РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 октомври 2013 година
относно Държавна помощ № SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005), предоставена от Словашката република на Frucona Košice a.s.
(нотифицирано под номер C(2013) 6261)
(само текстът на словашки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/342/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения (2),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
1. ПРОИЗВОДСТВОТО ПРЕД КОМИСИЯТА
(1)
С писмо от 15 октомври 2004 г., заведено на 25 октомври 2004 г., Комисията получи жалба относно държавна помощ, за която се твърди, че е предоставена неправомерно на Frucona Košice, a. s.. Жалбоподателят изпрати допълнителна информация на 3 февруари 2005 г. Среща с него се състоя на 24 май 2005 г.
(2)
Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, Комисията изиска с писмо от 6 декември 2004 г. от Словакия да я информира относно оспорваната мярка. С писмо от 4 януари 2005 г., заведено на 17 януари 2005 г., Словакия информира Комисията за вероятно незаконна помощ, отпусната на „Frucona Košice“ a.s. в контекста на споразумение с кредитори, и поиска от нея да одобри въпросната помощ като оздравителна програма за предприятие във финансови затруднения. С писмо от 24 януари 2005 г., заведено на 28 януари 2005 г., Словакия предостави на Комисията допълнителна информация. С писмо от 9 февруари 2005 г. Комисията изиска допълнителна информация, която ѝ бе предоставена в писмо от 4 март 2005 г., заведено на 10 март 2005 г. На 12 май 2005 г. се състоя среща със словашките власти.
(3)
С писмо от 5 юли 2005 г. Комисията извести Словакия за решението си да образува производство по реда на член 108, параграф 2 от ДФЕС във връзка с помощта.
(4)
Решението на Комисията да образува производство беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си по мярката.
(5)
Словашките власти представиха наблюденията си в писмо от 10 октомври 2005 г., заведено на 17 октомври 2005 г. С писмо от 24 октомври 2005 г., заведено на 25 октомври, Комисията получи мнението от една от заинтересованите страни (бенефициера). То беше препратено на Словакия, за да ѝ се даде възможност да реагира; мнението на Словакия беше получено с писмо от 16 декември 2005 г., заведено на 20 декември 2005 г. На 28 март 2006 г. се състоя среща с бенефициера, на която му бе предоставена възможност да изложи позицията си. С писмо от 5 Май 2006 г., заведено на 8 Май 2006 г., Словакия предостави на Комисията допълнителна информация.
(6)
На 7 юни 2006 г. Комисията прие решение, с което се разпорежда възстановяване на помощта (4). След тази дата в хода на контактите със словашките власти относно изпълнението на това решение Комисията беше уведомена за резултата от националното съдебно производство, свързано с размера на дълга, който да бъде записан в споразумението с кредиторите. Тази информация следва да бъде взета предвид в настоящото решение.
2. ПРОИЗВОДСТВОТО ПРЕД ОБЩИЯ СЪД
(7)
На 12 януари 2007 г.„Frucona Košice“ a.s. обжалва решението пред Общия съд на Европейския съюз, като оспори inter alia класифицирането на опрощаването на дълг като държавна помощ, твърдейки, че е в съответствие с принципа на частния кредитор в пазарни условия. С решение от 7 декември 2010 г. (дело T-11/07) Общият съд отхвърли аргументите на жалбоподателя и потвърди решението на Комисията с основанието, че фалитът би бил по-изгоден за държавата отколкото споразумението с кредиторите.
3. ПРОИЗВОДСТВОТО ПРЕД СЪДА
(8)
„Frucona Košice“ a.s. обжалва решението на Общия съд пред Съда, твърдейки по-конкретно, че в решението на Общия съд не е направена правилна оценка на прилагането от Комисията на теста на частния кредитор и недопустимо е направен опит обосновката на съда да се замени с тази на Комисията по отношение на теста на частния кредитор (дело C-73/11 P).
(9)
На 24 януари 2013 г. Съдът отмени решението на Общия съд. Съдът заключи, че Комисията е допуснала явна грешка при преценката, като не е взела предвид продължителността на процедурата за фалит в преценката си на теста на частния кредитор или ако е взела предвид този фактор, не е изложила достатъчно основания за своето решение. Делото е върнато в Общия съд за решение относно твърденията на дружеството във връзка с процедурата по принудително събиране на данъците, по която все още не е било постановено решение.
4. ОТМЯНА
(10)
С оглед на решението на Съда, Комисията счита за уместно да отмени първоначалното решение от 7 юни 2006 г. и да го замени с настоящото решение с цел да се коригират установените от Съда недостатъци.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
1. ДРУЖЕСТВОТО
(11)
Бенефициер на финансовата помощ е „Frucona Košice“ a. s., дружество, което се занимава с производство на спирт и спиртни напитки, безалкохолни напитки, плодови и зеленчукови консерви и оцет. След като загубва своя лиценз, бенефициерът спира производството на спирт и спиртни напитки. Независимо от това той продължава да е активен на пазара на едро на спирт и спиртни напитки. Предприятието се намира в регион, който отговаря на условията за предоставяне на регионална помощ по реда на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.
