РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 861/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (по-долу „основният регламент“), и по-специално член 15 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (по-долу „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 419/2013 (2) (по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия.
(2)
Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) (по-долу „жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
(3)
Вследствие на паралелно проведеното антидъмпингово разследване, с Регламент (ЕС) № 418/2013 (3) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
На предварителния етап от разследването бе направена извадка на индийските производители износители, производителите в Съюза и несвързаните вносители. Въпреки това, тъй като двама от избраните за извадката вносители не отговориха на въпросника, не бе възможно да бъде завършена извадката на вносителите. Цялата налична информация, която се отнася до оказалите съдействие вносители, бе използвана, за да се стигне до окончателни заключения, по-специално по отношение на интереса на Съюза.
(5)
Седем индийски производители износители извън извадката поискаха индивидуално разследване. Двама от тях изпратиха отговори на въпросника. Петима не отговориха на въпросника. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разследване. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(6)
С изключение на посоченото по-горе съображения 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 и 14 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(7)
Както беше посочено в съображение 20 от регламента за временните мерки, разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
1.4. Последваща процедура
(8)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки (по-долу „разгласяването във връзка с временните мерки“), няколко заинтересовани страни, а именно двама производители износители, жалбоподателят и 11 ползватели, представиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да издирва информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид, когато бе целесъобразно.
(9)
Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („разгласяването във връзка с окончателните мерки“). На страните беше определен срок, в който да представят своите коментари по разгласяването във връзка с окончателните мерки. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид, когато бе целесъобразно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(10)
Както е посочено в съображение 21 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(11)
Някои ползватели изразиха загриженост относно очевидната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и подобния продукт, защото съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Налице е особена загриженост по отношение на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания, определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове продукти, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че тези характеристики може да варират при различните видове продукти, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове продукти при разследване. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете продукти и гарантира обективно сравнение. За всеки вид продукт, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид продукт, произвеждан и продаван от индустрията на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай класа на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Следователно видовете жици, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от индустрията на Съюза, които имат същите или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на подобния продукт в известието за започване (4) и в регламента за временните мерки.
(12)
Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това според нея те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика, за да се определи дали продуктите са подобни, така че да представляват част от същия продукт, следва да се прецени дали те имат еднакви технически и физически характеристики и приложения като продуктите, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена - качество. В тази връзка взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти също трябва да бъдат оценени (5). При разследването бе установено, че „високотехнологичните“ видове продукти, посочени от страната, имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са жици, изработени от неръждаема стомана. Представляват полуготов стоманен продукт (който в повечето случаи следва да бъде подложен на допълнителна преработка с оглед на производството на широка гама от готови продукти), а производственият процес е подобен, при използване на подобни машини, така че производителите да може да преминават от производството на едни варианти на продукта към производството на други видове на продукта според нуждите. Поради това, въпреки че различните видове жици не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, обхващащи много видове телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от индустрията на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(13)
В отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. Разследването установи, че високотехнологичният вид на продукта попада в определението на продукта, както е посочено в съображение 12 по-горе. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно; това не е така. Според съдебната практика Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на продуктовия обхват (6) и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда на Европейския съюз. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други - в друга; в такъв случай Комисията трябва да направи обща оценка, както е направила в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете продукти трябва да са еднакви, за да може те да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
(14)
Някои ползватели заявиха, че т.нар. жици от неръждаема стомана „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. В частност те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от индустрията на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид продукт не се произвежда от индустрията на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид продукт. Второ, както и за т.нар. „високотехнологични“ жици (вж. съображение 12), беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на подобния продукт, произвеждан и продаван от индустрията на Съюза. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(15)
Освен това тези ползватели заявиха, че валцдратът трябва да бъдe включен в определението на разглеждания продукт. Валцдратът е суровина, използвана за производството на разглеждания продукт, но също така може да се използва и за производството на различни продукти, като скрепителни елементи и пирони. Следователно за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен стоманен продукт. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в подобния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
(16)
Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на подобния продукт в съображения 21 - 24 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(17)
В съображение 25 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, които подлежат на изравнителни мерки, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“);
б)
схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme, „DDS“);
в)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, „AAS“);
г)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
д)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“);
е)
схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе, „FMS“)
ж)
специални икономически зони/експортно ориентирани единици (Special Economic Zones/Export Oriented Units, „SEZ/ЕОU“).
(18)
Индустрията на Съюза заяви, че Комисията е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, по-специално регионални схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната. Това твърдение е неоснователно. Комисията провери всички национални и местни схеми за субсидиране, описани в жалбата. Въпреки това Комисията установи, че по време на РП включените в извадката производители износители са получавали субсидии само по схемите, изброени в съображение 14 по-горе.
(19)
Индустрията на Съюза също така изтъкна, че тъй като в хода на успоредното антидъмпингово разследване бе установено, че данните, предоставени от включените в извадката индийски производители, са недостоверни и бе приложен член 18 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (7), член 28 от основния регламент също е следвало да бъде приложен в рамките на настоящото разследване. Въпреки това член 28 от основния регламент се прилага само ако са изпълнени предвидените в него условия, което не е така по отношение на информацията, предоставена от включените в извадката индийски производители. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(20)
Разследването показа, че DEPBS, DDS и AAS са част от един механизъм за субсидиране, който е механизъм за възстановяване на мита. Индия използва различни варианти на този механизъм в продължение на дълъг период от време, като често е изменяла отделните подкатегории на механизма. Разследването показа, че е уместно тези подкатегории на механизма да се анализират заедно, тъй като обикновено се налага износителите да избират между тях (те се изключват взаимно), а случай че някоя от подкатегориите бъде прекратена - да преминават към друга.
(21)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 25 - 28 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (DEPBS)
(22)
Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че DEPBS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса. Също така беше изказано твърдението, че по отношение на продукта, предмет на разследването, не съществува никакво вътрешно производство на суровини, поради което се налага разумното предположение, че всички внесени стоки са били облагани със ставка от 5 % и че таванът, установен от правителството на Индия, гарантира, че няма свръхкомпенсации. Както е пояснено в съображение 38 от регламента за временните мерки, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износител, който се ползва от DEPBS, не е длъжен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действителната стойност на вложените суровини. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини.
Правителството на Индия не е успяло да създаде система, която да свързва размера на митото, от което са освободени внасяните суровини, с тяхното влагане в изнасяните продукти. От своя страна дружествата, които са се възползвали от тази схема, също така не разполагат с механизъм, за да докажат, че не са получили каквото и да било прекомерно освобождаване. Освен това, що се отнася до твърдяната от дружеството липса на свръхкомпенсация в конкретния случай, то не успя да докаже твърдението си и би могло например да се е възползвало от компенсации за други вносни стоки или за вносни суровини, без те да са използвани за производството на разглеждания продукт. Също така трябва да се отбележи, че твърдението, че не съществува вътрешно производство на суровини, е неправилно, тъй като поне едно от разследваните дружества е произвеждало суровини на вътрешния пазар, докато другите две разследвани дружества са купували от национален производител, а не от вносител на вътрешния пазар. Следователно тези доводи не могат да бъдат приети.
(23)
Една страна твърди, че при продажбата на лиценза за DEPBS действителната продажна цена е била под стойността на лиценза и поради това подлежащата на изравняване полза е била по-ниска от установената при временното разследване. Ползата в рамките на тази схема обаче е изчислена въз основа на сумата на предоставения в лиценза кредит, независимо от това дали лицензът е използван за компенсиране на митата върху вноса, или в действителност е бил продаден. Всяка продажба на лиценз на цена под номиналната му стойност е чисто търговско решение, което не влияе на размера на ползата, получена по тази схема. Следователно този довод не може да се приеме.
(24)
Правителството на Индия заяви, че DEPBS е била оттеглена през РП и следователно не подлежи на изравнителни мерки. Освен това то заяви, че тъй като програмата за възстановяване на мита не е приемник на DEPBS, последната не може да бъде предмет на изравнителни мерки. Действително DEPBS е изтекла на 30 септември 2011 г., по време на РП. Въпреки това субсидирането е продължило. Бе установено, че като алтернатива на DEPBS износителите получават ползи по AAS и особено по DDS. Както е описано в съображения 42 - 44 от регламента за временните мерки, AAS и DDS бяха коригирани, за да се осигури плавен преход от DEPBS. Освен това естеството на ползите по трите схеми, т.е. пропуснатите приходи под формата на освобождаване от мита, е напълно еднакво. По този начин дружествата могат да избират коя схема да използват за компенсиране на митата. Поради това, въпреки че DEPBS е престанала да съществува в средата на РП, субсидиите, отпуснати от правителството на Индия през РП, следва да бъдат предмет на изравнителни мерки, тъй като общата система от ползи е продължила да съществува, като поради причините, посочени в съображение 20 по-горе, всички схеми за възстановяване на мита образуват един механизъм за субсидиране с различни, често променящи се подкатегории. Поради това посоченият довод не може да бъде приет.
(25)
В своя отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия отново изтъкна своите доводи относно прекратяването на DEPBS след разгласяването във връзка с окончателните мерки. Тъй като обаче не бяха представени нови доводи, които да доведат до промяна на заключението по отношение на замяната на субсидирането по прекратената DEPBS с коригираната DDS, този довод не може да бъде приет.
(26)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 29 - 47 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(27)
Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI е използвал DEPBS през РП. Ставката на субсидията е била 0,50 %.
3.3. Схема за възстановяване на мита (DDS)
(28)
Правителството на Индия заяви, че DDS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса и акцизите, платени за суровините. Както е пояснено в съображения 58 - 60 от регламента за временните мерки, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. По-специално не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Освен това даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. Горното се потвърждава от констатациите, направени при посещението на дружествата, и от съответното законодателство, а именно циркулярен документ № 24/2001 на правителството на Индия, както е посочено в съображение 60 от регламента за временните мерки. Наред с това в параграф 32 от своето становище самото правителство на Индия призна, че DDS може да доведе до прекомерно освобождаване. Следователно този довод на правителството на Индия не може да се приеме.
(29)
Правителството на Индия също така изтъкна, че въпреки че системата за проверка за използването на суровините е била непълна, по-специално поради големия брой на бенефициентите и административната тежест, свързана с контрола на всички тях, действащият механизъм за проверка, основаващ се на извършването на извадки, следва да бъде приет. Този довод обаче не може да бъде приет, тъй като не е предвиден в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii), приложение I, буква и), приложение II или приложение III (към основния регламент.
(30)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 48 - 64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(31)
Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI Industries е използвал DDS през РП. Ставката на субсидията е била 0,29 %.
3.4. Схема на предварителни разрешения (AAS)
(32)
Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че AAS следва да се счита за схема за възстановяване на мита, тъй като внесените материали са използвани за производството на стоки, които се изнасят. Както бе пояснено в съображение 76 от регламента за временните мерки, използваната в настоящия случай подсхема не е допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II или приложение III към основния регламент. Правителството на Индия не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и - при схеми за възстановяване за заместители - приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). От друга страна, стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (по-долу „SIONs“) за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и не могат да представляват система за проверка на действителното потребление на суровините. Тези стандартни норми не дават възможност на правителството на Индия да провери с достатъчна точност какво количество суровини са използвани в производството на изнасяните продукти. Освен това правителството на Индия не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, както е обяснено в съображение 73 от регламента за временните мерки, макар по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент). Поради това подсхемата подлежи на изравнителни мерки и доводът се отхвърля.
(33)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 65 - 80 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(34)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от AAS през РП.
3.5. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)
(35)
При разгласяването във връзка с окончателните мерки един от индийските производители износители представи коментари относно грешка в изчисленията. Този коментар бе частично основателен и бе отчетен при изчисляването на размера на субсидията. Тъй като общият марж на субсидията за това дружество бе под нивото de minimis още преди тази корекция, корекцията нито променя окончателния размер на изравнителното мито за това дружество, нито засяга средния марж на субсидията, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, или маржа на субсидията в национален мащаб.
(36)
С изключение на посоченото по-горе, съображения 81 - 91 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(37)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EPCGS през РП по отношение на разглеждания продукт.
3.6. Схема за експортно кредитиране (ECS)
(38)
Правителството на Индия възрази, че в съображение 92 от регламента за временните мерки Комисията неправилно е посочила правното основание на ECS. Правителството на Индия посочи, че циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 („MC 07-08“) и циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 („MC 08-09“) са били актуализирани и че циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 („MC 10-11“) и циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 („MC 11-12“) са послужили за правно основание за ECS през РП. Забележката на правителството на Индия е правилна в това отношение.
