РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 419/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 12 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура („антисубсидийната процедура“ или „настоящата процедура“) по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване (наричано по-долу „антидъмпинговата процедура“).
(3)
Антисубсидийната процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на посочения продукт и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
Преди започването на процедура и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. ПИ бе поканено на консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение. В настоящия случай не бе намерено взаимноприемливо решение.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(5)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(6)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе дадена такава възможност.
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в разследването, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок, Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в разглежданата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 27 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“)
1.2.1. Извадка от производители износители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(9)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация в срока, определен в известието за започване, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и 7 от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. Петнадесет от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(10)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(11)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и със съответните индийски органи относно подбора на представителната извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(12)
Както бе посочено в съображение 10 по-горе, извадката бе ограничена до приемлив брой дружества, разследването на които би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването за субсидиране, са изброени в съображение 19 по-долу.
(13)
Освен това, както бе посочено в съображение 9, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разглеждане. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване. Въпреки това, исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани в Съюза, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкриха, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество в Съюза, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие ще се търси от страна на останалите вносители по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до ПИ, до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които бяха поискали индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от ПИ, от тримата включени в извадката (групи от) производители износители, от един от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличието на субсидиране, вредата от него и интереса на Съюза. Тя извърши проверки на място в помещенията на ПИ в Делхи и на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия
-
Група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
-
Група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („периода на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
-
- с произход от Индия, класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, технологичните видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че технологичните видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове също са произвеждани от промишлеността на Съюза, което означава, че са включени в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. Поради тази причина те временно се считат за сходни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(25)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и на отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани посочените по-долу схеми, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии:
a)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
б)
схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme, „DDS“);
в)
схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme „AAS“);
г)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
д)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“);
е)
схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“);
ж)
Специални икономически зони / Експортно ориентирани единици (Special Economic Zones/Export Oriented Units, „SEZ/EOU“)
(26)
Схемите а), от в) до г) и от е) до ж), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката на износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за ПР в настоящото разследване, е „Политика за външната търговия“, 2009-2014 г. (ПВТ 09-14). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(27)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква д) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(28)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква б) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Закона за данъците от 1994 г. и на Правилата от 1995 г. относно митниците, централните акцизи и възстановяването на данъка върху услугите. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; процентите, приложими за ПР, са процентите за цялата промишленост (All Industry Rates) за възстановяване на мита 2011-12 г., публикувани в уведомление № 68 / 2011- Cus. (N.T). Схемата за възстановяване на митата е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 от ПВТ 2009-2014 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“)
a) Правно основание
(29)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ПВТ 09-14 и глава 4 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(30)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане на DEPBS
(31)
Даден износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (наричани по-долу „SIONs“), като се взема предвид предполагаемото съдържание на суровини от внос в продукта, предназначен за износ, и въздействието на митото върху такъв предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт през ПР за настоящото разследване бе 5 % с максимална горна граница от 97 Rs/kg.
(32)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. В този документ се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма право на преценка при отпускането на кредит по DEPBS.
(33)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS могат да се прехвърлят свободно и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(34)
Заявление за кредити по DEPBS се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. На практика няма задължителен срок за кандидатстване за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 09-14 заявленията, получени след изтичането на срока за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (напр. 10 % от размера на кредита).
(35)
Установено бе, че две от дружествата от извадката са използвали тази схема през първите две тримесечия на ПР.
г) Заключения относно схемата DEPBS
(36)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Наред с това от кредитите по DEPBS произтичат ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(37)
Освен това съгласно нормативната уредба DEPBS зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(38)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Премахване на DEPBS и преминаване към DDS
(39)
С публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. схемата DEPBS бе за последно удължена за срок от три месеца до 30 септември 2011 г. Тъй като не бе публикувано последващо удължаване на срока, схемата DEPBS бе реално преустановена, считано от 30 септември 2011 г. нататък. Поради това бе необходимо да се провери дали биха могли да бъдат наложени мерки в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент.
(40)
ПИ обясни на Комисията, че след преустановяването на схемата DEPBS, дружествата биха могли да изберат друга схема за освобождаване от мито/освобождаване от задължението за заплащане на митo, определена в глава 4 от ПВТ 09-14, а именно схема за предварителни разрешителни (AAS) или схема за възстановяване на мита (DDS).
(41)
Разследването разкри, че двете включени в извадката дружества са започнали да се ползват от схемата DDS веднага след преустановяването на схема DEPBS. Трябва да се отбележи, че схемата DDS бе въведена през 1995 г. и съществуваше едновременно със схемата DEPBS през първите две тримесечия на ПР, както и в продължение на няколко години преди ПР. Схемата DDS не е можела обаче да се ползва едновременно със схемата DEPBS за един и същ износ.
(42)
Трябва да се отбележи, че ПИ е предприело мерки за организирането на плавен преход от DEPBS към DDS, както се вижда от циркулярен документ № - 42 /2011-Customs, от 22.9.2011 г. В този циркулярен документ се посочва, че „тази година графикът за възстановяване [на мита] включва продукти, които до този момент са били част от схемата DEPB[S]“. В посочения циркулярен документ се подчертава, че за секторите по DEPBS, „е било решено да се осигури плавен преход на продуктите в тези сектори, включвайки ги в графика за възстановяване. Като преходна разпоредба, ставките за съответните продукти ще бъдат леко намалени в сравнение с тези по DEPB[S] в рамките на 1 % - 3 %.“ С други думи, в циркулярния документ се посочва, че действащите ставки за възстановяване на мита от 1.10.2011 г. са определени, така че да предоставят сходна полза като тази по преустановената схема DEPBS.
(43)
Действително бе установено, че ставките по DDS, приложими от 1 октомври 2011 г. за разглеждания продукт, предоставят сходни равнища на субсидиране като тези по схемата DEPBS до 30 септември 2011 г. Разследването потвърди също така, че равнищата на маржовете на субсидията на DEPB и DDS са много близки за всички включени в извадката дружества, като всяко едно от тях е използвало DEPBS през първите 6 месеца от ПР, а през последните 6 месеца на ПР - DDS.
(44)
Съображения 41-43 по-горе доказват, че независимо от преустановяването на схемата DEPBS, произтичащите от нея ползи са продължили без прекъсване на почти същото равнище, като е осъществен плавен преход към схемата за възстановяване на мита Поради тази причина се прави заключението, че субсидиите не са били преустановени по смисъла на член 15, параграф 1 от основния регламент и че схемата DEPBS подлежи на изравнителни мерки.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(45)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на периода на разследване. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, която следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПР.
(46)
При отправени основателни искания таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези размери на субсидията бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(47)
Въз основа на изложеното по-горе, ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за съответните дружества по време на ПР, възлизат съответно на 0,58 % и 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % за дружествата от група Venus.
3.3. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(48)
В Митническите правила и правилата за централните акцизи и за възстановяването на митата от 1995 г. (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules), изменени с последващи уведомления, е направено подробно описание на DDS.
б) Допустимост
(49)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(50)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени въз основа на средното количество или стойност на материалите, използвани като суровини за производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху суровините Те са приложими независимо дали вносните мита са реално платени, или не. Ставката по DDS за разглеждания продукт през ПР бе 4 % от стойността франко борд с максимална горна граница от 5 Rs/kg, в зависимост от това, коя от двете стойности е по-ниска.
(51)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като корабоплавателното дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(52)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(53)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(54)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде осчетоводена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(55)
Установено бе, че две от включените в извадката дружества, са прилагали схемата DDS през последните две тримесечия на ПР.
г) Заключение относно схемата DDS
(56)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването на сума от мита е финансово участие на ПИ, тъй като представлява директен трансфер на средства от страна на ПИ. Освен това със сумата за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(57)
Освен това DDS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(58)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(59)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DDS.
(60)
Това се потвърждава от циркулярен документ № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление на суровините и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или отделни пратки […]“ и което информира регионалните органи, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите.“.
(61)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(62)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на периода на разследване. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. С оглед на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПР.
(63)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерите на тези субсидии бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през периода на разследване в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(64)
Въз основа на изложеното по-горе, ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за съответните оказали съдействие дружества, възлизат съответно на 0,61 % и 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % за дружествата от група Venus.
3.4. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
a) Правно основание
(65)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(66)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 67 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на обхвата на допустимост. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за „физически износ“ и в подсхеми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които снабдяват крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки за категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 09-14, например доставчиците на експортно ориентирани единици, имат право да участват в подсхеми на AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители могат да се възползват от свързаните с „планирания износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(67)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
i) физически износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
ii) годишни потребности: това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широка група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойността, определен от осъществения внос, притежателят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата и за който са били използвани освободени от мито суровини;
iii) междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, като разделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv) планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на експортно ориентирана единица („EOU“) или на дружество, разположено в специална икономическа зона („SEZ“).
v) предварително нареждане за освобождаване („ARO“): притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi) насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема също се прилага за местните доставки на притежател на предварително разрешително. Притежателят на предварително разрешително може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешителното ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, предвидени в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз).
(68)
Две от включените в извадката дружества са получили отстъпки по схемата AAS във връзка с разглеждания продукт през ПР. Тези дружества са използвали една от подсхемите, а именно AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(69)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи притежателят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че определеният регистър и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко отношение.
(70)
По отношение на подсхемата, използвана през ПР от засегнатите дружества, т.е. физически износ, разрешението за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на SIONs, които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт.
(71)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предвидения срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(72)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, или не се спазват, или не са изпробвани на практика.
(73)
Двете проверени дружества са водили регистър на производството и потреблението. Въпреки това регистърът на потреблението не е дал възможност да се провери кои суровини са били използвани при производството на изнасяния продукт и в какво количество. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени в съображение 69 по-горе, дружествата не са водели регистри, които да доказват, че е извършен външен одит на регистъра на потреблението. В обобщение се смята, че разследваните износители не са били в състояние да докажат, че са спазени съответните разпоредби на ПВТ.
г) Заключение относно схемата AAS
(74)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от него произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(75)
Освен това физическият износ по AAS несъмнено правно зависи от извършването на износ и следователно се разглежда като специфичен и подлежащ на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава ползи от тези схеми.
(76)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да бъде разглеждана като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на продукта, предназначен за износ. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент).
(77)
Следователно тази подсхема подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(78)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(79)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали AAS, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през ПР (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(80)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатите дружества по време на ПР, възлиза съответно на 2,43 % и 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % за дружествата от група Venus.
3.5. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
a) Правно основание
(81)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(82)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(83)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(84)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
(85)
Установено бе, че трите дружества в извадката са получили отстъпки по схемата EPCGS, които биха могли да бъдат отнесени към разглеждания продукт през ПР.
г) Заключение относно схемата EPCGS
(86)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(87)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от осъществяването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(88)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(89)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такова производствено оборудване в разглежданата промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПР, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В случаите, в които бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(90)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към съответния оборот от износа през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(91)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатите дружества по време на ПР, възлиза съответно на 0,09 %, 0,6 % и 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % за дружествата от група Venus.
3.6. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
а) Правно основание
(92)
Схемата е описана подробно в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) и в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия („РБИ“), адресирани до всички търговски банки в Индия.
б) Допустимост
(93)
В тази схема могат да участват производители износители и търговци износители.
в) Практическо приложение
(94)
В рамките на тази схема РБИ определя задължителни горни граници на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да начисляват на износителите. ECS се състои от две подсхеми, ECS преди експедиране („пакетен кредит“), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на закупуването, преработването, производството, опаковането и/или изпращането на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по която се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. РБИ също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(95)
От ръководните циркулярни документи на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити (наричани по-долу „кредити в брой“), които се определят единствено в зависимост от пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кредити в брой при еднакви условия.
(96)
Установено бе, че двете включени в извадката дружества са използвали тази схема по време на ПР.
г) Заключение относно схемата ECS
(97)
Преференциалните лихвени проценти по кредит по ECS, определени в посочените в съображение 95 ръководни циркулярни документи на РБИ, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредит, които изцяло се определят от пазарните условия, като по този начин на съответния износител се предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Само по себе си експортното финансиране не е по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност обикновено то се възприема като по-рисковано, а степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на РБИ за определяне на горните граници на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно.
(98)
Въпреки че преференциалните кредити по ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито в Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки се изисква поемане от страна на публичните сметки, т.е. възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установено наличието на субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, например паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на горните граници на лихвените проценти върху експортните кредити, определени в ръководните циркулярни документи на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват определен дял от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно са обвързани с осъществяването на износ в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(99)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през ПР и дължимия размер за обикновени търговски кредити, използвани от засегнатото дружество. Този размер на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот от износа през ПР или общия оборот от износа на разглеждания продукт през ПР за кредитите, когато е могло да се установи ясна връзка с разглеждания продукт, който е могъл да се използва като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(100)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатите дружества по време на ПР, възлиза съответно на 0,61 % и 0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 % за дружествата от група Venus.
3.7. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
a) Правно основание
(101)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ПВТ 09-14 и в параграф 3.8 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(102)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(103)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в таблици 1 и 2 от допълнение 37(В) към НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 от допълнение 37(В) към НП I 09-14 (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От схемата са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(104)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(105)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(106)
Установено бе, че едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема по време на ПР.
г) Заключение относно схемата FMS
(107)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS предоставят полза на износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(108)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(109)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(110)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, установена по време на ПР, както е била осчетоводена от оказалия съдействие производител износител при текущо начисляване като приход по търговските сметки при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) бе отнесен към оборота от износа през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(111)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатото дружество по време на ПР, възлиза съответно на 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %, за дружествата от група Venus.
3.8. Специални икономически зони / Експортно ориентирани единици („SEZ/EOU“)
(112)
Установено бе, че само едно включено в извадката дружество се е възползвало от схемата EOU по време на ПР. Разследването обаче разкри, че нивото на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, за съответното дружество е под нивото de minimis, поради което схемата EOU не бе подложена на допълнителен анализ.
3.9. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(113)
Въз основа на констатациите, обобщени в таблицата по-долу, бе установено, че общият размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, е в диапазона от 3,15 % до 4,32 %:
Схема
Дружество
Raajratna
Група Venus
Viraj
DEPBS (4)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
DDS (4)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
AAS (4)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCGS (4)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
ECS (4)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
FMS (4)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (4)
-
-
0,95 %
ОБЩО
4,32 %
3,15 (5)
1,57 % (6)
(114)
В съответствие с член 15, параграф 3 от основния регламент маржът на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, изчислен на базата на среднопретегления марж на субсидията, установен за оказалите съдействие дружества, които са включени в извадката и чиито маржове на субсидията надвишават нивото de minimis, възлиза на 3,82 %.
(115)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за периода на разследване от оказалите съдействие дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза през периода на разследване, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво. Като се има предвид високото ниво на съдействие, ставката на субсидията за всички неоказали съдействие дружества е определена спрямо нивото за дружеството с най-висока индивидуална ставка, т.е. 4,32 %.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(116)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(117)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза. Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители от Съюза, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(119)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(120)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрило, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
(121)
Обемът на вноса на оказалите съдействие дружества, за които въз основа на данните от извадката бе установено, че не са се ползвали от схемите за субсидиране по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент по време на периода на разследване, е изключен от общия обем на вноса от Индия. Тъй като данните за вноса, отнасящи се за разглеждания продукт, се отнасят за две дружества, беше счетено за целесъобразно от съображения за поверителност те да бъдат представени в индексиран вид.
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(122)
Установено бе, че по време на разглеждания период субсидираният внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем (Индекс)
100
172
218
210
Пазарен дял (индекс)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника
(123)
Обемът на субсидирания внос от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 г. и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(124)
По време на разглеждания период пазарният дял на субсидирания внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените:
(125)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антисубсидийният въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(126)
В отговор на изразената загриженост, т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(127)
Таблицата по-долу показва средната цена на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (индекс)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника
(128)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 145 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(129)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на субсидирания внос от двамата включени в извадката индийски производители, получили субсидии, които подлежат на изравнителни мерки над нивото de mininis, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(130)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 12,5 % от страна на субсидирания внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на субсидирания внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период, обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(131)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(132)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(133)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния марж на субсидията и възстановяването след предишно субсидиране, данните за които са събрани на равнището на цялата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(134)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално, данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(135)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(136)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета
43 %
57 %
56 %
56 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(137)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(138)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(139)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(140)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 153 по-долу. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(141)
Както бе посочено в съображение 120 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на субсидирания внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 122 и 123 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от субсидирания внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза, поради нарастващия пазарен дял на субсидирания внос.
в) Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(142)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 147-152 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 136 по-горе), производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
г) Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(143)
Маржовете на субсидията на двама от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 113 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния марж на субсидията върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(144)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни (изравнителни) мерки. Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишното субсидиране (7). Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишно субсидиране.
