дали са страни от АКТБ или не, и с най-отдалечените региони, ако е приложимо.
4. Подпомагането на участието на OCT в съответните организации за регионална интеграция се съсредоточава по-специално върху:
а)
изграждане на капацитета на съответните регионални организации и институции, в които членуват OCT;
б)
регионални или подрегионални инициативи, например прилагане на политики за секторни реформи, свързани с областите на сътрудничество, посочени в част втора и част трета от настоящото решение;
в)
осведомеността и знанията на OCT относно въздействието на процесите за регионална интеграция в различни области;
г)
участие на OCT в развитието на регионалните пазари в контекста на организациите за регионална интеграция;
д)
трансгранични инвестиции между OCT и съседните им държави.
Член 8
Участие в европейските групи за териториално сътрудничество
При прилагането на член 7, параграфи 1-3 от настоящото решение, инициативите за сътрудничество или другите форми на сътрудничество също означават, че държавните органи, регионалните и подрегионалните организации, местните органи и - по целесъобразност - други публични и частни органи и институции (включително доставчици на обществени услуги) от ОСТ могат да участват в европейска група за териториално сътрудничество (ЕГТС), при условие че се спазват правилата и целите на дейностите за сътрудничество съгласно настоящото решение и съгласно Регламент (ЕО) № 1082/2006 и в съответствие с договореностите, приложими към държавата членка, с която е свързана ОСТ.
Член 9
Специално третиране
1. При асоциирането се взема под внимание фактът, че OCT се различават помежду си от гледна точка на икономическото развитие и способността напълно да се възползват от регионалното сътрудничество и регионалната интеграция, посочени в член 7.
2. По отношение на изолираните OCT се въвежда режим на специално третиране.
3. С оглед да се помогне на изолираните OCT да преодолеят структурни и други пречки за своето развитие, при това специално третиране се обръща внимание на техните конкретни затруднения, като между другото това се извършва и при определяне на размера на финансовата помощ и условията, с които същата е обвързана.
4. Считаните за изолирани OCT са изброени в приложение I.
Глава 2
Участници в сътрудничеството
Член 10
Общ подход
1. Асоциирането се основава на широк диалог и консултации по въпроси от взаимен интерес между OCT, държавите членки, с които те са свързани, и Комисията, както и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), ако е целесъобразно.
2. По целесъобразност OCT организират диалог и консултации с органи и образувания като:
а)
компетентните местни и други публични органи;
б)
икономически и социални партньори;
в)
други подходящи органи, представляващи гражданското общество, партньори в областта на околната среда, неправителствени организации и образувания, отговарящи за утвърждаване на равенството между половете.
Член 11
Участници в сътрудничеството
1. Сред участниците в сътрудничеството в OCT се включват:
а)
държавните органи на OCT;
б)
местните органи в рамките на OCT;
в)
доставчици на обществени услуги и организации на гражданското общество, например граждански, стопански и синдикални сдружения и сдружения на работодатели, както и местни, национални или международни неправителствени организации;
г)
регионални и подрегионални организации.
2. Държавите членки, с които са свързани ОСТ, уведомяват Комисията до три месеца от влизането в сила на настоящото решение за държавните и местните органи, посочени в параграф 1, букви а) и б).
Член 12
Отговорности на неправителствените участници
1. Неправителствените участници могат да имат роля в обмена на информация и в консултациите относно сътрудничеството, и по-специално в подготовката и изпълнението на помощи, проекти или програми за сътрудничество. Възможно е да им се делегират известни правомощия за финансово управление с цел изпълнение на такива проекти или програми, така че да се подкрепят местни инициативи за развитие.
2. Неправителствените участници, които отговарят на критериите за децентрализирано управление на проекти или програми, се определят със споразумение между органите на ОСТ, Комисията и държавата членка, с която е свързана съответната ОСТ, като се вземат предвид съответният предмет, техният експертен опит и полето на дейност. Процесът на определяне се извършва във всяка ОСТ като част от широкия диалог и консултациите, посочени в член 10.
3. Асоциирането цели да допринесе към усилията на OCT за укрепване на организациите на гражданското общество, по-специално във връзка с тяхното създаване и развитие, както и изработването на необходимите разпоредби, с които се създават условия за увеличаване на тяхното участие в изготвянето, прилагането и оценката на стратегии и програми за развитие.
Глава 3
Институционална рамка на асоциирането
Член 13
Ръководни принципи за диалог
1. Съюзът, OCT и държавите членки, с които последните са свързани, редовно участват във всеобхватен и политически диалог.
2. Диалогът се провежда при пълно зачитане на съответните институционални, юридически и финансови правомощия на Съюза, OCT и държавите членки, с които последните са свързани. Осъществяваният диалог се характеризира с гъвкавост: той може да бъде официален или неофициален, на подходящото равнище или в подходящия формат и се провежда в рамките, определени в член 14.
3. Диалогът позволява на OCT да участват изцяло в осъществяването на асоциирането.
4. Диалогът се съсредоточава наред с другото върху конкретни политически въпроси от взаимен интерес или от общо значение за постигането на целите на асоциирането.
Член 14
Органи на асоциирането
1. За асоциирането се установяват следните форми на диалог:
а)
форумът за диалог ОСТ-ЕС („форум ОСТ-ЕС“) заседава веднъж годишно, като събира органи на ОСТ, представители на държавите членки и Комисията. По целесъобразност към форума ОСТ-ЕС се асоциират членове на Европейския парламент, представители на ЕИБ и представители на най-отдалечените райони;
б)
Комисията, OCT и държавите членки, с които последните са свързани, провеждат редовни тристранни консултации. Тези консултации се организират най-малко четири пъти годишно по инициатива на Комисията или по искане на OCT и държавите членки, с които те са свързани;
в)
със съгласието на OCT, държавите членки, с които те са свързани, и Комисията се създават работни групи с консултативни функции в подходяща за разглежданите въпроси форма, чиято цел е да следят осъществяването на асоциирането. Тези работни групи могат да бъдат свиквани по искане на Комисията, на държава членка или на ОСТ. Те провеждат технически дискусии по въпроси от специфичен интерес за OCT и държавите членки, с които те са свързани, и така допълват работата на форума OCT-ЕС и/или на тристранните консултации.
2. Комисията председателства форума OCT-ЕС, тристранните консултации и работните групи и изпълнява функциите на секретариат.
ЧАСТ ВТОРА
ОБЛАСТИ НА СЪТРУДНИЧЕСТВО ЗА УСТОЙЧИВО РАЗВИТИЕ В РАМКИТЕ НА АСОЦИИРАНЕТО
Глава 1
Въпроси, свързани с околната среда, изменение на климата и ограничаване на рисковете от бедствия
Член 15
Общи цели и принципи
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на околната среда, изменението на климата и ограничаването на рисковете от бедствия може да е свързано със следното:
а)
подпомагане на усилията на OCT за определяне и осъществяване на политики, стратегии, планове за действие и мерки;
б)
подпомагане на усилията на OCT да се интегрират в регионални мрежи и инициативи;
в)
насърчаване на устойчивото използване и ефективността на ресурсите, както и на отделянето на икономическия растеж от влошаването на околната среда; и
г)
подпомагане на усилията на ОСТ да функционират като регионални средища и центрове на високи постижения.
Член 16
Устойчиво управление и опазване на биологичното разнообразие и екосистемните услуги
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на устойчивото управление и опазването на биологичното разнообразие и екосистемните услуги може да е свързано със следното:
а)
насърчаване на създаването и ефективното управление на морски и сухоземни защитени зони и подобрено управление на съществуващите защитени зони;
б)
насърчаване на устойчивото управление на морските и сухоземните ресурси, което допринася за опазването на видовете, местообитанията и екосистемните функции извън защитените зони, особено на застрашени, уязвими и редки видове;
в)
подсилване на опазването и устойчивото използване на морското и сухоземното биологично разнообразие и екосистеми чрез:
i)
предприемане на мерки в отговор на предизвикателствата от изменението на климата за по-широкообхватната екосистема чрез поддържане на здрави и устойчиви екосистеми и насърчаване на екологосъобразна инфраструктура и основани на екосистемите подходи за адаптиране към изменението на климата и смекчаване на последиците от него, които често водят до множество ползи;
ii)
укрепване на капацитета на местно, регионално и/или международно равнище чрез насърчаване на обмена на информация, знания и най-добри практики сред всички заинтересовани страни, включително публични органи, собственици на земя, частния сектор, изследователи и гражданското общество;
iii)
укрепване на съществуващите програми за опазване на природата и свързаните с това усилия в рамките на и извън защитените зони;
iv)
увеличаване на знанията и запълване на пропуските в знанията, включително определяне на стойността на екосистемните функции и услуги;
г)
насърчаване и улесняване на регионалното сътрудничество с оглед да се предприемат мерки по някои проблеми като инвазивните чужди видове или последиците от изменението на климата;
д)
разработване на механизми за мобилизиране на ресурси, включително плащания за екосистемни услуги.
Член 17
Устойчиво управление на горите
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на устойчивото управление на горите може да е свързано с насърчаване на опазването и устойчивото управление на горите, включително тяхната роля за опазване на околната среда от ерозия и контрол на опустиняването, залесяване и управление на износа на дървен материал.
Член 18
Интегрирано управление на крайбрежните зони
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на интегрираното управление на крайбрежните зони може да е свързано със следното:
а)
подпомагане на усилията на OCT за ефективно и устойчиво управление на морските и крайбрежните зони при определянето на стратегически и интегрирани подходи за планиране и управление на морските и крайбрежните зони;
б)
съгласуване на икономическите и социалните дейности, например рибарство и аквакултури, туризъм, морски транспорт и селско стопанство, с потенциала на морските и крайбрежните зони от гледна точка на енергия от възобновяеми източници и суровини, като същевременно се отчитат последиците от изменението на климата и човешките дейности.
Член 19
Морско дело
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на морското дело може да е свързано със следното:
а)
укрепване на диалога по въпроси от общ интерес в тази област;
б)
насърчаване на познанията в областта на морското дело и биотехнологиите, океанската енергия, морския надзор, управлението на крайбрежните зони и управлението, съобразено с екосистемите;
в)
насърчаване на интегрирани подходи на международно равнище.
Член 20
Устойчиво управление на рибни запаси
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на устойчивото управление на рибните запаси се основава на следните принципи:
а)
поемане на ангажимент за отговорно управление на рибарството и риболовните практики;
б)
избягване на мерки или дейности, които не съответстват на принципите за устойчиво използване на рибните ресурси;
в)
без да се засягат съществуващите или бъдещи двустранни споразумения за партньорство в областта на рибарството между Съюза и OCT, Съюзът и OCT се стремят редовно да се консултират относно опазването и управлението на живите морски ресурси и да обменят информация за текущото състояние на ресурсите в контекста на съответните органи на асоциирането, предвидени в член 14.
2. Сътрудничеството в областта, посочена в параграф 1, може да е свързано със следното:
а)
активно насърчаване на добро управление, най-добри практики и отговорно управление на рибарството по отношение на опазването и устойчивото управление на рибните запаси, включително рибните запаси от общ интерес и рибните запаси, управлявани от регионални организации за управление на рибарството;
б)
диалог и сътрудничество по отношение на опазването на рибните запаси, включително мерки за борба с незаконния, недеклариран и нерегламентиран риболов, и ефективно сътрудничество със и в рамките на регионални организации за управление на рибарството. Диалогът и сътрудничеството включват схеми за контрол и инспекции, стимули и задължения за по-ефективно управление на рибарството и крайбрежната околна среда в дългосрочен план.
Член 21
Устойчиво управление на водите
1. В контекста на асоциирането Съюзът и OCT могат да си сътрудничат в областта на устойчивото управление на водите чрез приемане на политика в областта на водите и изграждане на институционален капацитет, опазване на водните ресурси, водоснабдяване в селските и градските райони за битови, промишлени или земеделски цели, съхранение, разпределение и управление на водните ресурси и управление на отпадните води.
2. В областта на водоснабдяването и канализацията се отделя специално внимание на достъпа до услуги за питейна вода и канализация в области, изостанали в тази сфера, и особено на онези, които са изложени на природни бедствия, което допринася пряко за развитието на човешките ресурси чрез подобряване на здравословното състояние и повишаване на производителността.
3. Сътрудничеството в тези области се ръководи от принципа, че трайната необходимост от разширяване на предоставянето на основни услуги за водоснабдяване и канализация на градското и селското население трябва да се извършва по екологично устойчив начин.
Член 22
Управление на отпадъците
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на управлението на отпадъците може да е свързано с насърчаване на използването на най-добрите екологични практики във всички операции, свързани с управление на отпадъците, включително намаляване на количеството отпадъци, рециклиране или други процеси на оползотворяване, например оползотворяване на енергия, и обезвреждане на отпадъци.
Член 23
Енергетика
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на устойчивата енергетика може да е свързано със следното:
а)
производство и дистрибуция на енергия, достъп до енергия, и по-специално разработване, популяризиране, използване и съхранение на устойчива енергия от възобновяеми енергийни източници;
б)
политики и правна уредба в областта на енергетиката, по-специално изготвяне на политики и приемане на правна уредба, с които се гарантират достъпни и устойчиви енергийни тарифи;
в)
енергийна ефективност, и по-специално разработване и въвеждане на стандарти за енергийна ефективност и прилагане на мерки за енергийна ефективност в различни сектори (промишлен, търговски, публичен и битов), както и придружаващи образователни дейности и дейности за повишаване на осведомеността;
г)
транспорт, и по-специално развитие, популяризиране и използване на по-екологични средства за публичен и частен транспорт, например хибридни, електрически или задвижвани с водород превозни средства, схеми за общо ползване на автомобили и велосипеди;
д)
градоустройство и строителство, и по-специално популяризиране и въвеждане на високи стандарти за екологично качество и добри енергийни характеристики по отношение на градоустройството и строителството; и
е)
туризъм, и по-специално популяризиране на самозадоволяващи своите енергийни потребности (базирани на енергия от възобновяеми източници) и/или екологосъобразни туристически инфраструктури.
Член 24
Изменение на климата
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на изменението на климата цели подпомагане на инициативите на OCT във връзка със смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към неблагоприятните последици от него и може да обхване следното:
а)
развиване на доказателствената база, определяне на основни рискове и териториални, регионални и/или международни действия, планове или мерки с оглед адаптиране към изменението на климата или смекчаване на неблагоприятните последици от него;
б)
включване на адаптирането към изменението на климата и смекчаването на последиците от него в публични политики и стратегии;
в)
разработване и определяне на статистически данни и показатели, основни инструменти за създаване и прилагане на политики; както и
г)
насърчаване на участието на OCT в регионалния и международния диалог с оглед да се стимулира сътрудничеството, включително обменът на знания и опит.
Член 25
Ограничаване на рисковете от бедствия
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на ограничаването на рисковете от бедствия може да е свързано със следното:
а)
разработване или усъвършенстване на системи, в т.ч. инфраструктури, за превенция и готовност при бедствия, включително системи за предвиждане и ранно предупреждение, с оглед да се ограничат последствията от бедствията;
б)
събиране на подробна информация за опасността от бедствия и за сегашния капацитет за реагиране в OCT, както и в регионите, в които те са разположени;
в)
укрепване на съществуващите мерки за предотвратяване на и готовност за бедствия на местно, национално и регионално равнище;
г)
подобряване на капацитета за реагиране на съответните участници с цел повишаване на тяхната координация, ефективност и ефикасност;
д)
подобряване на мерките за повишаване на осведомеността и разпространение на информация до населението по отношение на излагането на рискове, предотвратяването на, готовността за и реакцията при бедствие, като се отдава необходимото внимание на специфичните нужди на хората с увреждания;
е)
укрепване на сътрудничеството между ключовите участници в гражданската защита; както и
ж)
насърчаване на участието на OCT в регионални, европейски и/или международни форми на диалог с оглед да се създадат условия за по-редовен обмен на информация и по-тясно сътрудничество между отделните партньори в случай на бедствие.
Глава 2
Достъпност
Член 26
Общи цели
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на достъпността цели следното:
а)
да се гарантира подобрен достъп на OCT до глобалните транспортни мрежи; и
б)
да се гарантира подобрен достъп на OCT до информационни и комуникационни технологии и услуги.
2. Сътрудничеството в контекста, посочен в параграф 1, може да обхваща следното:
а)
изготвяне на политики и изграждане на институционален капацитет;
б)
автомобилен и железопътен транспорт, транспорт по въздух, море или вътрешен воден път; и
в)
складови съоръжения на пристанища и летища.
Член 27
Морски транспорт
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на морския транспорт цели разработване и насърчаване на рентабилни и ефикасни услуги за морски транспорт в OCT и може да е свързано със следното:
а)
насърчаване на ефикасната експедиция на стоки на цени, които позволяват реализация от икономическа и търговска гледна точка;
б)
улесняване по-голямото участие на ОСТ в международните експедиционни услуги;
в)
насърчаване на регионални програми;
г)
подпомагане на участието на местния частен сектор в експедиционните услуги; както и
д)
развитие на инфракструктурата.
2. Съюзът и ОСТ насърчават безопасността на морския превоз, сигурността на екипажите и предотвратяването на замърсяване.
Член 28
Въздушен транспорт
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на въздушния транспорт може да е свързано със следното:
а)
реформа и модернизация на промишлеността в областта на въздушния транспорт в OCT;
б)
насърчаване на търговската устойчивост и конкурентоспособност на въздушния транспорт на ОСТ;
в)
улесняване на инвестициите и участието на частния сектор; както и
г)
насърчаване на обмена на знания и добри бизнес практики.
Член 29
Безопасност на въздушния транспорт
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на безопасността на въздушния транспорт цели да подпомогне усилията на OCT да спазват съответните международни стандарти и може да обхване наред с другото:
а)
прилагане на системи за безопасност на въздушната навигация;
б)
осигуряване на безопасност на летищата и укрепване на капацитета на органите на гражданската авиация да управляват всички аспекти на оперативната сигурност под техен контрол; както и
в)
развитие на инфраструктури и човешки ресурси.
Член 30
Услуги за информационни и комуникационни технологии
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на услугите за информационни и комуникационни технологии (ИКТ) цели да стимулира иновациите, икономическия растеж и подобренията в живота на гражданите и предприятията в OCT, включително насърчаване на достъпността за хората с увреждания. Сътрудничеството е насочено по-специално към подобряване на регулаторния капацитет на OCT и може да подпомогне разширяването на мрежите и услугите за ИКТ чрез следните мерки:
а)
създаване на предвидима регулаторна среда, която не изостава от технологичните новости, стимулира растежа и иновациите и насърчава конкуренцията и защитата на потребителите;
б)
диалог относно разнообразните политически аспекти по отношение на насърчаването и мониторинга на информационното общество;
в)
обмен на информация относно стандарти и въпроси, свързани с оперативната съвместимост;
г)
насърчаване на сътрудничество в областта на научните изследвания на ИКТ и в областта на научноизследователските инфраструктури, основани на ИКТ;
д)
разработване на услуги и приложения в области със съществено въздействие върху обществеността.
Глава 3
Научни изследвания и иновации
Член 31
Сътрудничество в областта на научните изследвания и иновациите
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на научните изследвания и иновациите може да обхваща науката и технологиите, включително информационните и комуникационните технологии, с цел да допринесе за устойчивото развитие на OCT и да утвърди ролята на ОСТ като регионални средища и центрове на високи постижения, както и да насърчи тяхната промишлена конкурентоспособност. По-специално сътрудничеството може да е свързано със следното:
а)
диалог, координация и създаване на полезни взаимодействия между политиките и инициативите на OCT и Съюза по отношение на науката, технологиите и иновациите;
б)
изготвяне на политики и изграждане на институционален капацитет в рамките на OCT, както и съгласувани действия на местно, национално или регионално равнище с оглед развитие на дейностите в областта на науката, технологиите и иновациите и тяхното прилагане;
в)
сътрудничество между юридически лица от OCT, Съюза, държавите членки и трети държави;
г)
участие на отделни изследователи, изследователски организации и юридически лица от OCT в рамката за сътрудничество по програми за научни изследвания и иновации в рамките на Съюза и Програмата за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (COSME); както и
д)
обучение и международна мобилност на изследователи от OCT и обмен.
Глава 4
Младеж, образование, обучение, здравеопазване, заетост и социална политика
Член 32
Младеж
1. Съюзът гарантира, че физически лица от OCT, съгласно определението в член 50, могат да участват в инициативи на Съюза относно младежта при същите условия като гражданите на държавите членки.
2. Асоциирането цели укрепване на връзките между младите хора, които живеят в OCT и Съюза, наред с други неща и чрез насърчаване на мобилността на младите хора от OCT през периода на обучението им и чрез окуражаване на взаимното разбирателство между младите хора.
Член 33
Образование и обучение
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на образованието и обучението може да обхваща следното:
а)
осигуряване на качествено и приобщаващо начално, средно и висше образование, както и в сферата на професионалното образование и обучение; и
б)
подпомагане на OCT при определяне и прилагане на политики в сферата на образованието и професионалното обучение.
2. Съюзът гарантира, че физически лица от OCT, съгласно определението в член 50, могат да участват в инициативи на Съюза в сферата на образованието и професионалното обучение при същите условия като гражданите на държавите членки.
3. Съюзът гарантира, че образователни органи и институции от OCT могат да участват в инициативи на Съюза за сътрудничество в сферата на образованието при същите условия като органите и институциите за образование и професионално обучение на държавите членки.
Член 34
Заетост и социална политика
1. Съюзът и OCT поддържат диалог в областта на заетостта и социалната политика с цел осъществяване на принос към икономическото и социалното развитие на OCT и насърчаването на достойни условия на труд в OCT и регионите, в които са разположени. Друга цел на този диалог е да се подпомогнат усилията на органите на OCT да разработят политики и законодателни актове в тази област.
2. Диалогът представлява предимно обмен на информация и най-добри практики във връзка с политики и законодателни актове в областта на заетостта и социалната политика, които са от взаимен интерес за Съюза и OCT. В тази връзка се вземат под внимание области като развитие на умения, социална закрила, социален диалог, равни възможности, недискриминация и достъпност за хора с увреждания, здравословни и безопасни условия на труд и други трудови стандарти.
Член 35
Обществено здравеопазване
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на общественото здравеопазване цели укрепване на капацитета на OCT за надзор, ранно откриване и реакция при епидемии от заразни болести чрез мерки, които включват:
а)
действия за укрепване на готовността и капацитета за реакция при трансгранични заплахи за здравето, например заразни болести, които следва да доразвият съществуващите структури и да са насочени към необичайни събития;
б)
изграждане на капацитет чрез укрепване на мрежите за обществено здравеопазване на регионално равнище, улесняване на обмена на информация между експертите и насърчаване на подходящо обучение;
в)
разработване на инструменти и платформи за комуникация, както и програми за електронно обучение, адаптирани към конкретните нужди на OCT.
Глава 5
Култура
Член 36
Културен обмен и диалог
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на културния обмен и диалог може да е свързано със следното:
а)
самостоятелното развитие на ОСТ, като този процес е насочен към самите хора и се корени в културата на всеки народ;
б)
подкрепа на политики и мерки, приети от компетентните органи на ОСТ за засилване на техните човешки ресурси, увеличаване на техния собствен творчески капацитет и насърчаване на тяхната културна идентичност;
в)
участие от страна на населението в процеса на развитие.
г)
допълнително развитие на общо разбиране и по-активен обмен на информация по въпроси от аудиовизуалната и културната област чрез диалог.
2. Чрез своето сътрудничество Съюзът и OCT се стремят да стимулират културния обмен помежду си посредством:
а)
сътрудничество между културните и творческите сектори на всички партньори;
б)
насърчаване на разпространението на културните и творческите произведения и обмен на операторите между тях;
в)
сътрудничество в областта на политиката с цел да се насърчи разработването на политики, иновациите, трайното привличане на публика, както и създаването на нови стопански модели.
Член 37
Сътрудничество в областта на аудиовизията
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на аудиовизията цели взаимно насърчаване на аудиовизуалните продукции и може да обхване следните действия:
а)
сътрудничество и обмен между съответните субекти в областта на радиото и телевизията, свързани с излъчването;
б)
насърчаване на обмена на аудиовизуални произведения;
в)
обмен на информация и мнения между компетентните органи относно политиката и регулаторната рамка в областта на аудиовизията и излъчването;
г)
насърчаване на посещения и участие в международни мероприятия, провеждани на територията на страните по асоциирането, както и в трети държави.
2. Съвместно продуцираните аудиовизуални творби имат право да се ползват от всички схеми за насърчаване на културното съдържание от местен или регионален характер, създадени в Съюза, OCT и държавите членки, с които са свързани.
Член 38
Сценични изкуства
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на сценичните изкуства може да е свързано със следното:
а)
улесняване на повече контакти между изпълнителите на сценични изкуства в области като професионален обмен и обучение, включително участие в прослушвания, развитие на мрежи и насърчаване на работата в мрежа;
б)
насърчаване на съвместните продукции между продуценти от една или няколко държави - членки на Европейския съюз, и една или няколко OCT; както и
в)
насърчаване на разработването на международни стандарти в областта на технологиите на театралното изкуство и използването на пана за театрални сцени, включително посредством съответните органи по стандартизация.
Член 39
Опазване на културното наследство и историческите паметници
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на материалното и нематериалното културно наследство и историческите паметници цели да създаде условия за насърчаване на обмена на експертен опит и най-добри практики чрез:
а)
улесняване на обмена на експерти;
б)
сътрудничество в сферата на професионалното обучение;
в)
повишаване на осведомеността на обществеността по места; както и
г)
консултации по отношение на опазването на исторически паметници и защитени територии и по отношение на законодателството и прилагането на мерки, свързани с наследството, и по-специално неговото интегриране в живота на местните жители.
Глава 6
Борба с организираната престъпност
Член 40
Борба с организираната престъпност, трафика на хора, сексуалното малтретиране и сексуалната експлоатация на деца, тероризма и корупцията
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на борбата с организираната престъпност може да включва:
а)
разработване на иновативни и ефективни средства за полицейско и съдебно сътрудничество, включително сътрудничество с други заинтересовани страни, например гражданското общество, за предотвратяване и борба с организираната престъпност, трафика на хора, сексуалното малтретиране и сексуалната експлоатация на деца, тероризма и корупцията; и
б)
помощ с цел увеличаване на ефективността на политиките на OCT за предотвратяване и борба с организираната престъпност, трафика на хора, сексуалното малтретиране и сексуалната експлоатация на деца, тероризма и корупцията, както и производството, разпространението и трафика на всички видове наркотици и психотропни вещества, предотвратяване и намаляване на употребата на наркотици и свързаните с тях вредни последствия, като се взема под внимание работата, която международните органи извършват в тези области, inter alia чрез:
i)
обучение и изграждане на капацитет за предотвратяване и борба с организираната престъпност, включително трафик на хора, сексуално малтретиране и сексуална експлоатация на деца, тероризъм и корупция;
ii)
превенция, включително обучение, образование и насърчаване на здравословен начин на живот, лечение и рехабилитация на зависими лица, включително проекти за реинтеграция на зависимите лица в работна и социална среда;
iii)
разработване на ефективни мерки за правоприлагане;
iv)
техническа, финансова и административна помощ за разработване на ефективни политики и законодателни актове за борба с трафика на хора, и по-специално кампании за повишаване на осведомеността, механизми за насочване и системи за защита на жертвите, в които участват всички значими заинтересовани страни и гражданското общество;
v)
техническа, финансова и административна помощ във връзка с превенция, лечение и намаляване на вредните последствия от употребата на наркотици;
vi)
техническа помощ за подпомагане на разработването на законодателни актове и политики за борба със сексуалното малтретиране и сексуалната експлоатация на деца; както и
vii)
техническа помощ и обучение за подпомагане на изграждането на капацитет и насърчаване на спазването на международните стандарти за борба с корупцията, по-специално стандартите, определени в Конвенцията на ООН срещу корупцията.
2. В контекста на асоциирането OCT си сътрудничат със Съюза в борбата срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма в съответствие с членове 70 и 71.
Глава 7
Туризъм
Член 41
Туризъм
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на туризма може да включва:
а)
мерки за определяне, адаптиране и развиване на политики за устойчив туризъм;
б)
мерки и действия за развиване и подкрепа на устойчивия туризъм;
в)
мерки за интегриране на устойчивия туризъм в социалния, културния и икономическия живот на гражданите на ОСТ.
ЧАСТ ТРЕТА
ТЪРГОВИЯ И СЪТРУДНИЧЕСТВО В ОБЛАСТТА НА ТЪРГОВИЯТА
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 42
Общи цели
Общите цели на търговията и сътрудничеството в областта на търговията между Съюза и OCT са както следва:
а)
насърчаване на икономическото и социалното развитие на OCT чрез установяване на тесни икономически връзки между тях и Съюза като цяло;
б)
стимулиране на ефективната интеграция на ОСТ в регионалната и световната икономика и развитието на търговията със стоки и услуги;
в)
подпомагане на OCT за създаване на благоприятен инвестиционен климат в помощ на социалното и икономическото развитие на OCT;
г)
насърчаване на стабилност, интегритет и прозрачност на световната финансова система и добро управление в областта на данъчното облагане;
д)
подкрепа на процеса на диверсификация на икономиките на ОСТ;
е)
подпомогане на капацитета на ОСТ да формулират и изпълняват политиките, необходими за развиването на тяхната търговия със стоки и услуги;
ж)
подпомогане капацитетът на ОСТ за износ и търговия;
з)
подпомагане на усилията на OCT да приведат в съответствие или да сближат своето местно законодателство със законодателството на Съюза, където е уместно;
и)
осигуряване на възможности за целенасочено сътрудничество и диалог със Съюза относно търговията и сътрудничеството в областта на търговията.
ДЯЛ II
ДОГОВОРЕНОСТИ ЗА ТЪРГОВИЯ СЪС СТОКИ И УСЛУГИ И ЗА УСТАНОВЯВАНЕ
Глава 1
Договорености за търговия със стоки
Член 43
Свободен достъп за стоки с произход
1. Продукти с произход от OCT се внасят в Съюза, без да се начисляват вносни мита.
2. Определението за продукти с произход и методите за административно сътрудничество, свързани с него, се съдържат в приложение VI.
Член 44
Количествени ограничения и мерки с равностоен ефект
1. Съюзът няма да прилага никакви количествени ограничения или мерки с равностоен ефект по отношение на вноса на продукти с произход от ОСТ.
2. Параграф 1 не изключва забрани или ограничения на вноса, износа или стоки в транзит, предприети на основата на обществения морал или обществената политика, защитата на здравето и живота на хора, животни и растения, защитата на национални богатства с художествена, историческа или археологическа стойност, опазването на изчерпаеми природни ресурси или защитата на индустриална и търговска собственост.
Забраните или ограниченията, посочени в първа алинея, по никакъв начин не представляват средство за произволна или неоправдана дискриминация или прикрито ограничаване на търговията като цяло.
Член 45
Мерки, приети от ОСТ
1. С оглед на съответните нужди за развитие на ОСТ, органите на ОСТ могат да запазят или да въведат мита или количествени ограничения по отношение на вноса на продукти с произход от Съюза, каквито преценят за необходими.
2. Що се отнася до областите, обхванати в настоящата глава, OCT предоставят на Съюза третиране, не по-малко благоприятно от най-благоприятното третиране, предоставено на която и да е значителна търговска и икономическа сила съгласно определението в параграф 4.
3. Параграф 2 не изключва възможността отвъдморска страна или територия да предостави на определени други ОСТ или други развиващи се страни по-благоприятно третиране от това, предоставено на Съюза.