(39)
В допълнение правителството на Индия изтъкна, че ако е било взето предвид правилното актуализирано правно основание, Комисията е трябвало да вземе предвид факта, че максималният лихвен процент, приложим спрямо експортните кредити, който преди това Reserve Bank of India (RBI) е въвела като задължителен за търговските банки, е отпаднал преди РП по отношение на експортните кредити в рупии. Следователно що се отнася до кредити в рупии, тази схема вече не може да се счита за субсидия. Разследването показа, че две включени в извадката дружества на практика са се ползвали от експортни кредити от частни банки с лихвени проценти, договорени под референтния лихвен процент, определен от RBI. Разследването не разкри търговски причини, поради които тези частни банки биха предоставяли кредити с отстъпка и при лихвени проценти, при които очевидно търпят загуби. Тези практики за банково кредитиране биха могли да наведат на предположението, че все още е налице участие на правителството. В хода на разследването обаче не бяха открити доказателства за равнището, изисквано съгласно правилата на СТО, за да се докаже продължаващо упълномощаване или възлагане на търговските банки. Поради това Комисията реши да не отчита ползата от понижените лихвени проценти като субсидия по тази подсхема при липса на достатъчно доказателства за ръководство и/или финансово участие от страна на правителството на Индия.
(40)
На последно място, правителството на Индия възрази, че при последната актуализация на циркулярния документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2012-13 („MC 12-13“), влязла в сила два месеца след края на РП, са премахнати максималните лихвени проценти, приложими спрямо експортните кредити, и по отношение на кредитите в чуждестранна валута. Като се позовава на член 15, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, правителството на Индия твърди, че в такъв случай и този елемент на схемата на експортно кредитиране не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като ръководството на банките от страна на правителството е отпаднало. Въпреки че в представения MC 12-13 съществува разпоредба, която предоставя на търговските банки свобода да определят лихвените проценти за експортните кредити в чужда валута, считано от май 2012 г., както твърди правителството на Индия, тази промяна на инструкциите на RBI за частните банки по време на разследването сама по себе си е недостатъчна, за да се изключи тази схема, тъй като ръководството от страна на правителството може да продължи по неофициален път, което би трябвало да бъде обект на по-нататъшно разследване. Въпреки това, с оглед на горното заключение относно подсхемата, което се отнася до експортните кредити в рупии, на този етап Комисията реши да не я подлага на изравнителни мерки, що се отнася до кредитите в чужда валута.
(41)
Предвид изложеното по-горе ставките на митото ще бъдат коригирани, където е приложимо.
3.7. Схема за фокусиране върху пазара (FMS)
(42)
След разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия представи коментарите си по FMS. То възрази, че режимът е географски обвързан с държави, които не са част от Съюза, и поради това не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза. Въпреки това правителството на Индия не бе в състояние да оспори нито практическото прилагане на схемата, нито факта, че ползите по FMS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FMS могат да се прехвърлят свободно и че те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено, тъй като разследването показа, че разглежданият продукт може да се ползва и действително се ползва от тази схема, когато се изнася за Съюза.
(43)
При липсата на други коментари съображения 101 - 111 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(44)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от FMS през РП.
3.8. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
(45)
След разгласяването във връзка с окончателните мерки единственият разследван производител износител, използващ EOUS, представи коментарите си по тази схема. Дружеството заяви, че Комисията следва да използва различен метод за изчисляване на ползите, получени по тази схема. Дружеството изтъкна, че някои ползи по EOUS следва да се разглеждат като допустима схема за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и следователно не трябва да подлежат на изравнителни мерки.
(46)
Въпреки това беше установено, че независимо от това кой метод за изчисление се използва, ставката на субсидията за тази схема няма да надхвърля 0,95 %, което означава, че общият марж на субсидията за това дружество ще остане под нивото de minimis. Поради това не беше счетено за необходимо допълнително да се анализира това твърдение в рамките на настоящото разследване.
(47)
Поради липсата на други коментари съображение 112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(48)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EOUS през РП.
3.9. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
(49)
След решението да не се отчитат ползите по ESC като субсидия, както е описано в съображения 38 - 41, и корекция на изчислението на ползата по EPCGS за едно от дружествата, както е описано в съображение 35, ставките на митото бяха коригирани, където е приложимо. Окончателният размер на субсидиите, които - в съответствие с разпоредбите на основния регламент - подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, варира от 0,79 % до 3,72 %.
Схема
Дружество
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
DEPBS (8)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
DDS (8)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
AAS (8)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
EPCGS (8)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
ECS (8)
-
-
-
-
FMS (8)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOU (8)
-
-
0,95 %
-
ОБЩО
3,72 %
3,03 % (9)
0,98 % (10)
0,79 % (10)
(50)
Преизчисленят марж на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, е 3,41 %.
(51)
Преизчисленият марж на субсидията в национален мащаб е 3,72 %.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
4.1. Индустрия на Съюза
(52)
Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, посочен в съображение 116 от регламента за временните мерки. Те твърдят, че броят на производителите е бил определен погрешно и в действителност има по-малко производители на пазара на Съюза.
(53)
Комисията изтъква, че горното твърдение не е подкрепено от доказателства и след проверка потвърждава информацията, предоставена в съображение 116 от регламента за временните мерки, а именно че 27 производители от Съюза са произвеждали разглеждания продукт в Съюза по време на РП. Това е броят, установен въз основа на жалбата, на етапа преди започване на процедурата и по време на разследването. Комисията се свърза с всички известни производители от Съюза и получи данни, които бяха използвани в рамките на настоящото разследване.
4.2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
(54)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 117 - 119 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(55)
Някои ползватели заявиха, че при анализите на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е имала отрицателно влияние по-специално върху потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това отрицателното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 120 от регламента за временните мерки, но се стигна до заключението, че пазарната конюнктура се е подобрила. Поради липсата на други коментари съображение 120 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.2. Внос в Съюза от разглежданата държава
(56)
Установеният марж на субсидията за KEI Industries е под прага de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 от основния регламент (вж. съображение 49 по-горе). Следователно се счита, че този производител износител не се е възползвал от схеми за субсидиране по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент по време на разследвания период. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на субсидирания внос от Индия. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и поради това тези сделки бяха изключени от общия обем на субсидирания внос от Индия. Съответно обемът, пазарният дял и средните цени на субсидирания внос бяха преразгледани.
(57)
Обем и пазарен дял на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
11 620
20 038
25 326
24 415
Индекс (2009 г.= 100)
100
172
218
210
Пазарен дял
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Индекс (2009 г.= 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(58)
KEI Industries изнася ограничено количество от разглеждания продукт по време на РП, а посочените по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на субсидирания внос от Индия не води до промени, засягащи тенденциите, описани в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки. Така тези съображения на регламента за временните мерки се потвърждават.
(59)
Средна цена на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна цена
(евро/метричен тон)
2 419
2 856
3 311
3 259
Индекс (2009 г.= 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(60)
Както бе обяснено по-горе, KEI Industries е изнасяло ограничени количества през РП и изключването на някои сделки на Venus group е засегнало само ограничени количества. Изключването на обема на вноса на KEI Industries и на посочените по-горе сделки на Venus group от общия обем на субсидирания внос от Индия следователно не води до значителна промяна в средната цена на субсидирания внос от Индия или в изчисленията, свързани с подбиването на цените. Преизчисленият марж на подбиването на цените е 11,7 %. В останалата си част заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 128 - 130 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
(61)
В отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия изтъкна, че Комисията е приложила пропорционално намаление на субсидирания внос само по отношение на обема на вноса на оказалите съдействие производители износители с цел да се отчетат констатациите de minimis за KEI и заличаването на някои погрешно двукратно отчетени сделки на Venus group. Това твърдение се основава на недоразумение. Комисията приложи пропорционално намаление за целия обем на вноса, включително на неоказалите съдействие вносители. Това твърдение следователно трябва да бъде отхвърлено.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(62)
Някои от страните заявиха, че резултатите на индустрията на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
(63)
Една от страните заяви, че средните продажни цени на индустрията на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., индустрията на Съюза е продавала на цени под производствените разходи и е успяла да започне да продава на цени над производствените разходи едва от 2011 г. нататък.
(64)
Разследването показа, че въпреки че някои показатели са отбелязали положително развитие - като например обемът на производството и използването на капацитета, или са останали стабилни - като заетостта, при редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на индустрията на Съюза, а именно рентабилността, паричния поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не се наблюдава задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите е спаднал под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от 2009 до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя е спаднала отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, са се подобрявали до 2011 г., въпреки че са започнали отново да се влошават през РП. Следователно може да се заключи, че състоянието на индустрията на Съюза е започнало да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване е било забавено от последвалия субсидиран внос от Индия.
(65)
По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 153 от регламента за временните мерки, се отнасят до дейността на дружествата от Съюза, включени в извадката.
(66)
Индустрията на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е бил твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 148 от регламента за временните мерки се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и разследването не откри причини за неговата промяна. Поради тази причина целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
(67)
Един производител износител заяви, че затрудненията, с които се сблъсква индустрията на Съюза, до голяма степен се дължат на структурни проблеми. Поради тази причина според него целевият марж на печалбата от 5 % също е нереалистичен.
(68)
Следва да се припомни, че според съдебната практика (11) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който индустрията на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция при липсата на субсидиран внос. В конкретния случай обаче се оказа невъзможно да се извърши този анализ за индустрията на Съюза за разглеждания продукт поради следните причини. Достатъчно информация за изчисляване на маржовете на печалбата за разглеждания продукт е налична само от 2007 г. нататък. През 2007 г. маржът на печалбата е бил 3,7 %; към 2008 г. - в резултат на финансовата и икономическа криза - той отбелязва отрицателни стойности. Жалбоподателят твърди, че субсидираният внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811,3 тона, което бе установено и в рамките на разследването. Следователно институциите са установили целевия марж на печалбата въз основа на реалните печалби, наблюдавани в други отрасли на стоманодобивната индустрия, които не са били засегнати от дъмпингов и субсидиран внос (12).
5.4. Заключение за вредата
(69)
Комисията стига до заключението, че индустрията на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въздействие на субсидирания внос
(70)
Един производител износител заяви, че в регламента за временните мерки не е бил взет предвид фактът, че индустрията на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че индустрията на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
(71)
В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на субсидирания индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския субсидиран внос е нараснал със 110 %, докато потреблението през същия период е нараснало с 50 %. Освен това разследването показа, че средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е била по-ниска от средната цена на индустрията на Съюза през същия период и е подбивала средната цена на индустрията на Съюза с 11,7 % по време на РП. В резултат на това, въпреки че индустрията на Съюза действително е извлякла ползи от увеличеното потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
6.2. Въздействие на други фактори
6.2.1. Несубсидиран внос
(72)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че ефектът от несубсидирания внос следва да се преразгледа с оглед на факта, че KEI Industries е получило de minimis марж на субсидията и че поради грешки, свързани с двойното отчитане, някои сделки на Venus group са били изключени от анализа. Те също така посочиха, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос.
(73)
Таблицата по-долу показва развитието на обема и цените на несубсидирания износ по време на разглеждания период. Неговият обем е представлявал около една трета от индийския износ по време на РП и е следвал същата тенденция като субсидирания внос.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
5 227
9 015
11 394
10 938
Обем (Индекс)
100
172
218
210
Средна цена (евро/метричен тон)
2 268
2 678
3 105
3 056
Средна цена (индекс)
100
118
137
135
Източник:
Отговори на въпросника и Евростат.
(74)
Поради това е вярно, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос. Въпреки това обемът на несубсидирания внос е само една трета от обема на субсидирания внос. Следователно вредата, причинена от несубсидирания внос, не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза през РП.
6.2.2. Внос от трети държави
(75)
Един индийски производител износител и правителството на Индия отново изтъкнаха, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в разследването и че въздействието на вноса от Китайската народна република (КНР) върху пазара на Съюза и индустрията на Съюза е било подценено.
(76)
Както бе посочено в съображение 170 от регламента за временните мерки, нито по време на първоначалния етап, нито на окончателния етап има доказателства за субсидиране, които могат да дадат основание за започване на разследване за субсидиране на вноса с произход от Китайската народна република. Поради това твърдението, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(77)
При все това вносът от Китайската народна република е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 168 от регламента за временните мерки. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на индустрията на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от индустрията на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и субсидирания внос от Индия.