5.3.3. Микроикономически показатели
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(145)
По време на разглеждания период средната единична продажна цена и производствената цена на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
(146)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(147)
По време на разглеждания период рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите
-68,8 %
-11,2 %
6,7%
0,8 %
Източник:
отговори на въпросника.
(148)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 120 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от производство от този вид в отрасъла на разглеждания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на субсидиран внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това тези 5 % представляват марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(149)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от субсидирания внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(150)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(151)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвращаемостта на инвестициите във връзка със сходния продукт, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(152)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
ж) Складови наличности
(153)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(154)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009
2010
2011
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(155)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г. повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(156)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(157)
Освен това, показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от ценовия натиск на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е белязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(158)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(159)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на субсидирания внос.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(160)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна увеличението на субсидирания внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(161)
По отношение на ценовия натиск на пазара на Съюза през разглеждания период, бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 12,5 % по време на ПР, индийският субсидиран внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(162)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 145 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския субсидиран внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на субсидирания внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос
(164)
Таблицата по-долу показва развитието на обема и цените на несубсидирания износ по време на разглеждания период. Неговият обем е представлявал по-малко от една трета от индийския износ по време на ПР и е следвал същата тенденция, като субсидирания внос.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем (Индекс)
100
172
218
210
Средна цена (индекс)
100
118
137
135
Източник:
отговори на въпросника.
(165)
Въз основа на тези факти се счита, че евентуалното отрицателно въздействие, което несубсидираният внос е възможно да е оказал върху пазара на Съюза, не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.3.2. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
КНР
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял ( %)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Ср. цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял ( %)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Ср. цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял ( %)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Ср. цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял ( %)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Ср. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(166)
Освен субсидирания внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 35 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(167)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(168)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход на пазара на Съюза. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(169)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария, е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(170)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за субсидиране, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антисубсидийна процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(171)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(172)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.4. Икономическа криза и цени на суровините
(173)
Както бе посочено в съображение 120 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам, резултатите на субсидирания внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(174)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия разглеждан период, докато субсидираният индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(175)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(176)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 % и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 12,5 %).
(177)
Този ръст на обема и на пазарния дял на субсидирания внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(178)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания износ, се стига до временното заключение, че субсидираният внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(180)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносно субсидиране съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(181)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и по време на ПР наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(182)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(183)
Както бе посочено в съображение 126, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(184)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(185)
Очаква се, че налагането на изравнителни мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(186)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(187)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(188)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антисубсидийни мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(189)
Въпросници бяха изпратени на девет ползватели в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(190)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(191)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(192)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 0,2 процентни пункта.
(193)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(194)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето, производството би могло да следва съответната тенденция.
(195)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от субсидирането.
(196)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(197)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(198)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(199)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(200)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(201)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антисубсидийните мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(202)
С оглед на направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(203)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените маржове на субсидията и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(204)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на субсидиран внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(205)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на субсидирания внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 130 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 148.
(206)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 208.
8.2. Временни мерки
(207)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 12, параграф 1 от основния регламент спрямо вноса с произход от Индия следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - на маржа на субсидията или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(208)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на изравнителното мито са установени при съпоставка на маржовете на вредата и маржа на субсидията. Следователно предложените ставки на временното изравнително мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на временното изравнително мито
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Група Venus
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Всички други дружества
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
Що се отнася до успоредното антидъмпингово разследване съгласно член 24, параграф 1, втората алинея от основния регламент и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (8) не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Що се отнася до схемите за субсидиране, посочени в съображения 29-112 всички схеми се отнасят до експортно субсидиране. Съответните ставки на временното антидъмпингово мито на оказалите съдействие производители ще бъдат съответно коригирани и в успоредното антидъмпингово разследване.
(210)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митническата ставка, която се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(211)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (9) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(212)
За да се осигури правилното прилагане на антисубсидийното мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(213)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на изравнителните мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани за целите на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно изравнително мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,1
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
Дружества, изброени в приложението
3,8
B781
Всички други дружества
4,3
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 419/2013
tat-3 ta’ Mejju 2013
li jimponi dazju kompensatorju provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet li huma ssussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) ("ir-Regolament bażiku"), u b'mod partikolari l-Artikolu 12 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Tnedija
(1)
Fl-10 ta’ Awwissu 2012, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) ħabbret, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“l-avviż ta’ tnedija”), it-tnedija ta’ proċedura kontra s-sussidju (“il-proċedura kontra s-sussidju” jew “l-proċedura attwali”) fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja (“il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Fl-istess jum, il-Kummissjoni ddikjarat, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3), il-bidu ta’ proċediment antidumping fir-rigward ta' importazzjonijiet fil-Komunità ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja u bdiet investigazzjoni separata (“proċediment anti-dumping")
(3)
Il-proċediment antidumping tnieda wara lment li tressaq fit-28 ta’ Ġunju 2012 mill-Konfederazzjoni Ewropea tal-Industriji tal-Ħadid u l-Azzar (Eurofer) ("l-ilmentatur") f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ sussidjar tal-prodott imsemmi u ta’ dannu materjali li jirriżulta minnu, li tqieset li hija suffiċjenti biex tiġġustifika t-tnedija ta’ investigazzjoni.
(4)
Qabel it-tnedija tal-proċediment u b’mod konformi mal-Artikolu 10(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għarrfet lill-Gvern tal-Indja (il-“GTI”) li kienet irċeviet ilment dokumentat kif suppost li jallega li importazzjonijiet sussidjati ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja kienu qed jikkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. Il-GTI ġie mistieden għal konsultazzjoni bil-mira li tiġi ċċarata l-qagħda rigward il-kontenut tal-ilment u biex tinstab soluzzjoni li jaqbel magħha kulħadd. F’dan il-każ, ma nstabet ebda soluzzjoni miftiehma reċiprokament.
1.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(5)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-ilmentatur, lil produtturi magħrufa oħrajn tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa, lill-importaturi u utenti magħrufa, u lill-awtoritajiet Indjani bit-tnedija tal-investigazzjoni.
(6)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jispjegaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-avviż ta’ tnedija. Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta ta’ smigħ.
(7)
Fid-dawl tal-għadd kbir ta’ produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, tal-importaturi mhux relatati u produtturi tal-Unjoni involuti fl-investigazzjoni, u biex tlesti l-investigazzjoni fil-limiti ta’ żmien statutorji, il-Kummissjoni ħabbret fl-avviż tat-tnedija li hi ddeċidiet li tillimita għal għadd raġonevoli l-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, l-importaturi mhux relatati u l-produtturi tal-Unjoni li se jkunu investigati billi tagħżel kampjun skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku (il-proċess jissejjaħ ukoll “it-teħid ta’ kampjuni”).
1.2.1. It-teħid ta’ kampjuni ta’ produtturi esportaturi
(8)
Biex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid tal-kampjuni kienx meħtieġ u jekk inhu hekk, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi kollha fil-pajjiż ikkonċernat intalbu jidentifikaw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu informazzjoni speċifikata fl-avviż ta’ tnedija.
(9)
B’kollox, 18-il produttur esportatur, uħud jappartjenu għall-istess grupp, ipprovdew l-informazzjoni mitluba sal-iskadenza stabbilita fl-avviż ta’ bidu, qablu li jkunu inklużi fil-kampjun u sebgħa (7) minnhom talbu għal eżami individwali fil-każ li ma jkunux inklużi fil-kampjun. Ħmistax minn dawk il-kumpaniji jew gruppi li kkooperaw irrapportaw esportazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. B’hekk, il-kampjun intgħażel abbażi tal-informazzjoni ppreżentata minn dawn il-15-il produttur esportatur.
(10)
Skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ibbażat fuq l-ikbar volum rappreżentattiv ta’ esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lill-Unjoni li jista' jkun investigat b'mod raġonevoli fil-ħin disponibbli. Il-kampjun magħżul ikkonsista f’żewġ kumpaniji individwali u grupp wieħed ta’ kumpaniji li kien jikkonsisti f’erba’ kumpaniji relatati, li flimkien jirrappreżentaw aktar minn 63 % tal-volum totali ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat.
(11)
Skont l-Artikolu 27(2) tar-Regolament bażiku, il-produtturi esportaturi kollha magħrufa kkonċernati u l-awtoritajiet relevanti Indjani ġew ikkonsultati wkoll dwar l-għażla ta’ kampjun rappreżentattiv. Ma sarux kummenti dwar l-għażla tal-kampjun.
(12)
Kif imsemmi fil-premessa (10) hawn fuq, il-kampjun kien limitat għal għadd raġonevoli ta’ kumpaniji li setgħu jiġu investigati fiż-żmien disponibbli. Il-kumpaniji investigati għall-fini tal-investigazzjoni tas-sussidjar huma elenkati fil-premessa (19)hawn isfel.
(13)
Barra minn hekk, kif imsemmi fil-premessa(9), inizjalment ġew sottomessi seba' (7) talbiet għal eżaminazzjoni individwali. Għalhekk, ġie kkunsidrat li f'dan l-istadju l-eżaminazzjoni individwali kienet tkun ta' piż bla bżonn u tipprevjeni li l-investigazzjoni titlesta fil-ħin. Madankollu, it-talbiet magħmula mill-esportaturi li ressqu l-informazzjoni meħtieġa fil-limiti taż-żmien se jiġu eżaminati fil-bqija tal-investigazzjoni.
1.2.2. Teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(14)
Fl-avviż ta’ tnedija, il-Kummissjoni ħabbret li kienet għażlet provviżorjament kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun inizjalment kien jikkonsisti minn ħames produtturi li kienu magħrufa lill-Kummissjoni qabel ma tnediet din l-investigazzjoni, li jipproduċu wajers tal-azzar inossidabbli fl-Unjoni. Il-Kummissjoni għażlet il-kampjun abbażi tal-bejgħ, il-volum tal-produzzjoni u l-pożizzjoni ġeografika. Fl-avviż ta’ tnedija l-partijiet interessati ġew mistiedna wkoll iressqu l-fehmiet tagħhom dwar il-kampjun provviżorju. L-analiżi tat-tweġibiet għall-kwestjonarju wriet li produttur wieħed magħżul tal-Unjoni kellu kumpanija relatata fl-Unjoni involuta wkoll fil-manifattura u l-bejgħ ta’ wajers tal-azzar inossidabbli. B’hekk, is-sitt produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun jammontaw għal 46,5 % tal-produzzjoni totali stmata tal-Unjoni. Il-kampjun jitqies bħala rappreżentattiv tal-industrija tal-Unjoni.
1.2.3. Teħid ta’ kampjuni tal-importaturi
(15)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk hux se jkun neċessarju t-teħid ta’ kampjuni u, jekk iva, tagħżel kampjun, l-importaturi kollha mhux relatati kienu mitluba jidentifikaw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fl-avviż ta’ tnedija.
(16)
Total ta’ disa’ importaturi mhux relatati ppreżentaw l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ tliet kumpaniji li jammontaw għal 23,8 % tal-importazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-PI abbażi tal-akbar volum ta’ importazzjonijiet lejn l-Unjoni. Madankollu, tnejn mill-importaturi magħżula fil-kampjun ma ressqux it-tweġibiet tagħhom għall-kwestjonarju. Għalhekk, it-teħid ta’ kampjuni f’dan l-istadju tal-investigazzjoni ma setax jiġi applikat u se jsir sforz biex ikun hemm kooperazzjoni mill-importaturi l-oħra matul il-bqija tal-investigazzjoni.
1.2.4. It-tweġibiet għall-kwestjonarju u ż-żjarat ta’ verifika
(17)
Intbagħtu kwestjonarji lill-GTI, it-tliet (gruppi ta’) produtturi esportaturi fil-kampjun fl-Indja u lill-produtturi esportaturi li kienu talbu eżami individwali, lis-sitt produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, lit-tliet importaturi mhux relatati inklużi fil-kampjun u lil disa’ utenti magħrufa.
(18)
Waslu tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand il-GTI, it-tliet (gruppi ta’) produtturi esportaturi fil-kampjun, wieħed minn dawk il-produtturi esportaturi li talab eżami individwali, is-sitt produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, importatur wieħed mhux relatat u tliet utenti.
(19)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha pprovduta mill-partijiet interessati u preżunta bħala meħtieġa għal determinazzjoni proviżorja tas-sussidjar, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-GTI f'Delhi, u fil-partijiet li ġejjin:
Produtturi fl-Unjoni :
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, il-Ġermanja
-
Inoxfil S.A., Spanja,
-
Rodacciai SPA., Milan, l-Italja
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, l-Italja
-
Ugitech Group:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Franza
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, il-Ġermanja
Produtturi esportaturi fl-Indja:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
-
Venus group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
-
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
1.3. Il-perjodu tal-investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(20)
L-investigazzjoni tas-sussidjar u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2011 sal-31 ta' Marzu 2012 ("perjodu ta’ investigazzjoni" jew "PI"). L-eżami tax-xejriet rilevanti gћall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2009 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (‧il-perjodu kkunsidrat‧).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(21)
Il-prodott ikkonċernat huwa wajer tal-azzar inossidabbli li fih skont il-piż:
-
- 2,5 % jew iktar ta’ nikil, ħlief fil li 28 % jew iktar imma mhux iktar minn 31 % tal-piż tiegħu huwa nikil u 20 % jew iktar imma mhux iktar minn 22 % tal-piż tiegħu huwa kromju,
-
inqas minn 2,5 % tal-piż tiegħu huwa nikil, ħlief fil li 13 % jew iktar imma mhux iktar minn 25 % tal-piż tiegħu huwa kromju u 3,5 % jew iktar imma mhux iktar minn 6 % tal-piż tiegħu huwa aluminju,
-
li joriġina fl-Indja, li attwalment jinsab fil-kodiċijiet NM 7223 00 19 u 7223 00 99.
(22)
Parti waħda sostniet li l-hekk imsejħa tipi ta' prodotti “ta' teknika għolja” jeżistu, li huma differenti minn tipi oħra tal-prodott ikkonċernat manifatturat fl-Indja kif ukoll fl-Unjoni. Huma allegaw ukoll li kuntrarjament għall-parti l-kbira tat-tipi esportati mill-Indja lejn l-Unjoni, it-tipi tekniċi mhumiex kommoditajiet, imma tipi ta' prodotti manifatturati għal użi speċifiċi f’ċerti kategoriji ta’ azzar u ċerti dijametri, u ma għandhomx ikunu koperti bl-investigazzjoni.
(23)
F’dan l-istadju, jidher li t-tipi tekniċi kienu parti tad-definizzjoni tal-prodott u huma għandhom karatteristiċi bażiċi fiżiċi, kimiċi, u tekniċi simili meta mqabbla ma’ tipi oħrajn tal-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, jidher li dawn it-tipi huma mmanifatturati wkoll mill-industrija tal-Unjoni, għalhekk it-tipi tekniċi huma koperti mill-ambitu tal-investigazzjoni.
2.2. Prodott simili
(24)
L-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat u l-prodott immanifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tal-Indja, kif ukoll il-prodott immanifatturat mill-industrija tal-Unjoni u mibjugħ fis-suq tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi. Għalhekk, dawn jitqiesu provviżorjament li huma simili skont it-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
3. IS-SUSSIDJAR
3.1. Introduzzjoni
(25)
Abbażi tal-informazzjoni li tinsab fl-ilment u r-risposti għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, l-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji, ġew investigati:
(a)
Skema ta’ Kreditu ta’ Dazju fuq l-Importazzjoni (“DEPBS”);
(b)
Skema ta’ Restituzzjoni tad-Dazju (“DDS”)
(c)
Skema għall-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (“AAS”);
(d)
Skema ta’ Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (“EPCGS”);
(e)
Skema ta' Kreditu għall-Esportazzjoni (“ECS”);
(f)
Skema ta' Fokus fuq is-Suq ("FMS")
(g)
Żoni Ekonomiċi Speċjali/Unitajiet Orjentati Lejn L-Esportazzjoni (“SEZ/EOU”)
(26)
L-iskemi minn (a), (c-d) u (f-g) speċifikati hawn fuq huma bbażati fuq l-Att dwar il-Kummerċ Barrani (Żvilupp u Regolamentazzjoni) tal-1992 (Nru 22 tal-1992) li daħal fis-seħħ fis-7 ta’ Awwissu 1992 (“l-Att dwar il-Kummerċ Barrani”). L-Att dwar il-Kummerċ Barrani jawtorizza lill-GTI biex joħroġ in-notifiki dwar il-politika ta’ esportazzjoni u importazzjoni. Dawn jinsabu miġbura fil-qosor fid-dokumenti dwar “Politika ta’ Kummerċ Barrani”, li l-Ministeru tal-Kummerċ joħroġ kull ħames snin u jaġġorna regolarment. Id-dokument ta’ Politika ta’ Kummerċ Barrani rilevanti għall-PI ta’ din l-investigazzjoni huwa “Politika tal-Kummerċ Barrani 2009-2014 ("FTP 09-14"). Barra minn hekk, il-GTI stabbilixxa wkoll il-proċeduri li jirregolaw il-Politika ta’ Kummerċ Ħieles 09-14 fil-“Manwal ta’ Proċeduri, Volum I” (“HOP I 09-14”). Il-Manwal ta’ Proċeduri huwa aġġornat fuq bażi regolari.