4. За целите на настоящия дял „значителна търговска и икономическа сила“ означава всяка развита държава, всяка държава с дял в световния износ на стоки над един процент или, без да се засяга параграф 3, всяка група държави, действащи самостоятелно, колективно или посредством споразумение за икономическа интеграция, с общ дял в световния износ на стоки над 1,5 процента. За това изчисление се използват най-новите достъпни официални данни, предоставени от Световната търговска организация (СТО), за водещите износители в световната търговия със стоки (без търговията в рамките на Съюза).
5. До 2 април 2014 г. органите на ОСТ уведомяват Комисията за митническите тарифи и списъци с количествени ограничения, които прилагат в съответствие с настоящото решение.
Органите на ОСТ също така уведомяват Комисията за съществени изменения на тези мерки, ако и когато бъдат приети такива изменения.
Член 46
Недискриминация
1. Съюзът няма да прилага дискриминация между различните ОСТ и OCT няма да прилагат дискриминация между различните държави - членки.
2. В съответствие с член 65 прилагането на конкретните разпоредби на настоящото решение, и по-специално член 44, параграф 2, членове 45, 48, 49 и 51 и член 59, параграф 3, няма да се счита за дискриминация.
Член 47
Условия за движение на отпадъците
1. Движението на отпадъци между държавите членки и ОСТ се контролира в съответствие с международното право и правото на Съюза. Съюзът подпомага създаването и развитието на ефективно международно сътрудничество в тази сфера с оглед опазване на околната среда и общественото здраве.
2. Съюзът забранява всякакъв пряк или непряк износ на отпадъци в ОСТ, с изключение на износ на неопасни отпадъци, предназначен за възстановителни дейности, като същевременно органите на ОСТ забраняват пряк или непряк внос на такива отпадъци от Съюза или която и да е друга страна на своята територия, без да се засягат специфични международни инициативи в тези области, които са предприети или могат да се предприемат в бъдеще в рамките на компетентните международните форуми.
3. По отношение на тези ОСТ, които поради конституционния си статут не са страна по Базелската конвенция, техните съответни органи ускоряват приемането на необходимото вътрешно законодателство и административни наредби за прилагане разпоредбите на Базелската конвенция в тези OCT.
4. В допълнение държавите членки, с които са свързани OCT, насърчават приемането от ОСТ на необходимото вътрешно законодателство и административните наредби за прилагане на следните актове:
а)
Регламент (ЕО) № 1013/2006 на Европейския парламент и на Съвета (4), както следва:
-
член 40 относно износ на отпадъци към отвъдморски страни или територии,
-
член 46 относно внос на отпадъци от отвъдморски страни или територии;
б)
Регламент (ЕО) № 1418/2007 (5) на Комисията; както и
в)
Директива 2000/59/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) при спазване на сроковете за транспониране, определени в член 16 от нея.
5. Една или повече ОСТ и държавите членки, с които са свързани, могат да прилагат своите национални процедури за износ на отпадъци от ОСТ в съответната държава членка.
6. В този случай съответната държава членка, с която е свързана OCT, уведомява Комисията за приложимото законодателство до 2 юли 2014 г., както и за бъдещо релевантно национално законодателство, включително съществени изменения към него.
Член 48
Временно оттегляне на преференции
Когато Комисията счита, че има достатъчно основания да се усъмни дали настоящото решение се прилага правилно, тя започва консултации с ОСТ и държавата членка, с която въпросната ОСТ има специални отношения, за да гарантира правилното прилагане на решението. В случай че консултациите не доведат до взаимно приемлив начин на прилагане на настоящото решение, Съюзът може временно да оттегли преференции на въпросната OCT в съответствие с приложение VII.
Член 49
Предпазни мерки и мерки за надзор
С оглед да гарантира правилното прилагане на настоящото решение Съюзът може да предприема предпазни мерки и мерки за надзор, определени в приложение VIII.
Глава 2
Договорености за търговия с услуги и за установяване
Член 50
Определения
За целите на настоящата глава:
а)
„физическо лице от OCT“ означава лице, обичайно пребиваващо в ОСТ, което е гражданин на държава членка или е с правен статут, специфичен за ОСТ. Това определение не засяга правата, предоставени от гражданство на Съюза по смисъла на ДФЕС;
б)
„юридическо лице от OCT“ означава юридическо лице от OCT, учредено в съответствие с приложимите закони в дадена ОСТ и чието седалище, централна администрация или основно място на дейност е в тази ОСТ; ако в OCT е разположено единствено седалището или централната администрация на юридическото лице, то не се счита за юридическо лице от OCT, освен ако извършва дейност, която има действителна и продължителна връзка с икономиката на тази страна или територия;
в)
съответните определения в споразуменията за икономическа интеграция, посочени в член 51, параграф 1, се прилагат по отношение на третирането, договорено между Съюза и OCT.
Член 51
Най-благоприятно третиране
1. По отношение на всички мерки, които засягат търговията с услуги и установяването за извършване на икономически дейности:
а)
Съюзът предоставя на физическите и юридическите лица от OCT третиране, не по-малко благоприятно от най-благоприятното третиране, предоставено на подобни физически и юридически лица от която и да е трета държава, с която Съюзът сключи или е сключил споразумение за икономическа интеграция;
б)
OCT предоставят на физическите и юридическите лица от Съюза третиране, не по-малко благоприятно от най-благоприятното третиране, предоставено на подобни физически и юридически лица от която и да е значителна търговска и икономическа сила, с която OCT е сключила споразумение за икономическа интеграция след 1 януари 2014 г.
2. Задълженията, предвидени в параграф 1 от настоящия член, не се прилагат по отношение на третиране, което е предоставено:
а)
в рамките на вътрешен пазар, при което от страните се изисква значително сближаване на техните законодателства с оглед на премахването на недискриминационните пречки пред установяването и търговията с услуги;
б)
съгласно мерки, предвиждащи признаване на квалификации, лицензи или пруденциални мерки в съответствие с член VII от Общото споразумение по търговията с услуги (ГАТС) или приложението към ГАТС относно финансовите услуги. Това не засяга специфични мерки на OCT съгласно настоящия член;
в)
съгласно международно споразумение или договорености, свързани изцяло или предимно с данъчното облагане;
г)
съгласно мерки, за които се прилага изключение от третиране „най-облагодетелствана нация“, изброени в списъците в съответствие с член II, алинея 2 от ГАТС.
3. Органите на ОСТ могат с оглед насърчаването или подпомагането на местната заетост да приемат нормативни актове за подпомагане на жителите си и местните дейности. В този случай органите на ОСТ уведомяват Комисията за приетите нормативни актове, така че тя да информира за тях държавите членки.
Член 52
Професионални квалификации
По отношение на професиите лекар, зъболекар, акушер, обща медицинска сестра, фармацевт и ветеринарен хирург Съветът приема в съответствие с член 203 от ДФЕС списъка с професионални квалификации, специфични за жителите на ОСТ, които следва да се признаят в държавите членки.
ДЯЛ III
СВЪРЗАНИ С ТЪРГОВИЯТА ОБЛАСТИ
Глава 1
Търговия и устойчиво развитие
Член 53
Общ подход
Търговията и свързаното с търговията сътрудничество съгласно асоциирането целят да допринесат за устойчивото развитие в икономическо, социално и екологично отношение. В този контекст няма да се смекчават изискванията на националните законови и подзаконови актове на OCT в областта на околната среда или труда с цел да се насърчат търговията или инвестициите.
Член 54
Стандарти в търговията, свързани с околната среда и изменението на климата
1. Търговията и свързаното с търговията сътрудничество съгласно асоциирането целят да подобрят взаимното допълване между политиките и задълженията в областта на търговията и околната среда. При търговията и свързаното с търговията сътрудничество съгласно асоциирането се вземат под внимание принципите на международното управление на околната среда и многостранните споразумения в областта на околната среда.
2. Трябва да се постигне основната цел на Рамковата конвенция на Организацията на обединените нации по изменението на климата (РКООНИК) и Протокола от Киото към нея. Сътрудничеството се основава на разработването на бъдещото правно обвързващо международно споразумение в областта на изменението на климата, включващо поемането на ангажименти от всички страни за смекчаване на изменението на климата в съответствие с изпълнението на решенията, договорени на конференциите на страните по РКООНИК.
3. Мерките за изпълнение на многостранните споразумения в областта на околната среда се изпълняват по начин, който не представлява средство за произволна или неоправдана дискриминация между партньорите или прикрито ограничаване на търговията.
Член 55
Трудови стандарти в търговията
1. Асоциирането цели насърчаване на търговията по такъв начин, че тя да спомага за пълна и продуктивна заетост и достоен труд за всички.
2. Международно признатите основни трудови стандарти, определени в съответните конвенции на Международната организация на труда, се зачитат и прилагат по закон и на практика. Тези трудови стандарти включват по-специално зачитане на свободата на сдружаване, правото на колективно договаряне, премахване на всички форми на принудителен или задължителен труд, премахване на най-лошите форми на детски труд, зачитане на минималната възраст за приемане на работа и недискриминация по отношение на наемането на работа.
3. Нарушаването на основните трудови стандарти не може да се използва като основание или по друг начин като законно сравнително предимство. Тези стандарти не се използват за протекционистки цели.
Член 56
Устойчива търговия с рибни продукти
С оглед насърчаване на устойчивото управление на рибните запаси асоциирането може да включва сътрудничество, насочено към борбата с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов и свързаната с него търговия. Сътрудничеството в тази област цели следното:
а)
насърчаване на прилагането на мерки за борба с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов и свързаната с него търговия в OCT;
б)
улесняване на сътрудничеството между OCT и регионалните организации за управление на рибарството, по-специално във връзка с разработването и ефективното прилагане на схеми за контрол и инспекции, стимули и мерки за ефективно управление на рибарството и морските екосистеми в дългосрочен план.
Член 57
Устойчива търговия с дървен материал
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на търговията с дървен материал цели насърчаване на търговията на законно добит дървен материал. Това сътрудничество може да включва диалог относно регулаторните мерки, както и обмен на информация относно пазарни или доброволни мерки, например сертифициране на горите или политики за екологосъобразни обществени поръчки.
Член 58
Устойчиво развитие на търговията
1. В контекста на асоциирането сътрудничество в областта на устойчивото развитие може да бъде постигнато чрез:
а)
улесняване и насърчаване на търговията с екологосъобразни стоки и услуги и инвестициите в тях, включително чрез разработването и прилагането на местно законодателство, както и по отношение на стоки, които допринасят за подобряване на социалните условия в OCT;
б)
улесняване на премахването на пречки за търговията със или инвестициите в стоки и услуги от особено значение за смекчаването на последиците от изменението на климата, например устойчива енергия от възобновяеми източници и енергийно-ефективни продукти и услуги, включително чрез приемане на политически рамки, които спомагат за внедряване на най-добрите достъпни технологии, и чрез популяризиране на стандарти, които отговарят на екологичните и икономическите нужди и свеждат до минимум техническите пречки за търговията;
в)
насърчаване на търговията със стоки, които допринасят за социалните условия и екологосъобразните практики, включително стоки, които са предмет на доброволни схеми за гарантиране на устойчивост, например схеми за справедлива и етична търговия, екомаркировки и схеми за сертифициране на продукти, произведени от природни ресурси;
г)
утвърждаване на международно признати принципи и насоки в областта на корпоративната социална отговорност и насърчаване на компаниите, които извършват дейност на територията на OCT, да ги прилагат;
д)
обмен на информация и най-добри практики в областта на корпоративната социална отговорност.
2. При изготвянето и прилагането на мерките, насочени към опазване на околната среда или условията на труд, които могат да засегнат търговията и инвестициите, Съюзът и OCT вземат под внимание достъпната научна и техническа информация и съответните международни стандарти, насоки или препоръки, включително принципа на предпазните мерки.
3. Съюзът и OCT се стремят към пълна прозрачност при разработването, въвеждането и прилагането на всички мерки, насочени към опазване на околната среда или условията на труд, които могат да засегнат търговията или инвестициите.
Глава 2
Други свързани с търговията области
Член 59
Текущи плащания и движение на капитали
1. Не се налагат ограничения върху плащания в свободно конвертируема валута по текущата сметка на платежния баланс между жители на Съюза и ОСТ.
2. По отношение на сделки по капиталовата сметка на платежния баланс, държавите членки и органите на ОСТ не налагат ограничения върху свободното движение на капитали за преки инвестиции в дружества, образувани в съответствие със законите на приемащата държава членка, страна или територия, и гарантират, че активите, придобити от такива инвестиции, и други печалби, произтичащи от тях, могат да се реализират и репатрират.
3. Съюзът и ОСТ имат право да предприемат мерките, посочени в членове 64, 65, 66, 75 и 215 от ДФЕС в съответствие с постановени в тях условията mutatis mutandis.
4. При приемането на такива мерки органите на ОСТ, съответната държава членка или Съюзът незабавно се уведомяват взаимно и представят едни на други възможно най-скоро график за премахването на съответните мерки.
Член 60
Политики в областта на конкуренцията
Отстраняването на нарушения на конкуренцията, като надлежно се отчитат различните нива на развитие и икономически нужди на всяка ОСТ, включва прилагане на местни, национални или регионални правила и политики, включително контрол, и при определени условия - забрана на споразумения между предприятия, на решения на сдружения на предприятия и на съгласувани практики между предприятия, които имат като предмет или действие предотвратяване, ограничаване или нарушаване на конкуренцията. Тази забрана е свързана и със злоупотреба от страна на едно или няколко предприятия с господстващо положение на територията на Съюза или ОСТ.
Член 61
Защита на правата върху интелектуалната собственост
1. Осигурява се адекватно и ефективно ниво на защита на правата върху интелектуална собственост, включително средства за упражняване на тези права, в съответствие с най-високите международни стандарти с оглед намаляването на нарушенията и пречките за двустранната търговия, където е подходящо.
2. В контекста на асоциирането сътрудничеството в тази област може да обхваща изготвяне на законови и подзаконови актове за защита и упражняване на правата върху интелектуална собственост, предотвратяване на злоупотребата с тези права от притежателите на права и на нарушаването на тези права от конкурентите, както и подпомагане на регионалните организации за интелектуална собственост, участващи в правоприлагането и защитата на тези права, включително обучение на персонал.
Член 62
Технически пречки за търговията
Асоциирането може да включва сътрудничество в областта на техническите разпоредби за стоки, стандартизация, оценка на съответствието, акредитация, проучване на пазара и гарантиране на качеството с цел отстраняване на ненужни технически пречки, така че да се улесни търговията между Съюза и OCT и да се намалят разликите в тези области.
Член 63
Политика за защита на потребителите, защита на здравето на потребителите и търговия
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на политиката за защита на потребителите, защитата на здравето на потребителите и търговията може да включва изготвяне на законови и подзаконови актове в областта на политиката за защита на потребителите и защитата на здравето на потребителите с цел избягване на ненужни пречки за търговията.
Член 64
Санитарни и фитосанитарни мерки
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на санитарните и фитосанитарните мерки цели следното:
а)
улесняване на търговията между Съюза и OCT като цяло и между OCT и трети държави, като същевременно се опазва здравето и живота на хора, животни и растения в съответствие със Споразумението за санитарните и фитосанитарните мерки на СТО;
б)
отстраняване на проблеми, произтичащи от санитарните и фитосанитарните мерки;
в)
гарантиране на прозрачност при санитарните и фитосанитарните мерки, приложими по отношение на търговията между Съюза и OCT;
г)
насърчаване на хармонизирането на мерките с международните стандарти в съответствие със Споразумението за санитарните и фитосанитарните мерки на СТО;
д)
подпомагане на ефективното участие на OCT в организации, които определят международните санитарни и фитосанитарни стандарти;
е)
насърчаване на консултациите и обмена на информация между разположени в OCT и европейски институти и лаборатории;
ж)
установяване и подобряване на техническия капацитет на OCT да прилага и осъществява мониторинг на санитарни и фитосанитарни мерки;
з)
насърчаване на трансфера на технологии в областта на санитарните и фитосанитарните мерки.
Член 65
Забрана за протекционистки мерки
Разпоредбите на глави 1 и 2 не се използват като средство за произволна дискриминация или прикрито ограничаване на търговията.
Глава 3
Валутни и данъчни въпроси
Член 66
Данъчно освобождаване
1. Без да се накърняват разпоредбите на член 67, статутът на най-облагодетелствана нация, предоставян в съответствие с настоящото решение, не се прилага по отношение на данъчни облекчения, които държавите членки и органите на ОСТ предоставят или могат да предоставят в бъдеще въз основа на споразумения за избягване на двойно данъчно облагане или друг данъчен режим или местното действащо данъчно законодателство.
2. Нищо в настоящото решение не може да се тълкува по начин, който възпрепятства приемането или изпълнението на мерки, целящи предотвратяване на избягването, укриването или измамата с данъци съгласно данъчните разпоредби на споразумения за избягване на двойно данъчно облагане или друг данъчен режим или местното действащо данъчно законодателство.
3. Нищо в настоящото решение не може да се тълкува по начин, който възпрепятства съответните компетентни органи при изпълнение на съответните разпоредби на данъчното си законодателство да разграничават между данъкоплатци, които не са в идентична ситуация, по-специално по отношение на местожителството си или по отношение на мястото, където е инвестиран капиталът им.
Член 67
Данъчни и митнически условия за договори, финансирани от Съюза
1. По отношение на договори, финансирани от Съюза, ОСТ прилагат данъчни и митнически условия, не по-малко благоприятни от тези, прилагани от тях спрямо държавите членки, с които са свързани тези OCT, спрямо държавите с третиране „най-облагодетелствана нация“ или организации за международно развитие, с които поддържат отношения, в зависимост кое третиране е най-благоприятно.
2. Без да се засяга параграф 1, следните разпоредби се прилагат по отношение на договори, финансирани от Съюза:
а)
в получаващата финансови средства ОСТ договорът не подлежи на облагане с налози, такси за регистрация или фискални налози с равностоен ефект, независимо дали тези налози вече съществуват или ще бъдат въведени в бъдеще; при все това тези договори се регистрират в съответствие с действащите закони в ОСТ и могат да бъдат обложени с такса, съответстваща на стойността на предоставената услуга;
б)
печалби и/или приходи, произтичащи от изпълнението на договори, се облагат съгласно вътрешните фискални разпоредби на съответната ОСТ, при условие че физически или юридически лица, които реализират такава печалба и/или приход, имат постоянно място на дейност в тази ОСТ или изпълнението на договора отнема повече от шест месеца;
в)
предприятия, които трябва да внасят оборудване, за да изпълнят договори за строителство, се ползват по тяхно желание от системата за временно допускане, както е постановено в законодателството на получаващата финансови средства ОСТ по отношение на това оборудване;
г)
професионално оборудване, необходимо за извършване на задачи, определени в договор за услуги, временно се допуска в получаващата финансови средства ОСТ, без да се налагат фискални, вносни и митнически налози и други такси с равностоен ефект, когато тези налози и такси не съставляват възнаграждение за предоставените услуги;
д)
внос по договори за доставка се допуска в получаващата финансови средства ОСТ, без да се налагат фискални, вносни и митнически налози и други такси с равностоен ефект. Договорът за доставка на стоки с произход от съответната OCT се сключва въз основа на цена на доставките франко завода, към която могат да се добавят вътрешни фискални такси, приложими спрямо тези доставки в съответната OCT;
е)
горива, смазочни материали, въглеводородни спойки и всички материали, използвани при изпълнението на договори за строителство, се приемат за закупени на местния пазар и подлежат на данъчните правила, приложими съгласно действащото законодателство в получаващата финансови средства ОСТ;
ж)
лични вещи и домакинско имущество, внесени за употреба от физически лица, които не са наети на място и които са ангажирани с изпълнението на задачи, определени в договор за услуга, и от членовете на техните семейства, се освобождават от мита и вносни налози, данъци и други такси с равностоен ефект в рамките на допустимото от действащото законодателство в получаващата финансови средства ОСТ.
3. Въпросите, които не са обхванати в параграфи 1 и 2, остават предмет на законодателството в съответната ОСТ.
Глава 4
Развитие на капацитета за търговия
Член 68
Общ подход
С оглед да се гарантира, че ОСТ извличат максимална полза от разпоредбите на настоящото решение и могат да участват при най-благоприятни условия на вътрешния пазар на Съюза, както и на регионалните, подрегионалните и международните пазари, целта на асоциирането е да се допринесе за развитието на търговския капацитет на OCT чрез:
а)
повишаване на конкурентоспособността, независимостта и икономическата устойчивост на OCT чрез диверсификация на обхвата и повишаване на стойността и обема на търговията на OCT със стоки и услуги, както и чрез укрепване на способността на OCT да привлича частни инвестиции в отделните сектори на икономическа дейност;
б)
подобряване на сътрудничеството между OCT и съседните държави в областта на търговията със стоки и услуги и установяването.
Член 69
Търговски диалог, сътрудничество и развитие на капацитета
В контекста на асоциирането инициативите за търговски диалог, сътрудничество и развитие на капацитета могат да включват следното:
а)
укрепване на капацитета на OCT за определяне и прилагане на необходимите политики за развитието на търговията със стоки и услуги;
б)
насърчаване на усилията на OCT да въведат подходящи правни, регулаторни и институционални рамки, както и необходимите административни процедури;
в)
насърчаване на развитието на частния сектор, и по-специално малките и средните предприятия (МСП);
г)
улесняване на развитието на пазара и разработването на продукти, включително подобряване на качеството на продуктите;
д)
принос към развитието на човешките ресурси и професионалните умения, необходими в търговията със стоки и услуги;
е)
укрепване на капацитета на стопанските посредници да предоставят подходящи услуги на предприятията от OCT за техните дейности по износ, например във връзка с проучване на пазара;
ж)
принос за създаването на бизнес климат, който благоприятства инвестициите.
Глава 5
Сътрудничество в областта на финансовите услуги и данъчното облагане
Член 70
Сътрудничество в областта на международните финансови услуги
С оглед да се насърчи стабилността, интегритета и прозрачността на световната финансова система асоциирането може да включва сътрудничество в областта на международните финансови услуги. Това сътрудничество може да е свързано със следното:
а)
осигуряване на ефективна и адекватна защита на инвеститорите и други ползватели на финансови услуги;
б)
предотвратяване и борба с прането на пари и финансирането на тероризма;
в)
насърчаване на сътрудничество между различните участници във финансовата система, включително регулаторни и надзорни органи;
г)
създаване на независими и ефективни механизми за надзор на финансовите услуги.
Член 71
Привеждане в съответствие на нормативната уредба в областта на финансовите услуги
Съюзът и OCT насърчават сближаване на нормативната уредба с признатите международни стандарти за регулиране и надзор в областта на финансовите услуги, включително: „Основни принципи на ефективния банков надзор“ на Базелския комитет, „Основни принципи на застраховането“ на Международната асоциация на застрахователните надзорни органи, „Цели и принципи на правната уредба на ценните книжа“ на Международната организация на комисиите за ценни книжа, „Споразумение за обмен на информация по данъчни въпроси“ на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, „Декларация относно прозрачността и обмена на информация за данъчни цели“ на Г-20, „Основни показатели за ефективни оздравителни режими за финансовите институции“ на Съвета за финансова стабилност и „Международни стандарти за борба срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма и разпространението - препоръки на FATF“ на Специалната група за финансови действия.
Когато е целесъобразно или по искане на съответната ОСТ, Съветът и ОСТ могат да вземат мерки за насърчаване на по-точно привеждане в съответствие на законодателството на ОСТ със законодателството на Съюза в областта на финансовите услуги.
Член 72
Сътрудничество между регулаторни и надзорни органи
Съюзът и OCT насърчават сътрудничеството между съответните регулаторни и надзорни органи, включително обмен на информация, споделяне на експертен опит относно финансовите пазари и други подобни мерки. Отделя се специално внимание на развитието на административния капацитет на тези органи, inter alia чрез обмен на персонал и съвместно обучение.
Член 73
Сътрудничество в областта на данъчното облагане
Съюзът и OCT насърчават сътрудничеството в областта на данъчното облагане с оглед да се улесни събирането на законните данъчни постъпления и да се разработят мерки за ефективно прилагане на принципите на добро управление в областта на данъчното облагане, включително прозрачност, обмен на информация и лоялна данъчна конкуренция.
ЧАСТ ЧЕТВЪРТА
ИНСТРУМЕНТИ ЗА УСТОЙЧИВО РАЗВИТИЕ
Глава 1
Общи разпоредби
Член 74
Общи цели
Съюзът допринася за постигането на общите цели на асоциирането чрез осигуряване на:
а)
адекватни финансови ресурси и подходяща техническа помощ, насочена към укрепване на капацитета на OCT да формулират и прилагат стратегически и регулаторни рамки;
б)
дългосрочно финансиране за насърчаване на растежа на частния сектор.
Член 75
Определения
За целите на настоящата част се прилагат следните определения:
а)
„програмирана помощ“ означава безвъзмездна помощ от Европейския фонд за развитие, предоставена на OCT за финансиране на териториални или регионални стратегии и приоритети, определени в програмните документи;
б)
„програмиране“ означава процесът на организиране, вземане на решения и разпределяне на индикативни финансови ресурси, предназначени за изпълнение на действия в многогодишен план за постигане на целите на асоциирането за устойчиво развитие на OCT в конкретна област, определена в част втора от настоящото решение;
в)
„програмен документ“ означава документът, в който се излага стратегията, приоритетите и договореностите на OCT, а целите и задачите на OCT за устойчиво развитие се преобразуват в ефективно и ефикасно средство за постигане на целите на асоциирането;
г)
„планове за развитие“, посочени в член 83, означава съгласуван набор от операции, определени и финансирани изключително от OCT в рамките на техните собствени политики и стратегии за развитие, и операциите, договорени между OCT и държавата членка, с която е свързана;
д)
„териториално разпределение“ означава размерът на програмираната помощ от Европейския фонд за развитие, разпределена за отделните OCT, така че да се финансират териториалните стратегии и приоритети, определени в програмните документи;
е)
„регионално разпределение“ еозначава размерът на програмираната помощ от Европейския фонд за развитие, предназначен за финансиране на регионални стратегии за сътрудничество или тематични приоритети, които са общи за няколко OCT и са заложени в програмните документи;
ж)
„решение за финансиране“ означава актът, приет от Комисията, в който се определят подробностите за финансовото участие на Съюза и се разрешава предоставянето на финансова помощ от Европейския фонд за развитие.
Член 76
Принципи на финансово сътрудничество
1. Финансовата помощ от Съюза се основава на принципите на партньорство, отговорност, съгласуване на териториалните системи, допълване и субсидиарност.
2. Операциите, които се финансират в рамките на настоящото решение, могат да бъдат под формата на програмирана или непрограмирана помощ.
3. Финансовата помощ от Съюза:
а)
се предоставя при надлежно отчитане на съответните географски, социални и културни характеристики на OCT, както и техния специфичен потенциал;
б)
е проектирана така, че да се гарантира, че потоците от ресурси се предоставят редовно и по предвидим начин;
в)
е гъвкава и пригодена към ситуацията във всяка OCT; както и
г)
се предоставя при пълно спазване на съответните институционални, правни и финансови правомощия на всеки от партньорите.
4. Органите на съответните OCT носят отговорност за изпълнението на операциите, без да се засягат правомощията на Комисията да гарантира добро финансово управление при използването на финансовите средства на Съюза.
Глава 2
Финансови ресурси
Член 77
Източници на финансиране
OCT отговарят на изискванията за финансиране от следните източници:
а)
средства, отпуснати за OCT по вътрешното споразумение между държавите - членки на Европейския съюз, за създаване на 11-ия Европейски фонд за развитие (ЕФР);
б)
програми и инструменти на Съюза, включени в общия бюджет на Съюза; както и
в)
средства, управлявани от ЕИБ, от собствените ѝ ресурси, и ресурси, разпределени към Инвестиционния инструмент на ЕФР, в съответствие с условията на вътрешното споразумение между държавите - членки на Съюза, за създаване на 11-ия ЕФР (7) („вътрешното споразумение за 11-ия ЕФР“).
Глава 3
Специални разпоредби за финансова помощ от 11-ия ЕФР
Член 78
Предмет и обхват
В рамките на стратегията и приоритетите, установени от съответните OCT на местно или регионално равнище, и без да се засяга хуманитарната и спешната помощ, може да се предоставя финансова помощ за следните дейности с оглед постигане на целите, определени в настоящото решение:
а)
секторни политики и реформи, както и проекти в съответствие с тях;
б)
институционално развитие, изграждане на капацитет и включване на аспектите, свързани с околната среда;
в)
техническо сътрудничество; както и
г)
допълнителна помощ в случай на нестабилност на приходите от износ на стоки и услуги, посочена в член 82.
Член 79
Хуманитарна и спешна помощ
1. Хуманитарна и спешна помощ се предоставя на ОСТ, изправени пред изключителни, сериозни икономически и социални трудности в резултат на природни или предизвикани от човека бедствия или извънредни обстоятелства със сравним ефект. Хуманитарната и спешната помощ се предоставя дотогава, докато е необходимо за справяне със спешните проблеми, възникнали в такива ситуации.
Хуманитарна и спешна помощ се предоставя единствено въз основа на нуждите и интересите на жертвите на бедствието.
2. Целта на хуманитарната и спешната помощ е:
а)
да спаси човешки животи, да предотврати или облекчи страданието и да запази човешкото достойнство в кризисни и следкризисни ситуации;
б)
да допринесе за финансирането и осигуряването на хуманитарна помощ пряко на лицата, за които е предназначена, посредством всички налични логистични средства;
в)
да се прилагат краткосрочни мерки за рехабилитация и възстановяване, за да могат жертвите да се възползват от минимална социално-икономическа интеграция и възможно най-бързо да се създадат условия за подновяване на развитието въз основа на дългосрочни цели;
г)
да се отговори на нуждите, възникващи от напускането на домовете от хора като бежанци, разселени и завръщащи се лица след природни или причинени от човека бедствия, докато е необходимо, така че да се задоволят всички нужди на бежанците и на разселените лица, без значениекъде се намират, и да се улеснят действията за тяхното доброволно репатриране и реинтегриране в тяхната държава по произход; както и
д)
да се помогне на ОСТ да въведат механизми за предотвратяване на и готовност за бедствия с краткосрочен план, включително системи за предвиждане и ранно предупреждение, с оглед да се намалят последиците от бедствията.
3. Предвидената в настоящия член помощ може да бъде предоставяна и на ОСТ, които приемат бежанци или завръщащи се по домовете си лица, за покриване на неотложни нужди, които не са обхванати от спешна помощ.
4. Помощ, предоставена съгласно настоящия член, се финансира от общия бюджет на Съюза. При все това по изключение тя може да се финансира от вноските, определени в приложение II, в допълнение към финансирането от съответния бюджетен ред.
5. Действията за предоставяне на хуманитарна и спешна помощ се предприемат по молба на засегнатата ОСТ, Комисията, държавата членка, с която е свързана ОСТ, международни организации или местни или международни неправителствени организации. Тази помощ се администрира и предоставя съгласно процедури, които улесняват бързи, гъвкави и ефективни действия.
Член 80
Изграждане на капацитет
1. Финансовата помощ може да допринесе, наред с другото, за подпомагане на OCT да изградят необходимия капацитет за изготвяне, прилагане и мониторинг на териториални и/или регионални стратегии и действия с оглед постигане на общите цели за областите на сътрудничество, посочени в част втора и част трета.
2. Съюзът подпомага усилията на OCT да съберат надеждни статистически данни в тези области.
3. Съюзът може да подпомага усилията на ОСТ за подобряване на съпоставимостта на техните макроикономически показатели.