(12)
По време на разглежданите събития бенефициерът е имал около 200 души персонал. В бележките си по решението за откриване на официално производство дружеството предостави на Комисията данни за оборота си (включително акцизни сборове и ДДС), които са изведени в таблицата по-долу.
Таблица 1
Оборот в различни производствени сфери, включително акцизни сборове и ДДС [SKK]
2002
2003
2004
Оцет
28 029 500
27 605 100
11 513 600
Производство на плодове и зеленчуци
37 112 500
32 584 500
22 696 400
Зеле
2 878 340
503 030
201 310
Газирани безалкохолни напитки
9 373 800
17 601 600
17 560 100
Негазирани безалкохолни напитки
2 877 700
6 420 420
7 920 010
Сокове - 100 %
51 654 900
43 421 600
22 706 600
Спирт
696 193 500
743 962 700
728 837 400
Сайдер
1 495 640
106 360
0
Сироп
5 928 100
6 502 920
5 199 540
Други продукти/услуги
59 476 000
99 635 000
63 680 000
ОБЩО
895 019 980
978 343 230
880 314 960 (5)
(13)
Тези данни се различават значително от данните, предоставени на Комисията от словашките власти и посочени в решението за образуване на официално производство (6). В отговора си на бележките на бенефициера след откриването на официалното производство словашките власти не оспорват точността на посочените по-горе данни. Според словашките власти бенефициерът отговаря на критериите за средно по размер предприятие.
2. ПРИЛОЖИМО НАЦИОНАЛНО ЗАКОНОДАТЕЛСТВО
(14)
Оспорваната мярка е опростено данъчно задължение от данъчна служба Košice IV по силата на споразумение с кредитори. Този процес е уреден в Закон № 328/91 за фалитите и споразуменията с кредитори („Закон за фалитите“).
(15)
Споразумението с кредитори е процес, осъществяван под надзора на съда, който подобно на фалита, има за цел уреждане на финансовото състояние на предприятия длъжници (7). По реда на процедура за фалит предприятието престава да съществува и или активите му се продават на нов собственик, или предприятието се ликвидира. За разлика от нея, в процедурата по споразумение предприятието длъжник продължава да търгува без промяна на собствеността.
(16)
Процедурата по споразумение се стартира от предприятието длъжник. Целта е да се постигне споразумение с кредиторите, по силата на което предприятието длъжник изплаща част от дълга си, а останалата част му се опрощава. Споразумението следва да се одобри от упражняващия надзор съд.
(17)
Кредиторите, чиито вземания са обезпечени, например чрез ипотека, действат като отделни кредитори. За да се приеме предложението за споразумение, всички отделни кредитори трябва да гласуват за него, докато при останалите кредитори е достатъчно и квалифицирано мнозинство. С други думи, отделните кредитори гласуват индивидуално и имат право на вето по предложението.
(18)
Отделните кредитори имат привилегировано положение и при производството по обявяване във фалит. Претенциите на отделните кредитори могат да бъдат удовлетворени по всяко време в хода на процедурата по фалит и всички средства от продажбата на обезпечените активи при процедурата по фалит са предназначени изключително за покриване на претенциите на отделните кредитори. Ако претенциите на отделните кредитори не могат да се покрият от тази продажба, оставащата за изплащане сума се включва във втората група заедно с претенциите на останалите кредитори. Кредиторите от втората група се обезщетяват на pro rata принцип.
(19)
По реда на Закона за фалитите предприятието, подаващо заявление за споразумение с кредитори, е задължено да представи на осъществяващия надзора съд списък от мерки за преструктурирането си и за непрекъснатото финансиране на дейността си след споразумението.
(20)
По реда на Закон 511/92 за администрирането на данъците и таксите и за изменения в системата на местните финансови органи („Закон за данъчната администрация“) предприятията могат да поискат от данъчните власти отсрочване на плащането на данъците. Върху отсрочената сума се начислява лихва, а самото задължение се обезпечава.
(21)
Законът за данъчната администрация регулира и принудителното събиране на данъците, чиято цел е да се удовлетворят данъчните вземания на държавата чрез продажба на недвижимо имущество, движими активи или на предприятието като цяло.
3. ФАКТИТЕ
(22)
В периода между ноември 2002 г. и ноември 2003 г. бенефициерът се е възползвал от възможността, предоставена му по разпоредбите на Закона за данъчната администрация, да отсрочи задължението си да плаща акцизни сборове върху спирт (8). Общият размер на разсрочените данъчни задължения възлиза на 477 015 759 SKK (12,6 милиона EUR). Преди да одобри отсрочването на тези задължения, спазвайки разпоредбите на закона, данъчният орган е обезпечил всяко едно от вземанията си с активи на бенефициера. Словашките власти посочват, че стойността на обезпеченията по счетоводството на бенефициера е възлизала на 397 476 726 SKK (10,5 милиона EUR). От своя страна бенефициерът твърди, че стойността на обезпеченията по експертна оценка от края на 2003 г. е била 193 940 000 SKK (5 милиона EUR). Това, според бенефициера, е стойността на активите, включени в обезпечението (движими и недвижими активи и вземания), изчислена по така наречени цени на експерти.