(27)
L-ECS speċifikata hawn fuq taħt (e) hija bbażata fuq it-Taqsimiet 21 u 35A tal-Att tal-1949 dwar ir-Regolamentazzjoni tal-Attività Bankarja, li tippermetti lir-Reserve Bank of India ("RBI") jidderieġi lill-banek kummerċjali fil-qasam tal-krediti għall-esportazzjoni.
(28)
Id-DDS speċifikata hawn fuq taħt (b) hija bbażata fuq it-Taqsima 75 tal-Att Doganali tal-1962, fuq it-Taqsima 37 tal-Att dwar is-Sisa Ċentrali tal-1944, u fuq it-Taqsimiet 93A u 94 tal-Att Finanzjarju tal-1994 u fuq ir-Regoli tal-1995 tad-Dwana, tad-Dazji tas-Sisa Ċentrali u tar-Restituzzjoni tat-Taxxa tas-Servizz. Ir-rati ta’ restituzzjoni huma ppubblikati fuq bażi regolari; dawk applikabbli għall-PI kienu r-Rati Kollha tal-Industrija (AIR) għar-Restituzzjoni tad-Dazju 2011-12, ippubblikati f’notifika Nru.68/2011- Cus. (N.T). L-iskema għar-restituzzjoni tad-dazju ssir referenza għaliha wkoll bħala l-iskema ta' remissjoni tad-dazju fil-Kapitolu 4 tal-FTP 2009-2014.
3.2. Skema Passbook ta’ Intitolament għad-Dazju) (“DEPBS”)
(a) Il-bażi legali
(29)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DEPBS tinsab fil-paragrafu 4.3 tal-FTP 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 4 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(30)
Kull produttur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika tad-DEPBS
(31)
Esportatur jista’ japplika għall-krediti tad-DEPBS li jiġu kkalkulati bħala perċentwali tal-valur ta’ prodotti esportati skont din l-iskema. Dawn ir-rati DEPBS kienu stabbiliti mill-awtoritajiet Indjani għal ħafna mill-prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Dawn jiġu ddeterminati fuq il-bażi tan-Normi Standard ta’ Input Output (Standard Input-Output Norms, "SIONs"), billi jkun ikkunsidrat il-kontenut preżunt importat ta’ tal-input fil-prodott esportat u l-inċidenza tad-dazju doganali ta’ importazzjoni fuq dawn il-preżunti importazzjonijiet, mingħajr ma jingħata kas jekk id-dazji tal-importazzjoni kinux effettivament tħallsu jew le. Ir-rata DEBPS għall-prodott ikkonċernat matul il-PI tal-investigazzjoni attwali kienet ta' 5 % b'valur massimu ta' 97 Rs/kg.
(32)
Sabiex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, kumpanija trid tesporta. Fiż-żmien tat-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, għandha ssir dikjarazzjoni mill-esportatur lill-awtoritajiet Indjani li tindika li l-esportazzjoni qed isseħħ skont id-DEPBS. Sabiex il-merkanzija tkun esportata, l-awtoritajiet Indjani tad-dwana joħorġu polza tal-esportazzjoni waqt il-proċedura li matulha tintbagħat il-merkanzija. Dan id-dokument juri, inter alia, l-ammont ta’ kreditu DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni. F’dan il-punt, l-esportatur ikun jaf il-benefiċċju li se jirċievi. Ladarba l-awtoritajiet tad-dwana joħorġu l-polza tal-esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti ta’ kreditu tad-DEPBS.
(33)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabbiltà, il-krediti tad-DEPBS jistgħu jitniżżlu fuq il-bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, malli jiġi sodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni. Dawn il-krediti jistgħu jintużaw biex jitħallsu d-dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe prodott - ħlief prodotti kapitali u prodotti fejn ikun hemm restrizzjonijiet fuq l-importazzjoni. Il-prodotti importati b'dawn il-krediti jistgħu jinbiegħu fis-suq domestiku (suġġetti għal taxxa tal-bejgħ) jew jiġu użati mod ieħor. Il-krediti tad-DEPBS huma trasferibbli liberament u huma validi għal perjodu ta’ 24 xahar mid-data tal-ħruġ.
(34)
L-applikazzjoni għal krediti DEPBS tiġi ffajljata elettronikament u tista' tkopri ammont mingħajr limitu ta’ tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni. De facto ma japplikawx skadenzi stretti għal krediti DEPBS. Is-sistema elettronika użata biex titħaddem id-DEPBS ma teskludix awtomatikament tranżazzjonijiet li jissuperaw l-iskadenza għas-sottomissjoni msemmija fil-Kapitolu 4.47 tal-HOP I 09-14. Barra minn hekk, kif previst b’mod ċar fil-Kapitolu 9.3 tal-HOP I 09-14, applikazzjonijiet li jaslu wara li jgħaddu l-iskadenzi ta’ sottomissjoni jistgħu dejjem ikunu kkunsidrati soġġet għall-impożizzjoni ta’ ħlas ta’ penali minuri (jiġifieri 10 % tal-intitolament).
(35)
Instab li żewġ kumpaniji fil-kampjun użaw din l-iskema matul l-ewwel żewġ kwarti tal-PI.
(d) Konklużjonijiet dwar id-DEPBS
(36)
Id-DEPBS tipprovdi sussidji fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu ta’ DEPBS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, peress li l-kreditu eventwalment ikun użat sabiex ipatti għad-dazji ta’ importazzjoni, u b’hekk inaqqas id-dħul tal-GTI mid-dazji li kieku jkunu dovuti. Barra minn hekk, il-kreditu DEPBS jagħti benefiċċju lill-esportatur, għax iżid il-likwidità tal-kumpanija.
(37)
Barra dan, id-DEPBS hija assoċjata fil-liġi mal-prestazzjoni fl-esportazzjoni u għalhekk, preżunta bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(38)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema awtorizzata għar-restituzzjoni tad-dazju jew sistema sostituta ta’ restituzzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku billi ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness I, parti (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-restituzzjoni) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għas-sistema sostituta ta’ restituzzjoni) tar-Regolament bażiku. B’mod partikolari, esportatur ma għandu l-ebda obbligu li jikkonsma, fil-proċess tal-produzzjoni, il-prodotti importati bla ħlas ta’ dazju u l-ammont ta’ kreditu mhuwiex ikkalkulat b'konnessjoni mal-inputs li jintużaw fil-produzzjoni. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda sistema jew proċedura stabbilita għall-konferma ta’ liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk seħħx ħlas żejjed tad-dazji tal-importazzjoni fl-ambitu tat-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I, u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji DEPBS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal tal-input. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw ebda prodott li jista’ jkun użat bħala input, jibqgħu intitolati li jibbenefikaw mid-DEPBS.
(e) Eliminazzjoni tad-DEPBS u tranżizzjoni għad-DDS
(39)
Permezz tal-Avviż Pubbliku Nru 54 (RE-2010)/2009-2014 tas-17 ta’ Ġunju 2011, id-DEPBS rċeviet estensjoni finali ta’ tliet xhur li estendiet l-applikabilità tagħha sat-30 ta’ Settembru 2011. Billi ma ġiet ippubblikata ebda estenzjoni wara dan, id-DEPBS effettivament ġiet irtirata mit-30 ta’ Settembru 2011 ’il quddiem. Għalhekk kien meħtieġ li jiġi vverifikat jekk il-miżuri setgħux jiġu imposti skont l-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku.
(40)
Il-GTI spjega lill-Kummissjoni li malli tiġi rtirata d-DEPBS, il-kumpaniji jistgħu jagħżlu skemi oħra ta’ eżenzjoni mid-dazju/remissjoni ddefiniti taħt il-Kapitolu 4 l-FTP 09-14, jiġifieri l-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (AAS) jew Skema għar-Restituzzjoni tad-Dazju (DDS).
(41)
L-investigazzjoni żvelat li ż-żewġ kumpaniji fil-kampjun bbew jagħmlu użu mid-DDS immedjatament wara li ġiet irtirata d-DEPBS. Għandu jiġi nnutat li d-DDS kenet introdotta fl-1995 u kienet tikkoeżisti mad-DEPBS matul l-ewwel żew kwarti tal-PI u għal għadd ta’ snin qabel il-PI. Id-DDS madankollu ma setgħetx tingħata fl-istess ħin ma’ DEPBS fuq l-istess esportazzjonijiet.
(42)
Għandu jiġi nnutat li l-GTI ħa passi biex jorganizza tranżizzjoni bla intoppi mid-DEPBS għad-DDS, kif jidher fiċ-ċirkulari Nru - 42/2011-Dwana, datata 22/09/2011. F’din iċ-ċirkulari huwa spjegat li “l-iskeda ta’ restituzzjoni tad-[dazju] din is-sena tinkorpora oġġetti li qabel kienu taħt l-iskema tad-DEPB[S]”. L-istess ċirkolari tiddikjara li għal setturi li joperaw skont id-DEPBS, "ġie deċiż li tingħata tranżizzjoni bla intoppi għal oġġetti f’dawn is-setturi filwaqt li jiġu inkorporati fl-iskeda ta’ restituzzjoni. Bħala arranġament tranżitorju, dawn l-oġġetti jġarrbu tnaqqis modest mir-rati tagħhom ta' DEPB[S], li ivarja minn 1 % sa 3 % għall-biċċa l-kbira tal-oġġetti." Fi kliem ieħor, din iċ-ċirkolari tindika li r-rati tar-restituzzjoni tad-dazju fis-seħħ b'effett mill-01/10/2011 kienu ddeterminati sabiex jagħtu l-istess benefiċċju bħad-DEPBS li ġiet irtirata.
(43)
Ir-rati DDS applikabbli mill-1 ta’ Ottubru 2011 għall-prodott ikkonċernat tabilħaqq kienu nstabu li jagħtu livelli simili ta’ sussidjar kif kienet qed tagħti d-DEPBS sat-30 ta’ Settembru 2011. L-investigazzjoni kkonfermat wkoll livelli qrib ħafna tal-marġini ta’ sussidju ta’ DEPB u DDS għall-kumpaniji kollha fil-kampjun, fejn kull waħda kienet qed tuża DEPBS fl-ewwel sitt (6) xhur tal-PP u DDS fis-sitt (6) xhur ta’ wara tal-PI.
(44)
Il-premessi minn (41) sa (43) hawn fuq juri li, anki jekk l-iskema tad-DEPBS ġiet irtirata, il-benefiċċji sottostanti komplew jingħataw mingħajr interruzzjoni u fi kważi l-istess livell billi ngħatat tranżizzjoni bla intoppi lejn l-iskema ta’ restituzzjoni tad-dazju. Għal dik ir-raġuni, ġie konkluż li s-sussidji għadhom ma ġewx irtirati skont it-tifsira tal-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku u li d-DEPBS hija kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(45)
Skond l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidji kumpensabbli kien jiġi kkalkulat f'termini tal-benefiċċju mogħti lil min jirċevihom, li nstab li kien jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni. F’dan ir-rigward, ġie kkunsidrat li l-benefiċċju huwa mogħti lir-riċevitur fil-mument meta ssir tranżazzjoni ta’ esportazzjoni f'din l-iskema. F’dan il-mument, il-GTI huwa obbligat li jċedi d-dazji doganali, u dan jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Wara li l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, inter alia, l-ammont ta’ kreditu DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, il-GTI ma għandu l-ebda diskrezzjoni jekk jagħtix is-sussidju jew le. Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa kkunsidrat xieraq li l-benefiċċju taħt l-DEPBS ikun stmat bħala s-somma tal-krediti mogħtija fuq it-transazzjonijiet ta’ esportazzjoni kollha magħmula taħt din l-iskema matul il-PI.
(46)
Meta saru talbiet ġustifikati, id-drittijiet li neċessarjament riedu jitħallsu biex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-krediti hekk stabbiliti biex jinkisbu l-ammonti tas-sussidju bħala n-numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dawn l-ammonti ta’ sussidji kienu allokati fuq il-fatturat totali mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PI bħala d-denominatur xieraq, peress li s-sussidju jiddependi fuq il-prestazzjoni fl-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(47)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati ta’ sussidju stabbiliti fir-rigward ta’ din l-iskema għall-kumpaniji kkonċernati matul il-PI kienu jammontaw għal 0,58 % u 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % għall-kumpaniji ta' Venus Group rispettivament.
3.3. Skema għar-restituzzjoni tad-dazju (‧DDS‧)
(a) Il-bażi legali
(48)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DDS tinsab fir-Regoli ta’ restituzzjoni tad-Dazji tad-Dwana u tas-Sisa Ċentrali, 1995 kif emendati b’notifiki suċċessivi.
(b) Eliġibbiltà
(49)
Kull produttur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(50)
Esportatur eliġibbli jista’ japplika għall-ammont ta’ restituzzjoni li jiġi kkalkulat bħala perċentwali tal-valur FOB ta’ prodotti esportati f’din l-iskema. Ir-rati ta’ restituzzjoni kienu stabbiliti mill-GTI għal numru ta’ prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Huma jkunu ddeterminati fuq il-bażi tal-kwantità jew valur medju tal-materjali użati bħala inputs fil-manifattura ta’ prodott u l-ammont medju ta’ dazji mħallsa fuq l-inputs. Huma jiġu applikati irrispettivament minn jekk id-dazji tal-importazzjoni jkunux effettivament tħallsu jew le. Ir-rata DDS għall-prodott ikkonċernat matul il-PI kienet 4 % tal-valur FOB, suġġetta għal limitu ta’ 5 Rs/kg skont liema minnhom ikun l-aktar baxx.
(51)
Biex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, il-kumpanija għandha tesporta. Fil-mument meta d-dettalji tal-konsenja jiddaħħlu fis-Server Doganali (ICEGATE), huwa indikat li l-esportazzjoni qed issir taħt id-DDS u l-ammont DDS huwa ffissat irrevokabbilment. Wara li l-kumpanija tat-trasport marittimu kienet iffajljat Manifest Ġenerali tal-Esportazzjoni (EGM) u l-Uffiċċju Doganali qabbel b’mod sodisfaċenti dak id-dokument mad-dejta tal-polza ta’ esportazzjoni, il-kundizzjonijiet kollha huma ssodisfati biex jawtorizzaw il-ħlas tal-ammont ta’ restituzzjoni jew b’pagament dirett fuq il-kont bankarju tal-esportatur jew bi draft.
(52)
L-esportatur għandu jipproduċi wkoll evidenza ta’ realizzazzjoni tar-rikavat mill-esportazzjoni permezz ta’ Ċertifikat ta’ Realizzazzjoni Bankarja (BRC). Dan id-dokument jista’ jiġi pprovdut wara li jkun tħallas l-ammont ta’ restituzzjoni iżda l-GTI se jirkupra l-ammont imħallas jekk l-esportatur jonqos milli jissottometti BRC fi żmien stipulat.
(53)
L-ammont ta’ restituzzjoni jista’ jintuża gal kwalunkwe raġuni.
(54)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabbilità, l-ammont tar-restituzzjoni tad-dazju jista’ jitniżżel fuq il-bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, malli jiġi sodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni.
(55)
Tnejn mill-kumpaniji fil-kampjun instabu li użaw id- DDS matul l-aħħar żewġ kwarti tal-PI.
(d) Il-konklużjoni dwar id-DDS
(56)
Id-DDS tipprovdi sussidji fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Ammont ta’ restituzzjoni ta’ dazju huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI peress li jieħu l-forma ta’ trasferiment dirett tal-fondi mill-GTI. Barra minn hekk, l-ammont ta’ restituzzjoni tad-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, għaliex itejjeb il-likwidità tiegħu.
(57)
Barra dan, id-DDS huja assoċjata fil-liġi mal-prestazzjoni fl-esportazzjoni, u għalhekk preżunta bħala speċifika u kumpensabbli skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(4) tar-Regolament bażiku.
(58)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta’ restituzzjoni ta’ dazju jew sistema ta’ restituzzjoni sostituta permissibbli skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija mhix konformi mar-regoli stretti stipulati fil-punt (i) tal-Anness I fl-Anness II (definizzjoni u regoli għar-Restituzzjoni tad-dazju) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għal sistemi ta' sostituzzjoni tar-restituzzjoni tad-dazju) tar-Regolament bażiku.