(78)
Наличната информация на временния етап предполага, че продуктовият микс, съставляващ китайския внос, е бил различен и че асортиментът на китайските продукти е бил различен в сравнение с продуктите, продавани от индустрията на Съюза, или продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
(79)
След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да са прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза.
(80)
Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на индустрията на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където на практика няма индустрия на Съюза.
Средна цена
(евро/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Източник:
Евростат.
(81)
Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че индустрията на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (13). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него. Освен това разследването показа, че китайските износители продават на пазара на Съюза предимно видовете на продукта с по-ниско качество, попадащи в посочения по-горе код по КН. Следователно продуктовият микс се превръща в основен фактор при оценяването на китайския внос.
(82)
Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос е останала по-висока от цената на субсидирания внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на субсидирания индийски износ, който попада в код по КН 7223 00 19:
Средна цена
(евро/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
РП + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Източник:
Евростат.
(83)
През РП за първи път средната цена на вноса от КНР е спаднала под вносната цена за субсидирания внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като равнището на китайските цени в годината след РП се е повишило и отново е станало по-високо, отколкото цените на вноса от Индия.
(84)
Освен това сравнението между обема на вноса от Индия и от Китайската народна република показа, че във всеки момент по време на разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е било много по-ниско в сравнение с вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
(85)
Въз основа на горепосоченото се потвърждава, че значителна част от вноса от КНР през РП се различава от продуктовия микс на индустрията на Съюза и че всяка пряка конкуренция с продуктите, произвеждани и продавани от индустрията на Съюза, е ограничена.
(86)
Вносът от Китайската народна република следователно не може да е оказал въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от индустрията на Съюза. Поради това съображение 168 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2.3. Конкуренция с други производители от Съюза
(87)
Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на другите производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването при започването на процедурата.
(88)
Пазарният дял на другите производители в Съюза се е развивал, както следва:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
34 926
55 740
55 124
55 124
Индекс (2009 г.= 100)
100
160
158
158
Пазарен дял на другите производители от Съюза
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Източник:
Жалба.
(89)
Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 139 от регламента за временните мерки. Обемът на техните продажби е нараснал с 58 % - от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 тона по време на разглеждания период. Въпреки това това увеличение е сравнително умерено в сравнение с растежа на субсидирания внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза е останал относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни, че техните цени са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Следователно бе счетено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за вредата, понесена от индустрията на Съюза.
6.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 176 - 179 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(91)
Поради липсата на други коментари съображение 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2. Интерес на индустрията на Съюза
(92)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 181 - 188 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.3. Интерес на ползвателите
(93)
След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и поискаха да окажат съдействие на разследването. След тяхното искане през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Само двама ползватели обаче представиха пълен отговор на въпросника; като цяло делът на съдействащите ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза. Икономическото отражение на въпросните мерки върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
(94)
Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 191 от регламента за временните мерки, е твърде висока и не е представителна за отрасъла на ползвателите. След получаването на допълнителни отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
(95)
Също така беше установено, че що се отнася до оказалите съдействие ползватели, покупките от Индия представляват средно 44 % от общите покупки на разглеждания продукт и че Индия представлява изключителен източник на доставки за двама оказали съдействие ползватели. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от оборота на оказалите съдействие ползватели.
(96)
Дори да се допусне най-неблагоприятно развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, в размер от около 0,25 процентни пункта до 1,75 %.
(97)
Комисията признава, че индивидуалното въздействие ще бъде по-съществено за ползвателите, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител съдейства, те имат възможността да поискат възстановяване на мита съгласно член 21 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
(98)
Някои ползватели отново изразиха загрижеността си, че мерките ще засегнат някои видове жици, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 194 от регламента за временните мерки. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
(99)
Разследването обаче показа, че такива видове жици от неръждаеми стомани се произвеждат от индустрията на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. В допълнение двама индийски производители износители са получили 0 % ставка на изравнителното мито, следователно налагането на мерките няма да има значително въздействие върху техните доставки. Освен това други видове жици от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(100)
Някои производители посочиха по-дългия период от време за доставка на подобния продукт от производителите от Съюза в сравнение с времето за доставка на разглеждания продукт от Индия. Въпреки това възможността търговците да се снабдяват с продукти, които да бъдат бързо на разположение, не подлага на съмнение фактическите доказателства за отрицателното въздействие на субсидирания внос. Затова този довод се отхвърля.
(101)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от Индия, отколкото други, се счита, че в крайна сметка налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се счита, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на индустрията на Съюза да адаптира цените си към производствените разходи; да поддържа производството и заетостта; да си възвърне пазарния дял, който преди това е загубила, и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на индустрията да постигне приемливи маржове на печалба, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово състояние на индустрията. В допълнение разследването установи, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това беше заключено, че цялостната полза от мерките явно превишава въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
7.4. Интерес на несвързаните вносители
(102)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 197 - 199 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(103)
С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 200 и 201 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
8. ОКОНЧАТЕЛНИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Равнище на отстраняване на вредата
(104)
При липсата на други коментари съображения 203 - 206 от регламента за временните мерки се потвърждават.
8.2. Заключение относно степента на отстраняване на вредата
(105)
Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за KEI Industries, тъй като окончателният марж на субсидията на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 49 по-горе.
(106)
Методологията, използвана в регламента за временните мерки, се потвърждава.
8.3. Окончателни мерки
(107)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да се наложи окончателно изравнително мито в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена от субсидирания внос, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(108)
Поради това изравнителните ставки на митото бяха установени чрез сравнение на маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на изравнителното мито
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
0,9 %
не е приложимо
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
не е приложимо
0,0 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Всички останали дружества
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Ставките на изравнителните мита за отделните дружества, посочени в настоящия работен документ, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия работен документ, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат със ставката на митото, приложима за „всички останали дружества“.
(110)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за определено дружество ставки на изравнителното мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (14) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно изравнително мито ще бъде съответно изменян чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални ставки на митото.
8.4. Окончателно събиране на временното изравнително мито
(111)
С оглед мащаба на установените маржове на субсидията и предвид степента на причинената вреда на индустрията на Съюза се смята, че сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
KEI Industries Limited, New Delhi
0,0
B925
Дружества, изброени в приложението
3,4
Всички останали дружества
3,7
B999
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 419/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия,
се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното изравнително мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 861/2013
tat-2 ta’ Settembru 2013
li jimponi dazju kumpensatorju definittiv u li jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet li huma sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikulari l-Artikolu 15 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Miżuri provviżorji
(1)
Il-Kummissjoni imponiet dazju kumpensatorju provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja permezz tar-Regolament (UE) Nru 419/2013 (2) (“ir-Regolament provviżorju”).
(2)
L-investigazzjoni bdiet wara lment ippreżentat fit-28 ta’ Ġunju 2012 mill-Konfederazzjoni Ewropea tal-Industriji tal-Ħadid u tal-Azzar (Eurofer) (“l-ilmentatur”) f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw aktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli.
(3)
Flimkien mal-investigazzjoni tal-antidumping, il-Kummissjoni imponiet dazju tal-antidumping provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja permezz tar-Regolament (UE) Nru 418/2013 (3).
1.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(4)
Fl-istadju provviżorju tal-investigazzjoni ttieħdu kampjuni fir-rigward tal-produtturi esportaturi Indjani, tal-produtturi tal-Unjoni u ta’ importaturi mhux relatati. Madankollu, billi żewġ importaturi minn dawk magħżula għall-kampjun ma rritornawx it-tweġibiet għall-kwestjonarju, it-teħid ta’ kampjuni għall-importaturi ma setax jibqa’ għaddej. L-informazzjoni kollha disponibbli li għandha x’taqsam ma’ importaturi li kkooperaw intużat biex jintlaħqu konklużjonijiet definittivi, b’mod partikulari safejn l-interess tal-Unjoni huwa kkonċernat.
(5)
Seba’ produtturi esportaturi Indjani li tħallew barra mill-kampjun talbu għal eżami individwali. Tnejn minnhom bagħtu tweġibiet għall-kwestjonarji. Ħamsa ma weġbux għall-kwestjonarju. Wieħed miż-żewġ produtturi li wieġbu għall-kwestjonarju irtira t-talba tiegħu għal eżami individwali. B’riżultat ta’ dan, il-Kummissjoni eżaminat it-talba ta’ produttur esportatur Indjan wieħed li tħalla barra mill-kampjun:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(6)
Minbarra dan ta’ hawn fuq, il-premessi 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 u 14 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
1.3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(7)
Kif stabbilit fil-premessa 20 tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni tas-sussidju u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2011 sal-31 ta’ Marzu 2012 (il-“perjodu ta’ investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-31 ta’ Marzu 2012 (il-“perjodu kkunsidrat”).
1.4. Proċedura sussegwenti
(8)
Wara li saru magħrufa l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet meħtieġa li abbażi tagħhom ġie deċiż li jiġu imposti miżuri kumpensatorji provviżorji (“żvelar provviżorju”), diversi partijiet interessati, jiġifieri żewġ produtturi esportaturi, l-ilmentatur, u 11-il utent ressqu l-kummenti tagħhom. Il-partijiet kollha li wrew din ix-xewqa ngħataw seduta. Il-Kummissjoni kompliet tfittex l-informazzjoni li dehrilha li kienet meħtieġa għall-iskoperti definittivi. Il-kummenti riċevuti kollha ġew ikkunsidrati u, fejn xieraq, ittieħed kont tagħhom.
(9)
Il-Kummissjoni infurmat lill-partijiet interessati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet meħtieġa li abbażi tagħhom kellha l-ħsieb li tirrakkomanda l-impożizzjoni ta’ dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja u l-ġbir definittiv tal-ammonti żgurati permezz tad-dazju provviżorju (“żvelar finali”). Il-partijiet kollha ngħataw ukoll perjodu li fih setgħu jikkummentaw dwar l-iżvelar finali. Il-kummenti kollha li waslu tqiesu u ttieħdu inkonsiderazzjoni, fejn xieraq.
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTTI SIMILI
(10)
Kif stabbilit fil-premessa 21 tar-Regolament provviżorju, il-prodott ikkonċernat huwa ddefinit bħala wajers tal-azzar inossidabbli li fihom piż ta’:
(i)
2,5 % jew aktar ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 28 % jew aktar iżda mhux aktar minn 31 % ta’ nikil u 20 % jew aktar iżda mhux aktar minn 22 % ta’ kromju,
(ii)
inqas minn 2,5 % ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 13 % jew aktar iżda mhux aktar minn 25 % ta’ kromju u 3,5 % jew aktar iżda mhux aktar minn 6 % ta’ aluminju,
li bħalissa jaqa’ fil-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġina mill-Indja.
(11)
Xi utenti esprimew tħassib dwar in-nuqqas apparenti ta’ distinzjoni bejn id-diversi tipi tal-prodott ikkonċernat u prodotti simili, għaliex jeżisti taħlit estensiv ta’ prodotti fost it-tipi kollha ta’ prodotti. Kien hemm tħassib partikulari dwar kif jista’ jiġi żgurat tqabbil ġust fost it-tipi kollha fl-investigazzjoni. Kif inhu l-każ fil-biċċa l-kbira tal-investigazzjonijiet, id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat tkopri varjetà wiesgħa ta’ tipi ta’ prodotti li għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi. Il-fatt li dawn il-karatteristiċi jistgħu jvarjaw minn tip ta’ prodott għal tip ta’ prodott ieħor jista’ tabilħaqq, f’investigazzjoni, iwassal biex tiġi koperta firxa wiesgħa ta’ tipi. Dan huwa l-każ fl-investigazzjoni attwali. Il-Kummissjoni qieset id-differenzi fost it-tipi ta’ prodotti u żgurat tqabbil ġust. Ġie allokat numru tal-kontroll tal-prodotti (product control number - PCN) uniku għal kull tip ta’ prodott li jiġi prodott u mibjugħ mill-produtturi esportaturi Indjani u għal kull tip prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni. In-numru kien jiddependi fuq il-karatteristiċi ewlenin tal-prodott, f’dan il-każ, il-grad tal-azzar, is-saħħa tensili, il-kisi, il-wiċċ, id-dijametru, u l-forma. Għaldaqstant, it-tipi ta’ wajers esportati lejn l-Unjoni ġew imqabbla abbażi tal-PCN mal-prodotti li ġew prodotti u mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni li għandhom l-istess karatteristiċi jew karatteristiċi simili. Dawn it-tipi kollha waqgħu fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili fin-notifika tal-inizjazzjoni (4) u fir-Regolament provviżorju.