(23)
Считано от 1 януари 2004 г., изменения в Закона за данъчна администрация ограничават правото да се изиска отсрочено плащане на данъчни задължения само до един път годишно. Бенефициерът използва тази възможност за акцизните сборове от декември 2003 г., дължими през януари 2004 г. Затова пък не е в състояние да изплати и няма право да отложи изплащането на акцизните сборове от януари 2004 г., дължими на 25 февруари 2004 г. В резултат на това, бенефициерът се превръща в предприятие длъжник по смисъла на Закона за фалитите. В резултат на това бенефициерът губи лиценза си за производство и преработка на спирт.
(24)
На 8 март 2004 г. бенефициерът подава искова молба до компетентния окръжен съд за споразумение с кредиторите. След като установява, че всички необходими законови изисквания са спазени, на 29 април 2004 г. окръжният съд взема решение да даде ход на процедурата. На заседанието от 9 юли 2004 г. кредиторите гласуват в полза на споразумението, предложено от бенефициера. На 14 юли 2004 г. споразумението е одобрено с решение на осъществяващия надзора окръжен съд.
(25)
През август 2004 г. данъчният орган подава жалба срещу решението на окръжния съд. Със свое решение от 25 октомври 2004 г. Върховният съд отхвърля жалбата и потвърждава решението на окръжния съд, което влиза в сила от 23 юли 2004 г. Впоследствие прокуратурата обжалва отново решението на окръжния съд по реда на извънредна процедура по обжалване.
(26)
Кредиторите, включително данъчния орган, се договарят с бенефициера за следните мерки: бенефициерът изплаща 35 % от дълга в рамките на един месец от датата на влизане в сила на споразумението, а кредиторите му опрощават останалите 65 %. Следователно всички кредитори са третирани еднакво. Таблицата по-долу дава конкретните суми за всеки кредитор.
Таблица 2
Задължения на бенефициера преди и след процедурата по споразумение [SKK]
Кредитор
Дълг преди
споразумението
Дълг след
споразумението (9)
Опростена сума
Публичен
Данъчен орган
640 793 831
224 277 841
416 515 990
Частен
Tetra Pak a.s.
1 004 208
351 498
652 710
MTM-obaly, s. r. o.
317 934
111 277
206 657
Merkant družstvo
332 808
116 483
216 325
Vetropack, s. r. o.
2 142 658
749 930
1 392 728
ОБЩО
644 591 439 (10)
225 607 029
418 984 410
(27)
Включеният в процедурата по споразумение иск на данъчните органи е на стойност 640 793 831 SKK (16,86 милиона EUR) и включва основно неизплатени акцизни сборове за периода май 2003 г. - март 2004 г., дължим ДДС за периода януари-април 2004 г. и начислените глоби и лихви. Данъчният орган опрощава сума, възлизаща на 416 515 990 SKK (11 милиона EUR). Споразумението гарантира на данъчните органи 244 277 841 SKK (5,86 милиона EUR).
(28)
В процедурата по споразумение данъчният орган действа като отделен кредитор и, като такъв, гласува отделно. По този начин, за да може споразумението да влезе в сила, данъчният орган е трябвало да гласува в негова полза. Привилегированото положение на данъчния орган се дължи на факта, че някои от вземанията му са обезпечени във връзка с отсрочката за плащане на данъчни задължения от бенефициера през 2002 г. и 2003 г. (вж. подточка 17). Всички останали кредитори са гласували в полза на предложеното споразумение. Техните вземания са били обикновени необезпечени търговски вземания.
(29)
В предложението си за споразумение, според изискванията на Закона за фалитите, бенефициерът описва мерки по преструктурирането си, отнасящи се до производството и дистрибуцията, както и работната ръка (включително съкращения).
(30)
В областта на организацията и работната ръка, бенефициерът предлага следните мерки: създаване на обща производствена група за всички производствени дейности, преструктуриране на транспортния отдел чрез отстраняване на най-амортизираните превозни средства и преструктуриране на търговските дейности. Тези мерки се придружават от съкращаване на 50 души работна ръка през периода март-май 2004 г. През същия период други 50 души следва да работят за 60 % от заплащането си.
(31)
В областта на производството и технологиите бенефициерът обявява, че тъй като предприятието е изгубило лиценза си за производство на спирт, съответните производствени мощности ще се отдават под наем от април 2004 г. Бенефициерът планира да намали или прекрати производството на някои непечеливши безалкохолни напитки и декларира, че въвеждането на всеки нов продукт в тази сфера ще бъде предхождано от анализ на рентабилността на производството.
(32)
Бенефициерът споменава и следните мерки: преструктуриране на разходите в резултат на по-ниските производствени разходи след прекратяване на производството на спирт и съкращаване на транспортния парк на предприятието, както и продажбата на старо оборудване за вторични суровини.
(33)
Освен това бенефициерът планира да продаде административна сграда, магазин и почивна база, като споменава и възможността да продаде или отдаде под наем подразделението си за производство на оцет. В наблюденията си по решението за образуване на производство словашките власти потвърждават, че продажбата на административната сграда, магазина и почивната база, не са се състояли.
(34)
Бенефициерът планира интензивна продажба на готова продукция от складовете си (11).