(59)
Ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ li tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji ta’ importazzjoni fit-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DDS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal tal-input. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw ebda prodott li jista’ jkun użat bħala input, jibqgħu intitolati li jibbenefikaw mid-DDS.
(60)
Dan huwa kkonfermat miċ-ċirkolari Nru 24/2001 tal-GTI li tiddikjara b’mod ċar li “[ir-rati ta’ restituzzjoni ta’ dazji] ma jkollhom l-ebda rabta mal-livell ta’ mudelli ta’ konsum ta’ input u inċidenza attwali mġarrba fuq l-inputs ta’ esportatur partikolari jew kunsinni individwali […]” u jagħti struzzjonijiet lill-awtoritajiet reġjonali li “l-ebda evidenza ta’ dazji attwali mġarrba fuq inputs importati jew indiġeni […] ma għandha ssir insistenza fuqhom mill-formazzjonijiet tal-qasam flimkien mat-[talba ta’ restituzzjoni] mressqa mill-esportaturi”.
(61)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa konkluż li d-DDS hija kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(62)
Skond l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidji kumpensabbli kien jiġi kkalkulat f'termini tal-benefiċċju mogħti lil min jirċevihom, li nstab li kien jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni. F’dan ir-rigward, ġie kkunsidrat li l-benefiċċju huwa mogħti lir-riċevitur fil-mument meta ssir tranżazzjoni ta’ esportazzjoni f'din l-iskema. F’dan il-mument, il-GTI huwa obbligat li jħallas l-ammont ta' restituzzjoni, li jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Wara li l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, inter alia, l-ammont ta' restituzzjoni li għadu jkun mogħti għal dik it-transazzjoni tal-esportazzjoni, il-GTI ma għandu l-ebda diskrezzjoni jekk jagħtix is-sussidju jew le. Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa kkunsidrat xieraq li l-benefiċċju taħt id-DDS jkunu stmati bħala s-somom tal-ammonti ta' restituzzjoni miksuba mit-tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni magħmula taħt din l-iskema matul il-PI.
(63)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dawn l-ammonti ta’ sussidju ġew allokati fuq il-fatturat totali mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni bħala d-denominatur approprjat, għax is-sussidju huwa subordinat għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(64)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati ta’ sussidju stabbiliti fir-rigward ta’ din l-iskema għall-kumpaniji kkonċernati li kkooperaw kienu jammontaw għal 0,61 % u 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % għall-kumpaniji ta' Venus Group rispettivament.
3.4. Skema ta' Awtorizzazzjoni Bil-Quddiem (Advance Authorisation Scheme, "AAS")
(a) Bażi legali
(65)
Id-deskrizzjoni ddettaljata tal-iskema tinsab fil-paragrafi 4.1.1 sa 4.1.14 tal-FTP 09-14 u l-Kapitoli minn 4.1 sa 4.30 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(66)
L-AAS tikkonsisti f’sitt sottoskemi, kif deskritt f’iktar dettall fil-premessa(67) hawn isfel. Dawk is-sottoskemi huma differenti inter alia fl-ambitu tal-eliġibbiltà. Il-manifatturi esportaturi u n-negozjanti esportaturi "marbuta ma’" manifatturi sostenituri huma eliġibbli għall-AAS għall-esportazzjonijiet fiżiċi u għall-AAS għas-sottoskemi tal-ħtieġa annwali. Il-manifatturi esportaturi li jfornu l-esportatur finali huma eliġibbli għall-AAS għall-provvisti intermedji. Kuntratturi ewlenin li jipprovdu lill-kategoriji ta’ “esportazzjoni preżunta” msemmija fil-paragrafu 8.2 tal-politika FTP-09-14, bħal fornituri ta’ unità orjentata lejn l-esportazzjoni (“EOU”), huma eliġibbli għas-sottoskema tal-esportazzjoni preżunta tal-AAS. Eventwalment, fornituri intermedji għall-manifatturi esportaturi huma eliġibbli għal benefiċċji tal-“esportazzjoni preżunta” skont is-sottoskemi tal-Ordni għar-Rilaxx bil-Quddiem (“ARO”) u ħruġ ta’ ittra ta’ kreditu interna immedjatament kif tagħlaq dik ta’ qabel.
(c) Implimentazzjoni prattika
(67)
L-AAS tista' tinħareġ għal:
(i) Esportazzjonijiet fiżiċi: Din hi s-sottoskema ewlenija. Tippermetti importazzjoni bla dazju ta’ materjali ta’ input għall-produzzjoni li tirriżulta fi prodott ta’ esportazzjoni speċifiku. "Fiżiku" f’dan il-kuntest tfisser li l-prodott għall-esportazzjoni jrid iħalli t-territorju Indjan. Konċessjoni ta’ importazzjoni u obbligu ta’ esportazzjoni inkluż it-tip ta’ prodott ta’ esportazzjoni huma speċifikati fil-liċenzja;
(ii) Rekwiżit annwali: Din l-awtorizzazzjoni mhix konnessa ma’ prodott ta’ esportazzjoni speċifiku, iżda ma’ grupp ta’ prodotti aktar wiesa’ (pereżempju prodotti kimiċi u dawk relatati). Id-detentur ta’ liċenzja jista'- sa ċertu limitu fil-valur iffissat skont kif tkun marret l-esportazzjoni fil-passat - jimporta bla ħlas ta’ dazju kull input li jkun se jintuża fil-manifattura ta’ kull oġġett li jaqa' f'dan il-grupp ta’ prodotti. Jista' jagħżel li jesporta kwalunkwe prodott li jirriżulta u li huwa fil-grupp ta’ produzzjoni li juża dan il-materjal eżenti mid-dazju;
(iii) Provvisti intermedji: Din is-sottoskema tkopri l-każijiet meta żewġ manifatturi jkun beħsiebhom jipproduċu prodott wieħed għall-esportazzjoni u jaqsmu l-proċess ta’ produzzjoni. Il-manifattur-esportatur li jipproduċi l-prodott intermedju jista’ jimporta materjali ta’ input mingħajr dazju u jista’ jikseb għal dan l-għan AAS għal provvisti intermedji. L-esportatur finali jiffinalizza l-produzzjoni u huwa obbligat li jesporta l-prodott lest;
(iv) Esportazzjoni preżunta: Din is-sottoskema tippermetti lil kuntrattur prinċipali li jimporta bla ħlas ta’ dazju l-inputs meħtieġa fil-produzzjoni ta’ prodotti li se jinbiegħu bħala "esportazzjoni preżunta" lill-kategoriji ta’ klijenti msemmija fil-paragrafu 8.2 minn (b) sa (f), (g), (i) u (j) tal-FTP 09-14. Skont il-GTI, l-esportazzjoni preżunta tirreferi għal dawk it-tranżazzjonijiet fejn il-prodotti fornuti ma jħallux il-pajjiż. Numru ta’ kategoriji ta’ provvista huma kkunsidrati bħala esportazzjoni preżunta sakemm il-prodotti jkunu manifatturati fl-Indja, eż. provvista ta’ prodotti lejn EOU (export-oriented unit) jew lejn kumpanija lokalizzata f’żona ekonomika speċjali (“SEZ”);
(v) Ordni ta’ Rilaxx bil-Quddiem ("ARO"): Id-detentur tal-AAS li għandu l-intenzjoni li jġib l-inputs minn sorsi indiġeni, minflok ma jimporta direttament, għandu l-għażla li jġibhom permezz tal-AROs. F’dawn il-każijiet l-Awtorizzazzjonijiet bil-Quddiem huma validati bħala AROs u huma endorsjati lill-fornitur indiġenu wara kunsinna tal-oġġetti speċifikati fiha. L-endorsjar tal-ARO tintitola lill-fornitur indiġenu għall-benefiċċji ta' esportazzjoni preżunta kif speċifikat fil-paragrafu 8.3 tal-FTP 09-14 (jiġifieri AAS għal provvisti intermedji/oġġetti preżunti esportati, restituzzjoni ta' dazju mħallas fuq oġġetti preżunti esportati u rifużjoni ta' dazju tas-sisa finali). Il-mekkaniżmu ARO jirrifondi t-taxxi u d-dazji lill-fornitur minflok ma jirrifondihom lill-esportatur finali fil-forma ta’ restituzzjoni/rifużjoni tad-dazji. Ir-rifużjoni tat-taxxi/dazji hija disponibbli kemm għall-inputs indiġeni u kif ukoll għall-inputs importati;
(vi) Ittra ta’ kreditu interna wara l-oħra: Din is-sottoskema tkopri għal darb’oħra provvisti indiġeni lil detentur tal-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem. Id-detentur ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem jista' jkellem lil xi bank biex jiftaħ ittra ta’ kreditu interna favur fornitur indiġenu. L-awtorizzazzjoni tiġi vvalidata mill-bank għall-importazzjoni diretta, b'konnessjoni biss mal-valur u l-volum ta’ oġġetti miġjuba minn sorsi indiġeni minflok ma jkunu importati. Il-fornitur indiġenu jkun intitolat għall-benefiċċji ta' esportazzjoni preżunta kif stipulat fil-paragrafu 8.3 tal-politika FTP 09-14 (jiġifieri AAS għall-provvisti intermedji/oġġetti meqjusa bħala esportati, ħlas lura ta’ dazju mħallas fuq oġġetti meqjusa bħala esportati u restituzzjoni ta’ dazju tas-sisa finali).
(68)
Żewġ kumpaniji fil-kampjun irċevew konċessjonijiet skont l-AAS marbuta mal-prodott ikkonċernat matul l-IP. Dawn il-kumpaniji għamlu użu minn waħda mis-sottoskemi, jiġifieri l-esportazzjonijiet fiżiċi tal-AAS. Għalhekk, mhuwiex neċessarju li jkun stabbilit l-ammont ta’ kumpens tas-sottoskemi mhux użati li jifdal.
(69)
Għal skopijiet ta’ verifikazzjoni mill-awtoritajiet Indjani, detentur ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem huwa legalment obbligat li jżomm "kont veru u proprju tal-konsum u utilizzazzjoni ta’ prodotti bla dazju importati/akkwistati domestikament" f’format speċifikat (kapitoli 4.26, 4.30 u Appendiċi 23 HOP I 09-14), fi kliem ieħor reġistru ta’ konsum attwali. Dan ir-reġistru għandu jkun ivverifikat minn kontabilist estern kwalifikat/kontabilist tal-ispejjeż u x-xogħol li joħroġ ċertifikat li jiddikjara li r-reġistri preskritti u rekords relevanti kienu eżaminati u li l-informazzjoni mogħtija skont l-Appendiċi 23 hija vera u korretta f’kull rigward.
(70)
Fir-rigward tas-sottoskema użata matul il-PI mill-kumpaniji kkonċernati, jiġifieri l-esportazzjonijiet fiżiċi, il-konċessjoni ta’ importazzjoni u l-obbligu ta’ esportazzjoni huma ffissati fil-volum u fil-valur mill-GTI u jiġu ddokumentati fuq l-Awtorizzazzjoni. Barra minn hekk, fil-ħin tal-importazzjoni u tal-esportazzjoni, it-tranżazzjonijiet korrispondenti għandhom ikunu dokumentati minn uffiċjali tal-Gvern fuq l-Awtorizzazzjoni. Il-volum tal-importazzjonjiet permessi skont l-AAS huwa determinat mill-Gvern tal-Indja fuq il-bażi ta’ regoli standard ta’ input-output (“SIONs”) li jeżistu għall-biċċa l-kbira tal-prodotti inkluż il-prodott ikkonċernat.
(71)
Il-materjal importat biex jintuża bħala input ma jkunx trasferibbli u jrid jintuża biex ikun maħdum il-prodott esportat li jirriżulta. L-obbligu ta’ esportazzjoni għandu jkun issodisfat fil-limitu ta’ żmien preskritt wara l-ħruġ tal-liċenzja (24 xahar b’żewġ estensjonijiet possibbli ta’ sitt (6) xhur kull wieħed).
(72)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li r-rekwiżiti tal-verifika stipulati mill-awtoritajiet Indjani jew ma kinux onorati jew ma ġewx ittestjati fil-prattika.
(73)
Iż-żewġ kumpaniji vverifikati żammew ċertu reġistru ta’ produzzjoni u konsum. Madankollu, ir-reġistru tal-konsum ma ppermettiex li jivverifika liema inputs ġew ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat u f’liema ammonti. Rigward ir-rekwiżiti tal-verifika li ssir referenza għalihom fil-premessa (69) aktar ’il fuq, ma nżammu ebda rekords mill-kumpaniji li kienu jevidenzjaw li saret il-verifika esterna tar-reġistru tal-konsum. Fil-qosor, huwa kkunsidrat li l-esportatur investigat ma kienx kapaċi juri li ġew issodisfati d-dispożizzjonijiet relevanti tal-politika FT.
(d) Konklużjoni dwar l-AAS
(74)
L-eżenzjoni mid-dazji ta’ importazzjoni hija sussidju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri kontribut finanzjarju tal-Gvern tal-Indja peress li tnaqqas id-dħul mid-dazju li kieku kien ikun dovut u għax tagħti benefiċċju lill-esportaturi investigati peress li ttejjeb il-likwidità tagħhom.
(75)
Barra minn hekk, l-esportazzjonijiet fiżiċi tal-AAS jiddependu b’mod ċar fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk preżunti bħala speċifiċi u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku. Mingħajr impenn li tesporta, kumpanija ma tistax tikseb benefiċċji taħt dawn l-iskemi.
(76)
Is-sottoskema użata fil-każ preżenti ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rtirar jew sistema sostituta ta’ restituzzjoni ta’ dazju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Din ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness I, partita (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-restituzzjoni) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għal sostituzzjoni tar-restituzzjoni) tar-Regolament bażiku. Il-GTI ma applikax effettivament sistema jew proċedura ta’ verifika biex jikkonferma jekk u f'liema ammonti l-materja għall-produzzjoni kinitx ikkunsmata fil-produzzjoni tal-prodott esportat (l-Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ ta’ skemi ta’ sostituzzjoni għar-restituzzjoni ta’ dazju, l-Anness (III)(II)(2) tar-Regolament bażiku). Huwa kkunsidrat ukoll li l-SIONs għall-prodott ikkonċernat ma kinux preċiżi biżżejjed u li fihom infushom ma jistgħux jikkostitwixxu sistema ta’ verifika ta’ konsum attwali peress li t-tfassil ta’ dawk in-normi standard ma jippermettix li l-GTI jivverifika bi preċiżjoni suffiċjenti x’ammonti ta’ inputs ġew ikkunsmati fil-produzzjoni tal-esportazzjoni. Barra minn hekk, il-GTI ma għamilx eżami ulterjuri bbażat fuq l-inputs attwali involuti, għalkemm normalment ikollu jsir fin-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika applikata b'mod effettiv (l-Anness II(II)(5) u l-Anness III(II)(3) tar-Regolament bażiku).
(77)
Is-sottoskema hija għalhekk kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(78)
Fin-nuqqas ta’ sistemi awtorizzati ta’ restituzzjoni ta' dazju jew jew sistemi sostituti ta’ restituzzjoni, il-benefiċċju kumpensabbli huwa r-remissjoni ta’ dazji ta’ importazzjoni totali normalment dovuti mal-importazzjoni tal-inputs. F’dan ir-rigward, huwa osservat li r-Regolament bażiku ma jipprovdix biss għall-ammont kompensatorju tar-remissjoni “żejda” mid-dazji. Skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Anness I(i) tar-Regolament bażiku, huwa biss meta l-kundizzjonijiet tal-Annessi II u III tar-Regolament bażiku jkunu milħuqa li l-remissjoni żejda ta’ dazji tista’ tiġi kkumpensata. Madankollu, dawn il-kundizzjonijiet ma kinux sodisfatti fil-każ preżenti. Għalhekk, jekk ma jintweriex proċess ta’ sorveljanza adegwat, l-eċċezzjoni msemmija fuq għal skemi ta’ restituzzjoni tad-dazju mhijiex applikabbli u r-regola normali tal-għoti ta’ kumpens għall-ammont ta’ dazji mhux imħallsa (dħul ċedut), tapplika, aktar milli kwalunkwe remissjoni żejda intenzjonata. Kif stabbilit fl-Annessi II(II) u III(II) tar-Regolament bażiku, mhijiex ir-responsabbiltà tal-awtorità tal-investigazzjoni li tikkalkula din ir-remissjoni żejda. Bil-maqlub ta’ dan, skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku, l-awtorità tal-investigazzjoni għandha tistabbilixxi biss evidenza suffiċjenti sabiex tirrifjuta l-adegwatezza tas-sistema ta’ verifika allegata.