(12)
Parti waħda tenniet il-pretensjoni tagħha li l-hekk imsejħa tipi ta’ prodotti “tekniċi ħafna” huma differenti u mhumiex interkambjabbli ma’ tipi oħra tal-prodott ikkonċernat. Għaldaqstant, hija targumenta, dawn għandhom jiġu esklużi mid-definizzjoni tal-prodott. Skont il-ġurisprudenza, meta jiġi determinat jekk il-prodotti humiex simili biex jiffurmaw parti mill-istess prodott, jeħtieġ li jiġi vvalutat jekk għandhomx l-istess karatteristiċi tekniċi u fiżiċi, jekk għandhomx l-istess użi finali bażiċi, u jekk għandhomx l-istess relazzjoni bejn il-prezz u l-kwalità. F’dak ir-rigward, l-interkambjabbiltà ta’, u l-kompetizzjoni bejn, dawk il-prodotti għandhom jiġu vvalutati wkoll (5). L-investigazzjoni sabet li t-tipi ta’ prodotti “tekniċi ħafna” msemmija mill-parti għandhom il-karatteristiċi fiżiċi, kimiċi, u tekniċi bażiċi bħall-prodotti l-oħra li huma soġġetti għall-investigazzjoni. Huma magħmula minn azzar inossidabbli u huma wajers. Huma jikkostitwixxu prodott tal-azzar lest (li fil-maġġoranza tal-każijiet huwa mbagħad soġġett għal trasformazzjonijiet ulterjuri fid-dawl tal-produzzjoni ta’ varjetà wiesgħa ta’ oġġetti lesti), u l-proċess ta’ produzzjoni huwa simili, bl-użu ta’ magni simili, b’tali mod li l-produtturi jkunu jistgħu jaqilbu bejn varjanti differenti tal-prodott, skont id-domanda. Għaldaqstant, għalkemm tipi differenti ta’ wajers mhumiex direttament interkambjabbli u ma jikkompetux direttament, il-produtturi qed jikkompetu għal kuntratti li jkopru firxa wiesgħa ta’ wajers tal-azzar inossidabbli. Barra minn hekk, dawn it-tipi ta’ prodotti huma prodotti u mibjugħa kemm mill-industrija tal-Unjoni kif ukoll mill-produtturi esportaturi Indjani bl-użu ta’ metodu simili ta’ produzzjoni. Għaldaqstant, l-argument ma jistax jintlaqa’.
(13)
B’reazzjoni għal żvelar definittiv, parti waħda sostniet li l-analiżi mwettqa mill-Kummissjoni biex ikun stabbilit jekk l-hekk imsejħa tipi ta’ prodotti tekniċi ħafna għandhomx jiġu inklużi fl-investigazzjoni ma kinitx biżżejjed. Dan l-argument ma ntlaqax. L-investigazzjoni stabbilixxiet li t-tip ta’ prodott tekniku ħafna jaqa’ fid-definizzjoni tal-prodott kif stabbilit fil-premessa 12 hawn fuq. Il-parti tassumi ħażin li l-kriterji kollha msemmija fil-ġurisprudenza jridu jiġu ssodisfati fl-istess ħin; dan huwa żbaljat. Skont il-ġurisprudenza, il-Kummissjoni tgawdi minn diskrezzjoni wiesgħa meta tiddefinixxi l-ambitu (6), u trid tibbaża din il-valutazzjoni fuq is-sett ta’ kriterji żviluppati mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea. Ta’ spiss, bħal fil-każ preżenti, xi kriterji jistgħu jippuntaw f’direzzjoni u oħrajn f’oħra; f’sitwazzjoni bħal din, jeħtieġ li l-Kummissjoni twettaq valutazzjoni globali, kif għamlet fil-każ preżenti. Għaldaqstant, din il-parti interessata żbaljat meta assumiet li t-tipi ta’ prodotti jrid ikollhom l-istess karatteristiċi kollha sabiex jaqgħu fl-istess definizzjoni ta’ prodott.
(14)
Xi utenti sostnew li l-hekk imsejħa wajers tal-azzar inossidabbli “Serje 200” għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott. B’mod partikulari, huma allegaw li dan it-tip bilkemm jiġi prodott mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, din id-dikjarazzjoni hija bla bażi. L-ewwel nett, il-fatt li ċertu tip ta’ prodott mhuwiex prodott mill-industrija tal-Unjoni mhuwiex raġuni biżżejjed biex jiġi eskluż mill-ambitu tal-investigazzjoni, fejn il-proċess tal-produzzjoni jkun tali li l-produtturi tal-Unjoni jkunu jistgħu jibdew jipproduċu t-tip ta’ prodott inkwistjoni. It-tieni nett, bħal fil-każ tal-wajers tekniċi ħafna (ara l-premessa 12 hawn fuq), instab li dawn it-tipi ta’ prodott ikkonċernat għandhom karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi identiċi jew simili għal tipi oħra tal-prodott simili li jiġi prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, l-argument ma jistax jintlaqa’.
(15)
Alternattivament, dawn l-utenti sostnew li l-vireg tal-wajers għandhom jiġu inklużi fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat. Madankollu, il-vireg tal-wajers huma l-materja prima użata għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat iżda jistgħu jintużaw ukoll għall-produzzjoni ta’ prodotti differenti bħal qfieli u msiemer. Għaldaqstant, għall-kuntrarju tal-prodott li qed jiġi investigat, dan ma jikkostitwixxix prodott tal-azzar lest. Permezz ta’ proċess ta’ produzzjoni bil-kiesaħ, il-vireg tal-wajers, fost prodotti oħra, jistgħu jiġu ttrasformati fil-prodott ikkonċernat jew fi prodotti simili. Abbażi ta’ dan, il-vireg tal-wajers ma jistgħux jiġu inklużi fl-ambitu tal-prodott fis-sens tar-Regolament bażiku.
(16)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili fil-premessi minn 21 sa 24 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3. SUSSIDJAR
3.1. Introduzzjoni
(17)
Fil-premessa 25 tar-Regolament provviżorju, saret referenza għall-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji kumpensatorji:
(a)
Skema ta’ Kreditu ta’ Dazju fuq l-Importazzjoni (Duty Entitlement Passbook Scheme - “DEPBS”);
(b)
Skema ta’ Restituzzjoni tad-Dazju (Duty Drawback Scheme - “DDS”)
(c)
Skema għall-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (Advance Authorisation Scheme - “AAS”);
(d)
Skema ta’ Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (Export Promotion Capital Goods Scheme - “EPCGS”);
(e)
Skema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (Export Credit Scheme - “ECS”);
(f)
Skema ta’ Ffokar fuq is-Suq (Focus Market Scheme - “FMS”);
(g)
Żoni Ekonomiċi Speċjali/Unitajiet Orjentati Lejn L-Esportazzjoni (Special Economic Zones/Export Oriented Units - “SEZ/EOU”).
(18)
L-industrija tal-Unjoni allegat li l-Kummissjoni kienet naqset milli tqis għadd ta’ skemi ta’ sussidju, speċjalment dawk reġjonali, u b’riżultat ta’ dan temmen li s-sussidji li rċevew il-produtturi Indjani kienu ssottovvalutati. L-allegazzjoni hija bla bażi. Il-Kummissjoni investigat l-iskemi ta’ sussidju nazzjonali u lokali kollha li jinsabu fl-ilment. Madankollu, il-Kummissjoni sabet li matul il-PI l-produtturi esportaturi magħżula fil-kampjun kienu rċevew sussidji biss fir-rigward tal-iskemi elenkati fil-premessa 14 ta’ hawn fuq.
(19)
L-industrija tal-Unjoni sostniet ukoll li billi fl-investigazzjoni parallela tal-antidumping instab li d-dejta ppreżentata mill-produtturi Indjani magħżula fil-kampjun ma kenitx affidabbli u ġie applikat l-Artikolu 18 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 (7), l-Artikolu 28 korrispondenti tar-Regolament bażiku għandu jiġi ugwalment applikat fl-investigazzjoni attwali. Madankollu, l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku japplika biss jekk jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet tiegħu, li ma kienx il-każ fir-rigward tal-informazzjoni pprovduta mill-produtturi Indjani magħżula fil-kampjun. Għaldaqstant, il-pretensjoni ma tistax tintlaqa’.
(20)
L-investigazzjoni wriet li d-DEPBS, id-DDS u l-AAS kollha jiffurmaw parti minn mekkaniżmu ta’ sussidju wieħed, li huwa mekkaniżmu ta’ restituzzjoni tad-dazju. L-Indja użat diversi tipi ta’ dan il-mekkaniżmu fuq żmien twil, u mmodifikat sottomekkaniżmi individwali b’mod frekwenti. L-investigazzjoni wriet li huwa xieraq li jiġu analizzati dawn is-sottomekkaniżmi flimkien, billi l-esportaturi tipikament ikollhom jagħżlu bejniethom (huma reċiprokament esklużivi), u f’każ li wieħed mis-sottomekkaniżmi ma jitkompliex, jaqilbu għal ieħor.
(21)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn 25 sa 28 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3.2. Skema ta’ Kreditu ta’ Dazju fuq l-Importazzjoni (Duty Entitlement Passbook Scheme - “DEPBS”)
(22)
Wieħed mill-produtturi esportaturi Indjani magħżula fil-kampjuni argumenta li d-DEPBS ma għandhiex titqies bħala sussidju kumpensatorju, billi l-għan tal-iskema huwa li jitpaċew id-dazji doganali fuq l-importazzjonijiet. Barra minn hekk, ġie allegat li għall-prodott investigat, ma hemm l-ebda produzzjoni domestika ta’ inputs, għalhekk huwa raġonevoli li wieħed jassumi li l-importazzjonijiet kollha ġew intaxxati b’5 %, u li l-limitu massimu stabbilit mill-Gvern tal-Indja (“GTI”) jiżgura li ma jkun hemm l-ebda kumpens żejjed. Kif ġie spjegat fil-premessa 38 tar-Regolament provviżorju, din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ restituzzjoni tad-dazju jew sistema sostituta ta’ restituzzjoni fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku billi ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fil-punt (i) tal-Anness I, l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-restituzzjoni) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għas-sistema sostituta ta’ restituzzjoni) tar-Regolament bażiku. B’mod partikulari, esportatur li jibbenefika minn DEPBS ma għandu l-ebda obbligu li attwalment jikkonsma l-prodotti importati bla ħlas ta’ dazju fil-proċess ta’ produzzjoni tiegħu u l-ammont ta’ kreditu mhuwiex ikkalkulat fir-rigward tal-valur attwali tal-inputs użati. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DEPBS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li ġie importat xi materjal tal-input.
Il-GTI naqas milli jistabbilixxi sistema li tgħaqqad l-ammont ta’ dazju eżentat fuq l-inputs importati mal-konsum tagħhom fil-prodotti esportati. Min-naħa tagħhom, il-kumpaniji li jibbenefikaw minn din l-iskema wkoll ma kellhomx mekkaniżmu fis-seħħ biex juru li ma rċevew l-ebda remissjoni żejda. Barra minn hekk, fir-rigward tan-nuqqas ta’ kumpens żejjed f’dan il-każ speċifiku, il-kumpanija naqset milli turi li dan kien il-każ, setgħet, pereżempju, ibbenefikat minn kumpens għal prodotti importati oħrajn jew setgħet ibbenefikat minn kumpens għal inputs importati mingħajr ma tkun ikkunsmathom għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat. Ta’ min jinnota wkoll li d-dikjarazzjoni li ma hemm l-ebda produzzjoni domestika ta’ inputs hija żbaljata billi mill-inqas waħda mill-kumpaniji investigati pproduċiethom domestikament filwaqt li ż-żewġ kumpaniji investigati l-oħra kienu qed jixtru minn produttur domestiku, u mhux minn negozjant importatur domestiku. Għaldaqstant, dawn l-argumenti ma jistgħux jintlaqgħu.
(23)
Parti waħda argumentat li f’każ ta’ bejgħ tal-liċenzja ta’ DEPBS, il-prezz attwali tal-bejgħ kien aktar baxx mill-valur tal-liċenzja u għaldaqstant il-benefiċċju kumpensatorju kien aktar baxx minn dak stabbilit provviżorjament. Madankollu, il-benefiċċju skont din l-iskema ġie kkalkulat abbażi tal-ammont ta’ kreditu mogħti fil-liċenzja irrispettivament minn jekk il-liċenzja ntużatx biex tpaċi d-dazji doganali fuq l-importazzjonijiet jew jekk il-liċenzja ġietx mibjugħa. Kull bejgħ ta’ liċenzja bi prezz inqas mill-valur nominali tagħha huwa deċiżjoni purament kummerċjali li ma tbiddilx l-ammont tal-benefiċċju li wieħed jirċievi skont din l-iskema. Għaldaqstant, dan l-argument ma jistax jintlaqa’.