Член 81
Техническа помощ
1. По инициатива на Комисията могат да се финансират изследвания или мерки за техническа помощ с цел да се осигури подготовката, мониторинга, оценката и контрола, необходими за изпълнение на настоящото решение и цялостната му оценка. Техническата помощ, предоставена на местно равнище, във всички случаи се предоставя в съответствие с приложимите правила за децентрализирано финансово управление.
2. По инициатива на ОСТ могат да се финансират изследвания или мерки за техническа помощ във връзка с изпълнението на дейностите, определени в програмните документи. Комисията може да вземе решение да финансира такова действие или с програмна помощ, или от пакета, определен за мерки за техническо сътрудничество.
Член 82
Допълнителна подкрепа в случай на колебания в постъпленията от износ
1. С цел да смекчи неблагоприятното въздействие на краткосрочни колебания в постъпленията от износ, по-специално в областта на селското стопанство, рибарството и минното дело, които могат да застрашат постигането на целите за развитие на съответната ОСТ, се създава система за допълнителна подкрепа в рамките на финансовото разпределение, посочено в приложение II.
2. Целта на подкрепата в случай на краткосрочно колебание в постъпленията от износ е да предпази макроикономическите и секторни реформи и политики, които са изложени на риск в резултат на спадане на приходите, и да неутрализира неблагоприятното въздействие на нестабилността в постъпленията от износ, по-специално на продукти от областта на селското стопанство и минното дело.
Зависимостта на икономиките на ОСТ от износа, по-специално на продукти от областта на селското стопанство и минното дело, се отчита при разпределението на ресурсите, посочени в приложение V. В този контекст изолираните ОСТ, посочени в приложение I, се третират по-благоприятно в съответствие с критериите, описани в приложение V.
3. Допълнителните ресурси се осигуряват в съответствие със специфичните условия на механизма за подкрепа, предвиден в приложение V.
4. Освен това Съюзът осигурява подкрепа за осигурителни схеми, основани на пазарен принцип и предназначени за ОСТ, които търсят начини да се защитят от риска от колебания в постъпленията от износ.
Член 83
Програмиране
1. За целите на настоящото решение програмираната помощ се основава на програмен документ.
2. В програмния документ може да се вземат под внимание плановете за териториално развитие или други планове, договорени между OCT и държавите членки, с които са свързани.
3. В съответствие с член 10 органите на OCT поемат основната отговорност за разработването на стратегии, приоритети и договорености чрез изготвяне на програмни документи заедно с Комисията и държавата членка, с която е свързана съответната OCT.
4. Органите на ОСТ отговарят за:
а)
определяне на своите приоритети, на които ще се базира стратегията; и
б)
изготвяне на предложения за проекти и програми, които да бъдат представени на и проучени заедно с Комисията.
Член 84
Подготвяне, оценяване и одобряване на програмния документ
1. Териториалният, или в случай на регионални програми, регионалният разпоредител на средства подготвя предложение за програмен документ, след като се консултира с възможно най-широк кръг участници и изхожда от извлечени поуки и най-добри практики.
2. Всяко предложение за програмен документ се адаптира според нуждите и конкретните обстоятелства в съответната ОСТ. В него се посочва(т) най-важният(те) сектор(и), подбрани за финансиране от Съюза, конкретните цели, очакваните резултати, показателите за постигнатото, според които ще се оценява, и примерното разпределение на финансовите средства. Програмните документи насърчават ангажираността на местно равнище с програмите за сътрудничество.
3. По предложението за програмния документ се обменят мнения между ОСТ и съответната държава членка и Комисията още от началните етапи на процеса на програмиране с цел да се спомогне за допълването и съгласуваността между съответните им дейности за сътрудничество.
4. Комисията оценява предложението за програмния документ, за да установи дали съдържа всички необходими елементи и дали отговаря на целите на настоящото решение и съответните политики на Съюза. Комисията провежда консултация по проекта за програмен документ с Европейската инвестиционна банка.
5. ОСТ предоставя цялата необходима информация, включително резултатите от евентуални проучвания на осъществимостта, за да направи максимално ефективно оценяването на проекта за програмен документ от страна на Комисията.
6. Органите на OCT и Комисията носят съвместна отговорност за одобряването на програмния документ. Комисията одобрява програмния документ съгласно процедурата, предвидена в член 86.
Член 85
Прилагане
1. Комисията приема решението относно финансирането, съответстващо на даден програмен документ, в съответствие със стандартите, определени във Финансовия регламент, приложим към 11-ия ЕФР, и съгласно процедурата, предвидена в член 87.
2. Комисията предоставя на OCT средства от 11-ия ЕФР по който и да е от начините, определени във Финансовия регламент, приложим към 11-ия ЕФР, и в съответствие с условията, описани в настоящото решение и в мерките за прилагане на решението. За тази цел тя сключва споразумения за финансиране със съответните органи на OCT.
3. Органите на ОСТ отговарят за:
а)
изготвяне, провеждане на преговори и сключване на договори;
б)
изпълнение и управление на проекти и програми; както и
в)
поддържане на проекти и програми и гарантиране на тяхната устойчивост.
4. Съответните органи на ОСТ и Комисията съвместно отговарят за:
а)
осигуряване на равни условия за участие в поканите за представяне на предложения и поръчките;
б)
мониторинг и оценка на ефектите и резултатите от проекти и програми; както и
в)
осигуряване на своевременно, точно и ефикасно изпълнение на проекти и програми.
5. За да се улесни обменът на мнения, поне веднъж годишно се провеждат технически заседания между териториалните разпоредители на средства, съответните държави членки и представителите на Комисията, участващи в програмирането, по-специално чрез използване на съвременните технологии или ако е възможно - като продължение на диалога в рамките на форума OCT-ЕС.
6. Действия, финансирани по линия на 11-ия ЕФР, могат да се изпълняват с паралелно или съвместно съфинансиране при спазване на разпоредбите на Финансовия регламент, приложим към 11-ия ЕФР.
Член 86
Териториални и регионални разпоредители на средства
1. Правителството на всяка ОСТ назначава териториален разпоредител на средства, който да я представлява във всички дейности, финансирани със средствата на 11-ия ЕФР, който се управлява от Комисията и Европейската инвестиционна банка. Териториалният разпоредител на средства назначава един или повече заместник териториални разпоредители на средства, които го заместват, когато не е в състояние да изпълнява задълженията си, и информира Комисията за това назначение. Когато условията във връзка с институционалния капацитет и доброто финансово управление са изпълнени, териториалният разпоредител на средства може да делегира функциите си по изпълнението на съответните програми и проекти на структурата, която отговаря за това в рамките на компетентния орган на ОСТ. Териториалният разпоредител на средства предварително уведомява Комисията за това делегиране.
Когато Комисията установи проблеми при изпълнение на процедурите за управление на средствата от 11-ия ЕФР, съвместно с териториалния разпоредител на средства тя осъществява необходимите контакти за преодоляване на това положение и взема подходящи мерки.Териториалният разпоредител на средства поема финансова отговорност само за възложените му изпълнителни функции.
Когато средствата от 11-ия ЕФР се управляват непряко и при зачитане на евентуални допълнителни правомощия, предоставени от Комисията, териториалният разпоредител на средства:
а)
отговаря за координацията, програмирането, редовното проследяване и прегледа на осъществяването на сътрудничеството, както и за координацията с донорите;
б)
в тясно сътрудничество с Комисията отговаря за подготовката, внасянето и оценката на програмите и проектите.
2. Когато средствата от 11-ия ЕФР се управляват непряко и при зачитане на евентуални допълнителни правомощия, предоставени от Комисията, съответният териториален разпоредител на средства действа като възлагащ орган за програмите, изпълнявани посредством тръжна процедура или покана за представяне на предложения, с предварителен контрол от страна на Комисията.
3. По време на изпълнение на действията и при спазване на изискването за уведомяване на Комисията териториалният разпоредител на средства взема решения за:
а)
технически корекции и поправки на програмите и проектите във връзка с детайли, доколкото това не засяга възприетото техническо решение и остава в границите на резерва за корекции, предвиден в споразумението за финансиране;
б)
промени на мястото на програми или проекти с няколко части, ако такива промени са оправдани от техническа, икономическа или социална гледна точка;
в)
налагане и освобождаване от плащане на глоби за закъснение;
г)
действия, които водят до освобождаване на гаранти;
д)
възлагане на подизпълнители;
е)
окончателно приемане, при условие че Комисията е одобрила условното приемане, съответния протокол и - ако е уместно - присъства на окончателното приемане, по-специално когато степента на резерви, записани при условното приемане, налага съществена допълнителна работа; както и наемане на консултанти и други експерти за техническо подпомагане.
4. За регионални програми органите на участващата ОСТ определят регионален разпоредител на средства измежду участниците в сътрудничеството, посочени в член 11. Задълженията на регионалния разпоредител на средства съответстват mutatis mutandis на задълженията на териториалния разпоредител на средства.
Член 87
Комитет ЕФР-ОСТ
1. По целесъобразност Комисията се подпомага от комитет, създаден съгласно вътрешното споразумение за 11-ия ЕФР.
2. При упражняване на правомощията, предоставени му от настоящото решение, комитетът се нарича „комитет ЕФР-ОСТ“. Процедурите на комитета, описани във вътрешното споразумение за 11-ия ЕФР и в регламента за изпълнението, приложим към 11-ия ЕФР, се прилагат и за комитета ЕФР-ОСТ. До влизането в сила на последния регламент се прилагат процедурите, описани в Регламент (ЕО) № 617/2007 (8) на Съвета.
3. Комитетът съсредоточава работата си върху съществени въпроси за сътрудничеството на ниво ОСТ и на регионално ниво. Той упражнява мониторинг върху изпълнението на програмните документи с цел осигуряване на последователност, координация и допълване.
4. Комитетът дава становището си по следните въпроси:
а)
проекти на програмни документи и всички изменения към тях; и
б)
решенията за финансиране, с които се изпълнява настоящата част от решението.
Член 88
Роля на делегациите на Съюза
1. Когато Съюзът е представен от делегация, оглавявана от ръководител на делегацията, се прилагат разпоредбите на Финансовия регламент, приложим за 11-ия ЕФР, относно разпоредителите на средства и счетоводителите по делегиране.
2. Териториалният и/или регионалният разпоредител на средства работи в тясно сътрудничество с ръководителя на делегацията, който е основното лице за контакт за различните участници в сътрудничеството със съответните ОСТ.
Член 89
Правила относно националността и произхода, приложими за процедурите за обществени поръчки, за отпускането на безвъзмездни средства и за други процедури по възлагане за ОСТ
1. Общи правила за допустимост:
а)
Участието в договори за възлагане на обществени поръчки, процедури за отпускане на безвъзмездни средства и в други процедури по възлагане за действия, финансирани по настоящото решение, в полза на трети страни, е отворено за всички физически лица, които са граждани на страна или територия, отговарящи на условията за допустимост съгласно определението в параграф 2, както и за юридически лица, действително установени в такава страна или територия, а също и за международни организации.
б)
В случай на действия, съвместно съфинансирани с партньор или с друг донор или изпълнявани чрез държава членка при споделено управление или чрез фонд със специално предназначение, създаден от Комисията, страните, които отговарят на условията за допустимост съгласно правилата на този партньор, друг донор или държава членка или които са определени в учредителния акт на фонда със специално предназначение, също отговарят на условията за допустимост.
В случай на действия, изпълнявани чрез оправомощени субекти, които са държави членки или техни агенции, Европейската инвестиционна банка или чрез международни организации или техни агенции, физическите и юридическите лица, които отговарят на условията за допустимост съгласно правилата на съответния оправомощен субект, определени в споразуменията, сключени със съфинансиращия или изпълнителния субект, също отговарят на условията за допустимост.
в)
В случай на действия, финансирани по настоящото решение и в допълнение - по друг инструмент за външно действие, в т.ч. Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (9), последно изменено в Уагадугу на 22 юни 2010 г. (10), посочените в който и да е от тези инструменти страни се считат за отговарящи на условията за допустимост за целите на въпросните действия.
В случай на действия от глобален, регионален или трансграничен характер, финансирани по настоящоторешение, физическите и юридическите лица от страните, териториите и регионите, попадащи в обхвата на действието, може да участват в процедурите за изпълнение на такива действия.
г)
Всички доставки, закупени по силата на договор за възлагане на обществени поръчки или в съответствие със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, финансирани по настоящото решение, трябва да произхождат от страна или територия, които отговарят на условията за допустимост. Въпреки това, те могат да произхождат от която и да е страна или територия, в случаите когато количеството на доставките, които трябва да бъдат закупени, е под прага за използване на състезателна процедура на договаряне. За целите на настоящия член понятието „произход“ е определено в член 23 и член 24 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (11) или в други законодателни актове на Общността, уреждащи непреференциалния произход.
д)
Правилата по настоящия член не се прилагат и не създават национални ограничения за физически лица, наети от изпълнител или, когато това е приложимо, от подизпълнител, който отговаря на условията за допустимост, или сключили договор по друг законен начин с него.
е)
Допустимостта, както е определена в настоящия член, може да бъде ограничена по отношение на националността, местоположението или характеристиките на кандидатите, когато това се изисква от специфичното естество и целите на действието и когато това е необходимо за неговото ефективно изпълнение.
ж)
Физическите и юридическите лица, на които са възложени договори, спазват приложимото законодателство в областта на околната среда, включително многостранните споразумения в областта на околната среда, както и международно съгласувани основни трудови стандарти.
2. Оферентите и кандидатите от следните страни и територии отговарят на условията за допустимост за финансиране по настоящото решение:
а)
държавите членки, страните кандидатки и потенциални кандидатки, признати от Съюза, както и членове на Европейското икономическо пространство;
б)
ОСТ;
в)
развиващите се страни и територии, включени в списъка на ОИСР-КПР на получателите на Официална помощ за развитие (ОDA), които не са членки на групата Г-20;
г)
държави, за които Комисията е установила взаимен достъп до външна помощ. Взаимен достъп за ограничен период от поне една година може да бъде разрешен, когато дадена страна разреши допустимост при равни условия за субекти от Съюза и от ОСТ;
д)
държавите - членки на ОИСР, в случай на договори, изпълнени в „най-слабо развита страна“;
е)
в случай на предварителното им обявяване в процедурните документи:
i)
страни, които имат традиционни икономически, търговски или географски връзки със съседните страни бенефициери;
ii)
всички страни, в случай на неотложна необходимост или на липса на продукти и услуги на пазарите на страните, отговарящи на условията за допустимост.
3. Оферентите и кандидатите от страни, които не отговарят на условията за допустимост, или стоки с такъв произход, могат да бъдат приети за допустими от Комисията при надлежно обосновани случаи, когато правилата за допустимост биха възпрепятствали или крайно затруднили осъществяването на проект, програма или действие.
4. По отношение на действия, изпълнявани при споделено управление, съответната държава членка, на която Комисията е делегирала задачи по изпълнението, има право от името на Комисията да разреши участието на оференти и кандидати от други страни и да разреши стоки от други страни по смисъла на параграф 2, буква е), и да приеме за допустими оференти и кандидати от страни, които не отговарят на условията за допустимост по смисъла на параграф 3, или на стоки с подобен произход по смисъла на параграф 1, буква г).
Член 90
Защита на финансовите интереси на Съюза и финансови проверки
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по силата на настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и, при установяването на нередности, чрез събирането на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.
2. Комисията и Европейската сметна палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза.
Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва проверки и инспекции на място по отношение на икономически оператори, засегнати пряко или непряко от такова финансиране в съответствие с процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (12), с оглед установяване дали е налице измама, корупция или всякаква друга незаконна дейност във връзка със споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране от страна на Съюза.
Без да се засягат първа и втора алинея, в споразумения с трети държави и международни организации, споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, решения за отпускане на безвъзмездни средства и договори, произтичащи от прилагането на настоящото решение, се предвижда изрично упълномощаване на Комисията, Европейската сметна палата и OLAF за провеждане на такива одити, проверки и инспекции на място съгласно съответния финансов регламент за ЕФР.
3. Съответната ОСТ носи основна отговорност за финансовия надзор на средствата, предоставени от Съюза. Той се извършва, когато е уместно, в координация с държавата членка, с която е свързана ОСТ, в съответствие с приложимото национално законодателство.
4. Комисията е отговорна:
а)
да обезпечи съществуването и правилното функциониране на системи за управление и контрол в съответната ОСТ, така че да гарантира, че средствата на Съюза се използват правилно и ефективно; и
б)
да изпрати препоръки или искания за корективни мерки в случай на нередности с цел отстраняване на тези нередности и поправяне на установени пропуски в управлението.
5. Комисията, ОСТ и, където е уместно - държавата членка, с която е свързана ОСТ, си сътрудничат на основата на административни разпоредби на годишни или шестмесечни заседания за координиране на програми, методологии и извършване на проверки.
6. По отношение на финансови корекции:
а)
съответната ОСТ е отговорна на първо място за установяване и отстраняване на финансови нередности;
б)
въпреки това в случай на слабости от страна на съответната ОСТ Комисията предприема действия, ако ОСТ не успее да отстрани проблема и опитите за помирение са неуспешни, с цел да намали или изтегли остатъка от общия размер на сумата, съответстваща на решението за финансиране съгласно програмния документ.
Член 91
Мониторинг, оценка, процес на преглед и докладване
1. Финансовото сътрудничество е достатъчно гъвкаво, за да гарантира, че дейностите непрекъснато са в съответствие с целите на настоящото решение, и отчита всички промени, възникващи в икономическата ситуация, приоритети и цели на съответната ОСТ, по-специално чрез преглед ad hoc на програмния документ.
2. Прегледът може да бъде извършен по инициатива на Комисията или по искане на съответната OCT и след съгласието на Комисията.
3. Комисията разглежда постигнатия напредък в изпълнението на мерките за финансова помощ, предоставена на OCT по 11-ия ЕФР, и всяка година, считано от 2015 г., представя на Съвета доклад за изпълнението и резултатите, и доколкото е възможно, за основните последствия и въздействия на финансовата помощ на Съюза. Докладът се изпраща също на Европейския парламент, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите.
4. Докладът, посочен в параграф 3, съдържа информация за предходната година относно финансираните мерки, резултатите от упражнения мониторинг и оценката, участието на съответните партньори, както и за изразходването на бюджетните кредити за поети задължения и за плащания по 11-ия ЕФР. В доклада се оценяват резултатите от помощта, като във възможно най-голяма степен се използват конкретни и измерими показатели. В него са отразени основните извлечени поуки и последващите действия по препоръките, съдържащи се в оценките от предходните години.
Глава 4
Принципи за допустимост
Член 92
Допустимост за териториално финансиране
1. Публичните органи на OCT имат право да получават финансовата помощ, предвидена в настоящото решение.
2. Предмет на споразумението с органите на съответните OCT, следните субекти или органи също имат право да получават финансовата помощ, предвидена в настоящото решение:
а)
местни, национални и/или регионални публични или частично публични агенции, департаменти или местни органи на OCT, и по-специално техните финансови институции и банки за развитие;
б)
компании и дружества от OCT и регионални групи;
в)
компании и дружества от държава членка с цел да се създадат условия за предприемане на ползотворни проекти на територията на OCT в допълнение към тяхното собствено участие;
г)
финансови посредници от OCT или Съюза, които насърчават и финансират частни инвестиции в OCT; и
д)
участници в децентрализирано сътрудничество и други неправителствени организации от OCT и Съюза с цел да се създадат условия за предприемане на икономически, културни, социални и образователни проекти и програми в OCT в рамките на децентрализирано сътрудничество, както е описано в член 12.
Член 93
Допустимост за регионално финансиране
1. Разпределените на регионално равнище средства се използват за операции, в които участват и от които имат полза:
а)
две или повече OCT, независимо от тяхното местоположение;
б)
една или повече OCT и един или повече от най-отдалечените райони, посочени в член 349 от ДФЕС;
в)
една или повече OCT и една или повече съседни държави от АКТБ и/или други трети държави;
г)
една или повече OCT, един или повече от най-отдалечените райони, една или повече съседни държави от АКТБ и/или други трети държави;
д)
две или повече регионални организации, в които членуват OCT;
е)
една или повече OCT и регионални организации, в които членуват OCT, държави от АКТБ или един или повече от най-отдалечените райони;
ж)
OCT и Съюза като цяло; или
з)
един или повече субекти, органи или други образувания от поне една ОСТ, в качеството им на членове на ЕГТС в съответствие с член 8, един или повече от най-отдалечените райони и една или повече съседни държави от АКТБ и/или други трети държави.
2. Финансовите средства, с които се създават условия за участие на държавите от АКТБ, най-отдалечените райони и други държави, са в допълнение към средствата, разпределени за OCT съгласно настоящото решение.
3. Участието на държавите от АКТБ, най-отдалечените райони и други държави в програми, създадени съгласно настоящото решение, се предвижда само при условие че:
а)
центърът на тежест на проектите и програмите, финансирани по многогодишната финансова рамка на сътрудничество, остава в OCT;
б)
съществуват еквивалентни разпоредби в рамките на финансовите инструменти на ЕС; и
в)
принципът на пропорционалност е зачетен.
4. Предвиждат се подходящи мерки за съгласуване на финансирането на кредити от ЕФР и общия бюджет на Съюза, с които да се финансират проекти за сътрудничество между OCT, държавите от АКТБ, най-отдалечените райони и други държави, по-специално опростени механизми за съвместно управление на такива проекти.
Член 94
Допустимост за програми на Съюза
1. Физически лица от OCT съгласно определението в член 50 и, където е приложимо, съответните публични и/или частни организации и институции в OCT, имат право да участват във и да получават финансиране от програми на Съюза, предмет на правилата и целите на програмите и евентуални договорености, приложими по отношение на държавите членки, с които са свързани тези OCT.
2. Освен това OCT имат право да получават помощ по програми на Съюза за сътрудничество с други държави, по-специално развиващи се държави, предмет на правилата, целите и разпоредбите на тези програми.
3. Комисията докладва на Комитета ЕФР-ОСТ относно участието на ОСТ в програми на Съюза, въз основа на информацията, съдържаща се в годишния доклад по изпълнението, представен от ОСТ, както и на друга налична информация.
ЧАСТ ПЕТА
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 95
Делегиране на правомощия на Комисията
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове, които изменят допълненията към приложение VI, така че да се отчетат технологичното развитие и промените в митническото законодателство в съответствие с процедурата, определена в член 96.
Член 96
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да прима делегирани актове, посочено в член 95, се предоставя на Комисията за срок от 5 години, считано от 1 януари 2014 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове с еднаква продължителност, освен ако Съветът не възрази срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 95, може да бъде оттеглено по всяко време от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 95, влиза в сила единствено ако Съветът не представи възражения в срок от 2 месеца след нотифицирането на акта на Съвета или ако преди изтичането на този срок Съветът уведоми Комисията, че няма да представя възражения. Този срок се удължава с 2 месеца по инициатива на Съвета.
Член 97
Промяна на статут
Съветът, действащ в съответствие с член 203 от ДФЕС, взема решение по необходимото адаптиране на настоящото решение, когато:
а)
дадена OCT обяви независимост;
б)
дадена OCT се оттегли от асоциирането;
в)
дадена OCT стане най-отдалечен район;
г)
един от най-отдалечените райони бъде обявен за OCT.
Член 98
Отмяна
Решение 2001/822/ЕО на Съвета се отменя.
Позоваванията на отмененото решение се считат за позовавания на настоящото решение.
Член 99
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на 1 януари 2014 г.
Приложение VI се прилага така, както е предвидено в член 65 от това приложение.
Съставено в Брюксел на 25 ноември 2013 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2013/755/UE
tal-25 ta’ Novembru 2013
dwar l-assoċjazzjoni tal-pajjiżi u t-territorji barranin mal-Unjoni Ewropea
(“Deċiżjoni dwar l-Assoċjazzjoni Barranija”)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 203 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew,
Filwaqt li jaġixxi skont proċedura leġiżlattiva speċjali,
Billi:
(1)
Din id-Deċiżjoni tissostittwixxi d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE (1) li tapplika sal-31 ta’ Diċembru 2013. Skont l-Artikolu 62 tad-Deċiżjoni 2001/822/KE, il-Kunsill għandu jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet li għandhom jiġu stipulati għall-applikazzjoni sussegwenti tal-prinċipji stabbiliti fl-Artikoli 198 sa 202 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).
(2)
Fil-konklużjonijiet tat-22 ta’ Diċembru 2009 dwar ir-relazzjonijiet tal-UE mal-Pajjiżi u t-Territorji Extra-Ewropej (PTEE), il-Kunsill stieden lill-Kummissjoni sabiex tressaq proposta leġiżlattiva li tirrevedi d-Deċiżjoni dwar l-Assoċjazzjoni Barranija qabel Lulju tal-2012. Il-Kunsill approva l-proposta tal-Kummissjoni sabiex is-sħubija ġejjiena bejn l-Unjoni u l-PTEE tkun imsejsa fuq tliet pilastri: (1) it-titjib tal-kompetittività, (2) it-tisħiħ tar-reżiljenza u t-tnaqqis tal-vulnerabbiltà u (3) il-promozzjoni tal-kooperazzjoni u l-integrazzjoni bejn il-PTEE u sħab oħrajn u reġjuni ġirien.
(3)
Il-Kummissjoni għamlet konsultazzjoni pubblika bejn Ġunju u Ottubru tal-2008 u pproponiet għadd ta’ orjentazzjonijiet għal Deċiżjoni ġdida dwar Assoċjazzjoni. Ir-riżultati tal-konsultazzjoni inġabru fil-qosor f’Komunikazzjoni tas-6 ta’ Novembru 2009 bl-isem “Elementi għal sħubija ġdida bejn l-UE u l-pajjiżi u t-territorji extra-Ewropej (PTEE)”.
(4)
It-TFUE u l-leġiżlazzjoni sekondarja tiegħu ma japplikawx awtomatikament għall-PTEE, bl-eċċezzjoni ta’ numru ta’ dispożizzjonijiet li jistipulaw il-kuntrarju b’mod espliċitu. Għalkemm mhumiex pajjiżi terzi, il-PTEE ma jiffurmawx parti mis-suq uniku u jridu jikkonformaw mal-obbligi imposti fuq pajjiżi terzi rigward kummerċ, partikolarment ir-regoli tal-oriġini, l-istandards tas-saħħa u s-saħħa tal-pjanti u l-miżuri ta’ salvagwardja.
(5)
Ir-relazzjoni speċjali bejn l-Unjoni u l-PTEE ma għandhiex tibqa’ ankrata f’approċċ klassiku ta’ kooperazzjoni għall-iżvilupp u titpoġġa fi ħdan sħubija reċiproka li tappoġġa l-iżvilupp sostenibbli tal-PTEE. Barra minn hekk, is-solidarjetà bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tissejjes fuq ir-relazzjoni unika ta’ bejniethom u l-fatt li t-tnejn li huma jagħmlu parti mill-istess “familja Ewropea”.
(6)
Il-kontribut tas-soċjetà ċivili għall-iżvilupp tal-PTEE jista’ jittejjeb permezz tat-tisħiħ tal-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili fl-isferi kollha tal-kooperazzjoni.
(7)
Meta titqies il-pożizzjoni ġeografika tal-PTEE, il-kooperazzjoni bejniethom u mal-ġirien tagħhom, minkejja l-istatus differenti fil-konfront tad-dritt tal-Unjoni ta’ kull attur f’żona ġeografika partikolari, għandha ssir b’mod li tħares l-interessi tal-partijiet kollha b’enfasi partikolari fuq oqsma ta’ interess komuni u l-promozzjoni tal-valuri u l-istandards tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-PTEE jistgħu jaġixxu bħala ċentri reġjonali jew ċentri ta’ eċċellenza fir-reġjuni tagħhom.
(8)
L-Unjoni għandha tappoġġa l-politiki u l-istrateġiji ta’ PTEE f’qasam ta’ interess reċiproku abbażi tal-ħtieġa speċifika, il-potenzjal u l-għażla tal-PTEE ikkonċernat.
(9)
L-assoċjazzjoni għandha jkollha l-għan li tiżgura l-konservazzjoni, ir-ristawrazzjoni u l-użu sostenibbli ta’ diversità bijoloġika u s-servizzi tal-ekosistemi bħala element ewlieni għall-kisba ta’ żvilupp sostenibbli.
(10)
Il-PTEE jospitaw bijodiversità terrestri u marina wiesgħa. It-tibdil fil-klima jista’ jaffettwa l-ambjent naturali tal-PTEE u jikkostitwixxi theddida li tipperikola l-iżvilupp sostenibbli. L-azzjonijiet fil-qasam tal-konservazzjoni tal-bijodiversità u s-servizzi tal-ekosistemi, it-tnaqqis tar-riskju ta’ diżastri, il-ġestjoni sostenibbli tar-riżorsi naturali u l-promozzjoni ta’ enerġija sostenibbli jistgħu jikkontribwixxu għall-adattament u l-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima tal-PTEE.
(11)
Ir-rwol sinifikanti li jista’ jkollhom il-PTEE biex jagħtu kontribut għall-impenji tal-Unjoni fi ħdan il-Ftehimiet Ambjentali Multilaterali għandu jiġi rikonoxxut fir-relazzjonijiet bejn l-Unjoni u l-PTEE.
(12)
Huwa importanti li l-PTEE jiġu appoġġati fl-isforzi tagħhom li jsiru anqas dipendenti fuq il-fjuwils fossili, bil-għan li jnaqqsu l-vulnerabbiltà tagħhom għall-aċċess għal fjuwils u l-volatilità tal-prezzijiet, biex b’hekk l-ekonomija tagħhom issir aktar b’saħħitha u anqas vulnerabbli għal xokkijiet esterni.
(13)
L-Unjoni tista’ tassisti lill-PTEE fit-tnaqqis tal-vulnerabbiltà tagħhom għal diżastri filwaqt li tappoġġa l-azzjonijiet u l-miżuri li jwettqu għal dan il-għan.
(14)
L-effett tal-fatt li l-PTEE jinsabu daqshekk imbiegħda jikkostitwixxi tfixkil għall-kompetittività tagħhom u għaldaqstant huwa importanti li tittejjeb l-aċċessibbiltà tal-PTEE.
(15)
L-Unjoni u l-PTEE jirrikonoxxu l-importanza tal-edukazzjoni u tat-taħriġ vokazzjonali li jwasslu għall-iżvilupp sostenibbli tal-PTEE.
(16)
L-iżvilupp ekonomiku u soċjali ulterjuri tal-PTEE għandhom ikunu ta’ appoġġ reċiproku u jkollhom l-għan li jsaħħu l-kompetittività tal-ekonomija tal-PTEE, minbarra li jiksbu l-ħarsien soċjali u l-inklużjoni, partikolarment għal gruppi vulnerabbli u persuni b’diżabbiltajiet. Għal dan il-għan, il-kooperazzjoni bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tinkludi l-iskambju ta’ informazzjoni u l-aħjar prattika fl-oqsma rilevanti, fosthom l-iżvilupp tal-ħiliet u l-ħarsien soċjali kif ukoll il-promozzjoni tad-drittijiet ta’ persuni b’diżabbiltà, b’kunsiderazzjoni tal-prinċipji tal-Konvenzjoni tan-NU dwar id-Drittijiet tal-Persuni b’Diżabbiltajiet. Barra minn hekk, l-assoċjazzjoni bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tikkontribwixxi għall-protezzjoni ta’ xogħol deċenti, fosthom l-aħjar prattika fid-djalogu soċjali, kif ukoll fir-rigward tal-istandards tax-xogħol ewlenin, l-opportunitajiet indaqs, in-nondiskriminazzjoni u l-aċċessibbiltà fil-PTEE u fir-reġjuni fejn jinsabu.