(79)
L-ammont ta’ sussidju għall-kumpaniji li użaw l-AAS kien ikkalkolat abbażi ta’ dazji ta’ importazzjoni ċeduti (dazju doganali bażiku u dazju doganali addizzjonali speċjali) fuq il-materjal importat skont is-sottoskema matul il-PI (numeratur). Skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku, it-tariffi mġarrba neċessarjament sabiex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-ammont tas-sussidju meta saru talbiet ġustifikati. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju kien allokat fuq il-fatturat mill-esportazzjoni matul il-PI bħala d-denominatur adattat, peress li s-sussidju jiddependi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(80)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema għall-kumpaniji kkonċernati għall-PI tammonta għal 2,43 % u 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % għall-kumpaniji ta' Venus group rispettivament.
3.5. L-Iskema tal-Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (“EPCGS”)
(a) Bażi legali
(81)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-EPCGS tinsab fil-Kapitolu 5 tal-FTP 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 5 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(82)
L-esportaturi manifatturi, l-esportaturi negozjanti “marbuta ma’” manifatturi ta’ appoġġ u fornituri tas-servizzi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(83)
Skont il-kundizzjoni ta’ obbligu ta’ esportazzjoni, kumpanija hija awtorizzata li timporta beni kapitali (beni kapitali ġodda u dawk użati sa massimu ta’ 10 snin) b’rata mnaqqsa ta’ dazju doganali. Għal dan l-għan, il-GTI joħroġ liċenzja EPCGS fuq applikazzjoni u ħlas ta' miżata. L-iskema tistipula rata ta’ dazju tal-importazzjoni mnaqqsa ta’ 3 % applikabbli għall-beni kapitali kollha importati skont l-iskema. Sabiex ikun sodisfatt l-obligu tal-esportazzjoni, l-oġġetti kapitali importati jridu jintużaw biex jipproduċu ċertu ammont ta’ oġġetti għall-esportazzjoni matul ċertu perjodu. Skont il-FTP 09-14, il-beni kapitali jistgħu jiġu importati b’rata ta’ dazju ta’ 0 % skont l-EPCGS, iżda f’każ bħal dan il-perjodu taż-żmien għas-sodisfazzjon tal-obbligu ta’ esportazzjoni huwa iqsar.
(84)
Id-detentur tal-liċenzja EPCGS jista' wkoll iġib il-beni kapitali minn sors indiġenu. F’dan il-każ, il-manifattur indiġenu ta’ beni kapitali jista’ japprofitta ruħu mill-benefiċċju ta’ importazzjoni ħielsa mid-dazju ta’ komponenti meħtieġa għall-manifattura ta’ dawn il-beni kapitali. Alternattivament, il-manifattur indiġenu jista' jitlob il-benefiċċju ta’ esportazzjoni preżunta fir-rigward tal-provvista ta’ beni kapitali lid-detentur ta’ liċenzja EPCGS.
(85)
Instab li t-tliet kumpaniji fil-kampjun irċevew konċessjonijiet skont l-EPCGS li setgħu allokaw il-prodott ikkonċernat fil-PI.
(d) Il-konklużjoni dwar l-EPCGS
(86)
Id-EPCGS jipprovdi s-sussidji skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. It-tnaqqis fid-dazju jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi din il-konċessjoni tnaqqas id-dħul mid-dazju li kieku kien ikun dovut lilu. Barra minn hekk, it-tnaqqis tad-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, billi d-dazji ffrankati mill-importazzjoni jtejbu l-likwidità tal-kumpanija.
(87)
Barra minn hekk, l-EPCGS hija subordinata fil-liġi għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni, billi dawn il-liċenzji ma jistgħux jinkisbu mingħajr impenn ta’ esportazzjoni. Għalhekk, hu preżunt bħala speċifiku u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel sottoparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(88)
L-EPCGS ma tistax titqies bħala sistema ta’ restituzzjoni ta’ dazju jew sistema ta’ rtirar sostituttiva fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Il-beni kapitali mhumiex koperti mill-ambitu ta’ dawn is-sistemi permissibbli, kif stabbilit fl-Anness I, punt (i), tar-Regolament bażiku, għaliex mhumiex ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(89)
L-ammont ta’ sussidju kien ikkalkulat, skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, abbażi tad-dazju doganali mhux imħallas fuq beni kapitali importati mifruxa fuq perjodu li jirrifletti l-perjodu ta’ deprezzament normali ta’ dawn il-beni kapitali fl-industrija kkonċernata. Skont il-prattika stabbilita, l-ammont ikkalkulat b'dan il-mod, li jista' jiġi attribwit għall-PI, ġie aġġustat permezz taż-żieda ta’ mgħax matul dan il-perjodu sabiex ikun rifless il-valur totali tal-benefiċċju maż-żmien. Ir-rata ta’ interessi kummerċjali matul il-perjodu tal-investigazzjoni fl-Indja kienet ikkunsidrata xierqa għal dan l-iskop. Meta saru t-talbiet ġustifikati, tariffi mħallsa neċessarjament biex jinkiseb sussidju kienu mnaqqsa skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku.
(90)
Skont l-Artikolu 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-fatturat ta’ esportazzjoni matul il-PI bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju jiddependi mill-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew ittrasportati.
(91)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul l-IP għall-kumpaniji kkonċernati ammontat rispettivament għal 0,09 %, 0,6 % u 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % għall-kumpaniji ta' Venus group rispettivament.
3.6. Skema tal-Kreditu għall-Esportazzjoni (“ECS”)
(a) Bażi legali
(92)
Id-dettalji tal-iskema huma ffissati fil-Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Rupee/Foreign Currency Export Credit) u l-Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Rupee/Foreign Currency Export Credit) tar-Reserve Bank of India ("RBI"), li hu indirizzat lill-banek kummerċjali kollha fl-Indja.
(b) Eligibilità
(93)
L-esportaturi li jimmanifatturaw u n-negozjanti esportaturi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(94)
Skont din l-iskema, ir-RBI jiffissa l-limiti massimi ta’ rati ta’ imgħax applikabbli għall-krediti għall-esportazzjoni li huma obbligatorji, kemm fir-rupee Indjan kif ukoll f’muniti barranin, li l-banek kummerċjali jistgħu jiċċarġjaw lill-esportatur. L-ECS tikkonsisti f’żewġ sottoskemi, l-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni Qabel l-Oġġetti Jintbagħtu Barra (“kreditu għall-ippakkjar”), li tkopri krediti pprovduti lil esportatur għall-iffinanzjar tax-xiri, proċessar, manifatturar, imballaġġ u/jew trasport ta’ prodotti qabel l-esportazzjoni, u l-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni Wara li l-Oġġetti Jintbagħtu Barra, li tipprovdi għal self ta’ kapital tal-ħidma bl-iskop li jiġu ffinanzjati riċevibbli tal-esportazzjoni. L-RBI jordna wkoll lill-banek biex jipprovdu ċertu ammont mill-kreditu bankarju nett tagħhom għall-iffinanzjar tal-esportazzjoni.
(95)
Bħala riżultat taċ-Ċirkulari Prinċipali tar-RBI, l-esportaturi jistgħu jiksbu krediti għall-esportazzjoni b’rati ta’ imgħax preferenzjali meta mqabbla mar-rati ta’ mgħax għall-kreditu kummerċjali ordinarji (“kreditu f’kontanti”), li huma ffissati purament skont il-kundizzjonijet tas-suq. Id-differenza fir-rati tista' tonqos għal kumpaniji bi klassifikazzjoni tal-kreditu tajba. Kumpaniji bi klassifikazzjonijiet tajbin jistgħu jkunu f'pożizzjoni li jiksbu krediti ta’ esportazzjoni u kreditu fi flus kontanti bl-istess kundizzjonijiet.
(96)
Instab li tnejn mill-kumpaniji fil-kampjun użaw din l-iskema matul il-PI.
(d) Konklużjoni dwar l-ECS
(97)
Ir-rati ta' interessi preferenzjali ta' kreditu ECS stabbiliti miċ-Ċirkularijiet Prinċipali tar-RBI msemmija fil-premessa (95) jistgħu jnaqqsu l-ispejjeż tal-interessi ta' esportatur meta mqabbla mal-ispejjeż ta' kreditu stabbiliti purament mill-kundizzjonijiet tas-suq u li jikkonferixxu f'dan il-każ benefiċċju fit-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku fuq tali esportatur. Il-finanzjament ta’ esportazzjoni mhuwiex per se iktar sigur mill-finanzjament domestiku. Fil-fatt, huwa ġeneralment ikkunsidrat li huwa iktar riskjuż u l-firxa tas-sigurtà meħtieġa għal ċertu kreditu, irrispettivament mill-għan ta’ finanzjar, hija deċiżjoni purament kummerċjali ta’ bank kummerċjali partikolari. Differenzi fir-rati fir-rigward ta’ banek differenti huma r-riżultat tal-metodoloġija tar-RBI li tistabbilixxi rati ta’ self massimi għal kull bank kummerċjali individwalment.
(98)
Minkejja li l-krediti preferenzjali taħt l-ECS jingħataw mill-banek kummerċjali, dan il-benefiċċju huwa kontribuzzjoni finanzjarja minn gvern fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku. F’dan il-kuntest, ta’ min jinnota li la l-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku u lanqas il-Ftehim dwar Sussdiji u Miżuri Kompensatorji ma jirrikjedu ħlasijiet fuq il-kontijiet pubbliċi, pereżempju r-rimborż tal-banek kummerċjali mill-GTI, biex jistabbilixxi sussidju, iżda direzzjoni tal-gvern biss biex jiġu esegwiti l-funzjonijiet imsemmija fil-punti (i), (ii) jew (iii) tal-Artikolu 3(1)(a) tar-Regolament bażiku. Ir-RBI huwa korp pubbliku u għalhekk jaqa’ fid-definizzjoni ta’ “gvern” kif stabbilit fl-Artikolu 2(b) tar-Regolament bażiku. Huwa 100 % taħt il-pussess tal-gvern, isegwi l-għanijiet ta’ politika pubblika, pereżempju l-politika monetarja, u l-maniġment tiegħu huwa maħtur mill-Gvern tal-Indja. Ir-RBI jidderieġi korpi privati, skont it-tifsira tat-tieni inċiż tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku, billi l-banek kummerċjali huma marbuta mill-kundizzjonijiet li hu jimponi, inter alia, fir-rigward tal-livelli massimi għal rati ta’ mgħax fuq krediti ta’ esportazzjoni obbligatorji fiċ-Ċirkularijiet Prinċipali tar-RBI u d-dispożizzjonijiet tar-RBI li banek kummerċjali għandhom jipprovdu ċertu ammont mill-kreditu bankarju nett tagħhom lejn finanzjament ta’ esportazzjoni. Din id-direzzjoni tobbliga lil banek kummerċjali biex iwettqu funzjonijiet msemmija fl-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku, f'dan il-każ li jipprovdu self fil-forma ta’ finanzjament ta’ esportazzjoni preferenzjali. Trasferiment dirett bħal dan ta’ fondi fil-forma ta’ self skont ċerti kundizzjonijiet normalment jaqa' f'idejn il-gvern, u l-prattika fl-ebda sens reali ma hija differenti, minn prattiċi normalment segwiti mill-gvernijiet, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku. Dan is-sussidju huwa preżunt bħala speċifiku u kumpensabbli billi r-rati ta’ mgħax preferenzjali huma relatati mal-iffinanzjar tat-transazzjonijiet tal-esportazzjoni u għalhekk, assoċjati mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel sottoparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(99)
L-ammont ta’ sussidju ġie kkalkolat fuq il-bażi tad-differenza bejn l-imgħax imħallas għal krediti ta’ esportazzjoni użati matul il-PI u l-ammont li kien ikun pagabbli għal krediti kummerċjali ordinarji użati mill-kumpanija kkonċernata. Dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) kien allokat fuq il-fatturat totali mill-esportazzjoni matul il-PI jew id-dħul totali mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PI għal krediti fejn tista’ tiġi stabbilita rabta ċara mal-prodott in kwistjoni, li tista’ tintuża bħala d-denominatur xieraq skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, għaliex is-sussidju huwa assoċjat mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(100)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema għall-kumpaniji kkonċernati għall-IP tammonta għal 0.61 % u 0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 % għall-kumpaniji ta' Venus group rispettivament.
3.7. Skema ta' Fokus fuq is-Suq ("FMS")
(a) Bażi legali
(101)
Id-deskrizzjoni dettaljata dwar l-FMS tinstab fil-paragrafu 3.14 tal-FTP 09-14 u fil-paragrafu 3.8 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(102)
Kull produttur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(103)
Skont din l-iskema l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha lejn pajjiżi notifikati skont it-Tabelli 1 u 2 tal-Appendiċi 37(C) ta’ HOP I 09-14 huma intitolati għal kreditu ta’ dazji ekwivalwenti għal 3 % tal-valur FOB. Mill-1 ta’ April 2011, l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha lejn pajjiżi notifikati skont it-Tabella 3 tal-Appendiċi 37(C) ("Swieq ta’ attenzjoni speċjali") huma intitolati għal kreditu ta’ dazji ekwivalwenti għal 4 % tal-valur FOB. Ċerti tipi ta' attivitajiet ta' esportazzjoni huma esklużi mill-iskema, eż. esportazzjoni ta' prodotti importati jew prodotti ttrasbordati, esportazzjoni preżunta, esportazzjoni ta' servizzi u fatturat tal-esportazzjoni ta' unitajiet li joperaw skont żoni ekonomiċi speċjali/unitajiet li joperaw fl-esportazzjoni. Ċerti tipi ta’ prodotti huma wkoll esklużi mill-iskema, pereżempju djamanti, metalli prezzjużi, minerali, ċereali, zokkor u prodotti taż-żejt.
(104)
Il-krediti tad-dazju skont l-FMS huma trasferibbli liberament u validi għal perjodu ta’ 24 xahar mid-data ta’ ħruġ taċ-ċertifikat ta’ intitolament tal-kreditu rilevanti. Dawn jistgħu jintużaw biex jitħallsu d-dazji tad-dwana fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe inputs jew prodotti, inklużi prodotti kapitali.
(105)
Iċ-ċertifikat ta' intitolament ta' kreditu jinħareġ mill-port minn fejn saru l-esportazzjonijiet u wara r-realizzazzjoni tal-esportazzjonijiet jew wara li jintbagħtu l-prodotti. Sakemm l-applikant jipprovdi l-kopji tad-dokumentazzjoni tal-esportazzjoni rilevanti kollha (pereżempju, ordni ta’ esportazzjoni, fatturi, poloz tat-tagħbija, ċertifikati ta’ realizzazzjoni mill-bank), lill-awtoritajiet, il-GTI ma għandu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti tal-krediti tad-dazju.
(106)
Instab li waħda mill-kumpaniji li ntużat fil-kampjun użat din l-iskema matul il-PI.
(d) Il-konklużjoni dwar l-FMS
(107)
L-FMS jipprovdi s-sussidji fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu ta’ dazju tal-FMS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi l-kreditu eventwalment jintuża biex ibaxxi d-dazji ta’ importazzjoni, b’hekk jitnaqqas id-dħul mid-dazju tal-GTI li kieku kien ikun dovut. Barra minn hekk, il-kreditu tad-dazju tal-FMS jagħti benefiċċju lill-esportatur, għaliex itejjeb il-likwidità tiegħu.
(108)
Iktar minn hekk, l-FMS huwa subordinat fil-liġi mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, u għalhekk huwa meqjus bħala speċifiku u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), il-punt (a) tal-ewwel sottoparagrafu, tar-Regolament bażiku.
(109)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta’ restituzzjoni ta’ dazju jew sistema li tissostitwixxi r-restituzzjoni ta’ dazju permissibbli fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija mhix konformi mar-regoli stretti stipulati fil-punt (i) tal-Anness I fl-Anness II (definizzjoni u regoli għar-Restituzzjoni tad-dazju) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għal sistemi ta' sostituzzjoni tar-restituzzjoni tad-dazju) tar-Regolament bażiku. L-esportatur ma għandu ebda obbligu li effettivament jikkonsma l-prodotti importati bla dazju fil-proċess tal-produzzjoni u l-ammont tal-kreditu mhuwiex ikkalkulat b’konnessjoni mal-inputs li effettivament intużaw. Mhemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ li tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji ta’ importazzjoni fit-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Esportatur ikun eliġibbli għall-benefiċċji tal-FMS mingħajr ma jingħata kas jekk jimportax oġġetti biex jidħlu fil-prodott jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal tal-input. B’hekk, anke esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom lokalment u ma jimportaw l-ebda prodotti li jistgħu jintużaw bħala input jibqgħu intitolati għall-benefiċċji mill-FMS. Barra minn hekk, esportatur jista' juża l-krediti tad-dazju FMS biex jimporta beni kapitali għalkemm il-beni kapitali mhumiex koperti fil-kamp ta' applikazzjoni ta’ dawn is-sistemi permissibbli tar-restituzzjoni tad-dazju, kif stipulat fil-punt (i) tal-Anness I tar-Regolament bażiku, għaliex ma jiġux ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(110)
L-ammont ta’ sussidji kumpensabbli ġie kkalkulat abbażi tal-benefiċċju li ngħata lir-riċevitur, li nstab li jeżisti matul il-PI kif prenotat mill-produttur esportatur li kkoopera abbażi tad-dovuti bħala dħul fl-istadju tat-tranżazzjoni tal-esportazzjoni. Skont l-Artikoli 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) kien allokat fuq il-fatturat għall-esportazzjoni matul il-PI bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa assoċjat mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(111)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul l-IP għall-kumpanija kkonċernata ammontat għal 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 % għall-kumpaniji ta' Venus group rispettivament.