(24)
Il-GTI argumenta li d-DEPBS ġiet irtirata matul il-PI u għaldaqstant ma għandhiex tiġi kkumpensata. Barra minn hekk, huma argumentaw li billi r-restituzzjoni tad-dazju mhijiex programm suċċessur tad-DEPB, id-DEPB ma tistax tiġi kkumpensata. Tabilħaqq, id-DEPBS ma baqgħetx teżisti fit-30 ta’ Settembru 2011, matul il-PI. Madankollu, is-sussidjar kompla jeżisti. Bħala alternattiva għad-DEPBS, instab li l-esportaturi rċevew benefiċċji taħt l-AAS u speċjalment id-DDS. Kif deskritt fil-premessi minn 42 sa 44 tar-Regolament provviżorju, l-AAS u d-DDS ġew aġġustati biex jorganizzaw tranżizzjoni bla intoppi mid-DEPBS. Barra minn hekk, in-natura tal-benefiċċji fit-tliet skemi, jiġifieri dħul ċedut fil-forma ta’ eżenzjoni mid-dazji doganali, huwa eżattament l-istess. Għaldaqstant, il-kumpaniji għandhom għażla liema skema jużaw għat-tpaċija tad-dazji doganali. Għalhekk, minkejja li d-DEPS ma baqax jeżisti f’nofs il-PI, is-sussidji mogħtija mill-GTI matul il-PI għandhom jiġu kkumpensati għaliex is-sistema komprensiva ta’ benefiċċji kompliet billi, għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessa 20, l-iskemi kollha ta’ restituzzjoni tad-dazju jiffurmaw mekkaniżmu ta’ sussidju wieħed b’sottomekkaniżmi differenti li ta’ spiss jinbidlu. Għaldaqstant, dan l-argument ma’ jistax jintlaqa’.
(25)
B’reazzjoni għall-iżvelar definittiv, il-GTI tenna l-argumenti tiegħu dwar l-irtirar tad-DEPBS wara żvelar definittiv. Madankollu, billi ma ġew preżentati l-ebda argumenti ġodda li jwasslu għal bidla tal-konklużjoni fir-rigward tal-bdil tas-sussidjar skont in-nuqqas tad-DEPBS bid-DDS aġġustata, dan l-argument ma jistax jintlaqa’.
(26)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn 29 sa 47 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(27)
Barra minn hekk, instab li l-produttur esportatur Indjan KEI kien qed juża d-DEPBS matul il-PI. Ir-rata tas-sussidju kienet tammonta għal 0,50 %.
3.3. Skema ta’ Restituzzjoni tad-Dazju (Duty Drawback Scheme - “DDS”)
(28)
Il-GTI argumenta li d-DDS ma għandhiex titqies bħala sussidju kumpensatorju, billi l-għan tal-iskema huwa li jitpaċew id-dazji fuq l-importazzjonijiet u d-dazji tas-sisa mħallsa fuq l-inputs. Kif ġie spjegat fil-premessa minn 58 sa 60 tar-Regolament provviżorju, din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ restituzzjoni tad-dazju jew sistema sostituta ta’ restituzzjoni fil-kuntest tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku billi ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fil-punt (i) tal-Anness I, l-Anness II u l-Anness III tar-Regolament bażiku. B’mod partikulari, ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk kienx hemm pagamenti żejda ta’ dazji tal-importazzjoni fis-sens tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DDS irrispettivament minn jekk jimpurtax xi materjali tal-input jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li ġie importat xi materjal tal-input. Dan ta’ hawn fuq ġie kkonfermat mill-iskoperti li saru fil-kumpaniji li saritilhom żjara u mil-leġiżlazzjoni korrispondenti, jiġifieri ċ-ċirkolari Nru 24/2001 tal-GTI kif spjegat fil-premessa 60 tar-Regolament provviżorju. Barra minn hekk, fis-sottomissjoni tagħha, il-GTI stess ammetta fil-paragrafu 32 taċ-ċirkolari li d-DDS tista’ tirriżulta f’remissjoni żejda. Għaldaqstant, l-argument tal-GTI ma jistax jintlaqa’.
(29)
Il-GTI kompla jargumenta li, għalkemm is-sistema ta’ verifika għall-konsum ta’ inputs ma kinitx kompluta, b’mod partikulari minħabba n-numru għoli ta’ benefiċjarji u l-piż amministrattiv involut biex jiġu kkontrollati kollha kemm huma, għandu jiġi aċċettat il-mekkaniżmu ta’ verifika fis-seħħ abbażi ta’ teħid ta’ kampjuni. Madankollu, dan l-argument ma jistax jintlaqa’ billi mhuwiex previst fl-Artikoli 3(1)(a)(ii), fil-punt (i) tal-Anness I, l-Anness II jew l-Anness III tar-Regolament bażiku.
(30)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn 48 sa 64 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(31)
Barra minn hekk, instab li l-produttur esportatur Indjan, KEI Industries, kien qed juża d-DDS matul il-PI. Ir-rata tas-sussidju kienet tammonta għal 0,29 %.
3.4. Skema għall-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (Advance Authorisation Scheme - “AAS”)
(32)
Wieħed mill-produtturi esportaturi Indjani magħżula fil-kampjun argumenta li l-AAS għandha titqies bħala sistema ta’ restituzzjoni tad-dazju, għaliex il-materjali importati jintużaw biex jipproduċu l-prodotti esportati. Kif spjegat fil-premessa 76 tar-Regolament provviżorju, is-sottoskema użata fil-każ preżenti ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ restituzzjoni tad-dazju jew sistema sostituta ta’ restituzzjoni tad-dazju fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Din ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fil-punt (i) tal-Anness I, l-Anness II jew l-Anness III tar-Regolament bażiku. Il-GTI ma applikax sistema jew proċedura ta’ verifika b’mod effettiv biex jikkonferma jekk l-inputs għall-produzzjoni ġewx ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat u f’liema ammonti (l-Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ ta’ skemi ta’ sostituzzjoni għar-restituzzjoni ta’ dazju, l-Anness (III)(II)(2) tar-Regolament bażiku). Barra minn hekk, ir-Regoli Standard ta’ Input-Output (Standard Input Output Norms - “SIONs”) għall-prodott ikkonċernat ma kinux preċiżi biżżejjed u ma jistgħux jikkostitwixxu sistema ta’ verifika ta’ konsum attwali. L-għamla ta’ dawk in-normi standard ma tippermettix li l-GTI jivverifika b’biżżejjed preċiżjoni liema ammonti ta’ inputs ġew ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati. Barra minn hekk, il-GTI ma wettaqx eżami ulterjuri abbażi tal-inputs attwali involuti, kif spjegat fil-premessa 73 tar-Regolament provviżorju, għalkemm dan normalment ikollu jsir fin-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika applikata b’mod effettiv (l-Anness II(II)(5) u l-Anness III(II)(3) tar-Regolament bażiku). Għaldaqstant, is-sottoskema hija kumpensatorja, u l-argument huwa rifjutat.
(33)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn 65 sa 80 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(34)
Il-produttur esportatur Indjan, KEI Industries, instab li ma użax l-AAS matul il-PI.
3.5. Skema ta’ Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (Export Promotion Capital Goods Scheme - “EPCGS”)
(35)
Mal-iżvelar definittiv, wieħed mill-produtturi esportaturi Indjani kkummenta dwar żball ta’ kalkulazzjoni. Dan il-kumment huwa parzjalment ġustifikat u ġie rikonoxxut fil-kalkolu tal-ammont sussidjat. Billi l-marġni ta’ sussidju totali għal din il-kumpanija kien taħt il-livell de minimis anke qabel din il-korrezzjoni, l-aġġustament la jbiddel il-livell finali tad-dazju kumpensatorju ta’ din il-kumpanija u lanqas ma jaffettwa l-marġni ta’ sussidju medju kkalkulat għall-kumpaniji li kkooperaw iżda li mhumiex fil-kampjun jew il-marġni tas-sussidju għall-pajjiż kollu.
(36)
Minbarra dan ta’ hawn fuq, il-premessi minn 81 sa 91 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(37)
Il-produttur esportatur Indjan, KEI Industries, instab li ma bbenefikax mill-EPCGS matul il-PI fir-rigward tal-prodott ikkonċernat.
3.6. Skema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (Export Credit Scheme - “ECS”)
(38)
Il-GTI argumenta li fil-premessa 92 tar-Regolament provviżorju l-Kummissjoni ċċitat b’mod inkorrett il-bażi legali tal-ECS. Il-GTI indika li ċ-Ċirkulari Prinċipali DBOD Nru DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 (“MC 07-08”) u ċ-Ċirkulari Prinċipali DBOD Nru DIR(Exp) BC 09/04.02.02/2008-09 (“MC 08-09”) ġew aġġornati u dawn kienu ċ-Ċirkulari Prinċipali DBOD Nru DIR(Exp) BC 06/04.02.002/2010-11 (“MC 10-11”) u ċ-Ċirkulari Prinċipali DBOD Nru DIR.(Exp) BC 04/04.02.002/2011-2012 (“MC 11-12”) li kkostitwixxew il-bażi legali għall-ECS matul il-PI. L-osservazzjoni tal-GTI hija korretta f’dan ir-rigward.
(39)
Il-GTI argumenta wkoll li kieku l-bażi legali aġġornata xierqa ġiet meqjusal-Kummissjoni kien ikollha tieħu nota li l-limiti massimi tar-rata tal-imgħax applikabbli għall-krediti għall-esportazzjoni li huma obbligatorji, li qabel kienu magħmula obbligatorji mill-Bank ta’ Riżerva tal-Indja (“RBI”) għall-banek kummerċjali, ma baqgħux jeżistu qabel il-PI fir-rigward tal-krediti għall-esportazzjoni f’rupi. Għaldaqstant, sa fejn huma kkonċernati l-krediti f’rupi, din l-iskema ma tistax tibqa’ titqies bħala sussidju. L-investigazzjoni wriet li żewġ kumpaniji magħżula fil-kampjun ibbenefikaw fil-prattika minn krediti ta’ esportazzjoni minn banek privati b’rati taħt ir-rata ta’ referenza stabbilita mill-Bank tal-Indja. L-investigazzjoni ma wrietx loġika kummerċjali għaliex dawn il-banek privati jipprovdu kredti b’rati mraħħsa u li apparentement kienu qed jagħmlu telf. Dawn il-prattiki tas-self tal-banek jistgħu jissuġġerixxu li għad hemm l-involviment tal-gvern. Madankollu, l-investigazzjoni ma sabitx provi tal-livell meħtieġ skont ir-regoli tad-WTO biex jiddeterminaw xi delega jew direttiva kontinwa fir-rigward tal-banek kummerċjali. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tgħoddx il-benefiċċju tar-rati mraħħsa bħala sussidju skont din is-sottoskema, fin-nuqqas ta’ provi biżżejjed ta’ direzzjoni u/jew kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI.
(40)
Fl-aħħar nett, il-GTI argumenta li l-aħħar aġġornament taċ-Ċirkulari Prinċipali - DBOD Nru DIR(Exp) BC. 06/04.02.002/2012-13 (“MC 12-13”), li kien daħal fis-seħħ xahrejn wara tmiem il-PI, kien ħassar il-limiti massimi tar-rati tal-imgħax ta’ krediti ta’ esportazzjoni anke fir-rigward tal-krediti f’munita barranija. Il-GTI invoka l-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku antisussidji u jargumenta li f’każ bħal dan anki dan l-element tal-iskema tal-kreditu għall-esportazzjoni ma għandux jiġi kkumpensat, għaliex id-direzzjoni governattiva tal-banek tneħħiet. Għalkemm fl-MC 12-13 sottomess hemm dispożizzjoni li tagħti l-libertà lill-banek kummerċjali li jiddeterminaw ir-rati tal-imgħax fuq il-krediti ta’ esportazzjoni fil-munita barranija b’effett minn Mejju 2012 kif iddikjarat mill-GTI, tali bidla fl-istruzzjonijiet tar-RBI għall-banek privati matul l-investigazzjoni mhijiex biżżejjed waħidha biex tiġi eskluża din l-iskema, billi d-direzzjoni governattiva tista’ tkompli b’mod informali u dan ikun is-suġġett ta’ investigazzjoni ulterjuri. Madankollu, fir-rigward tal-konklużjoni ta’ hawn fuq dwar is-sottoskema li tikkonċerna l-krediti għall-esportazzjoni f’rupi, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tikkumpensax din is-sottoskema li tikkonċerna l-krediti f’munita barranija f’dan l-istadju.