(35)
Според предложението бенефициерът ще финансира споразумението със свои средства (продажба на стокова наличност) в размер на 110 милиона SKK и чрез външно финансиране под формата на кредит от търговска банка в размер на 100 милиона SKK. Според представената от бенефициера информация в отговор на откриването на производство оставащият дълг е изплатен с приходи от нова емисия акции (21 милиона SKK; 0,56 милиона EUR), приходи от продажба на стокова наличност (110 милиона SKK; 2.9 милиона EUR) и текущ кредит по доставка от „Old Herold“ s.r.o. (100 милиона SKK; 2,6 милиона EUR). Падежът на фактурите за „Old Herold“ s.r.o. е 40 дни, което според бенефициера е дълъг период от време предвид нестабилното му финансово положение. Удълженият падеж дава възможност на бенефициера да натрупа необходимите средства в брой.
(36)
След образуване на производството словашките власти информираха Комисията, че по споразумението с кредиторите на 17 декември 2004 г. на данъчния орган са изплатени 224 277 841 SKK. Словашките органи потвърдиха, че са спрели прилагането на споразумението за опрощаване на дълг, докато продължава производството на Европейската комисия.
(37)
В рамките на контактите във връзка с изпълнението на решението на Комисията, което постановява възстановяване на помощта, словашките органи информираха Комисията за резултата от посочената в подточка 25 извънредна процедура по обжалване: със свое решение от 27 април 2006 г. Върховният съд на Словашката република частично отменя решението на компетентния окръжен съд от 14 юли 2004 г., потвърждаващо споразумението с кредиторите на основание, че просрочените задължения за пътен данък в размер на 424 490 SKK са включени неправомерно в споразумението. Върховният съд отхвърли жалбата по отношение на останалата част. Със свое решение от 18 август 2006 г. компетентният окръжен съд изпълни решението на Върховния съд от 27 април 2006 г., като посочва, че коригираната сума, дължима на данъчния орган, възлиза на 640 369 341,4 милиона SKK (35 % от които представляват 224 129 269,1 милиона SKK).
III. РЕШЕНИЕ ЗА ОБРАЗУВАНЕ НА ПРОИЗВОДСТВО ПО РЕДА НА ЧЛЕН 108, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДФЕС
(38)
В решението си да открие производство Комисията изрази съмнения за държавна помощ под формата на спорното опрощаване. По-точно, тя счита, че поведението на данъчния орган по време на процедурата по споразумение не издържа на теста за частен кредитор в пазарни условия. В частност, Комисията установи, че данъчният орган е в различно правно положение спрямо другите кредитори, тъй като е с обезпечени вземания и е можел да даде ход на принудително събиране на данъци. Комисията се съмнява дали процедурата по споразумение е довела до възможно най-добрия за държавата изход в сравнение с процедурата за фалит или процедурата по принудително събиране на данъци.
(39)
Освен това Комисията изрази съмнения за съвместимостта на оспорваната помощ с вътрешния пазар. На първо място повдигна съмнения дали помощта може да се счита за съвместима с оздравителна програма, както претендират словашките власти. Оздравителната програма може да се изразява само в парична помощ под формата на гаранции по заеми или кредити. Оспорваната мярка обаче е опрощаване на дълг, което съответства на неподлежащи на връщане безвъзмездни средства. Освен това, мярката не е предприета с цел бенефициерът да представи план за преструктуриране или план за ликвидация, или да изплати изцяло помощта в срок от шест месеца от разрешението за оздравителната програма.
(40)
Освен това Комисията разгледа съвместимостта на оспорваната мярка с помощ за преструктуриране и изрази съмнения относно спазването на две от основните изисквания: наличие на план за преструктуриране, който да гарантира дългосрочна жизненост в рамките на разумни срокове и ограничаване на помощта до необходимия минимум.
IV. БЕЛЕЖКИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ ЛИЦА
(41)
Наред с фактите, описани в Част II по-горе, бенефициерът предостави и следната информация.
(42)
Бенефициерът изтъква, че причина за финансовите му трудности в началото на 2004 г. са промените в Закона за данъчната администрация, които са ограничили правото му за отсрочване на плащането на данъчни задължения до веднъж годишно. Това е била важна промяна за бенефициера, който, по негови думи, е разчитал на същия механизъм в предходни години.
(43)
Относно делото по същество, бенефициерът първо е представил мнение, че Комисията не е компетентна да разглежда оспорваната мярка, тъй като мярката е влязла в сила преди датата на присъединяване и не е прилагана след присъединяването. Твърденията, че мярката е влязла в сила преди присъединяването, се основават на факта, че на процедурата по споразумение е даден ход на 8 март 2004 г., както посочва бенефициерът, а съдът я одобрява на 29 април 2004 г., т.е. преди присъединяването на Словакия към Европейския съюз. Освен това се упоменава, че данъчните органи са дали съгласието си в рамките на преговорите, предхождащи даването на ход на процедурата по споразумение. През декември 2003 г. се е провела среща с представители на Данъчна дирекция на Словашката република, а на 3 февруари 2004 г. местният данъчен орган изпраща на бенефициера писмо, в което, както се твърди, е потвърдена възможността за пристъпване към споразумение.
(44)
Бенефициерът също посочва, че дори Комисията да продължава да твърди, че е компетентна по случая, оспорваната мярка не представлява държавна помощ, тъй като е спазен принципът на частния кредитор в пазарни условия.