3.8. Żoni Ekonomiċi Speċjali/Unitajiet Orjentati Lejn L-Esportazzjoni (“SEZ/EOU”)
(112)
Instab li waħda mill-kumpaniji użat din l-iskema matul il-PI. Madankollu, l-investigazzjoni stabbiliet li l-livell ta’ sussidji kumpensabbli linstabu għal din il-kumpanija huwa ’l isfel mid-de minimis, għaldaqstant l-iskema tal-EUO ma kenitx analizzata ulterjorment.
3.9 Ammont ta’ sussidji kumpensabbli
(113)
Fuq il-bażi tas-sejbiet, kif mogħtija fil-qosor fit-tabella ta’ hawn taħt, l-ammont totali ta’ sussidji kumpensabbli, imfissra ad valorem, instabu fil-medda minn 3,15 % sa 4,32 %:
Skema
Kumpanija
Raajratna
Venus group
Viraj
DEPBS (*)
0,58 %
0,93%, 1,04%, 1,32%, 2,04%
-
DDS (*)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
AAS (*)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCGS (*)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
ECS (*)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
Il-FMS (*)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (*)
-
-
0,95 %
TOTAL
4,32 %
3,15 (**)
1,57 % (***)
(114)
Skont l-Artikolu 15(3) tar-Regolament bażiku, il-marġini tas-sussidju għall-kumpaniji li kkooperaw u li mhumiex inklużi fil-kampjun, ikkalkolat fuq il-bażi tal-marġini medju tas-sussidju b’piż differenzjat stabbilit għall-kumpaniji fil-kampjun li kkooperaw, huwa ta' 3,82 %.
(115)
Fir-rigward tal-esportaturi l-oħrajn kollha fl-Indja, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet il-livell ta’ kooperazzjoni. Il-paragun bejn id-dejta tal-importazzjoni tal-Eurostat u l-volum ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat li ġie rrapportat għall-perjodu tal-investigazzjoni mill-kumpaniji jew gruppi li kkooperaw mal-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni jissuġġerixxi li l-kooperazzjoni ta’ produtturi esportaturi Indjani kienet ta’ livell għoli ħafna. Minħabba dan il-livell għoli ta’ kooperazzjoni, ir-rata tas-sussidju għall-kumpaniji kollha li ma kkooperawx hija stabbilita fil-livell għall-kumpanija bl-ogħla rata individwali, jiġifieri 4,32 %,
4. L-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
4.1. L-industrija tal-Unjoni
(116)
Il-prodott simili kien manifatturat minn 27 produttur tal-Unjoni. Għalhekk dawn huma meqjusin li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 9(1) u l-Artikolu 10(8) tar-Regolament bażiku u għandhom minn hawn ‘il quddiem jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”.
4.2. Produzzjoni tal-Unjoni
(117)
L-informazzjoni kollha disponibbli rigward l-industrija tal-Unjoni, bħall-informazzjoni ppreżentata fl-ilment, id-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, u t-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-perjodu kkunsidrat.
(118)
Ta’ min isemmi li produttur wieħed tal-Unjoni relatat ma’ produttur esportatur Indjan u li oppona l-bidu ta’ din l-investigazzjoni huwa inkluż ukoll fid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Fuq din il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni ġiet stmata li hija madwar 139 141 tunnellata matul il-PI. Din iċ-ċifra tinkludi l-produzzjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni li għamlu lilhom infushom magħrufa u l-volum stmat tal-produzzjoni tal-bqija tal-produtturi tal-Unjoni, li ma pparteipawx fl-investigazzjoni.
4.3. Teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(119)
Kif indikat fil-premessa (14) fuq sitta rigward il-produtturi tal-Unjoni kienu inklużi fil-kampjun li jirrappreżentaw 46,5 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni stmata tal-prodott simili.
5. DANNU
5.1. Konsum tal-Unjoni
(120)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u tal-importazzjonijiet. Is-sena 2009 kienet ikkaratterizzata minn prezzijiet għoljin bla preċedent tan-nikil, il-materja prima ewlenija użata biex tipproduċi l-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, u l-effetti negattivi globali tal-kriżi finanzjarja, li flimkien wasslu għal livell partikolarment baxx tal-konsum tal-Unjoni f’dik is-sena. Madankollu, is-sitwazzjoni tas-suq tjiebet, kif muri fit-tabella t’hawn taħt u l-konsum tal-Unjoni żdied b’ 50 % bejn l-2009 u l-PI.
2009
2010
2011
IP
Konsum (f’tunnellati)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indiċi (2009 = 100)
100
142
149
150
Sors:
Eurostat, dejta dwar l-ilment u tweġibiet għall-kwestjonarju
5.2. Importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat
(121)
Il-volumi ta’ importazzjoni tal-kumpaniji li kkooperaw, li bbażati fuq il-kampjun, instabu li ma bbenefikax minn skemi ta’ sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku waqt il-perjodu tal-investigazzjoni, ġew esklużi mill-importazzjonijiet totali mill-Indja. Peress li d-dejta ta’ importazzjoni dwar il-prodott ikkonċernat tirreferi biss għal żewġ kumpaniji, ġie kkunsidrat xieraq għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità li jintwerew f’forma ta’ indiċi.
5.2.1. Ammont u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(122)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-importazzjonijiet sussidjati fl-Unjoni minn produtturi esportaturi li kkooperaw instab li żviluppaw f’termini ta’ volum u ta’ sehem mis-suq kif ġej:
2009
2010
2011
IP
Volum (Indiċi)
100
172
218
210
Sehem mis-suq (Indiċi)
100
121
146
140
Sors:
Eurostat, dejta dwar l-ilment u tweġibiet għall-kwestjonarju
(123)
Il-volumi tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja żdiedu b’mod konsiderevoli b’110 % matul il-perjodu kkunsidrat. Iż-żieda kienet partikolarment evidenti bejn l-2009 u l-2010 meta l-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu bi 72 % u meta l-konsum tal-Unjoni żdied bi 42 %. Madankollu, filwaqt li l-konsum żdied biss b’5 % bejn l-2010 u l-PI, il-volum tal-importazzjoni mill-Indja komplew jiżdiedu b’mod sinifikanti bi 22 % fl-istess perjodu.
(124)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja żdied b’mod sinifikanti b’40 % matul il-perjodu kkunsidrat.
5.2.2. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezzijiet
(125)
Kif spjegat hawn fuq fil-premessa(22) parti waħda esprimiet tħassib dwar il-fatt li l-kwestjonarju kontra s-sussidji ma ppermettiex li ssir distinzjoni b’mod partikolari bejn ċerti tipi tal-prodott ikkonċernat, li fil-fehma tagħhom huma differenti.
(126)
Dan it-tħassib kien indirizzat fil-kwestjonarju billi tkabbru l-hekk imsejħa numri ta’ kontroll tal-prodott (PCN) sabiex jiġu identifikati b’mod ċar it-tipi rilevanti fl-investigazzjoni b’mod partikolari għall-eżerċizzju ta’ tqabbil tal-prezzijiet. F’dan l-istadju, l-investigazzjoni wriet li produtturi Indjani li jesportaw esportaw biss kwantitajiet limitati ħafna ta’ dawn it-tipi ta’ teknika għolja. Madankollu, huwa osservat li l-bidliet li saru fil-PCN żguraw li l-prezzijiet ta’ ċerti tipi ta’ prodotti ġew imqabbla direttament mal-prezzijiet ta’ tipi ta’ prodotti simili.
(127)
It-tabella ta’ hawn taħt turi l-prezz medju tal-importazzjonijiet sussidjati
2009
2010
2011
IP
Prezz medju (indiċi)
100
118
137
135
Sors:
Eurostat u r-risposti tal-kwestjonarji
(128)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-Indja żdiedu b’35 % matul il-perjodu kkunsidrat, iżda baqgħu taħt il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu (ara l-premessa (145) hawn taħt). Dan jispjega ż-żieda fil-volum tal-importazzjoni u ż-żieda sinifikanti b’40 % fis-sehem mis-suq miżmum mill-esportaturi Indjani fl-istess perjodu.
(129)
Sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet tal-bejgħ b'medja peżata għal kull tip ta' prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun iċċarġjaw lil konsumaturi mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ex-work, kienu mqabbla mal-prezzijiet korrispondenti b'medja peżata għal kull tip ta' prodott tal-importazzjoni ssussidjata miż-żewġ produtturi Indjani li kienu inklużi fil-kampjun u rċevew sussidji kumpensabbli 'il fuq mil-livell de minimis għall-ewwel konsumatur indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbilit fuq il-bażi tas-CIF, b'aġġustamenti xierqa għall-kostijiet ta' wara l-importazzjoni.
(130)
Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwali tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PI, wera marġni ta’ twaqqigħ b’medja peżata ta’ 12,5 % mill-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni. Il-prezzijiet aktar baxxi tal-importazzjonijiet issussidjati meta mqabbla ma’ dawk tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat, jispjegaw iż-żieda sinifikanti fil-volum ta’ importazzjoni Indjan u fis-sehem mis-suq miżmum mill-importazzjonijiet mill-Indja bejn l-2009 u l-PI.
5.3. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.3.1. Il-kummenti preliminari
(131)
Skont l-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet issussidjati mil-Indja fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-fatturi ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkonċernat.
(132)
Kif imsemmi fil-premessa (14), it-teħid ta' kampjuni intuża għall-eżami tad-dannu possibbilment imġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(133)
Għall-iskop tal-analiżi tad-dannu, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn l-indikaturi tad-dannu makroekonomiċi u mikroekonomiċi. F’dan ir-rigward, is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni hija vvalutata abbażi ta’ (a) indikaturi makroekonomiċi, jiġifieri l-indikaturi bħalma huma produzzjoni, kapaċità ta’ produzzjoni, utilizzazzjoni tal-kapaċità, volum tal-bejgħ, sehem mis-suq u tkabbir, impjiegi, produttività, id-daqs tal-marġni tas-sussidju attwali u l-irkupru mis-sussidju ta’ qabel, li għalihom id-dejta kienet miġbura fil-livell tal-industrija totali tal-Unjoni u fuq il-bażi ta’ (b) indikaturi mikroekonomiċi, jiġifieri indikaturi bħall-prezzijiet medji tal-unità, il-kost tal-unità, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jżidu l-kapital, l-istokkijiet u l-ispejjeż tax-xogħol, li għalihom id-dejta kienet miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(134)
Ta’ min jinnota li l-informazzjoni kollha disponibbli rigward l-industrija tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta fl-ilment, id-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, u t-tweġibiet tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tistabbilixxi indikaturi makroekonomiċi u b’mod partikolari d-dejta li għandha x’taqsam ma’ produtturi tal-Unjoni li ma ttiħdux fil-kampjun.
(135)
L-indikaturi mikroekonomiċi ġew stabbiliti fuq il-bażi tat-tagħrif li ngħata mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun fir-risposti tagħhom tal-kwestjonarju.
5.3.2. Indikaturi makroekonomiċi
(a) Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(136)
Ix-xejriet għal produzzjoni tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
2009
2010
2011
PI
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indiċi (2009 = 100)
100
133
131
132
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indiċi (2009 = 100)
100
101
101
101
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità
43 %
57 %
56 %
56 %
Indiċi (2009 = 100)
100
132
130
130
Sors:
Tweġibiet għall-ilment, il-kwestjonarju
(137)
Il-produzzjoni tal-Unjoni żdiedet bi 32 % matul il-perjodu meqjus li jirrifletti sa ċertu punt l-evoluzzjoni pożittiva tal-konsum. Il-volumi tal-produzzjoni, madankollu, staġnaw bejn l-2010 u l-PI.
(138)
Filwaqt li l-kapaċità ta’ utilizzazzjoni tjiebet u żdiedet bi 13-il punt perċentwali matul il-perjodu meqjus, il-kapaċità ta’ produzzjoni baqgħet fundamentalment stabbli matul il-perjodu kkunsidrat.
(b) Il-volum tal-bejgħ, is-suq tal-ishma u t-tkabbir
(139)
Ix-xejriet rigward il-volumi tal-bejgħ, is-sehem mis-suq u t-tkabbir żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
2009
2010
2011
PI
Volum ta’ bejgħ (tunnellati)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indiċi (2009 = 100)
100
140
140
140
Sehem mis-suq
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Indiċi (2009 = 100)
100
98
93
93
Sors:
Tweġibiet għall-ilment, il-kwestjonarju
(140)
Wara żieda konsiderevoli bejn l-2009 u l-2010, fil-kuntest ta’ żieda fil-konsum, il-volum ta’ bejgħ lil klijenti mhux relatati naqas u ma jibbenefikax miż-żieda kontinwa fid-domanda (4,9 % l-2010 u l-2011). Dan huwa rifless ukoll fit-tendenza tiela’ tal-istokks tal-għeluq, li żdiedu b’mod ġenerali b’41 % matul il-perjodu kkunsidrat kif muri fil-premessa (153) hawn taħt. Barra minn hekk, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’4,7 punti perċentwali matul il-perjodu meqjus minkejja żieda kostanti ta’ 50 % fil-konsum.
(141)
Kif indikat fil-premessa (120) hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni beda jiżdied b’50 % bejn l-2009 u l-PI, filwaqt li l-volum tal-importazzjonijiet issussidjati żdiedu b’mod sinifikanti, b’110 % matul l-istess perjodu, kif indikat fil-premessa (122)(123) (123)hawn fuq. It-tkabbir tas-suq tal-Unjoni bejn l-2009 u l-PI għalhekk ġie parzjalment assorbit minn importazzjoni issussidjata, filwaqt li l-bejgħ tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni żdied bi 40% matul l-istess perjodu. Dan juri li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ mit-tkabbir fil-konsum tal-Unjoni minħabba ż-żieda fis-sehem mis-suq ta’ importazzjonijiet issussidjati.
(c) L-impjiegi u l-produttività
2009
2010
2011
PI
In-numru ta’ impjegati
1 726
1 687
1 729
1 747
Indiċi (2009 = 100)
100
98
100
101
Produttività (unità/impjegat)
61
83
80
80
Indiċi (2009 = 100)
100
136
131
130
Sors:
Tweġibiet għall-ilment, il-kwestjonarju
(142)
Minkejja s-sitwazzjoni finanzjarja diffiċli deskritta fi premessi (147)-(152) hawn taħt, l-impjieg tal-industrija tal-Unjoni baqa’ relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Meta wieħed iqis iż-żieda tal-volum ta’ produzzjoni (ara l-premessa (136) hawn fuq), il-produttività kif imkejla bħala l-produzzjoni f’tunnellati għal kull persuna impjegata, għal kull sena żdiedet bi 30 % matul l-istess perjodu li jissuġġerixxu li l-industrija tal-Unjoni għamlet sforzi sinifikanti biex ittejjeb l-effiċjenza tagħha.
(d) Id-daqs tal-marġni tas-sussidju attwali u l-irkupru mis-sussidju ta’ qabel
(143)
Il-marġini ta’ sussidju ta’ żewġ produtturi Indjani fil-kampjun li jesportaw huma ogħla mil-livell de minimis (ara l-premessa (113) hawn fuq). Meta jitqies is-settur tal-prodott ikkonċernat u l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja, l-impatt tal-marġnijiet effettivi tas-sussidju fuq l-industrija tal-Unjoni ma jistax jitqies li huwa negliġibbli.
(144)
Huwa mfakkar li fl-1999 il-miżuri kompensatorji kontra d-dumping u kontra s-sussidju ġew imposti fuq il-prodott ikkonċernat. Madankollu, minħabba l-lakuna ta’ żmien bejn l-iskadenza tal-miżuri li ġew introdotti fl-1999 u l-investigazzjoni attwali, ma hemm l-ebda dejta disponibbli biex tevalwa l-effett ta’ sussidjar fil-passat (4). L-investigazzjoni fi kwalunkwe każ ma ġabitx prova li l-industrija għadha qed tirkupra minn sussidjar fil-passat.