(41)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati tad-dazju se jiġu aġġustati fejn applikabbli.
3.7. Skema ta’ Ffokar fuq is-Suq (Focus Market Scheme - “FMS”)
(42)
Mal-iżvelar definittiv, il-GTI ssottometta kummenti dwar l-FMS. Il-GTI argumenta li l-iskema hija ġeografikament marbuta ma’ pajjiżi li mhumiex parti mill-Unjoni u għaldaqstant tista’ ma tiġix ikkumpensata mill-Unjoni. Madankollu, il-GTI ma kienx kapaċi jargumenta la l-implimentazzjonijiet prattiċi tal-iskema u lanqas li l-benefiċċju tal-FMS jista’ jintuża għall-prodott ikkonċernat, jiġifieri l-fatt li l-krediti tad-dazju taħt l-FMS huma trasferibbli liberament u li jistgħu jintużaw għall-ħlasijiet ta’ dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe inputs jew oġġetti fosthom beni kapitali. Għaldaqstant, dan l-argument ma ntlaqax billi l-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat jista’ jibbenefika, u qiegħed jibbenefika, minn din l-iskema meta jiġi esportat lejn l-Unjoni.
(43)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn 101 sa 111 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(44)
Il-produttur esportatur Indjan, KEI Industries, instab li ma użax l-FMS matul il-PI.
3.8. Skema ta’ Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (Export Oriented Units Scheme - “EOUS”)
(45)
Mal-iżvelar definittiv, l-uniku produttur esportatur investigat li juża l-EOUS ikkumenta dwar din l-iskema. Il-kumpanija tenniet li l-Kummissjoni għandha tuża metodu differenti biex tikkalkula l-benefiċċju riċevut bl-EOUS. Il-kumpanija argumentat li ċerti benefiċċji bl-EOUS għandhom jiġu trattati bħala skema ta’ restituzzjoni tad-dazju permessibbli fis-sens tal-Anness II u III tar-Regolament bażiku u li għaldaqstant ma għandhomx ikunu kumpensatorji.
(46)
Madankollu, instab li irrispettivament mill-metodu ta’ kkalkular użat, ir-rata ta’ sussidjar għal din l-iskema ma jaqbiżx iż-0,95 %, jiġifieri l-marġni ta’ sussidju totali għal din il-kumpanija jibqa’ taħt il-livell de minimis. Għaldaqstant, ma nħassx neċessarju li dan l-argument jiġi analizzat aktar fil-kuntest ta’ din l-investigazzjoni.
(47)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor, il-premessa 112 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
(48)
Il-produttur esportatur Indjan, KEI Industries, instab li ma bbenefikax mill-EOUS matul il-PI.
3.9. Ammont ta’ sussidji kumpensatorji
(49)
Wara d-deċiżjoni biex ma jingħaddux bħala sussidju l-benefiċċji taħt l-ESC kif deskritt fil-premessi minn 38 sa 41, u l-korrezzjoni tal-kalkolu tal-benefiċċju taħt l-EPCGS għal waħda mill-kumpaniji kif deskritt fil-premessa 35, ir-rati tad-dazju ġew aġġustati fejn applikabbli. L-ammonti definittivi ta’ sussidji kumpensatorji stabbiliti skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espressi ad valorem, issa jvarjaw minn 0,79 % sa 3,72 %.
Skema
Kumpanija
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
DEPBS (*)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
DDS (*)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
AAS (*)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
EPCGS (*)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
ECS (*)
-
-
-
-
FMS (*)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOU (*)
-
-
0,95 %
-
TOTAL
3,72 %
3,03 % (**)
0,98 % (***)
0,79 % (***)
(50)
Il-marġni tas-sussidju kkalkulat mill-ġdid għall-kumpaniji li kkooperaw u li mhumiex inklużi fil-kampjun huwa ta’ 3,41 %.
(51)
Il-marġni tas-sussidju kkalkulat mill-ġdid għall-pajjiż kollu huwa ta’ 3,72 %.
4. L-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
4.1. L-industrija tal-Unjoni
(52)
Xi utenti esprimew dubbji dwar l-għadd ta’ produtturi tal-Unjoni ddikjarat fil-premessa 116 tar-Regolament provviżorju. Huma jsostnu li għadd ta’ produtturi kienu vvalutati ħażin u hemm anqas produtturi preżenti fis-suq tal-Unjoni.
(53)
Il-Kummissjoni tirrimarka li t-talba ta’ hawn fuq ma kinitx sostanzjata u tikkonferma, wara verifika, l-informazzjoni mogħtija fil-premessa 116 tar-Regolament provviżorju, jiġifieri li 27 produttur tal-Unjoni kienu qed jimmanifatturaw il-prodott ikkonċernat fl-Unjoni matul il-PI. Dan huwa n-numru identifikat abbażi tal-ilment, matul il-fażi tal-analiżi u matul l-investigazzjoni. Il-Kummissjoni kkuntattjat lill-produtturi tal-Unjoni kollha magħrufa u rċeviet dejta li ntużat fil-kuntest tal-investigazzjoni attwali.
4.2. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni
(54)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessi minn 117 sa 119 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5. DANNU
5.1. Il-konsum mill-Unjoni
(55)
Xi utenti sostnew li l-analiżijiet tad-dannu kellhom jinjoraw id-dejta relatata mal-2009 minħabba li l-kriżi finanzjarja li seħħet dik is-sena kellha effetti ta’ distorsjoni b’mod partikulari fuq il-konsum tal-Unjoni. Madankollu, anki kieku l-2009 ġiet eskluża mill-analiżi, xorta jkun għad hemm xejra li qed tikber għal konsum (+ 5 %) li hija indikazzjoni ta’ suq li qed jitjieb. Barra minn hekk, l-effetti negattivi tal-kriżijiet finanzjarji huma rikonoxxuti fil-premessa 120 tar-Regolament provviżorju, iżda ġie konkluż li s-sitwazzjoni tas-suq tjiebet. Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessa 120 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
5.2. Importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat
(56)
Il-marġni tas-sussidju stabbilit għal KEI Industries huwa taħt il-limitu de minimis previst fl-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku (ara l-premessa 49 hawn fuq). Għaldaqstant, dan il-produttur esportatur jitqies li ma bbenefikax minn skemi ta’ sussidju fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku matul il-perjodu ta’ investigazzjoni. B’riżultat ta’ dan, il-volumi ta’ importazzjonijiet tiegħu ġew esklużi mill-volum tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja. Produttur esportatur wieħed, jiġifieri l-Venus Group, sostna li ċerti tranżazzjonijiet bi żball kienu magħduda darbtejn. Il-Kummissjoni qablet mal-produttur esportatur, għalhekk dawn it-tranżazzjonijiet tneħħew mill-volum totali tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja. Għaldaqstant, il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezz medju tal-importazzjonijiet sussidjati ġew riveduti.
(57)
Volum u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet sussidjati:
2009
2010
2011
PI
Volum (MT)
11 620
20 038
25 326
24 415
Indiċi (2009 = 100)
100
172
218
210
Sehem mis-suq
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Indiċi (2009 = 100)
100
121
146
140
Sors:
Eurostat u tweġibiet tal-kwestjonarji
(58)
Il-KEI Industries esportaw kwantitajiet limitati tal-prodott ikkonċernat matul il-PI u t-tranżazzjonijiet tal-Venus Group imsemmi hawn fuq kien jikkostitwixxi wkoll kwantitajiet limitati, għalhekk it-tnaqqis ta’ dawn il-volumi tal-importazzjoni mill-volum totali tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja ma jirriżultax f’tibdil li jikkonċerna x-xejriet kif deskritt fil-premessi minn 123 sa 124 tar-Regolament provviżorju. Għaldaqstant dawn il-premessi tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(59)
Prezz medju tal-importazzjonijiet sussidjati:
2009
2010
2011
PI
Prezz medju
(euro/MT)
2 419
2 856
3 311
3 259
Indiċi (2009 = 100)
100
118
137
135
Sors:
Eurostat u tweġibiet tal-kwestjonarji
(60)
Kif spjegat hawn fuq, il-KEI Industries esportaw kwantitajiet limitati matul il-PI u t-tneħħija ta’ ċerti tranżazzjonijiet tal-Venus Group affettwaw biss kwantitajiet limitati. Għaldaqstant, l-esklużjoni tal-volumi tal-importazzjoni ta’ KEI Industries u t-tranżazzjonijiet imsemmija hawn fuq tal-Venus Group mill-volum totali tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja ma tirriżultax f’bidla sinifikanti fil-prezz medju tal-importazzjonijiet ssussidjati Indjani jew fil-kalkoli tat-tnaqqis. Il-marġni tat-tnaqqis ikkalkulat mill-ġdid huwa ta’ 11,7 %. Għall-bqija, il-konklużjonijiet mill-iskoperti deskritti fil-premessi minn 128 sa 130 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(61)
Bħala risposta għall-iżvelar finali, il-GTI argumenta li l-Kummissjoni kienet applikat it-tnaqqis pro rata tal-importazzjonijiet sussidjati biss fuq il-volumi tal-importazzjoni tal-produtturi esportaturi li kkooperaw sabiex jittieħed kont tal-iskoperti de minimis fil-KEI u t-tneħħija ta’ ċerti tranżazzjonijiet magħduda darbtejn bi żball tal-Venus Group. Dan l-argument huwa bbażat fuq nuqqas ta’ ftehim. Il-Kummissjoni applikat it-tnaqqis pro rata għall-volum sħiħ tal-importazzjoni, inklużi l-importaturi li ma kkooperawx. Għaldaqstant, il-pretensjoni jkollha tiġi riġettata.
5.3. Qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(62)
Xi partijiet iddikjaraw li r-riżultati miksuba mill-industrija tal-Unjoni għandhom jitqiesu bħala raġonevolment pożittivi fil-kuntest tal-kriżi ekonomika globali u li bl-eċċezzjoni ta’ indikatur tad-danni wieħed, jiġifieri s-sehem mis-suq, ebda wieħed mill-indikaturi l-oħrajn ma indika l-eżistenza ta’ dannu.
(63)
Parti waħda sostniet li l-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’madwar 34 %, li kien ferm aktar mill-kost tal-produzzjoni li żdied bi 13 % matul l-istess perjodu. F’dan ir-rigward jeħtieġ li wieħed jinnota li fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, jiġifieri fl-2009, l-industrija tal-Unjoni kienet qiegħda tbigħ anqas mill-kost tal-produzzjoni, u rnexxielha tbigħ ‘il fuq mill-kost tal-produzzjoni mill-2011 ‘il quddiem biss.
(64)
L-investigazzjoni wriet li għalkemm xi indikaturi tad-danni bħalma huma l-volumi tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità segwew xejra pożittiva, jew baqgħu stabbli bħall-impjiegi, għadd ta’ indikaturi oħra marbuta mas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, jiġifieri l-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investiment u r-redditu fuq l-investiment ma segwewx xejra sodisfaċenti matul il-perjodu kkunsidrat. Filwaqt li l-indikatur marbut mal-investimenti tjieb fl-2010, dan naqas taħt iċ-ċifri tal-2009 fl-2011 u l-PI. Għalkemm huwa veru li r-redditu fuq l-investimenti tjieb mill-2009 sal-2011 u laħaq is-6,7 %, dan reġa’ naqas għal 0,8 % matul il-PI. Bl-istess mod, l-indikaturi marbuta mal-profittabbiltà u l-fluss tal-flus tjiebu sal-2011 iżda reġgħu bdew jiddeterjoraw matul il-PI. Għaldaqstant, ta’ min jikkonkludi li l-industrija tal-Unjoni bdiet titjieb wara l-2009, iżda sussegwentement l-irkupru tagħha naqas bl-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja.
(65)
Fuq talba minn parti interessata ġie kkonfermat li l-livelli tal-ħażniet stabbiliti fil-premessa 153 tar-Regolament provviżorju kienu jikkonċernaw l-attività tal-kumpaniji tal-Unjoni magħżula fil-kampjun.