(17)
It-turiżmu jista’ jikkostitwixxi qasam ta’ kooperazzjoni bejn l-Unjoni u l-PTEE. L-għan tal-kooperazzjoni għandu jkun li tappoġġa l-isforzi tal-awtoritajiet tal-PTEE sabiex jiksbu l-benefiċċju massimu mit-turiżmu lokali, reġjonali u internazzjonali u jistimulaw il-flussi finanzjarji privati mill-Unjoni u sorsi oħra fl-iżvilupp tat-turiżmu fil-PTEE. Għandha tingħata attenzjoni partikolari lill-ħtieġa li jiġi integrat it-turiżmu fil-ħajja soċjali, kulturali u ekonomika tan-nies, kif ukoll sabiex wieħed jibża’ għall-ambjent.
(18)
L-inċidenza ta’ mard li jittieħed fil-PTEE, bħad-deni dengue fil-Karibew u l-Paċifiku u chikungunya fir-reġjun tal-Oċean Indjan, jista’ jkollhom impatt negattiv sinifikanti fuq is-saħħa u fuq l-ekonomija. Lil hinn mit-tnaqqis tal-produttività tal-popolazzjonijiet milquta, l-epidemiji fil-PTEE x’aktarx li jolqtu t-turiżmu b’mod negattiv ferm, meta dan huwa wieħed mill-pilastri tal-ekonomija tal-PTEE. Minħabba l-għadd kbir ta’ turisti u ħaddiema migranti li jżuruhom, il-PTEE huma miftuħa għar-riskju tal-importazzjoni ta’ mard li jittieħed. Min-naħa l-oħra, il-fluss kbir ta’ persuni li jitilqu minn PTEE jista’ tkun vettur ta’ introduzzjoni ta’ mard li jittieħed fl-Ewropa. Għaldaqstant, l-iżgurar ta’ “turiżmu sikur” huwa fattur kruċjali għas-sostenibbiltà ta’ dawk l-ekonomiji tal-PTEE li jiddependu ħafna fuq it-turiżmu.
(19)
L-assoċjazzjoni bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tqis u tikkontribwixxi għall-preservazzjoni tad-diversità kulturali u tal-identità tal-PTEE.
(20)
L-Unjoni tagħraf l-importanza li tiġi żviluppata sħubija aktar attiva mal-PTEE fir-rigward tal-governanza tajba u l-ġlieda kontra l-kriminalità organizzata, it-traffikar tal-bnedmin, it-terroriżmu u l-korruzzjoni.
(21)
Il-kooperazzjoni rigward il-kummerċ u rigward il-kwistjonijiet relatati mal-kummerċ bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tikkontribwixxi għall-għan ta’ żvilupp ekonomiku sostenibbli, l-iżvilupp soċjali u l-ħarsien ambjentali.
(22)
Tibdil globali, rifless fil-proċess kontinwu ta’ liberalizzazzjoni ta’ kummerċ, jimplika lill-Unjoni, bħala s-sieħba prinċipali tal-kummerċ, b’mod wiesgħa, kif ukoll lill-ġirien tal-AKP u lis-sieħba ekonomiċi l-oħra.
(23)
Il-PTEE huma ambjenti ta’ gżejjer fraġli li jeħtieġu protezzjoni adegwata, inkluż rigward maniġġjar tal-iskart. Rigward skart radjoattiv, dan huwa previst fl-Artikolu 198 tat-Trattat Euratom u l-leġiżlazzjoni sekondarja relatata, minbarra fil-każ tal-Groenlandja, li għaliha t-Trattat Euratom ma japplikax. Għal skart ieħor, għandu jiġi speċifikat liema regoli tal-Unjoni għandhom japplikaw fejn jidħlu l-PTEE.
(24)
Din id-Deċiżjoni għandha tipprevedi regoli tal-oriġini aktar flessibbli, fosthom possibbiltajiet ġodda għal kumulu tal-oriġini. Il-kumulu għandu jkun possibbli biss mal-PTEE u mal-pajjiżi tal-Ftehim ta’ Sħubija Ekonomika (FSE), iżda skont ċerti kundizzjonijiet, anke għall-prodotti li joriġinaw f’pajjiżi li magħhom l-Unjoni tapplika ftehim ta’ kummerċ ħieles kif ukoll għal prodotti li jidħlu fl-Unjoni mingħajr dazju u mingħajr kwoti skont is-Sistema ta’ Preferenzi Ġeneralizzati tal-Unjoni (2), li wkoll huma soġġetti għall-kundizzjonijiet. Dawn il-kundizzjonijiet huma neċessarji biex tiġi evitata ċ-ċirkumvenzjoni tal-kummerċ u jiġi żgurat l-iffunzjonar xieraq tal-ftehimiet ta’ kumulu.
(25)
Il-proċeduri għaċ-ċertifikazzjoni tal-oriġini tal-PTEE għandhom jiġu aġġornati, fl-interess tal-operaturi u l-amministraturi kkonċernati fil-PTEE. Id-dispożizzjonijiet dwar il-kooperazzjoni amministrattiva bejn l-Unjoni u l-PTEE ukoll għandhom jiġu aġġornati kif xieraq.
(26)
Għandhom jiġu stabbiliti metodi ta’ kooperazzjoni amministrattiva u l-possibbiltà li t-trattament preferenzjali jiġi rtirat fir-rigward ta’ ċerti prodotti jew il-prodotti kollha li joriġinaw fil-PTEE fil-każi ta’ frodi, irregolaritajiet jew in-nuqqas sistematiku ta’ rispett lejn ir-regoli li jikkonċernaw l-oriġini tal-prodotti, jew fejn ma jkunx hemm kooperazzjoni amministrattiva. Barra minn hekk, għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet dettaljati biżżejjed fir-rigward tas-salvagwardja u s-sorveljanza. Dan jista’ iwassal sabiex l-awtoritajiet kompetenti tal-PTEE u tal-Unjoni, kif ukoll l-operaturi ekonomiċi, jkunu jistgħu jiddependu fuq regoli u proċeduri trasparenti. Fl-aħħar nett, hija kwistjoni ta’ interess komuni li tiġi żgurata l-applikazzjoni xierqa tal-proċeduri u l-arranġamenti li jippermettu lill-PTEE li jesportaw prodotti lejn l-Unjoni mingħajr dazju u mingħajr kwoti.
(27)
B’kunsiderazzjoni tal-għanijiet tal-integrazzjoni u l-iżvilupp tal-kummerċ globali fil-qasam tas-servizzi u l-istabbiliment, huwa neċessarju li jingħata appoġġ għall-iżvilupp ta’ swieq tas-servizzi u possibbiltajiet ta’ investiment billi jittejjeb l-aċċess għas-suq tas-servizzi tal-PTEE u jsir investiment fis-suq tal-Unjoni. F’dan ir-rigward, lill-PTEE l-Unjoni għandha toffrilhom l-aħjar trattament possibbli li jiġi offrut lil kwalunkwe sieħeb kummerċjali permezz ta’ klawsoli komprensivi tal-aktar nazzjon favorit, filwaqt li tiżgura aktar possibbiltajiet flessibbli għar-relazzjonijiet kummerċjali lill-PTEE billi t-trattament offrut mill-PTEE lill-Unjoni jiġi limitat għal dak li ġie offrut lill-ekonomiji kummerċjali maġġuri.
(28)
Id-drittijiet tal-proprjetà intellettwali huma kruċjali għall-istimular tal-innovazzjoni u huma għodod li jippromwovu l-iżvilupp ekonomiku u soċjali. Dawn jibbenefikaw lill-pajjiżi billi jippermettulhom iħarsu l-kreazzjonijiet u l-assi intellettwali. Il-ħarsien u l-infurzar tagħhom tgħin il-faċilitazzjoni tal-kummerċ, it-tkabbir u l-investiment barrani kif ukoll fil-ġlieda kontra r-riskji fuq is-saħħa u s-sikurezza marbuta ma’ prodotti foloz. Il-PTEE jistgħu jibbenefikaw minn politika dwar id-drittijiet tal-proprjetà intellettwali, partikolarment fil-kuntest tal-ħarsien tal-bijodiversità u l-iżvilupp tat-teknoloġija.
(29)
Il-miżuri sanitarji u fitosanitarji u l-ostakli tekniċi fuq il-kummerċ jistgħu jħallu impatt fuq il-kummerċ u hemm bżonn li jkun hemm kooperazzjoni dwarhom. Il-kooperazzjoni rigward il-kummerċ u rigward il-kwistjonijiet relatati mal-kummerċ għandhom jindirizzaw ukoll il-politiki tal-kompetizzjoni u d-drittijiet tal-proprjetà intellettwali, li jolqtu d-distribuzzjoni ekwa tal-gwadanji tal-kummerċ.
(30)
Sabiex jiġi żgurat li l-PTEE jkunu jistgħu jipparteċipaw fis-suq intern tal-Unjoni fl-aħjar kundizzjonijiet kif ukoll fi swieq reġjonali, subreġjonali u swieq internazzjonali, huwa importanti li l-kapaċità tal-PTEE f’diversi oqsma tiġi żviluppata. Dawn jinkludu l-iżvilupp tar-riżorsi umani u tal-ħiliet, l-iżvilupp tal-impriżi żgħar u medji, id-diversifikazzjoni ta’ setturi ekonomiċi u l-implimentazzjoni ta’ qafas legali xieraq sabiex jinkiseb ambjent kummerċjali li jwassal għal aktar investiment.
(31)
Il-kooperazzjoni fil-qasam tas-servizzi finanzjarji bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tikkontribwixxi għall-bini ta’ sistema finanzjarja aktar sikura, qawwija u trasparenti li hija essenzjali għat-titjib tal-istabbiltà finanzjarja globali u għall-irfid tal-iżvilupp sostenibbli. L-isforzi f’dak il-qasam għandhom jiffokaw fuq il-konverġenza ma’ standards maqbula fil-livell internazzjonali u l-approssimazzjoni tal-leġiżlazzjoni tal-PTEE mal-acquis tal-Unjoni dwar is-servizzi finanzjarji. Għandha tingħata l-attenzjoni xierqa għat-tisħiħ tal-kapaċità amministrattiva tal-awtoritajiet tal-PTEE, inkluż fil-qasam tas-superviżjoni.
(32)
Il-PTEE għandhom jingħataw assistenza finanzjarja abbażi ta’ kriterji uniformi, trasparenti u effettivi, li jqisu l-bżonnijiet u l-prestazzjoni tal-PTEE. Tali kriterji għandhom iqisu d-daqs tal-popolazzjoni, il-Prodott Domestiku gross (PDG), il-livell tal-allokazzjonijiet preċedenti mill-Fond Ewropew għall-Iżvilupp (FEŻ) u r-restrizzjonijiet minħabba l-iżolament ġeografiku tal-PTEE.
(33)
Fl-interess tal-effiċjenza, is-simplifikazzjoni u r-rikonoxximent tal-kapaċitajiet amministrattivi tal-awtoritajiet tal-PTEE, ir-riżorsi finanzjarji li jingħataw lill-PTEE għandhom jiġu ġestiti abbażi ta’ sħubija reċiproka. Barra minn hekk, l-awtoritajiet tal-PTEE għandhom jassumu r-responsabbiltà għall-ifformular u l-implimentazzjoni ta’ dawk il-politiki maqbula bejn il-partijiet bħala strateġiji ta’ kooperazzjoni.
(34)
Il-proċeduri rigward l-assistenza finanzjarja għandhom jiddelegaw ir-responsabbiltà ewlenija, b’mod partikolari, mill-ipprogrammar u l-implimentazzjoni tal-kooperazzjoni tal-11-il FEŻ. Il-kooperazzjoni għandha titwettaq l-aktar f’konformità ma’ regolamenti territorjali tal-PTEE u għandha tirfed l-appoġġ għall-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u l-awditjar tal-operazzjonijiet ipprogrammati. Ir-riżorsi amministrattivi u umani limitati tal-PTEE għandhom jieħdu kont tal-proċess ta’ programmazzjoni u implimentazzjoni. Barra minn hekk, huwa meħtieġ li jiġi ċċarat li l-PTEE jkunu eliġibbli għal sorsi differenti ta’ finanzjament.
(35)
Il-PTEE jistgħu jipparteċipaw fir-Raggruppamenti Ewropej ta’ Kooperazzjoni Territorjali (REKT), bis-saħħa tar-Regolament (KE) Nru 1082/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3). Il-kooperazzjoni reġjonali għall-PTEE tista’ għalhekk tikkonsisti fil-parteċipazzjoni tagħhom f’REKT, f’konformità mal-arranġamenti applikabbli għall-Istat Membru li miegħu huwa marbut il-PTEE. Il-membri tal-PTEE ta’ REKT jistgħu jkunu eliġibbli għall-finanzjament reġjonali.
(36)
Sabiex jitqiesu l-iżviluppi teknoloġiċi u t-tibdil fid-drawwiet leġiżlattivi, il-Kummissjoni għandha tiġi ddelegata bis-setgħa li tadotta atti li jemendaw l-Appendiċi tal-Anness VI, f’konformità mal-Artikolu 290 tat-TFUE. Huwa importanti ħafna li l-Kummissjoni tagħmel il-konsultazzjonijiet xierqa waqt il-fażi tax-xogħol ta’ tħejjija, inkluż fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura trażmissjoni f’waqtha u adatta tad-dokumenti rilevanti lill-Kunsill.
(37)
Bis-saħħa ta’ din id-Deċiżjoni, il-Kunsill għandu jkun jista’ jipproduċi risposta innovattiva għall-fatturi kollha msemmija hawn fuq, li tkun kemm konsistenti u mfassla għal diversi sitwazzjonijiet,
ADDOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
L-EWWEL PARTI
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI TAL-ASSOĊJAZZJONI TA’ PAJJIŻI U TERRITORJI EXTRA-EWROPEJ (PTEE) MAL-UNJONI
Kapitolu 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 1
Għan
1. Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi assoċjazzjoni tal-pajjiżi u t-territorji extra-Ewropej (PTEE) mal-Unjoni (l-“assoċjazzjoni”), li tikkostitwixxi sħubija, imsejsa fuq l-Artikolu 198 tat-TFUE, sabiex jingħata appoġġ għall-iżvilupp sostenibbli tal-PTEE kif ukoll jiġu promossi l-valuri u l-istandards tal-Unjoni mad-dinja.
2. L-imsieħba fl-assoċjazzjoni huma l-Unjoni, il-PTEE u l-Istati Membri li huma marbuta magħhom.
Artikolu 2
Applikazzjoni
L-assoċjazzjoni għandha tapplika għall-PTEE elenkati fl-Anness II għat-TFUE.
Artikolu 3
Għanijiet, prinċipji u valuri
1. L-assoċjazzjoni bejn l-Unjoni u l-PTEE għandha tissejjes fuq għanijiet, prinċipji u valuri kondiviżi mill-PTEE, l-Istati Membri li huma marbuta magħhom u l-Unjoni.
2. L-assoċjazzjoni għandha tħabrek biex twettaq l-għanijiet ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 199 tat-TFUE, permezz tat-titjib tal-kompetittività tal-PTEE, it-tisħiħ tar-reżiljenza tal-PTEE, it-tnaqqis tal-vulnerabbiltà ekonomika u ambjentali tagħhom u l-promozzjoni tal-kooperazzjoni bejniethom u mal-imsieħba.
3. Fl-ilħuq ta’ dawn l-għanijiet, l-assoċjazzjoni għandha tirrispetta l-prinċipji fundamentali tal-libertà, id-demokrazija, id-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, l-istat tad-dritt, il-governanza tajba u l-iżvilupp sostenibbli, li kollha kemm huma huma komuni għall-PTEE u għall-Istati Membri li huma marbuta magħhom.
4. Ma għandu jkun hemm l-ebda diskriminazzjoni bbażata fuq sess, razza oriġini jew etnika, reliġjon jew twemmin, diżabbiltà, età jew orjentament sesswali fl-oqsma ta’ kooperazzjoni msemmija f’din id-Deċiżjoni.
5. L-imsieħba jagħrfu d-dritt ta’ kull wieħed minnhom li jiddeterminaw il-politiki u l-prijoritajiet tagħhom, li jistabbilixxu livelli domestiċi ta’ ħarsien ambjentali u tax-xogħol, u li jadottaw jew jimmodifikaw kif xieraq il-liġijiet u l-politiki rilevanti, konsistentement mal-impenn tar-rispett ta’ standards u ftehimiet internazzjonali magħrufa. Meta jagħmlu dan, huma għandhom iħabirku biex jiżguraw livelli għoljin ta’ ħarsien ambjentali u tax-xogħol.
6. Fl-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, l-imsieħba għandhom jitmexxew mill-prinċipji tat-trasparenza, is-sussidjarjetà u l-ħtieġa ta’ effiċjenza u għandhom jindirizzaw it-tliet pilastri tal-iżvilupp sostenibbli tal-PTEE bl-istess mod: l-iżvilupp ekonomiku, l-iżvilupp soċjali u l-ħarsien ambjentali.
Artikolu 4
Ġestjoni tal-assoċjazzjoni
Il-ġestjoni tal-assoċjazzjoni għandha titmexxa mill-Kummissjoni u mill-awtoritajiet tal-PTEE u, fejn meħtieġ, mill-Istat Membri li l-PTEE jkollu rabta miegħu, skont il-kompetenzi istituzzjonali, legali u finanzjarji rispettivi.
Artikolu 5
Interessi reċiproki, kumplimentarjetà u prijoritajiet
1. L-assoċjazzjoni hija l-qafas għal djalogu politiku u kooperazzjoni dwar kwistjonijiet ta’ interess reċiproku.
2. Għandha tingħata prijorità lil kooperazzjoni f’oqsma ta’ interess reċiproku, bħal:
(a)
id-diversifikazzjoni ekonomika tal-ekonomiji tal-PTEE, fosthom l-integrazzjoni ulterjuri tagħhom fl-ekonomija dinjija u dik reġjonali;
(b)
il-promozzjoni ta’ tkabbir ekoloġiku;
(c)
il-ġestjoni sostenibbli ta’ riżorsi naturali, fosthom il-ħarsien u l-użu sostenibbli tal-bijodiversità u ta’ servizzi ta’ ekosistema;
(d)
l-adattament u l-mitigazzjoni tal-impatti tat-tibdil fil-klima;
(e)
il-promozzjoni tat-tnaqqis tar-riksju ta’ diżastri;
(f)
il-promozzjoni tar-riċerka, l-innovazzjoni u l-attivitajiet ta’ kooperazzjoni xjentifika;
(g)
il-promozzjoni ta’ skambji soċjali, kulturali u ekonomiċi bejn il-PTEE, il-ġirien tagħhom u sħab oħra.
3. Il-kooperazzjoni fl-oqsma ta’ interess reċiproku għandha bħala l-għan tagħha il-promozzjoni tal-awtonomija tal-PTEE u l-iżvilupp tal-kapaċitajiet tal-PTEE li jifformulaw, jimplimentaw u jwettqu monitoraġġ tal-strateġiji u l-politiki stabbiliti fil-paragrafu 2.
Artikolu 6
Promozzjoni tal-assoċjazzjoni
1. Bil-għan tat-tisħiħ tar-relazzjonijiet bejniethom, l-Unjoni u l-PTEE jagħmlu mill-aħjar biex jippromwovu l-assoċjazzjoni maċ-ċittadini tagħhom, partikolarment permezz tal-promozzjoni tal-iżvilupp tar-rabtiet u l-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet, il-komunità akkademika, is-soċjetà ċivili u n-negozji tal-PTEE fuq naħa waħda, u mal-interlokuturi tagħhom fi ħdan l-Unjoni fuq in-naħa l-oħra.
2. Il-PTEE għandhom jagħmlu sforzi li jsaħħu u jippromwovu r-relazzjonijiet tagħhom mal-Unjoni inġenerali. L-Istati Membri għandhom jappoġġaw dawn l-isforzi.
Artikolu 7
Kooperazzjoni reġjonali, integrazzjoni reġjonali u kooperazzjoni ma’ sħab oħra
1. Suġġett għall-Artikolu 3 ta’ din id-Deċiżjoni, l-assoċjazzjoni għandha l-għan li tappoġġa lill-PTEE fl-isforzi taghħom li jsiru jagħmlu parti minn inizjattivi ta’ kooperazzjoni internazzjonali, reġjonali u/jew subreġjonali kif ukoll proċessi ta’ integrazzjoni reġjonali jew subreġjonali, f’konformità mal-aspirazzjonijiet tagħhom u skont l-għanijiet u l-prijoritajiet definiti mill-awtoritajiet kompetenti tal-PTEE.
2. Għal dan il-għan, l-Unjoni u l-PTEE jistgħu jiskambjaw informazzjoni u l-aħjar prattika jew jistabbilixxu kwalunkwe sura oħra ta’ kooperazzjoni u koordinazzjoni mill-qrib ma’ sħab oħrajn fil-kuntest tal-parteċipazzjoni tal-PTEE f’organizzazzjonijiet reġjonali u internazzjonali, fejn xieraq permezz ta’ ftehimiet internazzjonali.
3. L-assoċjazzjoni għandha l-għan li tappoġġa l-kooperazzjoni bejn il-PTEE u sħab oħrajn fl-oqsma tal-kooperazzjoni stabbilita fil-Partijiet Tnejn u Tlieta ta’ din id-Deċiżjoni. F’dan ir-rigward, l-għan tal-assoċjazzjoni hija l-promozzjoni tal-kooperazzjoni bejn il-PTEE u r-reġjuni ultraperiferiċi, imsemmija fl-Artikolu 349 tat-TFUE, l-Istati Afrikani, tal-Karibew u tal-Paċifiku (AKP) ġirien tagħhom u Stati li mhumiex parti mill-AKP. Sabiex tikseb dan il-għan, l-Unjoni għandha ttejjeb il-koordinazzjoni u s-sinerġiji bejn il-programmi ta’ kooperazzjoni appoġġati minn strumenti finanzjarji differenti tal-UE. L-Unjoni għandha tfittex li tassoċja l-PTEE fl-organi tagħhom ta’ djalogu mal-pajjiżi ġirien tagħhom, sew jekk ikunu Stati tal-AKP kif ukoll dawk mhux tal-AKP, u mar-reġjuni ultraperiferiċi, fejn xieraq.
4. L-appoġġ għall-parteċipazzjoni tal-PTEE f’organizzazzjoni ta’ integrazzjoni reġjonali għandha tiffoka l-aktar fuq:
(a)
il-bini ta’ kapaċitajiet ta’ diversi organizzazzjoniet u istituzzjonijiet reġjonali li l-PTEE huma membri tagħhom;
(b)
inizjattivi reġjonali u subreġjonali bħall-implimentazzjoni ta’ politiki ta’ riforma settorjali fir-rigward ta’ oqsma ta’ kooperazzjoni identifikati fil-Partijiet Tnejn u Tlieta ta’ din id-Deċiżjoni;
(c)
il-kuxjenza u l-għarfien tal-PTEE fuq l-impatti ta’ proċessi ta’ integrazzjoni reġjonali fuq oqsma differenti;
(d)
il-parteċipazzjoni tal-PTEE fl-iżvilupp ta’ swieq reġjonali fi ħdan il-kuntest ta’ organizzazzjoni ta’ integrazzjoni reġjonali;
(e)
l-investimenti transkonfinali bejn il-PTEE u l-ġirien tagħhom.
Artikolu 8
Parteċipazzjoni fir-Raggruppamenti Ewropej ta’ Kooperazzjoni Territorjali
Fl-applikazzjoni tal-Artikolu 7(1) sa (3) ta’ din id-Deċiżjoni, l-inizjattivi ta’ kooperazzjoni jew forom oħra ta’ kooperazzjoni għandhom ifissru wkoll li l-awtoritajiet governattivi, l-organizzazzjonijiet reġjonali u subreġjonali, l-awtoritajiet lokali u, fejn xieraq, korpi jew istituzzjonijiet oħra pubbliċi u privati (inklużi l-fornituri tas-servizz pubbliku) minn PTEE jistgħu jipparteċipaw f’Raggruppament Ewropew ta’ Kooperazzjoni Territorjali (REKT) soġġetti għar-regoli u l-objettivi tal-attivitajiet ta’ kooperazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u dawk tar-Regolament (KE) Nru 1082/2006 u f’konformità mal-arranġamenti applikabbli għall-Istat Membru li jkollu rabtiet miegħu l-PTEE.
Artikolu 9
Trattament speċifiku
1. L-assoċjazzjoni għandha tikkunsidra d-diversità tal-PTEE f’termini ta’ żvilupp ekonomiku u kapaċità li jibbenefikaw bis-sħiħ mill-kooperazzjoni reġjonali u l-integrazzjoni reġjonali msemmija fl-Artikolu 7.
2. Il-PTEE iżolati għandu jiġi stabbilit trattament speċifiku għalihom.
3. Sabiex isir possibbli li l-PTEE iżolati jegħlbu l-ostakli strutturali u tfixkil ieħor għall-iżvilupp tagħhom, dan it-trattament speċifiku għandu jikkunsidra d-diffikultajiet speċifiċi tagħhom, fost l-oħrajn, meta jiġi ddeterminat il-volum ta’ assistenza finanzjarja u l-kundizzjonijiet marbuta miegħu.
4. Il-PTEE li għandhom jitqiesu bħala iżolati jinsabu elenkati fl-Anness I.
Kapitolu 2
Atturi tal-kooperazzjoni
Artikolu 10
Approċċ ġenerali
1. L-assoċjazzjoni għandha tissejjes fuq djalogu u konsultazzjoni wiesa’ dwar kwistjonijiet ta’ interess reċiproku bejn il-PTEE, l-Istati Membri li huma marbuta magħhom u l-Kummissjoni u, fejn xieraq, il-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI).
2. Fejn xieraq, il-PTEE għandhom jorganizzaw djalgou u konsultazzjonijiet ma’ awtoritajiet u korpi bħal:
(a)
l-awtoritajiet kompetenti lokali u awtoritajiet pubbliċi oħra;
(b)
l-isħab ekonomiċi u soċjali;
(c)
kwalunkwe korp kompetenti ieħor li jirrappreżenta s-soċjetà ċivili, sħab ambjentali, organizzazzjonijiet mhux governattivi, u korpi responsabbli mill-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa.
Artikolu 11
Atturi tal-kooperazzjoni
1. Atturi ta’ kooperazzjoni fil-PTEE għandhom jinkludu:
(a)
l-awtoritajiet governattivi tal-PTEE;
(b)
l-awtoritajiet lokali fil-PTEE;
(c)
is-soċjetà ċivili u organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili, bħal assoċjazzjonijiet soċjali, tal-impjegaturi u trade unions, u organizzazzjonijiet mhux governattivi lokali, nazzjonali jew internazzjonali;
(d)
organizzazzjoni reġjonali u subreġjonali.
2. L-Istati Membri li l-PTE għandhom rabtiet magħhom għandhom jinformaw lill-Kummissjoni fi żmien tliet xhur mid-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni dwar l-awtoritajiet lokali u governattivi msemmija fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 1.
Artikolu 12
Responsabbiltajiet tal-atturi mhux governattivi
1. L-atturi mhux governattivi jista’ jkollhom rwol fl-iskambju ta’ informazzjoni u konsultazzjonijiet dwar il-kooperazzjoni, partikolarment għat-tħejjija u l-implimentazzjoni ta’ assistenza għal kooperazzjoni, proġetti u programmi. Huma jistgħu jirċievu deroga ta’ setgħat ta’ ġestjoni finanzjarja għall-implimentazzjoni ta’ proġetti u programmi għall-fini li jingħata appoġġ għal inizjattivi ta’ żvilupp lokali.
2. L-atturi mhux governattivi eliġibbli għal ġestjoni deċentralizzata ta’ proġetti jew programmi għandhom jiġu identifikati permezz ta’ ftehim bejn l-awtoritajiet tal-PTEE, il-Kummissjoni u l-Istati Membri li l-PTEE għandu rabtiet magħhom, waqt li jitqies is-suġġett ikkonċernat, l-għarfien espert tagħhom u l-qasam tal-attività. Il-proċess ta’ identifikazzjoni għandu jitmexxa f’kull PTEE bħala parti mid-djalogu u konsultazzjonijiet wiesa’ imsemmija fl-Artikolu 10.
3. L-assoċjazzjoni għandha l-għan li tikkontribwixxi għall-isforzi tal-PTEE li jsaħħu l-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili, partikolarment dwar il-ħolqien u l-iżvilupp tagħhom, u l-iżvilupp tal-arranġamenti meħtieġa biex l-involviment tagħhom jitħalla jsir fl-iddiżinjar, l-implimentazzjoni u l-evalwazzjoni ta’ strateġiji u programmi ta’ żvilupp.
Kapitolu 3
Qafas istituzzjonali tal-assoċjazzjoni
Artikolu 13
Prinċipji ta’ gwida għad-djalogu
1. L-Unjoni, il-PTEE u l-Istati Membri li huma marbuta magħhom għandhom jimpenjaw ruħhom regolarment fi djalogu politiku komprensiv.
2. Id-djalogu għandu jitmexxa f’konformità sħiħa mas-setgħat istituzzjonali, legali u finanzjarji rispettivi tal-Unjoni, tal-PTEE u tal-Istati Membri li l-PTEE għandhom rabtiet magħhom. Id-djalogu għandu jitmexxa b’mod flessibbli: jista’ jkun formali jew informali, f’livell jew format xieraq u mmexxi fil-limiti tal-qafas imsemmi fl-Artikolu 14.
3. Id-djalogu għandu jippermetti li l-PTEE jieħdu sehem fl-implimentazzjoni tal-assoċjazzjoni.
4. Id-djalogu għandu jiffoka, fost l-oħrajn, fuq kwistjonijiet politiċi ta’ interess reċiproku jew ta’ sinifikat ġenerali għall-ksib tal-għanijiet tal-assoċjazzjoni.
Artikolu 14
Organi tal-assoċjazzjoni
1. L-assoċjazzjoni għandha tistabbilixxi l-organi ta’ djalogu li ġejjin:
(a)
Il-forum bejn il-PTEE u l-UE (il-“forum PTEE-UE”), għandu jiltaqa’ kull sena biex ilaqqa’ l-awtoritajiet tal-PTEE, ir-rappreżentanti tal-Istati Membri u l-Kummissjoni. Il-membri tal-Parlament Ewropew, ir-rappreżentanti tal-BEI, u r-rappreżentanti tal-reġjuni ultraperiferiċi għandhom, fejn xieraq, ikunu assoċjati mal-Forum PTEE-UE;
(b)
fuq bażi regolari, il-Kummissjoni, il-PTEE u l-Istati Membri li l-PTEE għandhom rabtiet magħhom għandu jkollhom konsultazzjonijiet trilaterali. Dawn il-konsultazzjonijiet għandhom jiġu organizzati tal-inqas erba’ darbiet fis-sena fuq inizjattiva tal-Kummissjoni jew fuq talba tal-PTEE u tal-Istat Membru li jkollu rabtiet miegħu;
(c)
bi ftehim mal-PTEE, l-Istati Membri li l-PTEE jkollu rabtiet magħhom u l-Kummissjoni, għandhom jiġu stabbiliti gruppi ta’ ħidma, li jaġixxu f’kapaċità ta’ konsulenza, li jsegwu l-implimentazzjoni tal-assoċjazzjoni, f’sura li tixraq il-kwistjonijiet li jkunu ser jiġu indirizzati. Dawn il-gruppi ta’ ħidma jistgħu jiltaqgħu fuq talba tal-Kummissjoni, ta’ Stat Membru jew ta’ PTEE. Huma għandhom jipprovdu diskussjonijiet tekniċi dwar kwistjonijiet li huma ta’ interess speċifiku għall-PTEE u għall-Istati Membri li jkollhom rabtiet magħhom, b’mod li l-ħidma li ssir fil-Forum PTEE-UE u/jew f’konsultazzjonijiet trilaterali tiġi kkumplimentata.