5.3.3. Indikaturi mikroekonomiċi
(e) Prezzijiet medji tal-bejgħ għal kull unità fuq is-suq tal-Unjoni u l-ispiża tal-produzzjoni
(145)
Matul il-perjodu kkunsidrat il-prezz medju tal-bejgħ tal-unità u l-ispiża tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni żviluppaw kif ġej:
2009
2010
2011
PI
Prezz tal-bejgħ ta’ unità medju fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati
2 988
3 833
4 185
4 018
Indiċi (2009 = 100)
100
128
140
134
Spiża tal-unità tal-produzzjoni (EUR/tunnellata)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indiċi (2009 = 100)
100
111
117
113
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(146)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fl-UE naqas b'34 % matul il-perjodu kkunsidrat. Iż-żieda tirrifletti ż-żieda ġenerali fil-prezz tal-materja prima esperjenzata mill-industrija matul l-istess perjodu. Fl-2011 u matul l-IP il-produtturi tal-Unjoni setgħu b’mod moderat iżidu l-prezzijiet biex ikopru l-kostijiet li dejjem qed jiżdiedu tal-produzzjoni, biżżejjed bl-eżatt biex iżommu l-profitabilità ħarira aktar minn 1 % fl-2011 u biex ma jagħmlux telf fl-IP. Għaldaqstant, kif juru ċ-ċifri fit-tabella ta’ hawn fuq, anke żieda sinjifikanti fil-prezzijiet tal-bejgħ ma ppermettietx lill-industrija tal-Unjoni biex tilħaq livell raġonevoli ta' profitt.
(f) Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li żżid il-kapital.
(147)
Matul il-perjodu meqjus, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investiment u l-kapaċità tagħhom li jżidu l-kapital tal-produtturi tal-Unjoni żviluppaw kif ġej:
2009
2010
2011
PI
Profittabilità tal-bejgħ fl-UE lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Fluss ta' flus (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investimenti (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indiċi (2009 = 100)
100
181
98
89
Redditu fuq l-investimenti
-68,8 %
-11,2 %
6,7 %
0,8 %
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(148)
Il-profitabilità tal-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun ġiet stabbilita billi l-profitt nett qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Fl-2009, il-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun kienu qed jagħmlu telf iżda bdew jirkupraw fl-2010 b’konformità maż-żieda ta’ 50 % fil-konsum kif deskritt fil-premessa (120) hawn fuq. Madankollu, anke jekk il-profittabbiltà żdiedet bi ftit, il-livelli tal-profitti ta' 0,2 % kienu għadhom ferm 'l isfel mil-livell raġonevoli ta' profittabbiltà fis-settur tal-azzar. Il-marġini ta’ profitt fil-mira ġie provviżorjament stabbilit għal 5 %, għaliex huwa meqjus li jikkorrispondi mal-marġni li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli mill-industrija ta’ dan it-tip fis-settur tal-prodott investigat f'kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet issussidjati, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni kif indikat mill-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, dan il-5 % huwa marġini ta' profitt ta' qabel it-taxxa li kien ikkunsidrat bħala minimu xieraq f’investigazzjoni oħra fuq prodotti simili fl-istess settur.
(149)
Matul il-PI, il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun irnexxielhom ma jagħmlux telf; madankollu, il-pressjoni fuq il-prezzijiet eżerċitata mill-importazzjonijiet sussidjati ma ħallithomx jallinjaw il-prezzijiet tagħhom mal-ispejjeż hekk li jiksbu riżultati sodisfaċenti. Din is-sitwazzjoni hija wkoll spjegata mill-fatt li l-prodott li qed jiġi investigat huwa meqjus bħala komodità, u għalhekk il-prezzijiet huma l-fattur prinċipali, li qed isuqu l-għażliet tal-konsumatur.
(150)
Il-likwidità, li hija l-kapaċità tal-industrija li tiffinanzja lilha nnifisha u li hija kkalkulata fuq il-bażi tal-operazzjonijiet, kienet fin-negattiv sal-2010. Għalkemm tjiebet fl-2011, naqset b’34 % bejn l-2011 u l-PI.
(151)
L-evoluzzjoni tal-profitabbiltà u l-fluss tal-flus matul il-perjodu kkunsidrat illimitaw l-abbiltà tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun li jinvestu fl-attivitajiet tagħhom u dgħajfu l-iżvilupp tagħhom. B’riżultat ta’ dan, ġiet imxekkla l-abbiltà tal-produtturi tal-Unjoni li jkabbru l-kapital u jiffinanzjaw l-ispejjeż. Għalkemm il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun irnexxielhom jagħmlu xi investimenti fl-2010, minn hemm ’il quddeim waqgħu lura b’mod partikulari waqt il-PI meta naqsu b’51 % komparat mal-livelli tal-2010. Barra minn hekk, anki jekk ir-redditu fuq l-investiment marbut mal-prodott simili, espress bħala l-profitt f’perċentwali tal-valur nett deprezzat tal-investimenti, sar pożittiv fl-2011, naqas b’mod konsiderevoli, b’5,9 punti perċentwali matul il-PI, u laħaq livell baxx ta’ 0,8 %.
(152)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li l-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun baqa’ pjuttost fraġili matul il-PI.
(g) Stokkijiet
(153)
Il-livell tal-istokkijiet tal-industrija tal-Unjoni li ntgħażlet fil-kampjun żdied bi 41 % matul il-perjodu kkunsidrat; iż-żieda tagħhom ikkoinċidiet ma’ telf fis-sehem mis-suq, b’mod partikolari matul il-PI.
2009
2010
2011
PI
Ħażniet tal-għeluq (tunnellati)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indiċi (2009 = 100)
100
120
124
141
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(h) Il-kosti tax-xogħol
(154)
L-ispejjeż medji tax-xogħol tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun żdiedu b’mod modest matul il-perjodu kkunsidrat, u għalhekk ma jirrappreżentawx fattur determinanti fiż-żieda tal-ispiża tal-produzzjoni.
2009
2010
2011
PI
Nefqa medja tax-xogħol għal kull impjegat (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indiċi (2009 = 100)
100
109
107
104
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
5.4. Konklużjoni dwar id-dannu
(155)
Mill-investigazzjoni ħareġ li l-industrija tal-Unjoni ma bbenefikatx bi sħiħ miż-żieda fil-konsum tul il-perjodu kkunsidrat u b’mod partikulari tul il-PI. Għall-bidu, bejn l-2009 u l-2010, ħafna mill-indikaturi ta’ dannu tal-industrija tal-Unjoni tjiebu sew imma, wara dan, is-sitwazzjoni ekonomika tagħha staġnat jew marret lura.
(156)
Fil-fatt, fil-kuntest ta’ suq li qed jikber u jissaħħaħ, ċerti indikaturi bħalma huma l-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’mod sinifikanti bejn l-2009 u l-2010 imma mbagħad irreġistrataw tnaqqis mill-2010 ’il quddiem. Din is-sitwazzjoni seħħet minkejja żieda kontinwa fil-konsum.
(157)
Barra minn dan, l-indikaturi ta’ dannu marbuta mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni bħalma hu l-fluss tal-flus, l-investiment u l-profittabbiltà, ġew affettwati b’mod serju mill-pressjoni fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, b’mod partikulari tul il-PI. L-industrija tal-Unjoni ma setgħetx iżżid il-prezzijiet tagħha biżżejjed sabiex tkopri l-ispejjeż tagħha ta’ produzzjoni bejn l-2009 u l-2010. Il-profittabbiltà kienet qed titjieb bejn l-2009 u l-2011 billi għamlet profitt żgħir ta’ 1,4 % fl-2011; madankollu, hija reġgħet bdiet tiddeterjora matul l-PI meta laħqet biss livell ta' ekwilibriju. Dan ifisser li l-abbiltà tal-industrija tal-Unjoni biex tgħolli l-kapital u tirkupra kienet mhedda wkoll.
(158)
Fid-dawl ta' dak li ssemma, huwa konkluż provviżorjament li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali fis-sens tal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku.
6. KAWŻALITÀ
6.1. Introduzzjoni
(159)
Skont l-Artikolu 8(5) u (6) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja kkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sa tali punt li jkun jista’ jiġi kklassifikat bħala materjali. Fatturi magħrufin oħrajn għajr l-importazzjonijiet issussidjati, li jistgħu fl-istess waqt ikunu qegħdin jagħmlu danni lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati wkoll biex ikun żgurat li d-dannu possibbli kkawżat minn dawn il-fatturi l-oħrajn ma kienx ġie attribwit lill-importazzjonijiet sussidjati.
6.2. Effett tal-importazzjonijiet sussidjati
(160)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni żdied b’50 % matul il-perjodu kkunsidrat u fl-istess ħin il-volum tal-importazzjonijiet li joriġinaw fl-Indja żdied aktar mid-doppju. Min-naħa l-oħra, iż-żieda ta’ importazzjonijiet sussidjati ikkoinċidiet ma’ tnaqqis fil-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati bejn l-2010 u l-PI.
(161)
Fir-rigward tal-pressjoni fuq il-prezzijiet prevalenti fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu meqjus, instab li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-Indja baqgħu kostantement aktar baxxi mill-medja mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Bit-twaqqigħ tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’medja ta’ 12,5 % matul il-PI, l-importazzjonijiet sussidjati Indjani żiedu s-sehem tagħhom mis-suq bejn l-2009 u l-PI b’40 %, filwaqt li s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’4,7 punti perċentwali (minn 67,6 % fl-2009 għal 62,9 % fil-PI). It-telf fis-sehem mis-suq turi li l-industrija tal-Unjoni tista’ tibbenefika miż-żieda fil-konsum biss sa ċertu punt.
(162)
Minħabba l-ispiża ta’ produzzjoni li dejjem tiżdied, l-industrija tal-Unjoni ppruvat iżżid il-prezz tal-unità lil klijenti mhux relatati kif muri fil-premessa (145) hawn fuq. Madankollu, minħabba l-pressjoni fuq il-prezzijiet ikkawżata mill-volumi dejjem akbar ta’ importazzjoni ssussidjata Indjana kif intqal hawn fuq, iż-żieda fil-prezz ma kinitx biżżejjed biex issostni l-ispejjeż dejjem jiżdiedu, għalhekk l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tikseb livelli sodisfaċenti ta' profitt li jistgħu jkunu meqjusa bħala meħtieġa għal din l-industrija partikolari.
(163)
Abbażi ta’ li ntqal hawn fuq, il-konklużjoni hija li ż-żieda tal-importazzjonijiet issusidjati mill-Indja bi prezzijiet li b’mod kostanti jwaqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni, kellha rwol determinanti fid-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-effett ta’ fatturi oħra
6.3.1. Importazzjoni li mhix issussidjata
(164)
It-tabella ta’ hawn taħt turi l-iżvilupp tal-volum u l-prezzijiet tal-esportazzjoni li mhix issussidjata matul il-perjodu kkunsidrat. Il-volum tagħhom kien jirrappreżenta inqas minn terz tal-esportazzjonijiet Indjani matul il-PI u segwa l-istess tendenza bħal importazzjonijiet sussidjati.
2009
2010
2011
PI
Volum (Indiċi)
100
172
218
210
Prezz medju (indiċi)
100
118
137
135
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(165)
Abbażi ta’ dawn il-fatti, huwa meqjus li l-impatt negattiv possibbli li l-importazzjonijiet mhux sussidjati seta’ kellhom fuq is-suq tal-Unjoni ma kienx tali li jikser ir-rabta każwali bejn l-importazzjonijiet issusidjati, mill-Indja u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
6.3.2. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
Pajjiż
2009
2010
2011
PI
Ir-RPĊ
Volum (tunnellati)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indiċi (2009 = 100)
100
134
177
202
Sehem mis-suq (%)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Indiċi (2009 = 100)
100
94
118
134
Prezz medju
1 914
2 607
2 835
2 508
Indiċi (2009 = 100)
100
136
148
131
2009
2010
2011
PI
L-Isvizzera
Volum (tunnellati)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indiċi (2009 = 100)
100
132
113
113
Sehem mis-suq (%)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Indiċi (2009 = 100)
100
93
75
75
Prezz medju
3 423
4 063
4 475
4 360
Indiċi (2009 = 100)
100
119
131
127
Ir-Repubblika tal-Korea
Volum (tunnellati)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indiċi (2009 = 100)
100
138
130
128
Sehem mis-suq (%)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Indiċi (2009 = 100)
100
97
87
85
Prezz medju
3 717
4 165
4 761
4 627
Indiċi (2009 = 100)
100
112
128
124
Total tal-pajjiżi terzi kollha għajr l-Indja
Volum (tunnellati)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indiċi (2009 = 100)
100
130
139
146
Sehem mis-suq (%)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Indiċi (2009 = 100)
100
91
93
97
Prezz medju
3 609
4 214
4 748
4 483
Indiċi (2009 = 100)
100
117
132
124
(166)
Apparti mill-importazzjonijiet mill-Indja li jikkostitwixxu 35 % tal-importazzjonijiet kollha fis-suq tal-Unjoni matul il-PI, kien hemm sorsi oħra ta’ importazzjonijiet, inkluża r-Repubblika Popolari taċ-Ċina, il-Korea u l-Isvizzera, li kellhom jiġu eżaminati fil-kuntest ta’ din ir-rabta kawżali.
(167)
L-investigazzjoni uriet li l-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi Koreani u Svizzeri baqgħu ogħla mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi Indjani u dawk tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat u b'mod partikolari waqt il-PI. Barra minn hekk, is-sehem tas-suq tagħhom żdied b’0,5 u 1,6 punti perċentwali rispettivament matul il-PI.
(168)
Il-prezz medju mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina kien taħt il-livell tal-prezz tal-industrija tal-Unjoni u li s-sehem mis-suq tal-pajjiż wera xejra ta’ tkabbir waqt il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, l-investigazzjoni uriet li t-taħlita tal-prodott irrappreżentat mill-importazzjonijiet Ċiniżi hija differenti u li l-prodotti Ċiniżi ma kinux f’kompetizzjoni diretta ma’ dawk tal-industrija tal-Unjoni jew dawk ta’ oriġini Indjana fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk tqies li l-esportazzjonijiet Ċiniżi ma setgħux kellhom impatt sinifikanti fuq it-tipi ta’ prodotti ewlenin mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk, kwalunkwe effett li l-importazzjonijiet miċ-Ċina seta’ kellhom fuq id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien wieħed minimu.
(169)
Madankollu, produttur esportatur iddikjara li l-importazzjonijiet ta’ fili tal-azzar li ma jsaddadx mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, ir-Repubblika tal-Korea u l-Isvizzera għandhom jiġu inklużi fl-ambitu ta’ din l-investigazzjoni.
(170)
Minbarra l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet mogħtija hawn fuq, ta’ min jinnota li, fl-istadju tal-bidu u sa issa, ma hemm l-ebda evidenza ta’ sussidji, danni u jew rabta kawżali li kienet tiġġustifika l-inizjazzjoni ta’ proċedura kontra s-sussidju li tikkonċerna l-importazzjonijiet li joriġinaw fil-pajjiżi msemmija hawn fuq. Barra minn hekk, anke jekk ikun hemm evidenza li tiġġustifika l-investigazzjoni ta' importazzjonijiet oħra, differenza fit-trattament li tikkonsisti fil-ftuħ ta' proċedura kontra s-sussidji kontra l-importazzjonijiet tal-Indja biss mhux se tikkwalifika bħala diskriminatorja. L-affermazzjoni li dawn il-pajjiżi kellhom jiġu inklużi fl-ambitu tal-investigazzjoni għalhekk hija infondata u qiegħda tiġi miċħuda.
(171)
Fuq il-bażi ta’ hawn fuq, huwa konkluż li l-esportazzjonijiet minn pajjiżi terzi ma kkontribwewx b’mod sinifikanti għad-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
6.3.3. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(172)
L-esportazzjoni totali tal-prodott ikkonċernat mill-industrija tal-Unjoni jirrappreżenta 8,5 % tal-produzzjoni totali tal-IP. Din l-istampa hi riflessa mill-esportazzjoni lil konsumaturi mhux relatati mill-produtturi tal-Unjoni li kienu inklużi fil-kampjun li l-esportazzjoni tagħhom kienet tirrappreżenta 7 % tal-produzzjoni fil-PI u l-prezzijiet kienu 36 % ogħla milli dik fis-suq tal-UE fl-istess perjodu. Fuq din il-bażi, jista’ jiġi konkluż li l-attività tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tkun il-kawża potenzjali ta' dannu materjali.
6.3.4. Il-kriżi ekonomika u l-prezzijiet tal-materja prima
(173)
Kif imsemmi fil-premessa (120) hawn fuq, il-konsum fl-2009 kien partikolarment baxx minħabba l-livell tal-prezzijiet għolja eċċezzjonali ta’ nikil u l-effetti tal-kriżi ekonomika. Din is-sitwazzjoni ċertament tispjega b’mod partikolari l-istat finanzjarju ħażin tal-industrija tal-Unjoni fl-2009. Madankollu, ta’ min jinnota li f’sitwazzjoni ta’ konsum li qed jiżdied mill-2010 ’il quddiem il-prestazzjonijiet ta’ importazzjonijiet issussidjati bi prezz baxx tikkuntrasta ma’ dik tal-industrija tal-Unjoni.