(45)
Бенефициерът твърди на първо място, че сравнението на процедурата по споразумение с процедурата по принудително събиране на данъци е подвеждащо, тъй като даването на ход на първата изключва или суспендира втората. Следователно принудителното събиране на данъчни задължения не е било опция за данъчния орган. Освен това, според бенефициера, ако той не е бил предложил ход на процедура по споразумение, след няколко седмици или месеци е щял да бъде задължен по силата на законодателството за фалит да стартира процедура за фалит или процедура за споразумение с кредитори.
(46)
На второ място бенефициерът изтъква, че решението на държавата да избегне обявяването му във фалит и вместо това да прибегне до споразумение отговаря на теста за частен кредитор в пазарни условия. Като доказателство бенефициерът представя становища от двама одитори и един синдик, че данъчните органи биха получили повече и биха го получили по-бързо по реда на процедурата за споразумение, отколкото по процедурата за фалит. Освен това бенефициерът представя допълнителни материали и статистически данни, според които процедурата за фалит в Словакия продължава средно между три и седем години и носи съвсем ограничени средства от продажбата на активи (12).
(47)
Бенефициерът обосновава анализа си основно на доклад на одиторското предприятие „EKORDA“, с дата от 7 юли 2004 г., с който, както се твърди, данъчният орган е разполагал преди гласуването на кредиторите на 9 юли 2004 г. Няма доказателства, обаче, представени в полза на последното твърдение.
(48)
Според доклада на „EKORDA“, приходите от продажба на активи при фалит биха възлизали в най-добрия случай на 204 милиона SKK (5,3 милиона EUR), а след приспадане на различни такси, възлизащи на 45 милиона SKK - само на 159 милиона SKK (4,2 милиона EUR). Бенефициерът е коригирал сумата на таксите за приспадане (на 36 милиона SKK) и е получил стойност от 168 милиона SKK (4,4 милиона EUR). Дори данъчният орган, в качеството си на единствен отделен кредитор и най-голям кредитор, да получи повечето от тези средства, те пак ще са по-малко, отколкото е получил след споразумението.
(49)
За да получи тези резултати, „EKORDA“ използва за основа счетоводната стойност към 31 март 2004 г. на недвижимите активи, стоковата наличност, паричните средства в брой и краткосрочните вземания след корекция, като отразява тяхната невъзстановимост и ниска стойност. Одиторът „EKORDA“ е коригирал номиналната стойност на активите на бенефициера по т.нар. процент при ликвидация на всеки един актив при продажба в случай на фалит (45 % от недвижимите активи, 20 % от стоковата наличност и краткосрочните вземания и 100 % от паричните средства в брой).
(50)
„EKORDA“ изтъква бъдещите данъчни приходи от дейността на бенефициера (13), развитието на заетостта в региона и на хранителната промишленост в Словакия като много важни фактори в полза на това бенефициерът да продължи да упражнява стопанска дейност.
(51)
Бенефициерът посочва още два доклада. Одиторът, госпожа Марта Кохова, заключава, че максималният приход от продажбата на активите, които обаче не са оценени, би възлизал на 100 милиона SKK (2,6 милиона EUR), от които след приспадане на таксите от 22 милиона SKK биха останали само 78 милиона SKK (2 милиона EUR). Госпожа Холовачова, синдик, е цитирана като автор на изказването, че по нейно мнение процедурата за споразумение е по-изгодна за кредиторите, отколкото фалита. Едно от съображенията е, че кредиторът има интерес длъжникът му да продължи дейността си (бъдещи приходи от търговия или от данъци).
(52)
На трето място следва да се имат предвид дългосрочни съображения като например бъдещите данъчни постъпления. Твърди се, че принципът на правния прецедент, изключващ социално-политическото значение от теста за частен кредитор в пазарни условия, не може да се приложи за случаи, когато публичен орган отчита бъдещи данъчни приходи (14). Според бенефициера положението на публичния орган в неговия случай е сходно с това на кредитор в пазарни условия, който има интерес от оцеляване на клиента му. След това бенефициерът се позовава на съдебната практика във връзка с принципа на частния инвеститор в пазарни условия.
(53)
Бенефициерът заключава, че тестът за частен кредитор в пазарни условия е издържан и оспорваната мярка не представлява държавна помощ.
(54)
Ако обаче Комисията заключи друго, бенефициерът твърди, че оспорваната мярка е съвместима с помощ за преструктуриране. Бенефициерът твърди, че още преди постигането на споразумение данъчният орган е проверил възможността представения от бенефициера бизнесплан да възстанови дългосрочната жизнеспособност на предприятието. Според бенефициера отсъствието на официален план за преструктуриране е без значение, в случай на оценка ex post от страна на Комисията, тъй като към днешна дата Комисията може да се увери, че бенефициерът действително е стопански активен. Същевременно обаче бенефициерът счита, че в случай на оценка ex ante е необходим подробен план за преструктуриране. След това той накратко описва предприетите мерки по преструктуриране: увеличение на собствения капитал, съкращения и продажба на стокова наличност. Бенефициерът счита, че прекратяването на производството на спирт и спиртни напитки и отдаването под наем на производствените активи на предприятието „Old Herold“ s.r.o. представляват мерки по преструктуриране. Макар първоначално спирането на производството да се е наложило поради загуба на лиценз, бенефициерът не е кандидатствал за нов лиценз след споразумението.