2. Il-Kummissjoni għandha tippresedi l-Forum tal-PTEE, il-konsultazzjonijiet trilaterali u l-gruppi ta’ ħidma u għandha tipprovdi s-segretarjat tagħhom.
PARTI TNEJN
OQSMA TA’ KOOPERAZZJONI GĦAL ŻVILUPP SOSTENIBBLI FIL-QAFAS TAL-ASSOĊJAZZJONI
Kapitolu 1
Kwistjonijiet ambjentali, tibdil fil-klima u tnaqqis tar-riskju ta’ diżastri
Artikolu 15
Għanijiet u prinċipji ġenerali
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-ambjent, it-tibdil fil-klima u t-tnaqqis tar-riskju ta’ diżastri tista’ tikkonċerna:
(a)
appoġġ għall-isforzi tal-PTEE sabiex jiddefinixxu u jimplimentaw politiki, strateġiji, pjani ta’ azzjoni u miżuri;
(b)
appoġġ għall-isforzi tal-PTEE sabiex jintegraw f’netwerks u inizjattivi reġjonali;
(c)
il-promozzjoni tal-użu sostenibbli tar-riżorsi u l-effiċjenza fl-użu tagħhom, u li jiġi inkuraġġit id-diżakkoppjament tat-tkabbir ekonomiku mid-degradazzjoni ambjentali; u
(d)
l-appoġġ għall-isforzi tal-PTEE biex jaġixxi bħala ċentri reġjonali jew ċentri ta’ eċċellenza.
Artikolu 16
Immaniġġar sostenibbli u konservazzjoni tal-bijodiversità u s-servizzi ekosistemiċi
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-immaniġġar sostenibbli u l-konservazzjoni tal-bijodiversità u s-servizzi ekosostemiċi tista’ tikkonċerna:
(a)
il-promozzjoni tal-istabbiliment u l-immaniġġar effettiv ta’ żoni mħarsa fil-baħar u fl-art u mmaniġġar imtejjeb ta’ oqsma li huma mħarsa bħalissa;
(b)
l-inkoraġġiment ta’ mmaniġġar sostenibbli ta’ riżorsi tal-baħar u tal-art, li jikkontribwixxu għall-ħarsien ta’ speċi, ħabitati u funzjonijiet ta’ ekosistemi ‘il barra minn oqsma mħarsa, b’mod partikolari speċi fil-periklu, vulnerabbli u rari;
(c)
it-tisħiħ tal-konservazzjoni u l-użu sostenibbli tal-bijodiversità u ta’ ekosistemi fil-baħar u fl-art permezz ta’:
(i)
l-indirizzar ta’ sfida ġenerali tal-ekosistemi fir-rigward tat-tibdil fil-klima billi jitħarsu ekosistemi b’saħħithom u reżiljenti u t-trawwim ta’ approċċi bbażati fuq infrastruttura u ekosistemi ekoloġiċi għall-adattament tat-tibdil fil-klima li sikwit iġibu magħhom ħafna benefiċċji;
(ii)
it-tisħiħ tal-kapaċitajiet fi skala lokali, reġjonali u/jew internazzjonali, permezz tal-promozzjoni ta’ skambju ta’ informazzjoni, għarfien u tal-aħjar prattiki fost il-partijiet interessati kollha fosthom l-awtoritajiet pubbliċi, sidien tal-art, is-settur privat, ir-riċerkaturi u s-soċjetà ċivili;
(iii)
it-tisħiħ ta’ programmi tal-konservazzjoni tan-natura eżistenti u sforzi relatati kemm fl-oqsma ta’ konservazzjoni kif ukoll ‘il barra minnhom;
(iv)
it-twessiegħ tal-bażi tal-għarfien u mili tal-vojt fl-għarfien, fosthom fl-ikkwantifikar tal-valur ta’ funzjonijiet u servizzi ekosistemiċi;
(d)
l-inkoraġġiment u l-faċilitazzjoni tal-kooperazzjoni reġjonali sabiex jiġu indirizzati kwistjonijiet bħal dik tal-ispeċi invażivi barranin jew tal-impatti tat-tibdil fil-klima;
(e)
l-iżvilupp ta’ mekkaniżmi sabiex jinġiebu riżorsi fosthom pagamenti għal servizzi ekosistemiċi.
Artikolu 17
Immaniġġar sostenibbli tal-foresti
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-immaniġġar sostenibbli tal-foresti tista’ tikkonċerna l-promozzjoni tal-konservazzjoni u l-immaniġġar sostenibbli ta’ foresti, inkluż ir-rwol tagħhom fil-konservazzjoni tal-ambjent mill-erożjoni u l-kontroll tad-deżertifikazzjoni, l-afforestazzjoni u l-immaniġġar tal-esportazzjonijiet tal-injam.
Artikolu 18
Immaniġġar integrat taż-żona kostali
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-immaniġġar taż-żoni kostali integrati jista’ jikkonċerna:
(a)
l-appoġġ għall-isforzi tal-PTEE lejn l-ilħuq ta’ mmaniġġjar sostenibbli ta’ żoni kostali u tal-baħar fid-definizzjoni ta’ approċċi strateġiċi u integrati għall-ippjanar u l-immaniġġjar ta’ żoni kostali u tal-baħar;
(b)
it-tlaqqigħ ta’ attivitajiet ekonomiċi u soċjali bħas-sajd u l-akwakultura, it-turiżmu, it-trasporti marittimi u l-agrikoltura mal-potenzjal ta’ żoni kostali u tal-baħar f’termini ta’ enerġija rinnovabbli, materja prima, filwaqt li jitqiesu l-impatti tat-tibdil fil-klima u l-attivitajiet tal-bniedem.
Artikolu 19
Affarijiet Marittimi
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-affarijiet marittimi tista’ tikkonċerna:
(a)
it-tisħiħ tad-djalogu dwar kwistjonijiet ta’ interess komuni fil-qasam;
(b)
il-promozzjoni tal-għarfien dwar il-baħar u l-bijoteknoloġija, l-enerġija mill-oċeani, is-sorveljanza marittima, l-immaniġġjar taż-żoni kostali u mmaniġġjar imsejjes fuq l-ekosistemi;
(c)
il-promozzjoni ta’ approċċi integrati fil-livell internazzjonali.
Artikolu 20
Immaniġġjar sostenibbli tal-istokkijiet tal-ħut
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasasm tal-immaniġġjar sostenibbli tal-istokkijiet tal-ħut għandha tissejjes fuq il-prinċipji li ġejjin:
(a)
impenn għal immaniġġjar responsabbli tas-sajd u tal-prattiki tas-sajd;
(b)
ma jitwettqux miżuri jew attivitajiet li jkunu inkonsistenti mal-prinċipji tal-isfruttament sostenibbli tar-riżorsi tas-sajd;
(c)
bla ħsara għall-ftehimiet ta’ sħubija bilaterali futuri dwar is-sajd bejn l-Unjoni u l-PTEE, l-Unjoni u l-PTEE għandhom ikollhom l-għan li jikkonsultaw b’mod regolari ma’ xulxin dwar il-konservazzjoni u l-immaniġġjar tar-riżorsi ħajjin tal-baħar u li jiskambjaw informazzjoni dwar l-istat kurrenti tar-riżorsi fil-kuntest tal-organi rilevanti tal-assoċjazzjoni previsti fl-Artikolu 14.
2. Il-kooperazzjoni fil-qasam imsemmi fil-paragrafu 1 tista’ tikkonċerna:
(a)
il-promozzjoni attiva tal-governanza tajba, l-aħjar prattiki u l-immaniġġjar responsabbli tas-sajd fil-konservazzjoni u l-immaniġġjar sostenibbli tal-istokkijiet tal-ħut, fosthom l-istokkijiet tal-ħut ta’ interess komuni u dawk immaniġġjati min organizzazzjonijiet reġjonali tal-immaniġġjar tas-sajd;
(b)
djalogu u kooperazzjoni dwar il-konservazzjoni tal-istokkijiet tal-ħut fosthom miżuri fil-ġlieda kontra s-sajd illegali, mhux rappurtat u mhux irregolat u kooperazzjoni effettiva mal-organizzazzjonijiet tal-immaniġġjar tal-ħut u wkoll fi ħdanhom. Id-djalogu u l-kooperazzjoni għandhom jinkludu skemi ta’ kontroll u spezzjoni, inċentivi u obbligi għal immaniġġjar aktar effettiv tas-sajd u l-ambjenti kostali fit-tul.
Artikolu 21
Immaniġġjar sostenibbli tal-ilma
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, l-Unjoni u l-PTEE jistgħu jikkooperaw fil-qasam tal-immaniġġjar sostenibbli tal-ilma permezz ta’ politika dwar l-ilma u bini ta’ istituzzjonijiet, għall-ħarsien tar-riżorsi tal-ilma, tal-provvisti tal-ilma f’żoni rurali u urbani għal skopijiet domestiċi. industrijali u agrikoli, għall-ħżin, id-distribuzzjoni u l-immaniġġjar tar-riżorsi tal-ilma u l-immaniġġjar tal-ilma tad-drenaġġ.
2. Fil-qasam tal-provvista tal-ilma u s-settur tas-sanità, għandha tingħata attenzjoni partikolari għall-aċċess f’żoni li mhumiex moqdija tajjeb fir-rigward tal-ilma għax-xorb u s-servizzi tas-sanità u dawk li huma partikolarment esposti għal diżastri naturali, li jikkontribwixxu direttament għall-iżvilupp ta’ riżorsi umani permezz tat-titjib tal-istat tas-saħħa u taż-żieda fil-produttività.
3. Il-kooperazzjoni f’dawn l-oqsma għandha tkun iggwidata mill-prinċipju li l-ħtieġa li għad hemm għall-estensjoni tal-provvista ta’ servizzi bażiċi tal-ilma u tas-sanità lil popolazzjonijiet urbani u rurali għandha tiġi indirizzata f’modi sostenibbli mil-lat ambjentali.
Artikolu 22
Immaniġġjar tal-iskart
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-immaniġġjar tal-iskart tista’ tikkonċerna l-promozzjoni tal-użu tal-aħjar prattika ambjentali fl-operazzjonijiet kollha relatati mal-immaniġġjar tal-iskart, inkluż it-tnaqqis tal-iskart, ir-riċiklaġġ jew proċessi oħra ta’ rkupru, pereżempju l-irkupru tal-enerġija u r-rimi tal-iskart.
Artikolu 23
Enerġija
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-enerġija sostenibbli tista’ tikkonċerna:
(a)
il-produzzjoni tal-enerġija, id-distribuzzjoni u l-aċċess, b’mod partikolari, l-iżvilupp, il-promozzjoni, l-użu u l-ħżin tal-enerġija sostenibbli minn sorsi ta’ enerġija rinnovabbli;
(b)
politiki u regolamenti dwar l-enerġija, partikolarment it-tfassil ta’ politiki u l-adozzjoni ta’ regolamenti li jiggarantixxu tariffi tal-enerġija bi prezzijiet raġonevoli u sostenibbli;
(c)
l-użu effiċjenti tal-enerġija, partikolarment l-iżvilupp u l-introduzzjoni ta’ standards tal-enerġija effiċjenti u l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ effiċjenza enerġetika f’setturi differenti (industrijali, kummerċjali, pubbliċi u domestiċi), kif ukoll attivitajiet edukattivi u ta’ sensibilizzazzjoni magħhom;
(d)
it-trasport, partikolarment l-iżvilupp, il-promozzjoni u l-użu ta’ mezzi tat-trasport aktar pubbliċi u privati li ma jagħmlux ħsara lill-ambjent bħal vetturi ibridi, elettriċi jew bl-idroġenu, skemi ta’ car-pooling u ta’ użu ta’ roti;
(e)
l-ippjanar u l-bini ta’ bliet, partikolarment il-promozzjoni u l-introduzzjoni ta’ standards għolja fir-rigward tal-kwalità tal-ambjent u rendiment għoli fl-użu tal-enerġija fl-ippjanar urban u l-bini; u
(f)
it-turiżmu, partikolarment il-promozzjoni ta’ infrastrutturi enerġetiċi awtosuffiċjenti (imsejsa fuq l-enerġija rinnovabbli) u/jew infrastrutturi turistiċi ekoloġiċi.
Artikolu 24
Tibdil fil-klima
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tat-tibdil fil-klima għandu jkollha l-għan li tappoġġa l-inizjattivi tal-PTEE li jikkonċernaw il-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u l-adattament għall-effetti negattivi tat-tibdil fil-klima, u tista’ tkopri:
(a)
l-iżvilupp ta’ evidenza; l-identifikazzjoni ta’ riskji ewlenin u azzjonijiet, pjanijiet, jew miżuri territorjali, reġjonali u/jew internazzjonali bil-għan tal-adattament għat-tibdil fil-klima jew il-mitigazzjoni tal-effetti negattivi tiegħu;
(b)
l-integrazzjoni tal-adattament tat-tibdil fil-klima u l-mitigazzjoni tagħha fil-politiki u l-istrateġiji pubbliċi;
(c)
l-elaborazzjoni u l-identifikazzjoni ta’ data u indikaturi statistiċi, għodod essenzjali għat-tfassil u l-implimentazzjoni tal-politika; u
(d)
il-promozzjoni tal-parteċipazzjoni tal-PTEE fi djalogu reġjonali u internazzjonali sabiex titrawwem il-kooperazzjoni, inkluż l-iskambju ta’ għarfien u esperjenza.
Artikolu 25
Tnaqqis tar-riskju ta’ diżastri
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tat-tnaqqis tar-riskju ta’ diżastri tista’ tikkonċerna:
(a)
l-iżvilupp jew l-ipperfezzjonar ta’ sistemi, inklużi infrastrutturi, għall- prevenzjoni ta’ diżastri, u għat-tħejjija għalihom, fosthom it-tbassir u s-sistemi ta’ twissija bikrija, bil-għan li jitnaqqsu l-konsegwenzi tad-diżastri;
(b)
l-iżvilupp ta’ għarfien dettaljat tal-esponiment għad-diżastri u tal-kapaċitajiet ta’ rispons kurrenti fil-PTEE u fir-reġjuni fejn iseħħu;
(c)
it-tisħiħ ta’ miżuri eżistenti ta’ prevenzjoni u tħejjija għal diżastri fil-livelli lokali, nazzjonali u reġjonali;
(d)
it-titjib tal-kapaċitajiet ta’ rispons tal-atturi kkonċernati, sabiex isiru aktar koordinati, effettivi u effiċjenti;
(e)
it-titjib tas-sensibilizzazzjoni u informazzjoni lill-popolazzjoni dwar l-esponiment għal riskji, prevenzjoni, tħejjija u rispons fl-eventwalità ta’ diżastri, bl-attenzjoni xierqa għall-ħtiġijiet speċifiċi ta’ persuni b’diżabbiltà;
(f)
it-tisħiħ tal-kollaborazzjoni bejn l-atturi ewlenin involuti fil-protezzjoni ċivili; u
(g)
il-promozzjoni tal-parteċipazzjoni tal-PTEE f’organi reġjonali, Ewropej u/jew internazzjonali sabiex ikun jista’ jsir skambju aktar regolari ta’ informazzjoni u kooperazzjoni aktar mill-qrib fost is-sħab differenti fl-eventwalità ta’ diżastru.
Kapitolu 2
Aċċessibbiltà
Artikolu 26
Għanijiet ġenerali
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-aċċessibbiltà għandu jkollha l-għan li:
(a)
tiżgura aċċess akbar għall-PTEE għal netwerks globali tat-trasport; u
(b)
tiżgura aċċess akbar għall-PTEE għal teknoloġiji u servizzi tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni.
2. Il-kooperazzjoni fil-kuntest imsemmi fil-paragrafu 1 tista’ tinkludi:
(a)
il-politika u l-bini ta’ istituzzjonijiet;
(b)
it-trasport bit-triq, bil-ferrovija, bil-baħar jew b’passaġġi fuq l-ilma interni; u
(c)
il-faċilitajiet ta’ ħżin f’portijiet u ajruporti.
Artikolu 27
Trasport marittimu
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tat-trasport marittimu għandu jkollha l-għan li tiżviluppa u tippromwovi servizzi ta’ trasport marittimu aktar kosteffiċjenti u effiċjenti fil-PTEE, u tista’ tikkonċerna:
(a)
il-promozzjoni ta’ trasport bil-baħar effiċjenti ta’ merkanzija b’rati ekonomikament u kummerċjalment vijabbli;
(b)
l-iffaċilitar ta’ parteċipazzjoni akbar min-naħa tal-PTEE f’servizzi internazzjonali ta’ trasport bil-baħar;
(c)
l-inkoraġġiment ta’ programmi reġjonali;
(d)
l-appoġġ tal-involviment tas-settur privat lokali fl-attivitajiet tat-trasport bil-baħar; u
(e)
l-iżvilupp tal-infrastruttura.
2. L-Unjoni u l-PTEE għandhom jippromwovu s-sikurezza tat-trasport bil-baħar, is-sigurtà ta’ ekwipaġġi u l-prevenzjoni tat-tniġġis.
Artikolu 28
Trasport bl-ajru
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tat-trasport bl-ajru tista’ tikkonċerna:
(a)
ir-riforma u l-immodernizzar tal-industriji tal-ajru tal-PTEE;
(b)
il-promozzjoni tal-vijabbiltà u l-kompetittività kummerċjalital-industriji tat-trasport bl-ajru tal-PTEE;
(c)
l-iffaċilitar tal-investiment u l-parteċipazzjoni tas-settur privat; u
(d)
il-promozzjoni tal-iskambju ta’ għarfien u prattiki kummerċjali tajba.
Artikolu 29
Sikurezza tat-trasport bl-ajru
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tas-sikurezza tat-trasport bl-ajru għandu jkollha l-għan li tappoġġa lill-PTEE fl-isforzi tagħhom li jikkonformaw mal-istandards internazzjonali rilevanti u, fost l-oħrajn, tista’ tkopri:
(a)
l-implimentazzjoni ta’ sistemi ta’ navigazzjoni bl-ajru sikuri;
(b)
l-implimentazzjoni ta’ sigurtà fl-ajruport u tisħiħ fil-kapaċità tal-awtoritajiet tal-avjazzjoni ċivili biex jimmaniġaw l-aspetti kollha ta’ sigurtà operazzjonali mqiegħda taħt il-kontroll tagħhom; u
(c)
l-iżvilupp ta’ infrastrutturi u riżorsi umani.
Artikolu 30
Servizzi ta’ teknoloġiji tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tat-teknoloġija tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni (ICT) għandu jkollha l-għan li tħeġġeġ l-innovazzjoni, it-tkabbir ekonomiku u titjib fil-ħajja ta’ kuljum taċ-ċittadini u n-negozji tal-PTEE, fosthom il-promozzjoni tal-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabbiltà. B’mod partikolari, il-kooperazzjoni għandu jkollha l-għan li ttejjeb il-kapaċità regolatorja tal-PTEE u tista’ tappoġġa l-espansjoni ta’ netwerks u servizzi tal-ICT permezz tal-miżuri li ġejjin:
(a)
il-ħolqien ta’ ambjent regolatorju prevedibbli li jżomm il-pass mal-iżviluppi teknoloġiċi, jistimula t-tkabbir u l-innovazzjoni u jrawwem il-kompetizzjoni u l-ħarsien tal-konsumatur;
(b)
id-djalogu dwar id-diversi aspetti ta’ politika rigward il-promozzjoni u l-monitoraġġ tas-soċjetà tal-informazzjoni;
(c)
l-iskambju ta’ informazzjoni dwar standards u kwistjonijiet ta’ interoperabbiltà;
(d)
il-promozzjoni tal-kooperazzjoni fil-qasam tar-riċerka tal-ICT u fil-qasam tal-infrastrutturi tar-riċerka bbażati fuq l-ICT;
(e)
l-iżvilupp ta’ servizzi u applikazzjonijiet fl-oqsma b’impatt kbir fuq is-soċjetà.
Kapitolu 3
Riċerka u innovazzjoni
Artikolu 31
Kooperazzjoni fir-riċerka u l-innovazzjoni
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tar-riċerka u l-innovazzjoni tista’ tkopri x-xjenza, it-teknoloġija, fosthom it-teknoloġiji tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni, bil-għan li jingħata kontribut għall-iżvilupp sostenibbli tal-PTEE u għall-promozzjoni tar-rwol tal-PTEE bħala ċentri reġjonali u ċentri ta’ eċċellenza kif ukoll tal-kompetittività industrijali tagħhom. B’mod partikolari, il-kooperazzjoni tista’ tikkonċerna:
(a)
id-djalogu, il-kooperazzjoni u l-ħolqien ta’ sinerġiji bejn il-politiki u l-inizjattivi tal-PTEE u l-Unjoni dwar ix-xjenza, it-teknoloġija u l-innovazzjoni;
(b)
il-bini ta’ politika u istituzzjonijiet fil-PTEE u azzjonijiet komuni fil-livell lokali, nazzjonali jew reġjonali, bil-għan li jiġu żviluppati x-xjenza, it-teknoloġija u l-attivitajiet innovazzjoni u l-applikazzjoni tagħhom;
(c)
il-kooperazzjoni bejn entitajiet legali mill-PTEE, l-Unjoni, l-Istati Membri u pajjiżi terzi;
(d)
il-parteċipazzjoni ta’ riċerkaturi individwali, korpi tar-riċerka u entitajiet legali mill-PTEE fil-qafas għall-kooperazzjoni relatat ma’ programmi ta’ riċerka u innovazzjoni fi ħdan l-Unjoni u l-Programm għall-Kompetittività tal-Intrapriżi u l-impriżi żgħar u ta’ daws medju (COSME); u
(e)
it-taħriġ u l-mobbiltà internazzjonali ta’ riċerkaturi tal-PTEE u skambji.
Kapitolu 4
Żgħażagħ, edukazzjoni, taħriġ, saħħa, impjiegi u politika soċjali
Artikolu 32
Żgħażagħ
1. L-Unjoni għandha tiżgura li l-persuni fiżiċi mill-PTEE, kif definiti fl-Artikolu 50, ikunu jistgħu jipparteċipaw f’inizjattivi tal-Unjoni li jikkonċernaw iż-żgħażagħ fuq l-istess bażi taċ-ċittadini tal-Istati Membri.
2. L-assoċjazzjoni għandha l-għan li ssaħħaħ ir-rabtiet bejn iż-żgħażagħ li jgħixu fil-PTEE u fl-Unjoni, fost l-oħrajn permezz tal-promozzjoni tal-mobbiltà għat-tagħlim għaż-żgħażagħ tal-PTEE u bit-trawwim tal-komprensjoni reċiproka bejn iż-żgħażagħ.
Artikolu 33
Edukazzjoni u taħriġ
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-edukazzjoni u t-taħriġ tista’ tikkonċerna:
(a)
l-għoti ta’ edukazzjoni inklużiva ta’ kwalità għolja fil-livell primarju, sekondarju u tal-edukazzjoni terzjarja u fil-qasam tal-edukazzjoni u t-taħriġ vokazzjonali; u
(b)
l-appoġġ lill-PTEE fid-definizzjoni u l-implimentazzjoni ta’ politiki tal-edukazzjoni u tat-taħriġ vokazzjonali.
2. L-Unjoni għandha tiżgura li l-persuni fiżiċi mill-PTEE, kif definiti fl-Artikolu 50, ikunu jistgħu jipparteċipaw f’inizjattivi tal-Unjoni li jikkonċernaw l-edukazzjoni u t-taħriġ vokazzjonali fuq l-istess bażi taċ-ċittadini tal-Istati Membri.
3. L-Unjoni għandha tiżgura li l-korpi u l-istituti tal-edukazzjoni mill-PTEE jkunu jistgħu jieħdu sehem f’inizjattivi ta’ kooperazzjoni tal-Unjoni relatati mal-edukazzjoni u t-taħriġ vokazzjonali abbażi tal-istess korpi u istituzzjonijiet tal-edukazzjoni tal-Istati Membri.
Artikolu 34
Impjiegi u politika soċjali
1. L-Unjoni u l-PTEE għandu jkollhom djalogu fil-qasam tal-impiegi u l-politika soċjali li jikkontribwixxi għall-iżvilupp ekonomiku u soċjali tal-PTEE u l-promozzjoni ta’ xogħol deċenti fil-PTEE u fir-reġjuni fejn jinsabu. Dan id-djalogu għandu jkollu l-għan ukoll li jappoġġa l-isforzi tal-awtoritajiet tal-PTEE għall-iżvilupp ta’ politiki u leġiżlazzjoni f’dan il-qasam.
2. Fil-parti l-kbira tiegħu dan id-djalogu għandu jikkonsisti minn informazzjoni u l-aħjar prattiki relatati mal-politiki u l-leġiżlazzjoni fil-qasam tal-impjiegi u l-politika soċjali li jkunu fl-interess reċiproku tal-Unjoni u tal-PTEE. F’dan ir-rigward, għandhom jiġu kkunsidrati oqsma bħall-iżvilupp tal-ħiliet, il-ħarsien soċjali, id-djalogu soċjali, l-opportunitajiet indaqs, in-nondiskriminazzjoni u l-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabbiltà, is-saħħa u s-sikurezza fuq il-post tax-xogħol u standards tax-xogħol.
Artikolu 35
Saħħa pubblika
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tas-saħħa għandu jkollha l-għan li ssaħħaħ il-kapaċità tal-PTEE għal sorveljanza, detezzjoni bikrija u tweġiba għal tifqigħat ta’ mard li jittieħed permezz ta’ miżuri li jinkludu:
(a)
azzjonijiet li jsaħħu t-tħejjija u l-kapaċità ta’ rispons kontra theddid transkonfinali fuq is-saħħa bħal mard li jittieħed li għandhom jiġu żviluppati fuq strutturi eżistenti u li għandhom jittrattaw ċirkostanzi mhux normali;
(b)
bini ta’ kapaċità permezz tat-tisħiħ ta’ netwerks ta’ saħħa pubblika fil-livell reġjonali, il-faċilitazzjoni tal-iskambju ta’ informazzjoni fost esperti u l-promozzjoni ta’ taħriġ xieraq;
(c)
żvilupp ta’ għodod u pjattaformi tal-komunikazzjoni kif ukoll programmi ta’ tagħlim elettroniku adattat għall-ħtiġijiet partikolari tal-PTEE.
Kapitolu 5
Kultura
Artikolu 36
Skambji kulturali u djalogu
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-iskambji kulturali u d-djalogu tista’ tikkonċerna:
(a)
l-iżvilupp indipendenti tal-PTEE, billi dan huwa proċess imsejjes fuq il-persuni nfushom u b’għeruq fil-kultura ta’ kull poplu;
(b)
l-appoġġ għall-politiki u l-miżuri adottati mill-awtoritajiet kompetenti tal-PTEE biex jittejbu r-riżorsi umani, jiżdiedu l-kapaċitajiet kreattivi tagħhom stess u jiġu promossi l-identitajiet kulturali tagħhom;
(c)
il-parteċipazzjoni tal-popolazzjoni fil-proċess tal-iżvilupp;
(d)
l-iżvilupp ta’ komprensjoni komuni u skambju ta’ informazzjoni mtejjeb fir-rigward ta’ kwistjonijiet kuturali u awdjoviżivi permezz tad-djalogu.
2. Permezz tal-kooperazzjoni tagħhom, l-Unjoni u l-PTEE għandhom jippruvaw jistimulaw l-iskambju kulturali bejniethom permezz ta’:
(a)
kooperazzjoni bejn is-setturi kulturali u kreattivi tas-sħab kollha;
(b)
il-promozzjoni taċ-ċirkulazzjoni ta’ xogħlijiet kulturali u kreattivi u operaturi bejniethom;
(c)
il-kooperazzjoni fl-ambitu tal-kooperazzjoni għat-trawwim tal-iżvilupp, l-innovazzjoni, il-bini ta’ udjenza u mudelli kummerċjali ġodda.
Artikolu 37
Kooperazzjoni awdjoviżiva
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazjoni fil-qasam awdjoviżiv għandha l-għan li tippromwovi l-produzzjonijiet awdjoviżivi ta’ xulxin u tista’ tkopri l-azzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-kooperazzjoni u l-iskambju bejn l-industriji tax-xandir rispettivi;
(b)
inkoraġġiment tal-iskambju ta’ xogħlijiet awdjoviżivi;
(c)
l-iskambju ta’ informazzjoni u fehmiet dwar il-politika awdjoviżiva u tax-xandir u qafas regolatorju bejn l-awtoritajiet kompetenti;
(d)
l-inkoraġġiment ta’ zjajjar u parteċipazzjoni f’avvenimenti internazzjonali li jsiru fit-territorju tagħhom kif ukoll f’pajjiżi terzi.
2. Xogħlijiet awdjoviżivi koprodotti għandhom ikunu intitolati li jibbenefikaw minn kwalunkwe skema dwar il-promozzjoni ta’ kontenut kulturali lokali jew reġjonali stabbilit fl-Unjoni, il-PTEE u l-Istati Membri li jkollhom rabtiet magħhom.
Artikolu 38
Arti tal-ispettaklu
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-arti tal-ispettaklu tista’ tikkonċerna:
(a)
il-faċilitazzjoni ta’ aktar kuntatti bejn il-prattikanti ta’ arti tal-ispettaklu f’oqsma bħall-iskambji professjonali u taħriġ fosthom il-parteċipazzjoni f’udjenzi bi prova, l-iżvilupp ta’ netwerks u l-promozzjoni tan-netwerking;
(b)
l-inkoraġġiment ta’ produzzjonijiet konġunti bejn produtturi ta’ Stat Membru wieħed jew aktar tal-Unjoni u PTEE wieħed jew aktar; u
(c)
l-inkoraġġiment tal-iżvilupp ta’ standards internazzjonali tat-teknoloġija teatrali u l-użu ta’ sinjali tal-palk teatrali, fosthom permezz ta’ korpi xierqa tal-istandardizzazzjoni.
Artikolu 39
Protezzjoni ta’ wirt kulturali u monumenti storiċi
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam ta’ wirt kulturali tanġibbli u intanġibbli u monumenti storiċi għandha l-għan li tippromwovi skambji ta’ għarfien espert u tal-aħjar prattiki permezz ta’:
(a)
il-faċilitazzjoni ta’ skambji ta’ esperti;
(b)
il-kollaborazzjoni dwar taħriġ professjonali;
(c)
is-sensibilizzazzjoni tal-pubbliku lokali; u
(d)
l-għoti ta’ pariri u l-ħarsien ta’ monumenti storiċi u spazji protetti u dwar il-leġiżlazzjoni u l-implimentazzjoni ta’ miżuri relatati mal-wirt, partikolarment l-integrazzjoni tiegħu fil-ħajja lokali.