(66)
L-industrija tal-Unjoni sostniet li l-marġni ta’ profitt immirat ta’ 5 % stabbilit fl-istadju provviżorju kien baxx wisq. Il-parti ma ssostanzjatx biżżejjed il-pretensjoni tagħha. Il-premessa 148 tar-Regolament provviżorju tispjega r-raġunijiet wara l-għażla ta’ dan il-marġni ta’ profitt u l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda raġunijiet oħra biex tibdlu. Għaldaqstant, il-profitt immirat ta’ 5 % jinżamm għall-għan tal-iskoperti definittivi.
(67)
Produttur esportatur partikulari sostna li d-diffikultajiet tal-industrija tal-Unjoni huma prinċipalment minħabba problemi strutturali. Għaldaqstant, il-marġni ta’ profitt immirat ta’ 5 % wkoll ma kienx realistiku.
(68)
Ta’ min ifakkar li skont il-każistika (8), jeħtieġ li l-Istituzzjonijiet jistabbilixxu l-marġni ta’ profitt li l-industrija tal-Komunità tista’ sserraħ fuqu b’mod raġonevoli f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet sussidjati. Fil-każ preżenti, kien impossibbli li titwettaq din l-analiżi għall-industrija tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat għar-raġunijiet li ġejjin. Hemm biżżejjed informazzjoni biex jiġi kkalkulat il-marġni ta’ profitt għall-prodott ikkonċernat mis-sena 2007 biss. Fl-2007, il-marġni ta’ profitt kien ta’ 3,7 %; mill-2008, minħabba l-kriżi finanzjarja u ekonomika, dan sar negattiv. L-ilmentatur argumenta, u l-investigazzjoni stabbilixxiet, li l-importazzjonijiet sussidjati bdew jaslu fis-suq tal-Unjoni mill-2007, meta l-volum ta’ importazzjonijiet żdied minn 17 727 tunnellata fl-2006 għal 24 811,3 tunnellati. Għaldaqstant, l-Istituzzjonijiet stabbilixxew il-marġni ta’ qligħ immirati abbażi tal-profitti reali f’partijiet oħra tal-industrija tal-azzar, li ma sofrewx minn importazzjonijiet iddampjati u sussidjati (9).
5.4. Konklużjoni dwar id-dannu
(69)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali matul il-PI.
6. KAWŻALITÀ
6.1. L-effett tal-importazzjonijiet sussidjati
(70)
Produttur esportatur wieħed sostna li r-Regolament provviżorju injora li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tibbenefika miż-żieda fil-konsum mill-2009 u li l-Kummissjoni ma tistax tassumi li l-industrija tal-Unjoni se tkun kapaċi żżomm is-sehem mis-suq tagħha b’mod indefinit.
(71)
B’reazzjoni għal dawn l-argumenti jeħtieġ li wieħed jinnota li l-investigazzjoni wriet li s-sehem mis-suq tal-importazzjoni ssussidjata Indjana kiber b’rata aktar mgħaġġla mill-konsum fis-suq tal-Unjoni. Il-volum tal-importazzjonijiet sussidjati Indjani żdied b’110 % filwaqt li l-konsum żdied b’50 % matul l-istess perjodu. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet ukoll li l-prezz medju Indjan kien kostantament taħt il-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu u naqqas il-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni bi 11,7 % matul il-PI. B’riżultat ta’ dan, filwaqt li l-industrija tal-Unjoni bbenefikat miż-żieda fil-konsum sa ċertu punt u hija wkoll setgħet iżżid il-volumi ta’ bejgħ tagħha b’40 %, hija ma setgħetx iżżomm is-sehem mis-suq tagħha kif mistenni bil-kundizzjonijiet tas-suq li qed jitjiebu u minħabba l-kapaċità libera ta’ produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
6.2. L-effett ta’ fatturi oħrajn
6.2.1. Importazzjonijiet mhux sussidjati
(72)
Xi partijiet interessati saħqu li jeħtieġ li l-effett tal-importazzjonijiet mhux sussidjati jiġu vvalutati mill-ġdid fid-dawl tal-fatt li KEI Industries irċevew marġni ta’ sussidju de minimis u li minħabba żbalji ta’ għadd doppju, ċerti tranżazzjonijiet tal-Venus Group tneħħew mill-analiżi. Huma argumentaw ukoll li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mhux sussidjati kienu aktar baxxi mill-prezzijiet tal-importazzjonijiet sussidjati.
(73)
It-tabella hawn taħt turi l-iżvilupp tal-volum tal-esportazzjonijiet mhux sussidjati u l-prezzijiet matul il-perjodu kkunsidrat, Il-volum tagħhom irrappreżenta madwar terz tal-esportazzjoniijet Indjani matul il-PI u segwa l-istess xejra bħall-importazzjonijiet sussidjati.
2009
2010
2011
PI
Volum (MT)
5 227
9 015
11 394
10 938
Volum (Indiċi)
100
172
218
210
Prezz medju (EUR/mt)
2 268
2 678
3 105
3 056
Prezz medju (Indiċi)
100
118
137
135
Sors:
Tweġibiet tal-kwestjonarji u Eurostat
(74)
Għaldaqstant huwa korrett li l-prezzijiet ta’ importazzjonijiet mhux sussidjati kienu aktar baxxi mill-prezzijiet sussidjati. Madankollu, il-volum tal-importazzjonijiet mhux sussidjati huwa biss terz tal-volum tal-importazzjonijiet sussidjati. Għaldaqstant, id-dannu kkawżat minn importazzjonijiet mhux sussidjati ma jkissirx ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
6.2.2. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(75)
Produttur esportatur Indjan wieħed u l-GTI tennew it-talba li r-Repubblika Popolari taċ-Ċina kellha tiġi inkluża fl-investigazzjoni u li l-impatt li l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina kellhom fuq is-suq tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni kien sottovalutat.
(76)
Kif imsemmi fil-premessa 170 tar-Regolament provviżorju, la fl-istadju tal-bidu u lanqas fl-istadju definittiv ma hemm prova ta’ sussidju li setgħet tiġġustifika l-bidu ta’ investigazzjoni kontra s-sussidju fuq importazzjonijiet li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Għaldaqstant, il-pretensjoni li r-Repubblika Popolari taċ-Ċina kellha tiġi inkluża fl-ambitu tal-investigazzjoni hija bla bażi u hija miċħuda.
(77)
Madankollu, l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wrew xejra li qed tiżdied matul il-perjodu kkunsidrat u laħqu sehem mis-suq ta’ 8,3 % matul il-PI kif iddikjarat fil-premessa 168 tar-Regolament provviżorju. Barra minn hekk, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi kienu aktar baxxi mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u dawk tal-produtturi esportaturi Indjani fis-suq tal-Unjoni. Għaldaqstant, ġie investigat aktar jekk l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina setgħux ikkontribbwixxew għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u kissru r-rabta kawżali bejn dak id-dannu u l-importazzjonijiet sussidjati Indjani.
(78)
L-informazzjoni disponibbli fl-istadju provviżorju ssuġġerixxiet li t-taħlit tal-prodott irrappreżentat mill-importazzjonijiet Ċiniżi kien differenti u li l-firxiet fejn il-prodotti Ċiniżi kienu preżenti kienu differenti meta mqabbla mal-prodotti mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni jew anke dawk il-prodotti ta’ oriġini Indjana mibjugħa fis-suq tal-Unjoni.
(79)
Wara l-pubblikazzjoni tal-miżura provviżorja, il-Kummisjoni rċeviet diversi argumenti li jaċċennaw għall-possibbiltà li l-importazzjonijiet Ċiniżi bi prezz baxx matul il-PI jkissru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet Indjani ddampjati u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(80)
L-analiżi magħmula abbażi tal-istatistiki tal-importazzjonijiet li jikkonċernaw iż-żewġ kodiċi NM li qed jiġu investigati wriet li 29 % tal-importazzjonijiet Ċiniżi saru fit-tarf l-aktar baxx tas-suq (skont il-kodiċi NM 7223 00 99). Dan parzjalment jispjega r-raġuni għaliex il-prezzijiet Ċiniżi bħala medja huma aktar baxxi minn dawk tal-industrija tal-Unjoni u tal-produtturi esportaturi Indjani. L-istatistiki għall-kodiċi NM 7223 00 99 urew ukoll li l-klijenti tal-produtturi Ċiniżi kienu kkonċentrati fir-Renju Unit fejn l-industrija tal-Unjoni bażikament ma kenitx preżenti.
Prezz medju
(euro/MT)
2009
2010
2011
PI
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Sors:
Eurostat
(81)
Fir-rigward tal-Kodiċi NM 7223 00 19, l-analiżijiet magħmulin abbażi tal-PCN urew li kemm l-industrija tal-Unjoni kif ukoll il-produtturi Indjani kienu qegħdin jikkompetu fl-ogħla tarf tas-suq fejn il-prezzijiet setgħu jitilgħu sa erba’ darbiet ogħla mill-prezzijiet fit-tarf l-aktar baxx fl-istess NM (10). L-investigazzjoni wriet ukoll li, b’mod ġenerali, il-varjazzjonijiet fil-prezzijiet huma marbuta mat-tip ta’ prodott u l-kontenut tan-nikil. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-esportaturi Ċiniżi fil-biċċa l-kbira tagħhom ibigħu t-tipi ta’ prodott ta’ kwalità iżjed baxxa li jaqgħu fil-kodiċi NM imsemmi hawn fuq fis-suq tal-Unjoni. Għaldaqstant, it-taħlit ta’ prodotti jsir fattur predominanti fl-evalwazzjoni tal-importazzjonijiet Ċiniżi.
(82)
Fir-rigward tal-livell tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, jeħtieġ li jiġi rrimarkat li mill-2009 sal-PI l-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi baqa’ ogħla mill-prezzijiet tal-produtturi esportaturi Indjani sussidjati, kif jista’ jidher mit-tabella li ġejja li turi l-prezz medju tal-esportazzjonijietIndjani sussidjati li jaqgħu fil-kodiċi NM 7223 00 19.
Prezz medju
(euro/MT)
2009
2010
2011
PI
IP + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Sors:
Eurostat
(83)
Fil-PI għall-ewwel darba l-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi waqa’ taħt dak tal-prezz tal-importazzjonijiet Indjani għall-importazzjonijiet sussidjati. Madankollu, instab li din l-osservazzjoni kienet ta’ natura temporanja billi l-livell tal-prezz Ċiniż fis-sena ta’ wara l-PI żdied u reġa’ kien ogħla mill-prezzijiet Indjani.
(84)
Barra minn hekk, it-tqabbil bejn il-volumi tal-importazzjoni mill-Indja u mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wera li fi kwalunkwe punt matul il-perjodu kkunsidrat u b’mod partikolari matul il-PI, l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina kienu f’livelli ħafna aktar baxxi mill-importazzjonijiet mill-Indja. Il-volumi tal-importazzjoni għar-Repubblika Popolari taċ-Ċina kienu jammontaw għal bażikament inqas minn nofs it-total tal-importazzjonijiet mill-Indja.
(85)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie kkonfermat li proporzjon sinifikanti tal-importazzjonijiet Ċiniżi matul il-PI huma differenti mit-taħlit ta’ prodotti mill-industrija tal-Unjoni u li kwalunkwe kompetizzjoni diretta mal-prodotti li ġew prodotti u mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni hija limitata.
(86)
Għaldaqstant, l-importazzjonijiet mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina ma setgħux affettwaw il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni sal-punt li tkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, il-premessa 168 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
6.2.3. Kompetizzjoni minn produtturi oħrajn fl-Unjoni
(87)
Parti waħda argumentat li l-prestazzjoni finanzjarja fqira tal-produtturi tal-Unjoni setgħet kienet ikkawżata minn kompetizzjoni minn produtturi oħrajn tal-Unjoni li ma kinux ilmentaturi jew li ma esprimewx l-appoġġ tagħhom għall-investigazzjoni fil-bidu tal-każ.