(55)
Според бенефициера е спазено и изискването приносът му към преструктурирането на предприятието да е значителен.
(56)
Накрая, бенефициерът напомня, че факта, че е стопански активен в подпомаган регион, където е един от най-значимите работодатели, следва да се отчита при прилагане на насоките за помощ при преструктуриране.
V. БЕЛЕЖКИ ОТ СТРАНА НА СЛОВАШКАТА РЕПУБЛИКА
(57)
В отговора си относно стартирането на разследването словашките власти предоставят някои бележки по фактическата страна, които вече са цитирани в част II по-горе.
(58)
Словашките власти потвърдиха, че в момента на гласуване на споразумението данъчният орган не е отчел аспекта на държавна помощ. Данъчният орган не е разглеждал споразумението като форма на държавна помощ и затова от бенефициера не е изискано да представи план за преструктуриране, който е различен от бизнесплана, представян в съда по законодателството за несъстоятелност. б
(59)
В отговор на бележките, представени от бенефициера, словашките власти предоставиха следните бележки.
(60)
Словашките власти не намират за уместни в настоящия случай бележките на бенефициера по средната продължителност на процедурата за фалит и средната възвръщаемост от продажбата на активи при процедура за обявяване във фалит. Според тях като се отчита малкият брой кредитори и наличието на активи с положителна стойност при ликвидация, която надхвърля сумата, изплатена на държавата по споразумението, процедурата за фалит би приключила в по-кратък от средния за страната срок и приходите за данъчните органи биха били по-високи, отколкото при споразумението. На 21 юни 2004 г. местните данъчни органи са извършили проверка в предприятието и са установили, че към 17 юни 2004 г. бенефициерът е разполагал със суми в брой в размер на 161,3 милиона SKK, вземания в размер на 62,8 милиона SKK, складова наличност спирт и спиртни напитки на стойност от 84 милиона SKK и недвижими активи със счетоводна стойност 200 милиона SKK.
(61)
Словашките власти считат, че принудителното събиране на данъчни задължения е било действителна възможност за данъчните органи. Те потвърждават, че данъчните органи са имали възможност да дадат ход на тази процедура преди сключването на споразумение, както биха постъпили, ако съдът бе отказал да потвърди споразумението (тъй като данъчните органи, в качеството си на отделен кредитор, не би трябвало да гласуват в негова полза).
(62)
Словашките власти не са съгласни с твърдението на бенефициера, че финансовите му затруднения се дължат на промените в Закона за данъчната администрация. Според словашките власти финансовите затруднения на бенефициера се дължат на финансовата му стратегия да използва средствата от косвени данъци, за да осъществява стопанската си дейност, докато това, което бенефициерът е трябвало да прави е просто да събира данъците от клиентите си и да ги превежда в държавния бюджет.
(63)
Словашките власти не са съгласни, че срещата в Данъчна дирекция през декември 2003 г. е доказателство за предварителното съгласие за споразумение от страна на данъчните органи. Те прилагат писмо от 6 юли 2004 г., което е изпратено от Данъчна дирекция до подчинените ѝ данъчни органи, в което се посочва, че последните не трябва да приемат споразумението, предложено от бенефициера, тъй като е неблагоприятно за държавата. В това писмо се цитира друго по-общо писмо от 15 януари 2004 г. от Министерството на финансите до Данъчната дирекция, в което министерството иска от дирекцията да гарантира, че няма да се приемат предложения за споразумения с кредитори, които биха задължили данъчните органи да опрощават данъчни задължения. Освен това словашките власти тълкуват писмото от 3 февруари 2004 г., цитирано от бенефициера (виж подточка 43), като изрично несъгласие с предложението за споразумение при 35 %.
(64)
Словашките власти потвърждават, че бенефициерът не е плащал навреме акцизи от януари 2001 до март 2004 г. и редовно е отсрочвал данъчните си задължения.
(65)
Според словашките власти значителните разлики в оценките на двата одиторски доклада (виж подточки 48 и 51) пораждат съмнения за достоверността и на двата. В частност, властите изразяват съмнение за определения от „EKORDA“ процент при ликвидация на краткотрайни активи. Той следва да е по-висок от 20 %.
(66)
В заключение, според словашките власти бенефициерът не е съставил надежден план за преструктуриране и мерките, предложени в контекста на процедурата за споразумение, не могат да се приемат като мерки по преструктуриране.
VI. ОЦЕНКА
1. КОМПЕТЕНТНОСТ НА КОМИСИЯТА
(67)
Тъй като част от разглежданите събития по настоящия случай датират от времето преди присъединяването на Словакия към Европейския съюз на 1 май 2004 г., първата задача на Комисията бе да определи дали е компетентна за действие по спорната мярка.
(68)
Мерки, влезли в сила преди присъединяването, които не се прилагат след него, не могат да са предмет на разследване от Комисията нито по реда на процедурата за временен механизъм, уредена в приложение IV, точка 3 от Договора за присъединяване, нито по процедурите по член 108 от ДФЕС. Нито Договорът за присъединяване, нито Договорът за функционирането на Европейския съюз задължават или оправомощават Комисията да разглежда подобни мерки.