Kapitolu 6
Il-ġlieda kontra l-kriminalità organizzata
Artikolu 40
Il-ġlieda kontra l-kriminalità organizzata, it-traffikar ta’ bnedmin, abbuż sesswali mit-tfal u l-isfruttament sesswali, it-terroriżmu u l-korruzzjoni
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-kriminalità organizzata tista’ tikkonċerna:
(a)
l-iżvilupp ta’ mezzi innovattivi u effettivi ta’ kooperazzjoni ġudizzjarja u tal-pulizija, fosthom kooperazzjoni ma’ partijiet interessati oħrajn bħas-soċjetà ċivili, fil-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità organizzata, it-traffikar ta’ bnedmin, l-abbuż sesswali mit-tfal u l-isfruttament sesswali, it-terroriżmu u l-korruzzjoni; u
(b)
l-appoġġ sabiex tiżdied l-effiċjenza tal-politiki tal-PTEE għall-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità organizzata, it-traffikar tal-bnedmin, l-abbuż sesswali mit-tfal u l-isfruttament sesswali, it-terroriżmu u l-korruzzjoni, kif ukoll il-produzzjoni, id-distribuzzjoni u t-traffikar ta’ kwalunkwe tip ta’ droga narkotika u sustance psikotropika, il-prevenzjoni u t-tnaqqis tal-użu tad-drogi u danni relatati mad-drogi, b’kunsiderazzjoni tax-xogħol li twettaq f’dawn l-oqsma min korpi internazzjonali, fost l-oħrajn permezz:
(i)
taħriġ u bini ta’ kapaċità fil-prevenzjoni u ġlieda konta l-kriminalità organizzata, fosthom it-traffikar ta’ bnedmin, l-abbuż sesswali mit-tfal u l-isfruttament sesswali, it-terroriżmu u l-korruzzjoni;
(ii)
il-prevenzjoni inkluż it-taħriġ, l-edukazzjoni u l-promozzjoni tas-saħħa, it-trattament u r-riabilitazzjoni ta’ min hu dipendenti fuq id-droga, fosthom proġetti għar-riintegrazzjoni ta’ min huwa dipendenti fuq id-droga fl-ambjenti soċjali u tax-xogħol;
(iii)
l-iżvilupp ta’ miżuri effettivi ta’ nfurzar;
(iv)
assistenza teknika, finanzjarja u amministrattiva dwar l-iżvilupp ta’ politiki u leġiżlazzjoni effettivi dwar it-traffikar ta’ bnedmin, partikolarment kampanji ta’ sensibilizzazzjoni, mekkaniżmi ta’ konsultazzjoni u sistemi ta’ ħarsien tal-vittmi, bl-involviment tal-partijiet interessati rilevanti kollha u s-soċjetà ċivili;
(v)
assistenza teknika, finanzjarja u amministrattiva relatata mal-prevenzjoni, it-trattament u t-tnaqqis tal-ħsara relatata mal-abbuż mid-droga;
(vi)
assistenza teknika għall-appoġġ tal-iżvilupp ta’ leġiżlazzjoni u ta’ politika kontra l-abbuż sesswali mit-tfal u l-isfruttament sesswali; u
(vii)
assistenza teknika u taħriġ għall-appoġġ tal-bini ta’ kapaċità u l-inkoraġġiment tal-konformità ma’ standards internazzjonali fil-ġlieda kontra l-korruzzjoni speċjalment ta’ dawk stabbiliti fil-Konvenzjoni tan-NU kontra l-Korruzzjoni.
2. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-PTEE għandhom jikkooperaw mal-Unjoni fir-rigward tal-ġlieda kontra l-ħasil tal-flus u l-finanzjament tat-terroriżmu skont l-Artikoli 70 u 71.
Kapitolu 7
Turiżmu
Artikolu 41
Turiżmu
Fil-kuntest tal-Assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tat-turiżmu tista’ tinkludi:
(a)
miżuri bil-għan li jiġu definiti, adattati u żviluppati politiki sostenibbli dwar it-turiżmu;
(b)
miżuri u operazzjoni għall-iżvilupp u l-appoġġ ta’ turiżmu sostenibbli;
(c)
miżuri bil-għan li t-turiżmu sostenibbli jiġi integrat fil-ħajja soċjali, kulturali u ekonomika taċ-ċittadini tal-PTEE.
PARTI TLIETA
KUMMERĊ U KOOPERAZZJONI RELATATA MAL-KUMMERĊ
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 42
Għanijiet ġenerali
L-għanijiet ġenerali tal-kooperazzjoni rigward il-kummerċ u rigward il-kwistjonijiet relatati mal-kummerċ bejn l-Unjoni u l-PTEE huma:
(a)
il-promozzjoni tal-iżvilupp ekonomiku u soċjali tal-PTEE billi jinħolqu relazzjonijiet ekonomiċi mill-qrib bejnhom u l-Unjoni fit-totalità tagħha;
(b)
jingħata stimolu favur l-integrazzjoni effettiva tal-PTEE fl-ekonomiji reġjonali u dinjin u favur l-iżvilupp tal-kummerċ tal-merkanzija u tas-servizzi;
(c)
l-appoġġ lill-PTEE fil-ħolqien ta’ klima li tiffavorixxi l-investiment biex b’hekk jiġi sostnut l-iżvilupp ekonomiku u soċjali tal-PTEE;
(d)
il-promozzjoni tal-istabbiltà, l-integrità u t-trasparenza tas-sistema finanzjarja globali, u l-governanza tajba fil-qasam tat-taxxa;
(e)
jingħata appoġġ lill-proċess tad-diversifikazzjoni tal-ekonomiji tal-PTEE;
(f)
jingħata appoġġ lill-kapaċitajiet tal-PTEE biex jifformulaw u jimplimentaw il-politiki meħtieġa għall-iżvilupp tal-kummerċ tagħhom tal-merkanzija u tas-servizzi;
(g)
jingħata appoġġ lill-kapaċitajiet tal-PTEE fil-qasam tal-esportazzjoni u tal-kummerċ;
(h)
l-appoġġ lill-isforzi tal-PTEE sabiex jallinjaw jew jikkonverġu l-leġiżlazzjoni lokali tagħhom mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, fejn dan ikun rilevanti;
(i)
l-għoti ta’ possibbiltajiet għal kooperazzjoni u djalogu mal-Unjoni dwar oqsma kummerċjali u dawk relatati mal-kummerċ.
TITOLU II
ARRANĠAMENTI GĦAL KUMMERĊ FI PRODOTTI U SERVIZZI U L-ISTABBILIMENT
Kapitolu 1
Arranġamenti għal kummerċ fil-prodotti
Artikolu 43
Aċċess liberu għal prodotti oriġinanti
1. Il-prodotti li joriġinaw mill-PTEE għandhom jiġu importati fl-Unjoni mingħajr dazju ta’ importazzjoni.
2. Id-definizzjoni ta’ prodotti oriġinanti u l-metodi ta’ kooperazzjoni amministrattiva li għandhom x’jaqsmu ma’ dan huma preskritti fl-Anness VI.
Artikolu 44
Restrizzjonijiet kwantitattivi u miżuri li jkollhom effett ekwivalenti
1. Fir-rigward tal-importazzjonijiet ta’ prodotti oriġinanti fil-PTEE, l-Unjoni ma għandha tapplika l-ebda restrizzjoni jew miżura kwantitattivi li jkollha effett ekwivalenti.
2. Il-paragrafu 1 ma għandux jipprekludi projbizzjonijiet jew restrizzjonijiet ġustifikati fuq importazzjonijiet, esportazzjonijiet jew prodotti fi tranżitu għal raġunijiet ta’ moralità pubblika jew politika pubblika, il-protezzjoni tas-saħħa u l-ħajja tal-bniedem, tal-annimali u tal-pjanti, il-protezzjoni ta’ teżori nazzjonali li jippossjedu valur artistiku, storiku jew arkaeloġiku, il-konservazzjoni ta’ risorsi naturali li jinħlew jew il-protezzjoni ta’ proprjetajiet industrijali u kummerċjali.
Il-projbizzjonijiet jew restrizzjonijiet imsemmijin fl-ewwel subparagrafu ma għandhom fl-ebda każ jikkostitwixxu mezz ta’ diskriminazzjoni arbitrarja jew mhux ġustifikabbli jew restrizzjoni travestita fil-kummerċ.
Artikolu 45
Miżuri adottati mill-PTEE
1. L-awtoritajiet tal-PTEE jistgħu jżommu jew jintroduċu, fir-rigward ta’ importazzjonijeit ta’ prodotti oriġinanti mill-Unjoni, id-dazji doganali u r-restrizzjonijiet kwantitattivi li jqisu bħala xierqa fid-dwal tal-ħtiġijiet tal-iżvilupp rispettivi tagħhom.
2. Għall-oqsma koperti minn dan il-kapitolu, il-PTEE għandhom jagħtu lill-Unjoni trattament favorevoli daqs l-aktar trattament favorevoli applikabbli għal kwalunkwe ekonomija maġġuri ta’ kummerċ kif definita fil-paragrafu 4.
3. Il-paragrafu 2 ma għandux jipprekludi lil PTEE milli jagħti trattament aktar favorevoli lil ċerti PTEE oħrajn jew pajjiżi oħrajn fil-fażi tal-iżvilupp minn dak li jagħti lill-Unjoni.
4. Għall-finijiet ta’ dan it-Titolu, “ekonomija kummerċjali maġġuri” tfisser kwalunkwe pajjiż żviluppat, jew kwalunkwe pajjiż li jammonta għal sehem ta’ aktar minn wieħed fil-mija mill-esportazzjonijiet ta’ merkanzija dinjija, jew, bla ħsara għall-paragrafu 3, kwalunkwe grupp ta’ pajjiżi li jaġixxu individwalment, flimkien jew permezz ta’ ftehim ta’ integrazzjoni ekonomika li flimkien ikunu jammontaw għal 1,5 % tal-esportazzjonijiet ta’ merkanzija dinjija. Għal dan il-kalkolu, għandha tintuża l-aħħar d-data uffiċjali disponibbli mid-WTO dwar l-esportaturi ewlenin fil-kummerċ dinji tal-merkanzija (eskluż il-kummerċ fi ħdan l-Unjoni).
5. L-awtoritajiet tal-PTEE għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, sat-2 ta' April 2014, it-tariffi doganali u l-listi ta’ restrizzjonijiet kwantitattivi li japplikaw f’konformità ma’ din id-Deċiżjoni.
L-awtoritajiet tal-PTEE għandhom jikkomunikaw ukoll lill-Kummissjoni kull emenda sussegwenti għal dawn il-miżuri kif u meta jkunu adottati.
Artikolu 46
Nondiskriminazzjoni
1. L-Unjoni ma għandhiex tiddiskrimina bejn il-PTEE u l-PTEE ma għandhomx jiddiskriminaw bejn l-Istati Membri.
2. F’konformità mal-Artikolu 65, l-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet speċifiċi ta’ din id-Deċiżjoni u b’mod partikolari l-Artikoli 44(2), 45 u 48, 49, 51 u 59(3) tiegħu ma għandhomx jitqiesu li jikkostitwixxu diskriminazzjoni.
Artikolu 47
Kundizzjonijiet għal movimenti ta’ skart
1. Il-movimenti ta’ skart bejn l-Istati Membri u l-PTEE għandhom jiġi kkontrollati f’konformità mal-liġi internazzjonali u tal-Unjoni. L-Unjoni għandha tappoġġa l-istabbiliment u l-iżvilupp ta’ kooperazzjoni internazzjonali effettiva f’dan il-qasam bil-ħsieb li tħares l-ambjent u s-saħħa pubblika.
2. L-Unjoni għandha tipprojbixxi l-esportazzjoni diretta jew indiretta kollha ta’ skart lejn il-PTEE, minbarra esportazzjonijiet ta’ skart li ma jagħmilx ħsara maħsub għal operazzjonijiet ta’ rkupru waqt li fl-istess ħin l-awtoritajiet tal-PTEE għandhom jipprojbixxu l-importazzjoni diretta jew indiretta fit-territorju tagħhom ta’ dan l-iskart mill-Unjoni jew minn kwalunkwe pajjiż ieħor, bla ħsara għal impriżi internazzjonali speċifiċi li jikkonċernaw dawn l-oqsma li jkunu saru, jew li jkunu jistgħu jsiru fil-ġejjieni, fil-fora internazzjonali kompetenti.
3. Rigward dawk il-PTEE, li, minħabba l-istatus kostituzzjonali tagħhom, mhumiex Parti mill-Konvenzjoni ta’ Basel dwar il-kontroll tal-moviment barra l-konfini ta’ skart perikoluż u r-rimi tiegħu (Konvenzjoni ta’ Basel), l-awtoritajiet rilevanti tagħhom għandhom iħaffu l-adozzjoni tal-leġiżlazzjoni nazzjonali interna u regolamenti amministrattivi li jimplimentaw id-dispożizzjonijiet tal-Konvenzjoni ta’ Basel f’dawk il-PTEE.
4. Barra minn hekk, l-Istati Membri li l-PTEE għandhom rabtiet magħhom għandhom jippromwovu l-adozzjoni mill-PTEE tal-leġiżlazzjoni nazzjonali interna u regolamenti amministrattivi biex jimplimentaw dawn l-atti li ġejjin:
(a)
ir-Regolament (KE) Nru 1013/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), kif ġej:
-
l-Artikolu 40 rigward l-esportazzjonijiet ta’ skart lejn pajjiżi u territorji barranin;
-
l-Artikolu 46 rigward l-importazzjonijiet ta’ skart minn pajjiżi u territorji barranin;
(b)
ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1418/2007 (5); u
(c)
id-Direttiva 2000/59/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) suġġett għall-iskadenzi marbuta mat-traspożizzjoni preskritti fl-Artikolu 16 tagħha.
5. PTEE wieħed jew aktar u l-Istati Membri li jkollhom rabtiet magħhom jistgħu japplikaw il-proċeduri tagħhom stess fir-rigward tal-esportazzjoni tal-iskart mill-PTEE lejn dak l-Istat Membru.
6. F’dan il-każ, l-Istat Membru li jkollu rabtiet mal-PTEE għandu javża lill-Kummissjoni bil-leġiżlazzjoni applikabbli sat-2 ta’ Lulju 2014, kif ukoll bi kwalunkwe leġiżlazzjoni nazzjonali futura rilevanti, u bi kwalunkwe emenda sussegwenti għal din il-leġiżlazzjoni.
Artikolu 48
Irtirar temporanju tal-preferenzi
Fejn il-Kummissjoni tikkunsidra li hemm biżżejjed raġunijiet biex tiddubita jekk din id-Deċiżjoni hix qed tiġi implimentata b’mod korrett, il-Kummissjoni għandha tidħol f’konsultazzjonijiet mal-PTEE u l-Istat Membru li miegħu il-PTEE għandu relazzjonijiet speċjali, sabiex tiġi żgurata l-implimentazzjoni korretta ta’ din id-Deċiżjoni. F’każ li l-konsultazzjonijiet ma jwasslux għal mod aċċettabbli reċiproku ta’ implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni, l-Unjoni tista’, fuq bażi temporanja, tirtira xi preferenzi minn PTEE f’konformità mal-Anness VII.
Artikolu 49
Miżuri ta’ salvagwardja u sorveljanza
Sabiex tiġi żgurata l-implimentazzjoni xierqa ta’ din id-Deċiżjoni, l-Unjoni tista’ tieħu miżuri ta’ salvagwardja u sorveljanza stabbiliti fl-Anness VIII.
Kapitolu 2
Arranġamenti għal kummerċ f’servizzi u l-istabbiliment
Artikolu 50
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu:
(a)
‘persuna fiżika minn PTEE’ tfisser persuna li normalment tkun residenti f’PTEE li hija ċittadina ta’ Stat Membru jew li tgawdi minn status legali speċifiku għal PTEE. Din id-definizzjoni hija bla ħsara għad-drittijiet mogħtija miċ-ċittadinanza tal-Unjoni fit-tifsira tat-TFUE;
(b)
‘persuna ġuridika ta’ PTEE’ tfisser persuna ġuridika tal-PTEE stabbilita skont il-liġijiet applikabbli f’PTEE partikolari, u li jkollha uffiċċju rreġistrat, amministrazzjoni ċentrali, jew il-post prinċipali tan-negozju fit-territorju ta’ dan il-PTEE; jekk il-persuna ġuridika jkollha biss uffiċċju rreġistrat jew amministrazzjoni ċentrali fil-PTEE, hija ma għandhiex titqies bħala persuna ġuridika tal-PTEE, sakemm ma tkunx timpenja ruħha f’attività li jkollha rabta reali u kontinwa mal-ekonomija ta’ dak il-pajjiż jew territorju;
(c)
id-definizzjonijiet rispettivi stabbiliti fil-ftehimiet dwar integrazzjoni ekonomika msemmija fl-Artikolu 51(1) għandhom japplikaw għat-trattament li jingħata bejn l-Unjoni u l-PTEE.
Artikolu 51
Trattament l-aktar favorevoli
1. Fir-rigward ta’ kwalunkwe miżura li tolqot il-kummerċ fis-servizzi u l-istabbiliment ta’ attivitajiet ekonomiċi:
(a)
l-Unjoni għandha tagħti lill-persuni fiżiċi u ġuridiċi tal-PTEE trattament li ma jkunx anqas favorevoli mill-aktar trattament favorevoli applikabbli għal persuni fiżiċi u ġuridiċi simili ta’ kwalunkwe pajjiż terz li miegħu l-Unjoni tikkonkludi jew tkun ikkonkludiet ftehim ta’ integrazzjoni ekonomika;
(b)
PTEE għandu jagħti lill-persuni fiżiċi u ġuridiċi tal-Unjoni l- trattament li ma jkunx anqas favorevoli mill-aktar trattament favorevoli applikabbli għal persuni fiżiċi u ġuridiċi simili ta’ kwalunkwe ekonomija kummerċjali maġġuri li magħha jkun ikkonkluda ftehim ta’ integrazzjoni ekonomika wara 1 ta' Jannar 2014.
2. L-obbligi previsti fil-paragrafu 1 ma għandhomx japplikaw għal trattament mogħti:
(a)
fil-qafas ta’ suq intern li jirrekjedi li l-partijiet li jipparteċipaw fih japprossimaw il-leġiżlazzjoni tagħhom bil-għan li jneħħu ostakli mhux diskriminatorji għall-istabbiliment u għal kummerċ ta’ servizzi;
(b)
taħt miżuri li jipprovdu għar-rikonoxximent ta’ kwalifiki, liċenzji jew miżuri prudenzjali skont l-Artikolu VII tal-Ftehim Ġenerali dwar il-Kummerċ ta’ Servizzi (GATS) jew l-Anness tal-GATS dwar is-Servizzi Finanzjarji. Dan bla ħsara għal miżuri speċifiċi tal-PTEE skont dan l-Artikolu;
(c)
taħt kwalunkwe ftehim jew arranġament internazzjonali li jirrigwarda kompletament jew prinċipalment it-tassazzjoni;
(d)
taħt miżuri li jibbenefikaw mill-kopertura ta’ eżenzjoni ta’ nazzjonijiet l-aktar iffavoriti elenkati skont l-Artikolu II.2 tal-GATS.
3. L-awtoritajiet ta’ PTEE jistgħu, bil-ħsieb li jippromwovu jew jappoġġaw impjieg lokali, jadottaw regolamenti sabiex jgħinu lill-persuni fiżiċi u lill-attivitajiet lokali tagħhom. F’dan il-każ, l-awtoritajiet tal-PTEE għandhom javżaw lill-Kummissjoni bir-regolamenti li jadottaw sabiex hi tkun tista’ tgħarraf lill-Istati Membri b’dan.
Artikolu 52
Kwalifiki professjonali
Rigward il-professjonijiet ta’ tabib, dentist, qabla, infermiera ġenerali, spiżjar u kirurgu veterinarju, il-Kunsill għandu jadotta skont l-Artikolu 203 tat-TFUE l-lista ta’ kwalifiki professjonali speċifiċi għall-PTEE li jridu jiġu rikonoxxuti fl-Istati Membri.
TITOLU III
OQSMA RELATATI MAL-KUMMERĊ
Kapitolu 1
Kummerċ u żvilupp sostenibbli
Artikolu 53
Approċċ ġenerali
Il-kooperazzjoni rigward il-kummerċ u rigward il-kwistjonijiet relatati mal-kummerċ skont l-assoċjazzjoni għandha l-għan li tikkontribwixxi għal żvilupp sostenibbli fid-dimensjonijiet ekonomiċi, soċjali u ambjentali tiegħu.
F’dan il-kuntest, il-liġijiet u r-regolament domestiċi ambjentali jew tal-impjiegi tal-PTEE ma għandhomx jitnaqqsu għall-inkoraġġiment tal-kummerċ jew l-investiment.
Artikolu 54
Standards ambjentali u tat-tibdil fil-klima fil-kummerċ
1. Il-kooperazzjoni rigward il-kummerċ u rigward il-kwistjonijiet relatati mal-kummerċ fl-ambitu tal-assoċjazzjoni għandha l-għan li ttejjeb l-appoġġ reċiproku bejn il-politiki u l-obbligi kummerċjali u ambjentali. Il-kooperazzjoni rigward il-kummerċ u rigward il-kwistjonijiet relatati mal-kummerċ fl-ambitu tal-assoċjazzjoni għandha tqis il-prinċipju ta’ governanza ambjentali internazzjonali u ftehimiet ambjentali multilaterali.
2. Għandha ssir ħidma favur l-ilħuq tal-għan aħħari tal-Konvenzjoni Qafas tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-Tibdil fil-Klima (UNFCC) u l-Protokoll ta’ Kjoto. Il-kooperazzjoni għandha tissejjes fuq l-iżvilupp tal-ftehim internazzjonali futur dwar it-tibdil legalment vinkolanti li jinvolvi impenji ta’ mitigazzjoni mill-partijiet kollha skont l-implimentazzjoni ta’ deċiżjonijiet li joħorġu mill-Konferenzi tal-Partijiet tal-UNFCCC.
3. Il-miżuri għall-implimentazzjoni ta’ ftehimiet ambjentali multilaterali ma għandhomx jiġu applikati b’mod li jkun jikkostitwixxi mezz ta’ diskriminazzjoni arbitrarja u inġustifikabbli bejn is-sħab jew restrizzjoni moħbija fuq il-kummerċ.
Artikolu 55
Standards tax-xogħol fil-kummerċ
1. L-assoċjazzjoni għandha l-għan li tippromwovi l-kummerċ b’tali mod li jwassal għal livell massimu ta’ impjiegi produttivi u xogħol deċenti għal kulħadd.
2. L-istandards tax-xogħol li huma rikonoxxuti fil-livell internazzjonali, kif inhuma definiti mill-Konvenzjonijiet rilevanti tal-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol, għandhom jiġu rrispettati u implimentati fil-liġi u fil-prattika. Tali standards jinkludu, b’mod partikolari, ir-rispett għal-libertà ta’ assoċjazzjoni, id-dritt għal innegozzjar kollettiv, l-abolizzjoni tal-forom kollha ta’ impjieg sfurzati jew obbligatorji, l-eliminazzjoni tal-agħar forom ta’ tfal li jaħdmu, l-età minima għall-ammissjoni għal impjieg u nondiskriminazzjoni fir-rigward tax-xogħol.
3. Il-ksur ta’ standards tax-xogħol ewlenija ma tistax tiġi invokata jew tintuża b’mod ieħor bħala vantaġġ komparattiv leġittimu. Dawk l-istandards ma għandhomx jintużaw għal skopijiet ta’ protezzjoniżmu.
Artikolu 56
Kummerċ sostenibbli ta’ prodotti tas-sajd
Bil-għan tal-promozzjoni tal-immaniġġjar sostenibbli tal-istokkijiet tal-ħut, l-assoċjazzjoni tista’ tinkludi kooperazzjoni rigward il-ġlieda kontra s-sajd illegali, mhux rappurtat u mhux irregolat u kummerċ relatat. Il-kooperazzjoni f’dan il-qasam għandha l-għan li:
(a)
tippromwovi l-implimentazzjoni ta’ miżuri fil-ġlieda kontra s-sajd illegali, mhux rappurtat u mhux irregolat u kummerċ relatat fil-PTEE;
(b)
tiffaċilita l-kooperazzjoni bejn il-PTEE u l-organizzazzjonijiet reġjonali tal-immaniġġjar tas-sajd, partikolarment fir-rigward tal-iżvilupp u l-implimentazzjoni effettiva ta’ skemi ta’ kontroll u spezzjoni, inċentivi u miżuri għall-immaniġġjar effettiv fit-tul tas-sajd u tal-ekosistemi tal-baħar.
Artikolu 57
Kummerċ sostenibbli tal-injam
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-kummerċ tal-injam għandha l-għan li tippromwovi l-kummerċ ta’ njam li jinqata’ legalment. Din il-kooperazzjoni tista’ tinkludi djalogu jew miżuri regolatorji kif ukoll skambju ta’ informazzjoni dwar miżuri msejsa fis-suq jew miżuri volontarji bħal ċertifikazzjoni ta’ foresti jew politiki ta’ akkwist ekoloġiċi.
Artikolu 58
Żvilupp sostenibbli fil-kummerċ
1. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-iżvilupp sostenibbli tista’ tikkonċerna:
(a)
il-faċilitazzjoni u l-promozzjoni ta’ kummerċ u investiment fi prodotti u servizzi ambjentali inkluż permezz tal-elaborazzjoni u l-implimentazzjoni tal-leġiżlazzjoni lokali, kif ukoll f’dawk il-prodotti li jikkontribwixxu għat-titjib tal-kundizzjonijiet soċjali fil-PTEE;
(b)
il-faċilitazzjoni tat-tneħħija ta’ ostakli fuq il-kummerċ jew l-investiment fir-rigward ta’ prodotti u servizzi ta’ relevanza partikolari għall-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima, bħall-enerġija rinnovabbli sostenibbli u prodotti u servizzi b’użu enerġetiku effiċjenti, fosthom permezz tal-aħjar teknoloġiji li huma disponibbli u permezz tal-promozzjoni ta’ standards li jirrispondu għall-ħtiġijiet ambjentali u ekonomiċi u jimminimizzaw l-ostakli tekniċi fuq il-kummerċ;
(c)
il-promozzjoni tal-kummerċ ta’ prodotti li jikkontribwixxu għall-kundizzjonijiet soċjali u għal prattiki tajbin mil-lat ambjentali, fosthom prodotti li jkunu suġġetti għal skemi volontarji ta’ assigurazzjoni tas-sostenibbiltà bħall-kummerċ ġust u etiku, ekotikketti, u skemi ta’ ċertifikazzjoni għal prodotti naturali bbażati fuq riżorsi;
(d)
il-promozzjoni ta’ prinċipji u linji gwida rikonoxxuti fil-livell internazzjonali fil-qasam tar-responsabbiltà soċjali tal-kumpaniji, u l-inkoraġġiment ta’ kumpaniji li joperaw fit-territorju tal-PTEE biex jimplimentawhom;
(e)
l-iskambju ta’ informazzjoni u l-aħjar prattika fil-qasam tar-responsabbiltà soċjali tal-kumapniji.
2. Fit-tfassil u fl-implimentazzjoni ta’ miżuri bil-għan li jħarsu l-kundizzjonijiet ambjentali jew tax-xogħol li jistgħu jolqtu l-kummerċ jew l-investiment, l-Unjoni u l-PTEE għandhom iqisu l-informazzjoni xjentifika u teknika li tkun disponibbli, u l-istandards, il-linji gwida jew ir-rakkomandazzjonijiet internazzjonali rilevanti, fosthom il-prinċipju ta’ prekawzjoni.
3. L-Unjoni u l-PTEE għandhom japplikaw trasparenza sħiħa biex jiżviluppaw, jintroduċu u jimplimentaw kwalunkwe miżura bil-għan tal-ħarsien tal-ambjent u tal-kundizzjonijiet tax-xogħol li jolqtu l-kummerċ jew l-investiment.
Kapitolu 2
Oqsma oħra relatati mal-kummerċ
Artikolu 59
Pagamenti kurrenti u movimenti ta’ kapital
1. Ma għandha tiġi imposta l-ebda restrizzjoni fuq kwalunkwe pagamenti f’munita li tista’ tiġi konvertita liberalment fil-kont kurrenti tal-bilanċ tal-pagament bejn residenti tal-Unjoni u tal-PTEE.
2. Fir-rigward ta’ tranżazzonijiet fuq il-kont kapitali ta’ bilanċ tal-pagamenti, l-Istati Membri u l-awtoritajiet tal-PTEE ma għandhom jimponu l-ebda restrizzjoni fuq il-moviment liberu ta’ kapital għal investimenti diretti f’kumpaniji ffurmati f’konformità mal-liġijiet tal-Istat Membru, pajjiż jew territorju ospitanti u għandhom jiżguraw li l-assi ffurmati minn dan l-investiment u kull profitt li joħroġ minnu jkunu jistgħu jiġu realizzati u rimpatrijati.
3. L-Unjoni u l-PTEE għandhom ikunu intitolati li jieħdu l-miżuri msemmija fl-Artikoli 64, 65, 66, 75 u 215 tat-TFUE skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fih mutatis mutandis.
4. L-awtoritajiet tal-PTEE, l-Istat Membru kkonċernat jew l-Unjoni għandhom jinformaw lil xulxin minnufh dwar kwalunkwe miżura u jressqu skeda biex jitneħħew mill-aktar fis possibbli.
Artikolu 60
Politika ta’ kompetizzjoni
It-tneħħija ta’ distorsjonijiet fil-kompetizzjoni, b’kunsiderazzjoni tal-livelli differenti tal-ħtiġijiet tal-iżvilupp u l-ħtiġijiet ekonomiċi tal-PTEE, għandhom jinvolvu l-implimentazzjoni ta’ regoli u politiki lokali, nazzjonali jew reġjonali fosthom il-kontroll u, taħt ċerti kundizzjonijiet, il-projbizzjoni ta’ ftehimiet bejn impriżi, ta’ deċiżjonijiet minn assoċjazzjonijiet ta’ impriżi u ta’ prattiki miftiehma bejn impriżi li l-għan jew l-effett tagħhom ikunu l-prevezjoni, ir-restrizzjoni jew id-distorsjoni tal-kompetizzjoni. Din il-projbizzjoni tirrigwarda wkoll l-abbuż minn impriża waħda jew aktar ta’ pożizzjoni dominanti fit-territorju tal-Unjoni jew tal-PTEE.
Artikolu 61
Protezzjoni tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali
1. Għandu jiġi żgurat livell ta’ protezzjoni adegwat u effettiv ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali, fosthom mezzi għall-infurzar ta’ dawn id-drittijiet, f’konformità mal-aktar livelli internazzjonali għolja stabbiliti bil-ħsieb li jitnaqqsu d-distorsjonijiet u l-impedimenti fil-kummerċ bilaterali.
2. Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni f’dan il-qasam tista’ tikkonċerna t-tħejjija ta’ liġijiet u regolamenti għall-protezzjoni u l-infurzar ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali, il-prevenzjoni tal-abbuż ta’ tali drittijiet mid-detenturi tad-dritt u tal-ksur ta’ tali drittijiet minn kompetituri u appoġġ lil organizzazzjonijiet reġjonali dwar il-proprjetà intellettwali li jkunu involuti fl-infurzar u l-protezzjoni, fosthom it taħriġ ta’ persunal.
Artikolu 62
Il-barrieri tekniċi għall-kummerċ
L-assoċjazzjoni tista’ tinkludi kooperazzjoni fl-oqsma tar-regolamentazzjoni teknika għal prodotti, l-istandardizzazzjoni, il-valutazzjoni tal-konformità, l-akkreditazzjoni, is-sorveljanza tas-suq u l-kwalità tal-assigurazzjoni bil-għan li jitneħħew l-ostakli tekniċi żejda fuq il-kummerċ bejn l-Unjoni u l-PTEE u biex jitnaqqsu d-differenzi f’dawk l-oqsma.
Artikolu 63
Politika tal-konsumatur, protezzjoni tas-saħħa tal-konsumatur u l-kummerċ
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, il-kooperazzjoni fil-qasam tal-politika tal-konsumatur, il-protezzjoni tas-saħħa tal-konsumatur u l-kummerċ tista’ tinkludi t-tħejjija ta’ liġijiet u regolament fil-qasam tal-politika tal-konsumatur u tal-protezzjoni tas-saħħa tal-konsumatur, bil-għan li jiġu evitati ostakli żejda fuq il-kummerċ.