(174)
L-investigazzjoni wriet li anke matul l-irkupru ekonomiku ġenerali, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika miż-żieda fil-konsum u kienet qed titlef mis-sehem mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat, billi l-esportazzjonijiet Indjani issussidjati kisbu aktar sehem mis-suq.
(175)
Għaldaqstant, minkejja li l-kriżi ekonomika u ż-żieda fil-prezzijiet tal-materja prima setgħet ikkontribwiet għall-prestazzjoni fqira tal-industrija tal-Unjoni, b’mod ġenerali, ma jistax jiġi kkunsidrat li din kellha impatt tant li tkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
6.4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(176)
Intwera li kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet issussidjati li joriġinaw fl-Indja fil-perjodu meqjus (b’110 % u b’40 % rispettivament). Instab li dawn l-importazzjonijiet, b'mod kostanti, waqqgħu l-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u, b'mod partikolari, matul il-PI (bħala medja by 12.5 %).
(177)
Din iż-żieda fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja ikkoinċidiet mal-iżvilupp bil-mod tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni b’mod partikolari mill-2010. Għalhekk, minkejja l-irkupru tal-konsum, l-industrija tal-Unjoni ma kinetx kapaċi tirriporta ż-żieda fl-ispiża tal-produzzjoni għall-klijent tagħha għal livell sodisfaċenti u konsegwentement l-indikaturi finanzjarji bħall-profitabbiltà, il-likwidità u l-investiment baqgħu f’livelli baxxi.
(178)
L-eżaminazzjoni tal-fatturi l-oħra magħrufa li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni żvelat li dawn il-fatturi mhumiex tali li jkissru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(179)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat tajjeb l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-esportazzjonijiet issussidjati, huwa konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku.
7. INTERESS TAL-UNJONI
7.1. Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(180)
Skont l-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja s-sejba proviżorja ta’ sussidju li jikkawża dannu, jeżistux raġunijiet b’saħħithom biex jiġi konkluż li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f’dan il-każ partikolari. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq l-apprezzament tal-bosta interessi involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi, u tal-utenti.
7.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(181)
L-industrija tal-Unjoni hija magħmula minn 27 produttur magħruf li jirrappreżentaw il-produzzjoni kollha tal-Unjoni tal-prodott simili. Il-produtturi jinsabu fi Stati Membri differenti tal-Unjoni, u jimpjegaw direttament ’il fuq minn 1 747 persuna b’rabta mal-prodott simili waqt l-IP.
(182)
Produttur wieħed tal-Unjoni, li jirrappreżenta sehem relattivament żgħir tal-produzzjoni tal-Unjoni u li kellu kumpanija relatata fl-Indja oppona l-bidu tal-investigazzjoni. Kif issemma fil-premessa (22), ġie argumentat ukoll li l-prodotti tekniċi ħafna m’għandhomx ikunu koperti u li ma kienx fl-interess tal-Unjoni li timponi l-istess miżuri fuq dan it-tip ta’ prodott.
(183)
Kif imsemmi fil-premessa (126)dan it-tħassib kien indirizzat fil-kwestjonarju billi jitkabbru l-PCN li identifikaw b’mod ċar dawn it-tipi fl-investigazzjoni. Madankollu, f’dan l-istadju, l-investigazzjoni wriet li prodotti tekniċi ħafna kienu koperti mill-investigazzjoni u li produtturi Indjani li jesportaw, esportaw biss kwantitajiet limitati ta’ dawn it-tipi ta’ prodotti. Għalhekk, it-tħassib espress minn dan il-produttur ma kienx ikkunsidrat bħala ġustifikat u t-talba tiegħu ġiet miċħuda.
(184)
Ġie stabbilit li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali kkawżat mill-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja. Ta’ min ifakkar li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ miż-żieda fil-konsum u l-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni baqgħet fraġli.
(185)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji kompensatorji se terġa’ ġġib fis-seħħ kundizzjonijiet ta’ kummerċ ġust fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu lill-industrija tal-Unjoni li tallineja l-prezzijiet tagħha tal-prodott simili mal-ispejjeż tal-produzzjoni.
(186)
Jista' jkun mistenni wkoll li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tirkupra tal-anqas parti mis-sehem mis-suq mitluf matul il-perjodu kkunsidrat, b'impatt pożittiv fuq il-profittabilità tagħha u l-qagħda finanzjarja tagħha b'mod ġenerali. L-impożizzjoni ta’ miżuri tippermetti li l-industrija żżomm u tiżviluppa aktar l-isforzi tagħha biex tkun kost effiċjenti.
(187)
Jekk il-miżuri ma jiġux imposti, huwa mistenni aktar telf fis-sehem mis-suq u l-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni tibqa' sejra lura.
(188)
Għalhekk, huwa provviżorjament konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri kontra s-sussidji fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw fl-Indja tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
7.3. Interess tal-utenti
(189)
Il-kwestjonarji ntbagħtu lil disa’ utenti fl-Unjoni. Kienu biss tlieta li wieġbu għall-kwestjonarji li jirrappreżentaw madwar 6 % tal-importazzjoni totali tal-prodott ikkonċernat matul il-PI. Huma preżenti f’setturi rigward l-ipproċessar tal-ikel inklużi kċejjen kummerċjali u t-tisjir, l-appliances tad-dar, l-industrija awtomobilistika.
(190)
Bħala medja, ix-xiri mill-Indja kkostitwixxa madwar 67 % tax-xiri totali tagħhom tal-prodott ikkonċernat, u l-Indja kienet tirrappreżenta sors ta’ provvista esklużiva biss għal utent wieħed. Matul il-PI, il-medja perċentwali tal-fatturat li tinkorpora l-prodott ikkonċernat tirrappreżenta 54 % tal-fatturat totali tagħhom.
(191)
L-investigazzjoni wriet li, matul il-PI, il-qligħ medju l-utenti li kkooperaw kollha fis-setturi li jużaw il-prodott ikkonċernat kien ogħla minn 9 % fuq il-fatturat.
(192)
L-effett probabbli tal-miżuri proposti ġie ivvalutat abbażi tar-risposti għall-kwestjonarju li waslu mingħand l-utenti u s-suq totali tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili. Jekk wieħed jassumi li l-agħar xenarju għas-suq tal-Unjoni, jiġifieri li l-ebda żieda fil-prezz tista’ tkun mgħoddija lill-katina ta’ distribuzzjoni u li l-utenti jkollhom ikomplu jixtru mill-Indja f’volumi preċedenti, l-impatt tad-dazju fuq il-profitabbiltà tal-utenti ikun ifisser tnaqqis ta’ madwar 0,2 punti perċentwali.
(193)
Għandu jiġi nnutat li utent wieħed kellu pożizzjoni newtrali fir-rigward tal-investigazzjoni, minħabba li qies li l-impożizzjoni ta’ miżuri ma jkollha l-ebda effett sinifikanti fuq il-prezzijiet tas-suq billi l-potenzjal ta' żieda fil-prezz għandu jiġi assorbit mid-distributuri.
(194)
Utent ieħor esprima tħassib li, jekk ikunu imposti, l-miżuri jolqtu wkoll ċerti tipi ta’ prodotti li m’għadhomx jiġu manifatturati fl-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li t-tipi ta’ prodotti li għalihom irrefera dan l-utent għadhom prodotti fl-Unjoni u li d-domanda ta’ dawk it-tipi tal-gradi ta’ azzar li ma jissaddadx mhix sinifikanti. Barra minn hekk, ta’ min jinnota li l-produtturi tal-Unjoni ma pproduċewx bil-kapaċità sħiħa tagħhom matul il-perjodu kkunsidrat, u għalhekk jekk id-domanda tiżdied il-produzzjoni tista’ ssegwi skont dan.
(195)
Ta’ min jinnota li billi l-prodott ikkonċernat huwa standardizzat f’termini ta’ settur u l-użu, l-utenti jistgħu ibiddlu s-sorsi tagħhom tal-provvista fejn il-kwalità tal-prodott, jew il-prezz huwa kkonċernat. L-impożizzjoni ta’ miżuri m’għandhiex tipprekludi l-possibbiltà tal-importzzjoni tal-prodott ikkonċernat minn pajjiżi oħra u anke mill-Indja ladarba l-effetti li jikkawżaw distorsjoni tal-kummerċ minħabba sussidju tneħħew.
(196)
Meta wieħed jikkunsidra dan t’hawn fuq, anki jekk xi utenti x’aktarx se jiġu affettwati aktar minn oħrajn b’mod negattiv bil-miżuri fuq l-importazzjonijiet mill-Indja, l-impatt ġenerali fuq l-utenti huwa kkunsidrat bħala wieħed limitat.
7.4. L-interess tal-importaturi
(197)
Inkisbet kooperazzjoni limitata minn importaturi mhux relatati. Disa’ importaturi pprovdew it-tagħrif għat-teħid ta’ kampjuni, iżda wieħed biss ikkoopera. Din il-kumpanija kienet responsabbli għal madwar 7 % tal-importazzjoni totali mill-Indja matul il-PI. Il-kumpanija topponi l-impożizzjoni ta' mizuri peress li l-Indja hi bil-kbir l-aktar fornitur importanti. Għalkemm l-impożizzjoni tal-miżuri jkollha impatt negattiv fuq il-qligħ tagħha minħabba spejjeż ogħla li jiġu mġarrba, il-kumpanija ta’ importazzjoni għandha tkun f’pożizzjoni li tgħaddi għall-inqas parti miż-żieda fl-ispiża lil konsumaturi tagħha.
(198)
Barra minn hekk, l-importaturi jistgħu jimxu lejn sorsi oħra inklużi l-industrija tal-Unjoni u pajjiżi esportaturi oħra.
(199)
Fuq dik il-bażi, huwa provviżorjament konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri kompensatorji mhux se jkollha effetti negattivi sostanzjali fuq l-interess tal-importaturi.
7.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(200)
Fid-dawl ta’ dan t'hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li ġeneralment, abbażi tat-tagħrif disponibbli li jikkonċerna l-interess tal-Unjoni, m'hemm l-ebda raġunijiet sinifikanti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-Indja.
(201)
Barra minn hekk, meta wieħed iqis l-impatt globali tal-miżuri ta’ kontra s-sussidji fis-suq tal-Unjoni, l-effetti pożittivi, b’mod partikolari fuq l-industrija tal-Unjoni jidhru li jegħlbu, l-impatti negattivi potenzjali fuq l-ieħor aktar limitat gruppi ta’ interess.
8. PROPOSTA GĦAL MIŻURI KOMPENSATORJI PROVIŻORJI
(202)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaћqu dwar is-sussidju, id-dannu, il-kawża u l-interess tal-Unjoni, gћandhom jiġu imposti miżuri kompensatorji provviżorji sabiex jiġi evitat dannu ulterjuri lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet issussidjati.
8.1. Livell ta’ tneħħija tad-dannu
(203)
Sabiex jiġi determinat il-livell ta' dawn il-miżuri, għandha tingħata kunsiderazzjoni lill-marġnijiet tad-dumping li nstabu u l-ammont ta' dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
(204)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tas-sussidju ta’ dannu, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet issussidjati, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(205)
Għalhekk, il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu ġie kkalkulat abbażi ta’ paragun tal-prezz medju peżat tal-importazzjonijiet sussidjati, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz fil-premessa (130) hawn fuq, u l-prezz mhux dannuż tal-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni. Il-prezz mhux dannuż ġie stabbilit billi livell raġonevoli ta' profitt ġie miżjud mal-kost tal-produzzjoni. Il-marġni tal-profitti fil-mira kien iffissat provviżorjament għal 5% kif affermat fil-premessa (148).
(206)
Kwalunkwe differenza minn dan it-tqabbil ġiet imbagħad imfissra bħala perċentwal tat-totali tal-medja tal-prezz tal-importazzjoni tas-CIF. Ara premessa (208).
8.2. Miżuri provviżorji
(207)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, huwa kkunsidrat li, skont l-Artikolu 12(1) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti miżuri kompensatorji provviżorji fir-rigward ta’ importazzjonijiet li joriġinaw fl-Indja fil-livell l-iktar baxx tas-sussidju u l-marġini ta’ danni, skont ir-regola tal-inqas dazji.
(208)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati tad-dazju kompensatorju ġew stabbiliti permezz ta’ tqabbil tal-marġini ta’ eliminazzjoni ta’ dannu u l-marġini tas-sussidji. Għaldaqstant, ir-rati ta' dazju kompensatorju proposti huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ sussidju
Marġini ta’ dannu
Ir-rata provviżorja tad-dazju kompensatorju
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Venus group
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Kumpaniji li kkoperaw li ma kinux fil-kampjun
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
F'dak li jirrigwarda l-investigazzjoni dwar l-anti-dumping, f'konformità mal-Artikolu 24(1), it-tieni subparagrafu tar-Regolament bażiku u l-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (5) l-ebda prodott m'għandu jkun suġġett kemm għal dazji ta' anti-dumping kif ukoll għal dazji kumpensabbli għall-iskop ta' trattament tal-istess sitwazzjoni unika maħluqa minn dumping u minn sussidju tal-esportazzjoni. F'dak li jirrigwarda l-iskemi tas-sussidju, kif inkiteb fil-premessi minn (29) sa (112) skema waħda biss tirreferi għas-sussidju tal-esportazzjoni. Ir-rati provviżorji relevanti tal-anti dumping tal-produttur esportatur kkonċernat li kkoopera se jkun aġġustat skontu f'konformità mal-investigazzjoni dwar l-anti-dumping.
(210)
Ir-rati ta’ dazju kompensatorju ta’ kumpanija individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni. Gћalhekk, dawn jirriflettu l-qagħda ta’ dawn il-kumpaniji li nstabet matul din l-investigazzjoni. Dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju madwar il-pajjiż kollu applikabbli għall-"kumpaniji l-oħrajn kollha") huma għalhekk applikabbli esklussivament għal importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-Indja u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati magħmulin minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b’mod speċifiku, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom jiġu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-"kumpaniji l-oħra kollha".
(211)
Kull talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju kompensatorju ta’ kumpaniji individwali (pereżempju wara tibdil fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ produzzjoni ġdida jew entitajiet tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata minnufih lill-Kummissjoni (6) bl-informazzjoni rilevanti kollha, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kull modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija li għandhom x’jaqsmu mal-produzzjoni, mal-bejgħ domestiku u mal-esportazzjoni li jkunu assoċjati, pereżempju, ma’ bidla fl-isem jew ma’ bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat kif meħtieġ billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali.
(212)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell ta’ dazju residwali mhux biss għandu japplika għall-produtturi esportaturi li ma kkoperawx iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
9. DISPOŻIZZJONI FINALI
(213)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li matulu l-partijiet interessati li jkunu għamlu lilhom infushom magħrufa sal-limitu ta’ żmien speċifikat fin-notifika tal-inizjazzjoni jkunu jistgħu jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu seduta ta’ smigħ. Barra minn hekk, irid jiġi ddikjarat li s-sejbiet dwar l-impożizzjoni ta’ dazji kompensatorji magћmula gћall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista' jkun hemm bżonn li jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-għanijiet ta’ kwalunkwe sejba definittiva,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju kumpensabbli kompensatorju huwa b’dan impost fuq importazzjonijiet ta’ wajer tal-azzar li ma jsaddadx li fih skot il-piż:
-
- 2,5% jew iktar ta’ nikil, ħlief fil li 28 % jew iktar imma mhux iktar minn 31% tal-piż tiegħu huwa nikil u 20 % jew iktar imma mhux iktar minn 22 % tal-piż tiegħu huwa kromju,
-
inqas minn 2,5 % tal-piż tiegħu huwa nikil, ħlief fil li 13 % jew iktar imma mhux iktar minn 25 % tal-piż tiegħu huwa kromju u 3,5 % jew iktar imma mhux iktar minn 6 % tal-piż tiegħu huwa aluminju,
u li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġina fl-Indja.
2. Ir-rata tad-dazju kompensatorju provviżorju applikabbli għall-prezz nett, ħieles bil-prezz tal-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji mniżżla hawn taħt għandha tkun:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,1
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness
3,8
B781
Il-kumpaniji l-oħra kollha
4,3
B999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni, tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1, għandu jkun soġġett għall-forniment ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 30 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti essenzjali u tal-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie addottat dan ir-Regolament, jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw għal smigħ mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 31(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgћu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dћul fis-seћћ tiegћu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ erba' xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta’ Mejju 2013.