(69)
Затова пък мерки, влезли в сила след присъединяването, ясно попадат в компетентността на Комисията. За да се определи точно моментът на влизане в сила на една мярка, съответстващият критерий е правно обвързващият акт, с който компетентен национален орган отпуска помощ (15).
(70)
Бенефициерът твърди, че оспорваната мярка е влязла в сила преди присъединяването и не се е прилагала след това (вж. подточка 43).
(71)
Комисията не може да приеме аргументите, изтъкнати от бенефициера. Предложението да се даде ход на процедура по споразумение, не е на органа, предоставящ безвъзмездната помощ, а действие на бенефициера. Решението на съда да даде ход на процедура по споразумение също така не е действие на органа, предоставящ безвъзмездната помощ. Това решение само е позволило на бенефициера и на неговите кредитори да продължат преговорите по споразумението, но категорично не представлява предоставяне на безвъзмездна помощ. Няма представено доказателство, че на срещата през декември 2003 г. Данъчна дирекция е изразила съгласието си с оспорваната мярка. Напротив, словашките власти отричат наличие на предварително споразумение. В писмото от 3 февруари 2004 г. изрично и ясно се отказва предложението за споразумение на ниво от 35 %.
(72)
Решението на компетентния орган да опрости част от вземанията си е взето на 9 юли 2004 г., когато данъчният орган е приел предложението за споразумение на бенефициера.
(73)
Съответно отпада въпросът дали мярката се прилага след присъединяването.
(74)
На тези основания Комисията счита, че е компетентна да оцени оспорваната мярка по реда на член 108 от ДФЕС.
2. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(75)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС определя за несъвместима с вътрешния пазар всяка помощ, отпусната от държава членка или с държавни средства под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши условията за конкуренция, като облагодетелства определени предприятия или производството на определени стоки и засяга търговията между държави членки.
(76)
Опрощаване на задължение към държавен орган, какъвто са данъчните органи, представлява форма на разполагане с държавни средства. Тъй като мярката е в полза само на едно предприятие, тя е селективна.
(77)
До събитията, довели до откриване на процедура по неплатежоспособност, бенефициерът е работил в условията на пазара на спирт и спиртни напитки, безалкохолни напитки и консервирани плодове и зеленчуци. През 2003 г. бенефициерът е бил третият по големина производител на спирт и спиртни напитки в Словакия. След загубата на лиценза си за производство на спирт и спиртни напитки през март 2004 г. бенефициерът е активен на пазара на едро на спирт и спиртни напитки, произведени от друго предприятие - „Old Herold“ s.r.o., което работи с производствени мощности, наети от бенефициера. Във всички пазарни сегменти, в които бенефициерът е бил активен преди споразумението и е активен в момента, се осъществява търговия между държавите членки.
(78)
В решението си да започне официална процедура по разследване, Комисията изказва съмнения за това, че мярката нарушава или заплашва да наруши условията на конкуренция, като предоставя на бенефициера предимство, което последният не би бил способен да получи в пазарни условия. С други думи Комисията се съмнява, че държавата е действала като частен кредитор в пазарни условия за бенефициера.
(79)
Установено е, че споразумението с кредиторите съдържа едни и същи условия за частни кредитори и за данъчните органи (публичен кредитор). 35 % от задълженията е трябвало да бъдат изплатени на кредиторите в рамките на определен срок, което бенефициерът всъщност е направил. Останалите 65 % от задълженията са опростени.
(80)
Позицията на данъчните органи, обаче, като кредитор в този случай е необичайно силна и не може да се отъждествява с тази на типичен кредитор при процедура за фалит. Правното и икономическо положение на данъчните органи преди споразумението с кредиторите е било по-добро от това на частните кредитори. Не само че с над 99 % от всички претенции, заявени в процедурата за фалит, данъчните органи са очевидно доминиращият кредитор с решаващо значение, но и, което е по-важно, са отделен кредитор. Техните претенции могат да бъдат удовлетворени по всяко време в хода на процедурата за фалит чрез постъпленията от продажбата на обезпечените активи: както се посочва в подточка 18 по-горе, тези постъпления са предназначени изключително за покриване на претенциите на отделните кредитори. Следователно, налага се да се проучи в подробности, дали данъчните органи са използвали всички средства, с които са разполагали, за да получат изплащане на вземанията си във възможно най-голяма степен, както би постъпил частен кредитор в пазарни условия.
(81)
Условията, обаче, на които трябва да отговаря една мярка, за да попадне в обхвата на понятието „помощ“ по смисъла на член 107 ДФЕС, не са изпълнени, ако предприятието получател е могло да получи същото предимство като предимството, което му е предоставено посредством държавните средства, при обстоятелства, съответстващи на нормалните пазарни условия (16). Тази преценка се извършва по принцип с прилагането на критерия за частния кредитор. Когато публичен кредитор предоставя облекчения на условията за плащане по отношение на свои вземания от предприятие, подобни облекчения на условията за плащане представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, когато предприятието получател, предвид значението на така предоставеното икономическо предимство, явно не би получило подобни облекчения от частен кредитор, който се намира в положение, възможно най-близко до това на публичния кредитор, и който търси възможност да получи плащане на дължимите му суми от длъжник във финансови затруднения (17).