Artikolu 64
Miżuri sanitarji u fitosanitarji
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, l-iskop tal-kooperazzjoni fil-qasam tal-miżuri sanitarji u fitosanitarji huwa:
(a)
il-faċilitazzjoni tal-kummerċ bejn l-Unjoni u l-PTEE inġenerali u bejn il-PTEE u pajjiżi terzi, filwaqt li jitħarsu s-saħħa jew il-ħajja tal-bnedmin, l-annimali u l-pjanti f’konformità mal-Ftehim dwar l-Applikazzjoni ta’ Miżuri Sanitajri u Fitosanitarji (il-“Ftehim SPS tad-WTO”);
(b)
l-indirizzar ta’ problemi li jinqalgħu minn miżuri sanitarji u fitosanitarji;
(c)
l-iżgurar ta’ trasparenza fir-rigward tal-miżuri sanitarji u fitosanitarji applikabbli għall-kummerċ bejn l-Unjoni u l-PTEE;
(d)
il-promozzjoni tal-armonizzazzjoni ta’ miżuri ma’ standards internazzjonali, skont il-Ftehim SPS tad-WTO;
(e)
l-appoġġ tal-parteċipazzjoni effettiva tal-PTEE f’organizzazzjonijiet li jistabblixxu standards sanitarji u fitosanitarji;
(f)
il-promozzjoni tal-konsultazzjoni u l-skambji bejn il-PTEE u l-istituti u l-laboratorji Ewropej;
(g)
il-ħolqien u t-titjib tal-kapaċità teknika tal-PTEE biex jimplimentaw u jwettqu monitoraġġ ta’ miżuri sanitarji u fitosanitarji;
(h)
il-promozzjoni ta’ trasferiment ta’ teknoloġija fil-qasam tal-miżuri sanitarji u fitosanitarji.
Artikolu 65
Projbizzjoni ta’ miżuri protezzjonisti
Id-dispożizzjonijiet tal-Kapitoli 1 u 2 ma għandhomx jintużaw bħala mezz ta’ diskriminazzjoni arbitrarja jew restrizzjoni moħbija fuq il-kummerċ.
Kapitolu 3
Kwistjonijiet monetarji u tat-taxxa
Artikolu 66
Carve out tat-taxxa
1. Bla ħsara għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 67, it-trattament tan-nazzjon l-aktar iffavorit li jingħata skont din id-Deċiżjoni ma għandux japplika għal vantaġġi tat-taxxa li l-Istati Membri jew l-awtoritajiet tal-PTEE jkunu qed jipprovdu jew ikunu jistgħu jipprovdu fil-futur fuq il-bażi ta’ ftehimiiet sabiex tiġi evitata tassazzjoni doppja jew arranġamenti oħra tat-taxxa, jew il-leġiżlazzjoni domestika fis-seħħ fir-rigward tat-taxxa.
2. Xejn f’din id-Deċiżjoni ma jista’ jitqies li jipprevjeni l-adozzjoni jew l-infurzar ta’ xi miżura mmirata lejn il-prevenzjoni tal-frodi li tinvolvi t-taxxa, jew l-iskartar jew l-evażjoni tat-taxxi skont id-dispożizzjonijiet tat-taxxa ta’ ftehimijiet biex tiġi evitata tassazzjoni doppja jew arranġamenti oħra tat-taxxa, jew leġiżlazzjoni fiskali domestika fis-seħħ.
3. Xejn f’din id-Deċiżjoni ma għandu jitqies li jipprevjeni lill-awtoritajiet kompetenti rilevanti milli jagħmlu distinzjoni, fl-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-leġiżlazzjoni fiskali tagħhom, bejn kontribwenti tat-taxxi li ma jkunux fl-istess sitwazzjoni, partikolarment rigward il-post ta’ residenza tagħhom, jew rigward il-post fejn jiġi investit il-kapital tagħhom.
Artikolu 67
Arranġamenti ta’ taxxa u doganali għal kuntratti ffinanzjati mill-Unjoni
1. Fuq il-kuntratti ffinanzjati mill-Unjoni l-PTEE għandhom japplikaw arranġamenti tat-taxxa u doganali li ma jkunux anqas favorevoli minn dawk applikati minnhom għall-Istat Membru li l-PTEE jkollu rabtiet miegħu jew għal dawk l-istati li jingħataw trattament tal-aktar nazzjon iffavorit, jew għal organizzazzjonijiet internazzjonali tal-iżvilupp li jkollhom relazzjonijiet magħhom, liema trattament ikun l-aktar favorevoli.
2. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, l-arranġamenti li ġejjin għandhom japplikaw għall-kuntratti finanzjati mill-Unjoni:
(a)
il-kuntratt fil-PTEE benefiċjarju ma għandux ikun suġġett għal-dazji tal-bolla u ta’ reġistrazzjoni jew għall-imposti fiskali b’effett ekwivalenti, sew jekk dawn it-tariffi jkunu jeżistu diġà kif ukoll jekk dawn ikunu ser jiddaħħlu fil-ġejjieni; madankollu, dawn il-kuntratti għandhom jiġu reġistrati bi qbil mal-liġijiet fis-seħħ fil-PTEE u tista’ titħallas imposta li tkun tikkorrispondi għas-servizz mogħti;
(b)
profitt u/jew introjtu li jinħoloq mill-eżekuzzjoni ta’ kuntratti għandhom ikunu taxxabbli skont l-arranġamenti fiskali interni tal-PTEE benefiċjarju, kemm-il darba l-persuni fiżiċi jew il-persuni ġuridiċi li jirrealizzaw dan il-profitt u/jew introjtu jkollhom post permanenti ta’ negozju f’dak il-PTEE, u li l-eżekuzzjoni tal-kuntratt iddum aktar minn sitt xhur;
(c)
impriżi li jkollhom jimportaw tagħmir sabiex jeżegwixxu kuntratti ta’ xogħlijiet għandhom, jekk jitolbu dan, jibbenefikaw mis-sistema ta’ ammissjoni temporanja kif preskritt mill-leġiżlazzjoni tal-PTEE benefiċjarju rigward dak it-tagħmir;
(d)
tagħmir professjonali meħtieġ għall-eżekuzzjoni ta’ xogħlijiet definiti f’kuntratt ta’ servizz għandhom jiddaħħlu temporanjament fil-PTEE benefiċjarju mingħajr dazji fiskali, tal-importazzjoni u doganali u mingħajr ebda tariffa oħra li jkollha effett ekwivalenti fejn dawn id-dazji u l-imposti ma jikkostitwixxux rimunerazzjoni għas-servizzi mogħtija;
(e)
importazzjonijiet skont kuntratti ta’ provvista għandhom jiddaħħlu fil-PTEE benefiċjarju mingħajr dazji doganali, dazji ta’ importazzjoni, taxxi jew imposti fiskali li jkollhom effett ekwivalenti. Il-kuntratti għal forniment li oriġinaw fil-PTEE inkwistjoni għandhom jiġu konklużi fuq il-bażi tal-prezzijiet ex-works tal-fornimenti, li magħhom jistgħu jiġu miżjuda dawn l-imposti fiskali interni kif jistgħu jkunu applikabbli għal dawk il-fornimenti fil-PTEE;
(f)
fjuwils, lubrikanti u bajnders idrokarboniċi u l-materjali kollha użati fl-eżekuzzjoni tal-kuntratti tax-xogħlijiet għandhom jiġu meqjusa li ġew mixtrija fis-suq lokali u għandhom ikunu suġġetti għar-regoli fiskali li japplikaw skont il-liġijiet fis-seħħ fil-PTEE benefiċjarju;
(g)
effetti personali u ta’ entità domestika importati għall-użu minn persuni fiżiċi, għajr dawk reklutati lokalment, imqabbda sabiex iwettqu xogħlijiet definiti f’kuntratt ta’ servizz u membri tal-familji tagħhom, għandhom jiġu eżentati minn dazji doganali jew tal-importazzjoni, taxxi u imposti fiskali oħra li jkollhom effett ekwivalenti, fil-limiti tal-leġiżlazzjoni fis-seħħ fil-PTEE benefiċjarju.
3. Kull kwistjoni kuntrattwali mhux koperta minn paragrafi 1 u 2 għandha tibqa’ suġġetta għall-leġiżlazzjoni tal-PTEE ikkonċernat.
Kapitolu 4
Żvilupp fil-kapaċità tal-kummerċ
Artikolu 68
Approċċ ġenerali
Bil-għan li jiġi żgurat li l-PTEE jgawdu l-aħjar benefiċċju mid-dispożizzjonijiet ta’ din id-Deċiżjoni u li huma jkunu jistgħu jipparteċipaw fis-suq intern tal-Unjoni kif ukoll fis-swieq reġjonali, subreġjonali u internazzjonali bl-aħjar kundizzjonijiet possibbli, l-assoċjazzjoni għandha l-għan li tikkontribwixxi għall-iżvilupp tal-kapaċitajiet kummerċjali tal-PTEE billi:
(a)
issaħħaħ il-kompetittività, l-indipendenza u r-reżiljenza ekonomika tal-PTEE, permezz tad-diversifikazzjoni tal-firxa u taż-żieda tal-valur u l-volum tal-kummerċ tal-PTEE fi prodotti u servizzi u permezz tat-tisħiħ tal-kapaċità tal-PTEE li tiġbed investimenti privati f’diversi setturi ta’ attività ekonomika;
(b)
ittejjeb il-kooperazzjoni fil-kummerċ ta’ prodotti, servizzi u l-istabbiliment bejn il-PTEE u l-pajjiżi ġirien.
Artikolu 69
Djalogu, kooperazzjoni u żvilupp tal-kapaċità tal-kummerċ
Fil-kuntest tal-assoċjazzjoni, l-inizjattivi ta’ djalogu, il-kooperazzjoni u l-iżvilupp tal-kapaċità kummerċjali jistgħu jinkludu:
(a)
it-tisħiħ tal-kapaċitajiet tal-PTEE biex jiddefinixxu u jimplimentaw il-politiki meħtieġa għall-iżvilupp tal-kummerċ tagħhom tal-prodotti u tas-servizzi;
(b)
l-inkoraġġiment tal-isforzi tal-PTEE biex idaħħlu fis-seħħ l-oqfsa legali, regolatorji u istituzzjonali xierqa kif ukoll il-proċeduri amministrattivi meħtieġa;
(c)
il-promozzjoni tal-iżvilupp tas-settur privat lokali, b’mod partikolari tal-SMEs;
(d)
il-faċilitazzjoni tal-iżvilupp tas-swieq u tal-prodotti, fosthom it-titjib tal-kwalità tal-prodotti;
(e)
jingħata kontribut għall-iżvilupp tar-riżorsi umani u tal-ħiliet professjonali rilevanti għall-kummerċ ta’ prodotti u servizzi;
(f)
it-titjib tal-kapaċità ta’ intermedjarji finanzjarji li jipprovdu lill-impriżi tal-PTEE bis-servizzi rilevanti għall-attivitajiet ta’ esportazzjoni tagħhom, bħal intelligence tas-swieq;
(g)
jingħata kontribut għall-ħolqien ta’ ambjent kummerċjali li jwassal għall-investiment.
Kapitolu 5
Kooperazzjoni fil-qasam tas-servizzi finanzjarji u tal-kwistjonijiet tat-taxxa
Artikolu 70
Kooperazzjoni fis-servizzi finanzjarji internazzjonali
Bil-għan tal-promozzjoni tal-istabbiltà, l-integrità u t-trasparenza tas-sistema finanzjarja globali, l-assoċjazzjoni tista’ tinkludi kooperazzjoni dwar servizzi finanzjarji internazzjonali. Din il-kooperazzjoni tista’ tikkonċerna:
(a)
l-għoti ta’ protezzjoni effettiva u xierqa lil investituri u konsumaturi oħrajn tas-servizzi finanzjarji;
(b)
il-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-ħasil tal-flus u l-finanzjament tat-terroriżmu;
(c)
il-promozzjoni ta’ kooperazzjoni bejn atturi differenti tas-sistema finanzjarja, fosthom il-regolaturi u s-superviżuri;
(d)
il-ħolqien ta’ mekkaniżmi indipendenti u effettivi għas-superviżjoni tas-servizzi finanzjarji.
Artikolu 71
Allinjament regolatorju fis-servizzi finanzjarji
L-Unjoni u l-PTEE għandhom jippromwovu konverġenza regolatorja ma’ standards internazzjonali rikonoxxuti dwar ir-regolamentazzjoni u s-superviżjoni fil-qasam tas-servizzi finanzjarji fosthom: “Il-Prinċipji għal Superviżjoni Effettiva tal-Banek” tal-Kumitat ta’ Basel, “Il-Prinċipji Ewlenija tal-Assigurazzjoni” tal-Assoċjazzjonijiet Internazzjonali tas-Superviżuri tal-Assigurazzjoni, “L-Għanijiet u l-Prinċipji tar-Regolament dwar it-Titoli” tal-Organizzazzjoni Internazzjonali tal-Kummissjonijiet tat-Titoli, “Il-Ftehim dwar l-iskambju ta’ informazzjoni dwar kwistjonijiet tat-taxxa” tal-OECD, “Id-Dikjarazzjoni dwar it-Trasparenza u l-iskambju ta’ Informazzjoni għal finijiet fiskali” tal-G20, “l-Attributi Ewlenin tas-Sistemi ta’ Riżoluzzjoni Effettivi għal Istituzzjonijiet Finanzjarji” tal-Bord tal-Istabbiltà Finanzjarja u “L-Istandards Internazzjonali dwar il-Ġlieda kontra l-Ħasil tal-Flus u l-Finanzjament tat-Terroriżmu u l-Proliferazzjoni - ir-Rakkomandazzjonijiet tal-FATF”.
Fejn xieraq li jsir dan, jew fuq talba tal-PTEE kkonċernat, l-Unjoni u l-PTEE jistgħu jagħmlu sforzi biex jippromovu allinjament akbar tal-leġiżlazzjoni tal-PTEE mal-Leġiżlazzjoni tal-Unjoni dwar is-servizzi finanzjarji.
Artikolu 72
Kooperazzjoni bejn awtoritajiet regolatorji u superviżorji
L-Unjoni u l-PTEE għandhom jinkoraġġixxu l-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet regolatorji u superviżorji rilevanti, fosthom l-iskambju ta’ informazzjoni, il-kondiviżjoni ta’ għarfien espert dwar is-swieq finanzjarji u miżuri oħra bħal dawn. Għandha tingħata attenzjoni speċjali għall-iżvilupp ta’ kapaċità amministrattiva ta’ dawn l-awtoritajiet, fost l-oħrajn permezz tal-iskambju ta’ persunal u taħriġ konġunt.
Artikolu 73
Kooperazzjoni fi kwistjonijiet ta’ tassazzjoni
L-Unjoni u l-PTEE għandhom jippromwovu l-kooperazzjoni fil-qasam tat-taxxa sabiex jiġi ffaċilitat il-ġbir ta’ dħul leġittimu mit-taxxa u biex jiġu żviluppati miżuri għall-implimentazzjoni effettiva tal-prinċipji ta’ governanza tajba fil-qasam tat-taxxa, fosthom it-trasparenza, l-iskambju ta’ informazzjoni u l-kompetizzjoni ġusta fil-qasam tat-taxxa.
PARTI ERBGĦA
STRUMENTI GĦAL ŻVILUPP SOSTENIBBLI
Kapitolu 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 74
Għanijiet ġenerali
L-Unjoni għandha tikkontribwixxi għall-kisba tal-għanijiet ġenerali tal-assoċjazzjoni permezz tal-għoti ta’:
(a)
riżorsi finanzjarji xierqa u assistenza teknika adegwata bil-għan tat-tisħiħ tal-kapaċitajiet tal-PTEE li jifformulaw u jimplimentaw oqfsa strateġiċi u regolatorji;
(b)
finanzjament fit-tul għall-promozzjoni tat-tkabbir tas-settur privat.
Artikolu 75
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din il-Parti, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“għajnuna programmabbli” tfisser l-għajnuna li ma titħallasx lura skont il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp allokata lill-PTEE għall-finanzjament ta’ strateġiji u prijoritaijet territorjali u reġjonali stabbiliti fid-dokumenti ta’ pprogrammar;
(b)
“programmar” tfisser l-proċess ta’ organizzazzjoni, teħid ta’ deċiżjonijiet u allokazzjoni ta’ riżorsi finanzjarji indikattivi bil-ħsieb tal-implimentazzjoni, fuq bażi pluriennali, f’żona msemmija fil-Parti Tnejn ta’ din id-Deċiżjoni, tal-azzjoni sabiex jinksibu l-għanijiet tal-assoċjazzjoni għall-iżvilupp sostenibbli tal-PTEE;
(c)
“dokument ta’ pprogrammar” tfisser d-dokument li jistabbilixxi l-istrateġija, il-prijoritajit u l-arranġamenti tal-PTEE u jittraduċi l-għanijiet u l-miri tal-PTEE għall-iżvilupp sostenibbli tiegħu f’mod effettiv u effiċjenti biex jinkisbu l-għanijiet tal-assoċjazzjoni;
(d)
“pjanijiet ta’ żvilupp” msemmija fl-Artikolu 83 tfisser sett koerenti ta’ operazzjonijiet definiti u ffinanzjarji esklużivament mill-PTEE fil-qafas tal-politiki u l-istrateġiji ta’ żvilupp tagħhom stess, u dawk maqbula bejn il-PTEE u l-Istat Membru li jkollu rabtiet miegħu;
(e)
“allokazzjoni territorjali” tfisser l-ammont allokat lill-PTEE għall-għajnuna programmabbli f’konformità mal-Fond Ewropew għall-Iżvilupp għall-finanzjament ta’ strateġiji u prijoritajiet territorjali stabbiliti fid-dokumenti ta’ pprogrammar;
(f)
“allokazzjoni reġjonali” tfisser l-ammont allokat għall-għajnuna programmabbli f’konformità mal-Fond Ewropew għall-Iżvilupp għall-finanzjament ta’ strateġiji jew prijoritajiet reġjonali komuni għal diversi PTEE u stabbiliti fid-dokumenti ta’ pprogrammar;
(g)
“deċiżjoni ta’ finanzjament” tfisser l-att adottat mill-Kummissjoni li jispeċifika d-dettalji tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni u li tawtorizza l-għotja ta’ għajnuna finanzjarja mill-Fond Ewropew għall-Iżvilupp.
Artikolu 76
Prinċipji ta’ kooperazzjoni finanzjarja
1. L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għandha tissejjes fuq il-prinċipji tas-sħubija, ir-responsabbiltà u l-konverġenza ma’ sistemi territorjali, il-kumplimentarjetà u s-sussidjarjetà.
2. L-operazzjonijiet iffinanzjati fi ħdan il-qafas ta’ din id-Deċiżjoni jistgħu jieħdu s-sura ta’ għajnuna programmabbli jew mhux programmabbli.
3. L-assistenza finanzjarja mill-Unjoni għandha:
(a)
tiġi implimentata b’kunsiderazzjoni tal-karatteristiċi ġeografiċi, soċjali u kulturali rispettivi tal-PTEE, kif ukoll tal-potenzjal speċifiku tagħhom;
(b)
tiżgura li l-flussi ta’ riżorsi jingħataw fuq bażi prevedibbli u regolari;
(c)
tkun flessibbli u mfassla għas-sitwazzjoni f’kull PTEE; u
(d)
titwettaq f’konformità sħiħa mas-setgħat istituzzjonali, legali u finanzjarji rispettivi ta’ kull wieħed mis-sieħba.
4. L-awtoritajiet tal-PTEE ikkonċernati għandhom ikunu responsabbli mill-operazzjonijiet ta’ implimentazzjoni bla ħsara għas-setgħat tal-Kummissjoni li jiżguraw l-immaniġġjar finanzjarju sod fl-użu ta’ fondi tal-Unjoni.
Kapitolu 2
Riżorsi finanzjarji
Artikolu 77
Sorsi ta’ finanzjament
Il-PTEE għandhom ikunu eliġibbli għas-sorsi ta’ finanzjament li ġejjin:
(a)
riżorsi allokati lill-PTEE skont il-Ftehim Intern bejn l-Istati Membri tal-Unjoni li jistabbilixxi l-11-il Fond Ewropew għall-Iżvilupp (FEŻ);
(b)
il-programmi u l-istrumenti tal-Unjoni previsti fil-baġit ġenerali tal-Unjoni; u
(c)
fondi mmaniġġjati mill-BEI fl-ambitu tar-riżorsi proprji tal-BEI, u r-riżorsi allokati lill-Faċilità ta’ Investiment tal-FEŻ, skont il-kundizzjonijiet tal-Ftehim Intern bejn l-Istati Membri tal-Unjoni li jistabbilixxi l-11-il FEŻ (7) (il-“Ftehim Intern tal-11-il FEŻ”).
Kapitolu 3
Dispożizzjonijiet speċifiċi għall-assistenza finanzjarja fl-ambitu tal-11-il FEŻ
Artikolu 78
Suġġett u ambitu
Fil-qafas tal-istrateġija u l-prijoritajiet stabbiliti mill-PTEE kkonċernati f’livell lokali u reġjonali, u bla ħsara għall-għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza, jista’ jingħata appoġġ finanzjarju għall-attivitajiet li ġejjin biex jinkisbu l-għanijiet stabbiliti f’din id-Deċiżjoni:
(a)
politiki settorjali u riformi kif ukoll proġetti li jkunu koerenti magħhom;
(b)
żvilupp istituzzjonali, bini ta’ kapaċità u integrazzjoni tal-aspetti ambjentali;
(c)
kooperazzjoni teknika; u
(d)
appoġġ addizzjonali fil-każ ta’ fluttwazzjonijiet fil-qligħ mill-esportazzjonijiet ta’ prodotti u servizzi msemmija fl-Artikolu 82.
Artikolu 79
Għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza
1. Għandha tingħata għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza lill-PTEE li jħabbtu wiċċhom ma’ diffikultajiet ekonomiċi u soċjali serji ta’ natura eċċezzjonali li jirriżultaw minn diżastri naturali jew magħmula mill-bniedem jew ċirkostanzi straordinarji li jkollhom effetti paragunabbli. Għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza għandha tinżamm għat-tul ta’ żmien meħtieġ sabiex jiġu indirizzati problemi urġenti li jinħolqu f’dawn is-sitwazzjonijiet.
Għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza għandha tingħata biss fuq il-bażi tal-ħtiġijiet u l-interessi ta’ vittmi tad-diżastri.
2. L-għan tal-għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza għandha tkun li:
(a)
jiġu salvati ħajjiet ta’ bnedmin, tiġi evitata u tittaffa t-tbatija u tinżamm id-dinjità tal-bniedem f’sitwazzjonijiet ta’ kriżi u ta’ wara l-kriżi;
(b)
tikkontribwixxi għall-finanzjament u għall-għoti tal-għajnuna umanitarja u għall-aċċess dirett għaliha minn min għandu jibbenefika minnha permezz tal-mezzi loġistiċi kollha disponibbli;
(c)
li twettaq riabilitazzjoni u rikostruzzjoni fuq żmien qasir sabiex il-vittmi jkunu jistgħu jibbenefikaw minn integrazzjoni soċjoekonomika minima u, mill-aktar fis possibbli, jinħolqu l-kundizzjonijiet għall-issuktar tal-iżvilupp abbażi ta’ għanijiet fit-tul;
(d)
tindirizza l-ħtiġijiet li jinħolqu mill-ispostament tal-persuni, bħar-refuġjati, il-persuni spustati u dawk li jerġgħu lura, wara diżastri naturali jew maħluqin mill-bniedem sabiex jiġu ssodisfati l-ħtiġijiet kollha, għat-tul ta’ żmien neċessarju, tar-refuġjati u tal-persuni spustati, irrispettivament minn fejn ikunu qiegħdin, u jiffaċilitaw l-azzjoni għar-ripatriazzjoni volontarja u l-integrazzjoni mill-ġdid fil-pajjiż tal-oriġini; u
(e)
tassisti lill-PTEE biex jistabbilixxu mekkaniżmi għall-prevenzjoni tad-diżastri u għall-istat ta’ preparazzjoni għalihom għal tul ta’ żmien qasir, inkluż għal previżjoni u twissija bikrija, bl-iskop li jitnaqqsu l-konsegwenzi tad-diżastri.
3. L-għajnuna prevista b’dan l-Artikolu tista’ tingħata wkoll lill-PTEE li jaċċettaw refuġjati jew persuni rimpatrijati sabiex jilħqu l-ħtiġijiet serji li ma jkunux koperti mill-assistenza ta’ emerġenza.
4. L-għajnuna prevista b’dan l-Artikolu għandha tiġi ffinanzjata mill-baġit ġenerali tal-Unjoni. Madankollu, f’ċerti eċċezzjonijiet tkun tista’ tiġi finanzjata mill-allokazzjonijiet preskritti fl-Anness II, minbarra l-fondi mill-intestatura baġitarja kkonċernata.
5. L-operazzjonijiet ta’ għajnuna umanitarja u ta’ emerġenza għandhom jitwettqu fuq talba mill-PTEE affettwat, il-Kummissjoni u l-Istat Membru b’rabtiet mal-PTEE, organizzazzjonijiet internazzjonali jew organizzazzjonijiet mhux governattivi lokali jew internazzjonali. Din l-għajnuna għandha tingħata u tiġi implimentata skont proċeduri li jiffaċilitaw operazzjonijiet rapidi, flessibbli u effettivi.
Artikolu 80
Żvilupp tal-kapaċità
1. L-assistenza finanzjarja tista’ tikkontribwixxi, fost affarijiet oħra, għall-appoġġ tal-PTEE fl-iżvilupp tal-kapaċitajiet meħtieġa biex jiddefinixxi, jimplimenta u jwettaq monitoraġġ ta’ strateġiji territorjali u/jew reġjonali u azzjonijiet bil-għan tal-ksib tal-għanijiet ġenerali għall-kundizzjonijiet tal-kooperazzjoni msemmija fil-Partijiet Tnejn u Tlieta.
2. L-Unjoni għandha tappoġġa l-isforzi tal-PTEE fl-iżvilupp ta’ data statistika affidabbli dwar dawn l-oqsma.
3. L-Unjoni tista’ tappoġġa l-PTEE fl-isforzi tagħhom biex itejbu l-komparabbiltà tal-indikaturi makroekonomiċi tagħhom.
Artikolu 81
Assistenza teknika
1. Fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni, jistgħu jiġu ffinanzjati studji jew miżuri ta’ assistenza teknika li jiżguraw it-tħeijjija, il-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u s-superviżjoni meħtieġa għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u għall-evalwazzjoni globali tagħha. L-assistenza teknika mogħtija lokalment għandha tiġi implimentata fiċ-ċirkostanzi kolha skont ir-regoli applikabbli għal ġestjoni finanzjarja deċentralizzata.
2. Fuq l-inizjattiva tal-PTEE, jistgħu jsiru studji jew miżuri ta’ għajnuna teknika ffinanzjati fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-attivitajiet skedati fid-dokumenti ta’ pprogrammar. Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tiffinanzja dawn l-azzjonijiet jew permezz ta’ għajnuna programmabbli jew minn pakkett allokat għal miżuri ta’ kooperazzjoni teknika.
Artikolu 82
Appoġġ addizzjonali fil-każ ta’ fluttwazzjonijiet fi qligħ minn esportazzjonijiet
1. Sabiex jittaffew l-effetti negattivi ta’ fluttwazzjonijiet fuq żmien qasir fi qligħ minn esportazzjonijiet, partikolarment fis-setturi agrikoli, tas-sajd u tat-tħaffir fil-minjieri, li jistgħu jipperikolaw il-ksib tal-għanijiet tal-iżvilupp tal-PTEE ikkonċernat, għandha titwaqqaf sistema ta’ appoġġ addizzjonali fl-allokazzjoni finanzjarja msemmija fl-Anness II.
2. L-appoġġ fil-każ ta’ fluttwazzjonijiet fuq żmien qasir fi qligħ minn esportazzjonijiet għandu jkollu l-għan li jiġu salvagwardjati riformi u politiki settorjali li jitpoġġew f’riskju b’riżultat ta’ tnaqqis fid-dħul u biex jiġu rimedjati l-effetti negattivi tal-instabbiltà fil-qligħ minn esportazzjonijiet partikolarment minn prodotti agrikoli u ta’ tħaffir fil-minjieri.
Id-dipendenza tal-ekonomiji tal-PTEE fuq l-esportazzjonijiet, partikolarment fis-settur agrikolu u tal-minjieri, għandha tittieħed inkonsiderazzjoni fl-allokazzjoni ta’ riżorsi msemmija fl-Anness V. F’dan il-kuntest, il-PTEE iżolati msemmija fl-Anness I għandhom jirċievu trattament aktar favorevoli skont il-kriterji stabbiliti fl-Anness V.
3. Ir-riżorsi addizzjonali għandhom jingħataw bi qbil mal-modalitajiet speċifiċi tal-mekkaniżmu ta’ appoġġ kif iddikjarat fl-Anness V.
4. L-Unjoni għandha tipprovdi wkoll appoġġ għal skemi ta’ assigurazzjoni bbażati fuq is-suq imfassla għall-PTEE li jippruvaw jipproteġu lilhom infushom kontra r-riskju ta’ fluttwazzjonijiet fi qligħ ta’ esportazzjonijiet.
Artikolu 83
Ipprogrammar
1. Għall-finijiet ta’ din id-Deċiżjoni, l-għajnuna programmabbli għandha tissejjes fuq dokument ta’ pprogrammar.
2. Id-dokument ta’ pprogrammar jista’ jqis il-pjanijiet ta’ żvilupp territorjali jew pjanijiet oħrajn maqbula bejn il-PTEE u l-Istati Membri li jkollhom rabtiet magħhom.
3. Skont l-Artikolu 10, l-awtoritajiet tal-PTEE għandhom jerfgħu r-responsabbiltà primarja għat-tfassil ta’ strateġiji, prijoritajiet u arranġamenti permezz tat-tħejjija ta’ dokumenti ta’ pprogrammar f’koordinazzjoni mal-Kummissjoni u mal-Istat Membru li jkollu rabtiet mal-PTEE.
4. L-awtoritajiet tal-PTEE għandhom ikunu responsabbli minn:
(a)
l-istabbiliment tal-prijoritajiet li fuqhom ser tissejjes l-istrateġija; u
(b)
it-tfassil ta’ proposti għal proġetti u programmi mressqa lill-Kummissjoni u eżaminati minnha.
Artikolu 84
Preparazzjoni, evalwazzjoni u approvazzjoni tad-Dokument ta’ Pprogrammar
1. L-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali kompetenti jew, fil-każ ta’ programmi reġjonali, l-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Reġjonali għandu jħejji proposta għal Dokument ta’ Pprogrammar wara konsultazzjonijiet mal-usa’ firxa possibbli ta’ partijiet interessati u għandu jibbaża fuq tagħlimiet miksuba u fuq l-aħjar prattiki.
2. Kull proposta għal Dokument ta’ Pprogrammar għandha tiġi adattata għall-ħtiġijiet u ċ-ċirkostanzi speċifiċi ta’ kull PTEE. Din għandha tistabbilixxi s-settur(i) fil-mira magħżul(a) għall-finanzjament tal-Unjoni, l-objettivi speċifiċi, ir-riżultati mistennija, l-indikaturi tal-prestazzjoni li bihom ser tiġi vvalutata u evalwata u l-allokazzjoni finanzjarja indikattiva. Din għandha tippromovi l-appartenenza lokali tal-programmi ta’ kooperazzjoni.