(88)
Is-sehem mis-suq ta’ produtturi oħrajn fl-Unjoni żviluppa kif ġej:
2009
2010
2011
PI
Volum (MT)
34 926
55 740
55 124
55 124
Indiċi (2009 = 100)
100
160
158
158
Sehem mis-suq ta’ produtturi oħrajn fl-Unjoni
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Sors:
Ilment
(89)
Il-produtturi tal-Unjoni li ma kinux ilmentaturi u li ma esprimewx speċifikament appoġġ għall-investigazzjoni ammontaw għal 44 % tal-bejgħ totali tal-Unjoni rrappurtat fil-premessa 139 tar-Regolament provviżorju. Il-volum tal-bejgħ tagħhom żdied bi 58 % minn stima ta’ 34 926 tunnellata fl-2009 għal 55 124 tunnellata matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, dan it-tkabbir huwa relattivament żgħir jekk imqabbel mat-tkabbir tal-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja fl-istess perjodu (+ 110 %). Barra minn hekk, is-sehem mis-suq ta’ dawk il-produtturi tal-Unjoni baqa’ relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat u ma nstabet l-ebda indikazzjoni li l-prezzijiet tagħhom kienu aktar baxxi minn dawk tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. Għaldaqstant, ġie konkluż li l-bejgħ tagħhom fis-suq tal-Unjoni ma kkontribwixxiex għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
6.3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(90)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessi minn 176 sa 179 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
7. L-INTERESS TAL-UNJONI
7.1. Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(91)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessa 180 tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
7.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(92)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessi minn 181 sa 188 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
7.3. L-interess tal-utenti
(93)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, seba’ utenti u assoċjazzjoni waħda tal-utenti kkuntattjaw lill-Kummissjoni u wrew interess li jikkooperaw fl-investigazzjoni. Wara t-talba tagħhom, intbagħtulhom kwestjonarji f’April 2013. Madankollu, żewġ utenti biss wieġbu għall-kwestjonarju sħiħ u, b’mod ġenerali, l-utenti li kkooperaw irrappreżentaw 12 % tal-importazzjonijiet totali mill-Indja matul il-PI u 2,5 % tal-konsum totali tal-Unjoni. L-impatt ekonomiku tal-miżuri fuq l-utenti ġie vvalutat mill-ġdid abbażi tad-dejta l-ġdida disponibbli fit-tweġibiet għall-kwestjonarju u żewġ utenti saritilhom żjara sabiex tiġi vverifikata l-informazzjoni pprovduta.
(94)
L-utenti sostnew li l-livell ta’ profittabbiltà ta’ 9 %, li kien iddikjarat fil-premessa 191 tar-Regolament provviżorju, kien għoli wisq u ma kienx rappreżentattiv għall-industrija tal-utenti. Wara li waslu t-tweġibiet ulterjuri għall-kwestjonarju, il-profittabbiltà medja tal-utenti kollha li kkooperaw ġiet ikkalkulata mill-ġdid u ġiet stabbilita għal 2 % fuq il-fatturat.
(95)
Instab ukoll li, bħala medja, fir-rigward tal-utenti li kkooperaw, ix-xiri mill-Indja kien jikkostitwixxi 44 % tax-xiri totali tal-prodott ikkonċernat, u li l-Indja rrappreżentat is-sors esklużiv ta’ provvista għaż-żewġ utenti li kkooperaw. Matul il-PI, il-fatturat tal-prodott li inkorpora l-prodott ikkonċernat irrappreżenta medja ta’ 14 % tal-fatturat tal-utenti li kkooperaw.
(96)
Jekk wieħed jassumi li l-agħar sitwazzjoni possibbli għas-suq tal-Unjoni, jiġifieri li l-ebda żieda potenzjali fil-prezz ma tgħaddi għall-katina ta’ distribuzzjoni u li l-utenti jkomplu jixtru mill-Indja bil-volumi preċedenti, l-impatt tad-dazju fuq il-profittabbiltà tal-utenti miksub minn attivitajiet li jużaw jew li jinkorporaw il-prodott meħtieġ ikun ifisser tnaqqis medju b’0,25 punti perċentwali.
(97)
Il-Kummissjoni tagħraf li l-impatt se jkun aktar importanti, fuq livell individwali, għal dawk l-utenti li jġibu l-importazzjonijiet kollha tagħhom mill-Indja. Madankollu, dawn huma relattivament ftit (tnejn mill-utenti li kkooperaw). Barra minn hekk, huma għandhom il-possibbiltà, sakemm il-produttur Indjan tagħhom jikkoopera, li jitolbu l-ħlas lura tad-dazji skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, jekk il-kundizzjonijiet kollha għal tali restituzzjoni jkunu sodisfatti.
(98)
Xi utenti tennew it-tħassib li l-miżuri jolqtu ċerti tipi ta’ wajers li mhumiex prodotti fl-Ewropa, jiġifieri tipi inklużi fl-hekk imsejħa Serje 200 kif deskritt fil-premessa 194 tar-Regolament provviżorju. Skont l-utenti, in-nuqqas ta’ produzzjoni fl-Unjoni huwa minħabba d-domanda limitata u l-ispeċifiċità tal-proċess ta’ produzzjoni.
(99)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li dawn it-tipi ta’ wajers tal-azzar inossidabbli huma prodotti mill-industrija tal-Unjoni u li huma jirrappreżentaw sehem limitat tas-suq tal-Unjoni. Hemm ukoll sors ta’ provvista alternattiv disponibbli għall-utenti minn pajjiżi li mhumiex suġġetti għal miżuri ta antidumping jew antisussidji. Barra minn hekk, żewġ produtturi esportaturi Indjani rċevew rata ta’ dazju kumpensatorju ta’ 0 %, għalhekk l-impożizzjoni tal-miżuri mhux se jkollha effetti sinifikanti fuq il-provvisti minnhom. Barra minn hekk, tipi oħra ta’ prodotti ta’ wajers tal-azzar inossidabbli jistgħu jintużaw għall-istess għanijiet. Għaldaqstant, l-impożizzjoni tal-miżuri ma jistax ikollha impatt sinifikanti fuq is-suq tal-Unjoni jew fuq dawn l-utenti. Għaldaqstant, din il-pretensjoni hija miċħuda.
(100)
Xi utenti rrimarkaw dwar iż-żmien itwal ta’ kunsinna għall-prodott simili mill-produtturi tal-Unjoni meta mqabbel maż-żmien tal-kunsinna tal-prodott ikkonċernat mill-Indja. Madankollu, il-possibbiltà għall-kummerċjanti u n-negozjanti jaħżnu l-prodotti u li jsiru disponibbli minnufih ma timminax il-provi fattwali tal-effetti negattivi tal-importazzjonijiet sussidjati. Għaldaqstant, dan l-argument ikollu jiġi miċħud.
(101)
Fil-kunsiderazzjoni ta’ dan hawn fuq, anki jekk xi utenti x’aktarx li jintlaqtu ħażin aktar minn oħrajn bil-miżuri fuq l-importazzjonijiet mill-Indja, huwa meqjus li fil-bilanċ is-suq tal-Unjoni se jibbenefika mill-impożizzjoni tal-miżuri. B’mod partikulari, huwa meqjus li r-restawr tal-kundizzjonijiet tal-kummerċ ġust fis-suq tal-Unjoni jippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tallinja l-prezzijiet tagħha mal-kost tal-produzzjoni; li żżomm il-produzzjoni u l-impjiegi; li tirkupra s-sehem mis-suq li kienet tilfet qabel u li tibbenefika minn żieda fl-ekonomiji tal-kobor. Dan għandu jippermetti lill-industrija li tilħaq marġnijiet ta’ profitti raġonevoli li se jippermettulha li topera b’mod effiċjenti fuq perjodu medju taż-żmien kif ukoll fit-tul. B’mod parallel, l-industrija se ttejjeb il-qagħda finanzjarja globali tagħha. Barra minn hekk, l-investigazzjoni stabbilixxiet li l-miżuri se jkollhom impatt ġenerali limitat fuq l-utenti u fuq l-importaturi mhux relatati. Għaldaqstant, ġie konkluż li jidher li l-benefiċċju globali tal-miżuri jegħleb l-impatt fuq l-utenti tal-prodott ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni.
7.4. L-interess ta’ importaturi mhux relatati
(102)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-premessi minn 197 sa 199 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
7.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(103)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-valutazzjonijiet fil-premessi minn 200 sa 201 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
8. MIŻURI KUMPENSATORJI DEFINITTIVI
8.1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(104)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment, il-premessi minn 203 sa 206 tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
8.2. Konklużjoni dwar il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(105)
L-ebda marġni ta’ dannu individwali ma ġie kkalkulat għal KEI Industries billi l-marġni tas-sussidju definittiv ta’ din il-kumpanija kien fuq livell de minimis kif imsemmi fil-premessa 49 hawn fuq.
(106)
Il-metodoloġija użata fir-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
8.3. Miżuri definittivi
(107)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u skont l-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku, għandu jiġi impost dazju kumpensatorju definittiv f’livell għoli biżżejjed biex jitneħħa d-dannu kkawżat mill-importazzjonijiet sussidjati mingħajr ma jinqabeż il-marġni ta’ sussidjar misjub.
(108)
Għaldaqstant, ir-rati ta’ dazju kumpensatorju ġew stabbiliti billi tqabblu l-marġnijiet ta’ dannu u l-marġnijiet ta’ sussidju. Konsegwentement, ir-rati tad-dazju kumpensatorju proposti huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ sussidju
Marġini ta’ dannu
Rata ta’ dazju kumpensatorju
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus Group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd
0,9 %
Mhux applikabbli
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
Mhux applikabbli
0,0 %
Kumpaniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Ir-rati tad-dazju kumpensatorju għall-kumpaniji individwali speċifikati f’dan id-dokument ta’ ħidma ġew stabbiliti abbażi tal-iskoperti ta’ din l-investigazzjoni. Għaldaqstant, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju applikabbli madwar il-pajjiż għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma applikabbli b’mod esklużiv għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-Indja u huma prodotti mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati li huma prodotti minn xi kumpanija oħra li mhijiex imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan id-dokument ta’ ħidma, inklużi l-entitajiet marbuta ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u jkunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(110)
Kwalunkwe talba gћal applikazzjoni ta’ rati ta’ dazju kumpensatorju gћal kumpaniji individwali (pereżempju wara bdil fl-isem tal-entità jew wara li jiġu stabbiliti entitajiet ġodda ta’ produzzjoni jew ta’ bejgћ) gћandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (11) minnufih, bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikulari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, mal-bejgћ domestiku u ma’ dak tal-esportazzjoni u li jkunu assoċjati, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-entitajiet ta’ produzzjoni u ta’ bejgћ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament li jimponi d-dazji kumpensatorji definittivi jiġi emendat skont dan billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jibbenifikaw minn rati tad-dazju individwali.
8.4. Ġbir definittiv ta’ dazji kumpensatorji provviżorji
(111)
Fid-dawl tad-daqs tal-marġnijiet ta’ sussidju misjuba u fid-dawl tal-livell tad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, jitqies meħtieġ li l-ammonti garantiti permezz tad-dazju kumpensatorju provviżorju, li huma imposti permezz tar-Regolament provviżorju, jinġabru b’mod definittiv sakemm jintlaħaq l-ammont tad-dazji definittivi imposti,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan huwa impost dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli li fihom piż ta’:
(i)
2,5 % jew aktar ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 28 % jew aktar iżda mhux aktar minn 31 % ta’ nikil u 20 % jew aktar iżda mhux aktar minn 22 % ta’ kromju,
(ii)
inqas minn 2,5 % ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 13 % jew aktar iżda mhux aktar minn 25 % ta’ kromju u 3,5 % jew aktar iżda mhux aktar minn 6 % ta’ aluminju,
li bħalissa jaqa’ fil-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġinaw mill-Indja.
2. Ir-rata ta’ dazju kumpensatorju definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles mal-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, għandha tkun:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra
0,0
B780
KEI Industries Limited, New Delhi
0,0
B925
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness
3,4
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
3,7
B999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ rigward id-dazju doganali.
Artikolu 2
L-ammonti garantiti permezz ta’ dazji kumpensatorji provviżorji skont ir-Regolament (UE) Nru 419/2013 fuq l-importazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli li fihom piż ta’:
(i)
2,5 % jew aktar ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 28 % jew aktar iżda mhux aktar minn 31 % ta’ nikil u 20 % jew aktar iżda mhux aktar minn 22 % ta’ kromju,
(ii)
inqas minn 2,5 % ta’ nikil, ħlief wajers li fihom piż ta’ 13 % jew aktar iżda mhux aktar minn 25 % ta’ kromju u 3,5 % jew aktar iżda mhux aktar minn 6 % ta’ aluminju,
li bħalissa jaqgħu fil-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġinaw mill-Indja,
għandhom jinġabru definittivament. L-ammonti garantiti ogħla mir-rati definittivi tad-dazju kumpensatorju għandhom jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Settembru 2013.