3. Il-proposta għad-Dokument ta’ Pprogrammar għandha tkun is-suġġett ta’ skambju ta’ fehmiet bejn il-PTEE u l-Istat Membru kkonċernat u l-Kummissjoni mill-istadji bikrija tal-proċess ta’ pprogrammar u bil-ħsieb li tiġi promossal-komplementarjetà u l-konsistenza fost l-attivitajiet ta’ kooperazzjoni rispettivi tagħhom.
4. Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-proposta għad-Dokument ta’ Pprogrammar biex tiddetermina jekk ikunx fiha l-elementi kollha meħtieġa u jekk hix konsistenti mal-miri ta’ din id-Deċiżjoni u l-politiki rilevanti tal-Unjoni. Il-Kummissjoni għandha tikkonsulta mal-Bank Ewropew tal-Investiment dwar l-abbozz ta’ Dokument ta’ Pprogrammar.
5. Il-PTEE għandhom jipprovdu l-informazzjoni kollha neċessarja, inklużi r-riżultati ta’ kwalunkwe studji fattibbli, biex tagħmel l-evalwazzjoni tal-abbozz ta’ Dokument ta’ Pprogrammar mill-Kummissjoni kemm jista’ jkun effettiv.
6. L-awtoritajiet tal-PTEE u l-Kummissjoni għandhom ikunu responsabbli b’mod konġunt mill-approvazzjoni tad-dokument ta’ pprogrammar. Il-Kummissjoni għandha tapprova d-dokument ta’ pprogrammar skont il-proċedura prevista fl-Artikolu 86.
Artikolu 85
Implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta d-deċiżjoni ta’ finanzjament li tikkorrispondi għal dokument ta’ pprogrammar f’konformità mal-istandards stabbiliti fir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-11-il FEŻ u skont il-proċedura prevista fl-Artikolu 87.
2. Il-Kummissjoni għandha timplimenta r-riżorsi tal-11-il FEŻ tal-PTEE fi kwalunkwe wieħed mill-modi stabbiliti fir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-11-il FEŻ u skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f’din id-Deċiżjoni u fil-miżuri li jimplimentaw dik id-Deċiżjoni. Għal dan il-għan, hija għandha tikkonkludi ftehimiet ta’ finanzjament mal-awtoritajiet rilevanti tal-PTEE.
3. L-awtoritajiet tal-PTEE għandhom ikunu responsabbli minn:
(a)
it-tħejjija, in-negozjati u l-konklużjoni ta’ kuntratti;
(b)
l-implimentazzjoni u l-immaniġġjar ta’ proġetti u programmi; u
(c)
iż-żamma ta’ proġetti u programmi u l-iżgurar tas-sostenibbiltà tagħhom.
4. L-awtoritajiet rilevanti tal-PTEE u l-Kummissjoni għandhom ikunu responsabbli b’mod konġunt sabiex:
(a)
jiżguraw l-ugwaljanza tal-kundizzjonijiet għall-parteċipazzjoni f’sejħiet għall-offerti u kuntratti;
(b)
jimmonitorjaw u jevalwaw l-effetti u r-riżultati ta’ proġetti u programmi; u
(c)
jiżguraw l-eżekuzzjoni xierqa, minnufih u effiċjenti ta’ proġetti u programmi.
5. Biex jiġi ffaċilitat l-iskambju ta’ fehmiet, għandhom isiru laqgħat tekniċi tal-inqas darba fis-sena bejn l-Uffiċjali tal-Awtorizzazzjoni Territorjali, l-Istati Membri kkonċernati u r-rappreżentanti tal-Kummissjoni involuti fl-ipprogrammar, partikolarment bl-użu ta’ teknoloġiji moderni jew, jekk possibbli, bħala estensjoni tal-Forum ta’ djalogu PTEE-UE.
6. Azzjonijiet iffinanzjati taħt il-11-il FEŻ jistgħu jiġu implimentati b’kofinanzjament parallel jew konġunt soġġett għad-dispożizzjonijiet tar-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-FEŻ.
Artikolu 86
Uffiċjali Territorjali u Reġjonali Awtorizzati
1. Il-Gvern ta’ kull PTEE għandu jaħtar Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali biex jirrappreżentah fl-operazzjonijiet kollha tiegħu finanzjati mir-riżorsi tal-11-il FEŻ amministrati mill-Kummissjoni u l-Bank Ewropew tal-Investiment. L-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali għandu jaħtar viċi Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali wieħed jew aktar sabiex jissostitwixxih meta ma jkunx f’pożizzjoni li jwettaq id-dmirijiet tiegħu u għandu jinforma lill-Kummissjoni dwar din il-ħatra. L-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali jista’, fejn il-kondizzjonijiet dwar il-kapaċità istituzzjonali u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba jkunu ssodisfati, jiddelega l-funzjonijiet tiegħu fl-implimentazzjoni tal-programmi u l-proġetti konċernati lill-korp responsabbli fi ħdan l-awtorità kompetenti tal-PTEE. L-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali għandu jinforma ex-ante lill-Kummissjoni b’kwalunkwe delega ta’ dan it-tip.
Meta l-Kummissjoni ssir taf bi problemi fit-twettiq tal-proċeduri rigward l-amministrazzjoni tar-riżorsi mill-11-il FEŻ, hija għandha, flimkien mal-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali, tagħmel il-kuntatti kollha meħtieġa biex tirrimedja s-sitwazzjoni u tieħu kwalunkwe passi meħtieġa. L-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali għandu jassumi responsabbiltà finanzjarja biss għall-kompiti eżekuttivi fdati lilu.
Fejn riżorsi mill-11-il FEŻ ikunu amministrati b’mod indirett u soġġett għal kull setgħa addizzjonali li jista’ jingħata mill-Kummissjoni, l-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali għandu:
(a)
jkun responsabbli għall-koordinazzjoni, l-ipprogrammar, il-monitoraġġ regolari u r-rieżamijiet tal-implimentazzjoni ta’ kooperazzjoni, u għall-kooperazzjoni mad-donaturi;
(b)
f’kollaborazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, ikun responsabbli mill-preparazzjoni, mill-preżentazzjoni u mill-evalwazzjoni tal-programmi u l-proġetti.
2. Fejn ir-riżorsi tal-11-il FEŻ jiġu amministrati b’mod indirett u soġġett għal kull setgħa addizzjonali li tista’ tingħata mill-Kummissjoni, l-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali rilevanti għandu jaġixxi bħala l-Awtorità Kontraenti għall-programmi implimentati permezz ta’ offerti jew sejħiet għal proposti, taħt il-kontroll ex-ante tal-Kummissjoni.
3. L-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali għandu, waqt l-eżekuzzjoni tal-operazzjonijiet u soġġett għall-obbligu li jinforma lill-Kummissjoni, jiddeċiedi dwar:
(a)
l-aġġustamenti u l-alterazzjonijiet tekniċi fil-programmi u l-proġetti fir-rigward ta’ kwistjonijiet ta’ dettall sakemm dawn ma jaffettwawx is-soluzzjoni teknika adottata u jibqgħu fil-limiti tar-riżerva għall-aġġustamenti prevista fil-ftehim ta’ finanzjament;
(b)
bdil fis-sit ta’ programmi jew proġetti li jinvolvu unitajiet multipli fejn dan ikun ġustifikat għal raġunijiet tekniċi, ekonomiċi jew soċjali;
(c)
l-impożizzjoni jew remissjoni ta’ penali għal dewmien;
(d)
l-atti li jirrilaxxaw il-garanti;
(e)
is-subkuntratti;
(f)
l-aċċettazzjoni finali, sakemm il-Kummissjoni tkun approvat l-aċċettazzjoni proviżorja, l-minuti korrispondenti u, fejn adatt, tkun preżenti għall-aċċettazzjoni finali, b’mod partikolari meta l-ammont ta’ riżervi reġistrati waqt l-aċċettazzjoni proviżorja jkun jeħtieġ xogħol addizzjonali konsiderevoli; u l-kiri ta’ konsulenti u esperti oħra għall-assistenza teknika.
4. Fil-każ ta’ programmi reġjonali, l-awtoritajiet tal-PTEE parteċipanti għandhom jaħtru Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Reġjonali fost l-atturi ta’ kooperazzjoni msemmija fl-Artikolu 11. Id-dmirijiet tal-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Reġjonali jikkorrispondu mutatis mutandis għal dawk tal-Uffiċjal tal-Awtorizzazzjoni Territorjali.
Artikolu 87
Kumitat FEŻ-PTEE
1. Fejn xieraq il-Kummissjoni għandha tiġi megħjuna mill-Kumitat maħluq mill-Ftehim Intern tal-11-il FEŻ.
2. Meta jeżerċita s-setgħat mogħtija lilu minn din id-Deċiżjoni, il-Kumitat għandu jkun magħruf bħala ‘l-Kumitat FEŻ-PTEE’. Il-proċeduri tal-Kumitat stabbiliti fil-Ftehim Intern tal-11-il FEŻ u fir-Regolament ta’ Implimentazzjoni applikabbli għall-11-il FEŻ għandhom japplikaw għall-Kumitat FEŻ-PTEE. Sad-dħul fis-seħħ ta’ dan l-aħħar Regolament, il-proċeduri stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 617/2007 (8) għandhom japplikaw.
3. Il-Kumitat għandu jiffoka x-xogħol tiegħu fuq il-kwistjonijiet sostantivi ta’ kooperazzjoni fil-livell tal-PTEE u f’dak reġjonali. Fl-interessi tal-koerenza, il-koordinazzjoni u l-kumplimentarjetà, għandu jwettaq monitoraġġ tal-implimentazzjoni tad-Dokumenti ta’ Pprogrammar.
4. Il-Kumitat għandu jagħti l-opinjoni tiegħu dwar:
(a)
abbozz ta’ Dokumenti ta’ Pprogrammar u kull emenda li ssirilhom; u
(b)
id-deċiżjonijiet ta’ finanzjament għall-implimentazzjoni ta’ din il-Parti tad-Deċiżjoni.
Artikolu 88
Rwol tad-delegazzjonijiet tal-Unjoni
1. Fejn l-Unjoni hija rappreżentata minn Delegazzjoni taħt l-awtorità ta’ Kap tad-Delegazzjoni, id-dispożizzjonijiet tar-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-11-il FEŻ dwar l-uffiċjali awtorizzati u l-uffiċjali tal-kontabilità permezz ta’ subdelegazzjoni għandhom japplikaw.
2. L-Uffiċjali Territorjali u/jew Reġjonali Awtorizzati għandhom jikkooperaw u jaħdmu mill-qrib mal-Kap tad-Delegazzjoni, li għandu jkun il-kuntatt prinċipali għall-atturi differenti tal-kooperazzjoni fil-PTEE kkonċernati.
Artikolu 89
Regoli dwar in-nazzjonalità u l-oriġini għall-akkwist pubbliku, għotjiet u proċeduri ta’ għoti oħrajn għall-PTEE
1. Regoli ġenerali dwar l-eliġibbiltà:
(a)
Il-parteċipazzjoni fl-għoti ta’ kuntratti ta’ akkwist, għotjiet u proċeduri oħra ta’ għoti għal azzjonijiet iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni għall-benefiċċju ta’ partijiet terzi għandha tkun miftuħa għall-persuni fiżiċi kollha li huma ċittadini ta’, u persuni ġuridiċi li huma effettivament stabbiliti, f’pajjiż eliġibbli jew territorju kif definit fil-paragrafu 2, u lill-Organizzazzjonijiet Internazzjonali.
(b)
Fil-każ ta’ azzjonijiet kofinanzjati b’mod konġunt ma’ sieħeb jew donatur ieħor jew implimentati permezz ta’ Stat Membru f’ġestjoni kondiviża jew permezz ta’ Fond Fiduċjarju stabbilit mill-Kummissjoni, pajjiżi li huma eliġibbli skont ir-regoli ta’ dak is-sieħeb, donatur ieħor jew Stat Membru jew iddeterminati fl-att kostitwenti tal-fond fiduċjarju, għandhom ikunu eliġibbli wkoll.
Fil-każ ta’ azzjonijiet implimentati permezz ta’ entitajiet fdati, li huma Stati Membri jew l-aġenziji tagħhom, permezz tal-Bank Ewropew tal-Investiment jew ta’ Organizzazzjonijiet Internazzjonali jew l-aġenziji tagħhom, il-persuni naturali jew ġuridiċi li huma eliġibbli skont ir-regoli ta’ dik l-entità fdata, kif identifikat fil-ftehimiet konklużi mal-entità ta’ kofinanzjament jew ta’ implimentazzjoni, għandhom ikunu eliġibbli wkoll.
(c)
Fil-każ ta’ azzjonijiet iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni u, barra minn hekk, taħt Strument ieħor għall-azzjoni esterna, inkluż il-Ftehim ta’ Sħubija bejn il-membri tal-Grupp ta’ Stati Afrikani, tal-Karibew u tal-Paċifiku, minn naħa waħda, u l-Komunità Ewropea u l-Istati Membri tagħha, min-naħa l-oħra, iffirmat f’Cotonou fit- 23 ta’ Ġunju 2000 (9), kif emendat l-aħħar f’Ouagadougou fit-22 ta’ Ġunju 2010 (10), il-pajjiżi identifikati taħt kwalunkwe minn dawn l-Istrumenti għandhom jitqiesu eliġibbli għall-iskop ta’ dik l-azzjoni.
Fil-każ ta’ azzjonijiet ta’ natura globali, reġjonali jew transkonfinali ffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni, persuni fiżiċi u ġuridiċi minn pajjiżi, territorji u reġjuni koperti mill-azzjoni jistgħu jipparteċipaw fil-proċeduri li jimplimentaw azzjonijiet bħal dawn.
(d)
Il-provvisti kollha mixtrija taħt kuntratt ta’ akkwist, jew f’konformità ma’ ftehim ta’ għoti, iffinanzjat taħt din id-Deċiżjoni għandhom joriġinaw minn pajjiż jew territorju eliġibbli. Madankollu, huma jistgħu joriġinaw minn kwalunkwe pajjiż jew territorju meta l-ammont tal-provvisti li se jinxtara hu taħt il-limitu għall-użu tal-proċedura kompetittiva nnegozjata. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, it-terminu ‘oriġini’ huwa definit fl-Artikolu 23 u 24 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 (11) u leġiżlazzjoni tal-Unjoni oħra li tirregola oriġini mhux preferenzjali.
(e)
Ir-regoli taħt dan l-Artikolu ma japplikawx, u ma joħolqux restrizzjonijiet ta’ nazzjonalità għal persuni fiżiċi impjegati jew ikkuntrattati legalment b’mod ieħor minn kuntrattur eliġibbli jew, fejn applikabbli, subkuntrattur.
(f)
L-eliġibbiltà kif definita f’dan l-Artikolu tista’ tiġi ristretta fir-rigward tan-nazzjonalità, il-lokalizzazzjoni jew in-natura tal-applikanti, fejn ikun meħtieġ min-natura u l-objettivi tal-azzjoni u kif meħtieġ għall-implimentazzjoni effettiva tagħha.
(g)
Il-persuni fiżiċi u ġuridiċi li jkunu ngħataw kuntratti għandhom jirrispettaw il-leġiżlazzjoni ambjentali applikabbli inkluż ftehimiet ambjentali multilaterali, kif ukoll l-istandards tax-xogħol ewlenin miftiehma internazzjonalment.
2. Offerenti, applikanti u kandidati mill-pajjiżi u t-territorji li ġejjin għandhom ikunu eliġibbli għal finanzjament taħt din id-Deċiżjoni:
(a)
Stati Membri, pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali kif rikonoxxuti mill-Unjoni, u l-membri taż-Żona Ekonomika Ewropea;
(b)
PTEE
(c)
pajjiżi u territorji li qed jiżviluppaw, kif inklużi fil-lista tal-OECD-DAC ta’ Riċevituri tal-ODA, li mhumiex membri tal-grupp G20;
(d)
pajjiżi li għalihom huwa stabbilit aċċess reċiproku għall-assistenza esterna mill-Kummissjoni. L-aċċess reċiproku jista’ jingħata, għal perijodu limitat ta’ mhux inqas minn sena, kull meta pajjiż jagħti eliġibbiltà fuq termini ugwali lil entitajiet mill-Unjoni u minn PTEE;
(e)
Stati Membri tal-OECD, fil-każ ta’ kuntratti implimentati f’Pajjiż L-Anqas Żviluppat;
(f)
meta mħabbar minn qabel fid-dokumenti tal-proċedura:
(i)
il-pajjiżi li tradizzjonalment għandhom rabtiet ekonomiċi, kummerċjali jew ġeografiċi ma’ pajjiżi benefiċjarji ġirien;
(ii)
il-pajjiżi kollha, fil-każ ta’ urġenza jew ta’ nuqqas tal-prodotti u s-servizzi fis-swieq tal-pajjiżi eliġibbli.
3. Offerenti, applikanti u kandidati minn pajjiżi mhux eliġibbli jew prodotti minn oriġini mhux eliġibbli jistgħu jiġu aċċettati bħala eliġibbli mill-Kummissjoni f’każijiet debitament sostanzjati fejn ir-regoli ta’ eliġibbiltà jagħmlu t-twettiq ta’ proġett, programm jew azzjoni impossibbli jew eċċessivament diffiċli.
4. Għal azzjonijiet implimentati fil-ġestjoni kondiviża, l-Istat Membru rilevanti li l-Kummissjoni tkun iddelegat lilu kompiti ta’ implimentazzjoni huwa intitolat, f’isem il-Kummissjoni, li jawtorizzaw l-parteċipazzjoni ta’ offerenti, applikanti u kandidati minn pajjiżi oħra u jawtorizza prodotti minn pajjiżi oħra fit-tifsira tal-punt (f) tal-paragrafu 2, u li jaċċettaw bħala eliġibbli, offerenti, applikanti u kandidati minn pajjiżi mhux eliġibbli fit-tifsira tal-paragrafu 3, jew prodotti minn oriġini mhux eliġibbli fit-tifsira tal-punt (d) tal-paragrafu 1.
Artikolu 90
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni u kontrolli finanzjarji
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu l-miżuri adegwati biex tiżgura li, meta l-azzjonijiet iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni jiġu implimentati, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni ikunu protetti permezz ta’ miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, permezz ta’ kontrolli effettivi u, jekk jinstabu irregolaritajiet, permezz tal-irkupru tal-ammonti li jkunu tħallsu b’mod skorrett u, fejn ikun xieraq, permezz ta’ penali effettivi, proporzjonati u ta’ deterrent.
2. Il-Kummissjoni u l-Qorti tal-Awdituri (QEA) għandu jkollhom is-setgħa li jwettqu awditi, fuq il-bażi ta’ dokumenti u fuq il-post, tal-benefiċjarji, il-kuntratti u s-subkuntratturi kollha tal-għotjiet li jkunu rċivew fondi mill-Unjoni.
L-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) jista’ jwettaq verifiki u spezzjonijiet fuq il-post fuq operaturi ekonomiċi relatati direttament jew indirettament ma’ dan il-finanzjament b’konformità mal-proċeduri stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (12) bil-għan li jiġi stabbilit li kien hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra relatati ma’ qbil jew deċiżjonijiet dwar għotjiet jew kuntratt li jikkonċerna l-finanzjament mill-Unjoni.
Bla ħsara għall-ewwel u t-tieni subparagrafi, ftehimiet ma’ pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali, u ftehimiet dwar għotjiet u deċiżjonijiet u kuntratti li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni jkunu b’mod ċar jagħtu d-dritt lill-Kummissjoni, il-QEA u l-OLAF biex iwettqu tali awditjar, kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post, skont ir-Regolament Finanzjarju tal-FEŻ rilevanti.
3. Il-PTEE għandhom jerfgħu r-responsabbiltà primarja mis-superviżjoni finanzjarja tal-fondi tal-Unjoni. Dan għandu jitwettaq, fejn ikun xieraq, f’koordinazzjoni mal-Istat Membru li jkollu rabtiet mal-PTEE f’konformità mal-leġiżlazzjoni nazzjonali applikabbli.
4. Il-Kummissjoni għandha tidħol responsabbli biex:
(a)
tiżgura li sistemi ta’ maniġġjar u ta’ kontroll ikunu jeżistu u jiffunzjonaw kif suppost fil-PTEE kkonċernat sabiex tiżgura li l-fondi tal-Unjoni jintużaw b’mod korrett u effettiv; u
(b)
fil-każ ta’ irregolaritajiet, tibgħat rakkomandazzjonijiet jew talbiet għal miżuri korrettivi biex jiġu rrimedjati dawk l-irregolaritajiet u jirrettifikaw kull nuqqas li jinstab.
5. Il-Kummissjoni, il-PTEE u, fejn xieraq, l-Istat Membru li hu marbut miegħu, għandhom jikkooperaw fuq il-bażi ta’ arranġamenti amministrattivi f’laqgħat annwali jew biannwali biex jikkordinaw progammi, metodoloġiji u l-implimentazzjoni ta’ kontrolli.
6. Rigward korrezzjonijiet finanzjarji:
(a)
il-PTEE kkonċernat għandu jidħol responsabbli fl-ewwel istanza għas-sejba u l-korrezzjoni ta’ irregolaritiet finanzjarji;
(b)
madankollu, fil-każ ta’ nuqqasijiet mill-PTEE ikkonċernat, il-Kummissjoni għandha tieħu azzjoni, jekk il-PTEE jonqos milli jirrimedja s-sitwazzjoni u l-isforzi għal konċiljazzjoni ma jkollhomx suċċess, biex jitnaqqas jew jiġi rtirat il-bilanċ tal-allokazzjoni totali li jikkorrespondi għad-deċiżjoni ta’ finanzjament tad-Dokument ta’ Pprogrammar.
Artikolu 91
Monitoraġġ, evalwazzjoni, proċess ta’ rieżami u rapportar
1. Il-kooperazzjoni finanzjarja għandha tkun flessibbli biżżejjed biex tiżgura li l-operazzjonijiet jinżammu kontinwament konformi mal-objettivi ta’ din id-Deċiżjoni u tieħu kont ta’ kwalunkwe bidliet li qed iseħħu fis-sitwazzjoni ekonomika, fil-prijoritajiet u fl-objettivi tal-PTEE kkonċernat, b’mod partikolari permezz ta’ rieżami ad hoc tad-Dokument ta’ Pprogrammar.
2. Ir-rieżami jista’ jinbeda mill-Kummissjoni jew fuq talba tal-PTEE kkonċernat u wara l-qbil tal-Kummissjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha teżamina l-progress li jkun sar fl-implimentazzjoni tal-assistenza finanzjarja mogħtija lill-PTEE, taħt il-11-il FEŻ, u kull sena mill-2015 għandha tippreżenta rapport lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni u r-riżultati u, sa fejn ikun possibbli, dwar l-eżiti ewlenin u l-impatti tal-assistenza finanzjarja mill-Unjoni. Ir-rapport għandu jintbagħat ukoll lill-Parlament Ewropew, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni.
4. Ir-rapport imsemmi fil-paragrafu 3 għandu jkun fih informazzjoni relatata mas-sena preċedenti dwar il-miżuri ffinanzjati, ir-riżultati ta’ eżerċizzji ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni, l-involviment tas-sħab rilevanti, u l-implimentazzjoni tal-impenji u l-approprjazzjonijiet għall-ħlasijiet tal-11-il FEŻ. Ir-rapport għandu jivvaluta r-riżultati tal-assistenza bl-użu, sa fejn hu possibbli, ta’ indikaturi speċifiċi u miżurabbli. Huwa jirrifletti t-tagħlimiet ewlenin miksuba u s-segwitu għar-rakkomandazzjonijiet tal-evalwazzjonijiet tas-snin preċedenti.
Kapitolu 4
Prinċipji ta’ eliġibbiltà
Artikolu 92
Eliġibbiltà għal finanzjament territorjali
1. L-awtoritajiet pubbliċi tal-PTEE għandhom ikunu eliġibbli għal appoġġ finanzjarju previst f’din id-Deċiżjoni.
2. Suġġett għal ftehim tal-awtoritajiet tal-PTEE ikkonċernat, l-entitajiet u l-korpi li ġejjin għandhom ikunu eliġibbli wkoll għal appoġġ finanzjarju previst f’din id-Deċiżjoni:
(a)
aġenziji lokali, nazzjonali u/jew reġjonali pubbliċi jew semipubbliċi, dipartimenti jew awtoritajiet lokali tal-PTEE u partikolarment l-istituzzjonijiet finanzjarji tagħhom u banek tal-iżvilupp;
(b)
kumpaniji u ditti tal-PTEE u ta’ gruppi reġjonali;
(c)
kumpaniji u ditti ta’ Stat Membru, sabiex jgħinuhom, b’żieda mal-kontribuzzjoni tagħhom stess, jidħlu għal proġetti produttivi fit-territorju ta’ PTEE;
(d)
intermedjarji finanzjarji tal-PTEE jew tal-Unjoni li jippromwovu u jiffinanzjaw investimenti privati fil-PTEE; u
(e)
atturi ta’ kooperazzjoni deċentralizzata u atturi oħra mhux governattivi mill-PTEE u mill-Unjoni, sabiex jgħinuhom jidħlu għal proġetti u programmi ekonomiċi, kulturali, soċjali u edukattivi fil-PTEE fil-qafas ta’ kooperazzjoni deċentralizzata, kif imsemmi fl-Artikolu 12.
Artikolu 93
Eliġibbiltà għal finanzjament reġjonali
1. Għandha tintuża allokazzjoni reġjonali għal operazzjonijiet li jibbenefikaw u jinvolvu:
(a)
żewġ PTEE jew aktar irrispettivament mill-post tagħhom;
(b)
PTEE wieħed jew aktar jew reġjun imbiegħed wieħed jew aktar imsemmija fl-Artikolu 349 tat-TFUE;
(c)
PTEE wieħed jew aktar u Stat wieħed jew aktar tal-AKP u/jew Stat mhux tal-AKP li huwa ġirien tiegħu;
(d)
PTEE wieħed jew aktar, u reġjun imbiegħed wieħed jew aktar u Stat wieħed jew aktar tal-AKP u/jew Stat mhux tal-AKP;
(e)
żewġ korpi reġjonali jew aktar li l-PTEE jkun imsieħba fihom;
(f)
PTEE wieħed jew aktar u korpi reġjonali li l-PTEE, l-Istati tal-AKP jew wieħed jew aktar mir-reġjunijiet imbiegħda jkunu msieħba fihom;
(g)
il-PTEE u l-Unjoni kollha kemm hi; jew
(h)
entità, awtorità jew korp ieħor jew aktar minn tal-inqas PTEE wieħed, li huma membri tar-REKT f’konformità mal-Artikolu 8, reġjun ultraperiferiku wieħed jew aktar u Stat ġar wieħed jew aktar tal-AKP u/jew mhux tal-AKP.
2. Il-finanzjament għandu jippermetti l-parteċipazzjoni tal-Istati tal-AKP, ir-reġjuni l-akbar imbiegħda u pajjiżi oħrajn għandu jkun addizzjonali mal-fondi allokati lill-PTEE skont din id-Deċiżjoni.
3. Il-parteċipazzjoni tal-Istati tal-AKP, ir-reġjuni l-aktar imbiegħda u pajjiżi oħrajn fil-programmi stabbiliti skont din id-Deċiżjoni għandha tiġi prevista biss jekk:
(a)
iċ-ċentru ta’ gravità tal-proġetti u tal-programmi ffinanzjati taħt il-qafas finanzjarju ta’ kooperazzjoni pluriennali jibqa’ f’PTEE;
(b)
ikunu jeżistu dispożizzjonijiet ekwivalenti fil-qafas tal-istrumenti finanzjarji tal-Unjoni; u
(c)
jiġi rrispettat il-prinċipju tal-proporzjonalità.
4. Miżuri xierqa ser jippermettu t-tlaqqigħ ta’ fondi ta’ kreditu mill-FEŻ u mill-baġit ġenerali tal-Unjoni għall-finanzjament ta’ proġetti f’kooperazzjoni bejn il-PTEE, il-Pajjiżi tal-AKP, ir-reġjuni l-aktar imbiegħda kif ukoll pajjiżi oħrajn, partikolarment mekkaniżmi ssimplifikati għall-immaniġġjar konġunt ta’ proġetti bħal dawn.
Artikolu 94
Eliġibbiltà għal programmi tal-Unjoni
1. Il-persuni fiżiċi minn PTEE, kif definiti fl-Artikolu 50, u, fejn xieraq, il-korpi u l-istituzzjonijiet pubbliċi u/jew privati rilevanti f’PTEE, għandhom ikunu eliġibbli għal parteċipazzjoni fi programmi u għal finanzjament min-naħa tal-Unjoni suġġett għar-regoli u l-għanijiet tal-programmi u l-arranġament possibbli li jkunu applikabbli għall-Istat Membru li jkollu rabtiet mal-PTEE.
2. Il-PTEE għandu jkun eliġibbli wkoll għal appoġġ minn programmi tal-Unjoni għal kooperazzjoni ma’ pajjiżi oħrajn, speċjalment il-pajjiżi fil-fażi tal-iżvilupp, suġġett għar-regoli, għanijiet u arranġamenti ta’ dawk il-programmi.
3. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Kumitat FEŻ-PTEE dwar il-parteċipazzjoni tal-PTEE fil-programmi tal-Unjoni, abbażi ta’ informazzjoni li tinsab fir-Rapport ta’ Implimentazzjoni Annwali ppreżentata mill-PTEE u informazzjoni oħra disponibbli.
PARTI ĦAMSA
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 95
Delega ta’ setgħat lill-Kummissjoni
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati li jemendaw l-Appendiċi tal-Anness VI għall-fini li tikkunsidra l-iżvilupp teknoloġiku u t-tibdil fil-leġiżlazzjoni doganali, f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 96.
Artikolu 96
Eżerċitar tad-delega
1. Is-setgħa li jiġu adottati atti ddelegati hija mogħtija lill-Kummissjoni skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti delegati msemmija fl-Artikolu 95 għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ ħames snin mill-1 ta' Jannar 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport dwar id-delega tas-setgħa mhux iktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ ħames snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġi estiża impliċitament għal perijodi ta’ żmien identiċi, sakemm il-Kunsill ma joġġezzjonax għal tali estensjoni sa mhux aktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perijodu.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 95 tista’ tiġi rrevokata fi kwalunkwe ħin mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka ttemm id-delega tas-setgħat speċifikata f’dik id-Deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fiha. Din ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-Kunsill b’dan.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 95 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkunx ġiet espressa oġġezzjoni mill-Kunsill f’perijodu ta’ xahrejn (2) min-notifika ta’ dak l-att lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, il-Kunsill ikun informa lill-Kummissjoni li mhux ser joġġezzjona. Dak il-perijodu jiġi estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Kunsill.
Artikolu 97
Bdil ta’ status
Il-Kunsill, filwaqt li jaġixxi skont l-Artikolu 203 tat-TFUE, għandu jiddeċiedi dwar kwalunkwe aġġustament meħtieġ għal din id-Deċiżjoni meta:
(a)
PTEE isir indipendenti;
(b)
PTEE joħroġ mill-assoċjazzjoni;
(c)
PTEE jsir reġjun ultraperiferiku;
(d)
reġjun ultraperiferiku jsir PTEE.
Artikolu 98
Imħassar
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE hija b’dan imħassra.
Referenzi għad-Deċiżjoni mħassra għandhom jiġu mifhuma bħala referenzi għal din id-Deċiżjoni.
Artikolu 99
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-1 ta’ Jannar 2014.
L-Anness VI għandu japplika kif previst fl-Artikolu 65 ta’ dak l-Anness.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ Novembru 2013.