(82)
Приложимостта на критерия за частния оператор на пазара зависи в крайна сметка от това дали съответната държава членка предоставя икономическо предимство на предприятие като действа в качество, различно от качеството ѝ на носител на публична власт. От това следва, че ако държавата членка се позовава в хода на административната процедура на посочения критерий, в случай на съмнение тя трябва да докаже недвусмислено и въз основа на обективни и проверими доказателства, че приетата мярка произтича от действията ѝ в качеството на частен оператор на пазара. Тези доказателства трябва ясно да сочат, че съответната държава членка е взела решение за действие предварително или едновременно с предоставянето на икономическото предимство. В това отношение могат да се изискват доказателства, че решението се основава на икономически оценки, сравними с тези, каквито би извършил разумен частен оператор на пазара, който се намира във възможно най-близко положение до положението на държавата членка. При все това обаче, икономически оценки, направени след предоставяне на посоченото предимство, установяване впоследствие на реалната рентабилност на направената от съответната държава членка инвестиция или по-късни обосновки на избора на действително възприетия способ не са достатъчни (18).
(83)
Накратко Словашката република посочва, че според нея мярката представлява държавна помощ. Тя признава, че при приемане на споразумението въпросът за държавна помощ просто не е бил разглеждан и е поискала оспорваната мярка да се третира като помощ за преструктуриране. Следователно се оказва, че в този случай не са спазени изискванията на цитираната по-горе съдебна практика и оспорваната мярка представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(84)
Бенефициерът е този, който твърди, че мерките не представляват помощ, и представя документите, описани по-горе, в частност и два доклада от одитори.
(85)
Въз основа на представената информация от бенефициера и от държавните органи на Словашката република Комисията установи следната фактическа страна за финансовото състояние на бенефициера през въпросната година от значение за провеждане на теста за частен кредитор в пазарни условия. Комисията не може да провери в счетоводството на бенефициера данните, предоставени от него към 31 март 2004 г., както и тези, предоставени от словашките власти към 17 юни 2004 г. Въпреки това Комисията не намира основание за съмнение в достоверността на тези цифри.
Таблица 3
Финансово състояние на бенефициера през 2003-2004 г. [милиони SKK]
31.12.2003 (19)
31.3.2004 (20)
28.4.2004 (21)
17.6.2004 (22)
31.12.2004 (23)
Дълготрайни активи (24)
208
205
204
200
200
Стокова наличност
119
209
176
84
52
Парични средства в брой
3
50
94
161
27
Краткосрочни търговски вземания
128
98 (25)
80
63 (26)
97
(86)
Комисията ще проучи първо доказателствата, представени от бенефициера, в подкрепа на това, че процедурата за фалит ще остави на данъчните органи по-малко, отколкото процедурата по споразумение (раздел 2.1). След това Комисията ще проучи положението във връзка с принудителното събиране на данъци (раздел 2.2). Накрая Комисията ще проучи другите доказателства, представени от словашките органи и от бенефициера (раздел 2.3).
(87)
Както се посочва в подточка 37, размерът на задължението, което следва да бъде включено в споразумението, е намален вследствие на извънредната процедура по обжалване.Същевременно обаче следва да се отбележи, че това решение е постановено няколко години след решението за сключване на споразумение. За целите на теста за частен кредитор в пазарни условия, наличната информация по времето, когато хипотетичен кредитор би преценявал кои са най-подходящите действия, продължава да бъде стандартът, спрямо който се измерва поведението на публичния кредитор. Поради тази причина направеният по-долу анализ използва цифрите от споразумението, сключено на 23 юли 2004 г.
2.1. Сравнение на процедурите за споразумение и за фалит
(88)
За да се определи дали на бенефициера е предоставено предимство, Комисията трябва да направи обща преценка, като вземе предвид всяко доказателство, имащо отношение към случая, което ѝ позволява да определи дали предприятието бенефициер явно не би получило подобни облекчения от частен кредитор (27). С други думи тя трябва да проучи дали за данъчния орган е било по-добре да приеме предложените в споразуменията условия или е било по-изгодно да се образува производство за фалит.
(89)
Комисията не приема доклада на „EKORDA“ за надежден източник при сравняване на предложението за споразумение с евентуална процедура за фалит. В това отношение словашките власти са съгласни с Комисията.
(90)
В самото начало Комисията отбелязва, че в доклада си от 7 юли 2004 г. (само два дни преди срещата на кредиторите) „EKORDA“ е използвала при изчисленията си състоянието на активите на бенефициера към 31 март 2004 г. От таблица 3 става ясно, че след 31 март 2004 г. стойностите на различните активи се променят изключително много. В частност, продадена е голяма част от стоковата наличност, което е довело до нарастване на паричните средства в брой. Тези промени са от голямо значение при прилагане на процентите при ликвидация, които варират от 20 % за складова наличност и краткосрочни вземания до 100 % за парични средства в брой. Ако приемем, че процентите при ликвидация, изведени от „EKORDA“, са точни (което Комисията оспорва поради изложените по-долу причини) и приложим същата методология като „EKORDA“, таблицата по-долу показва как биха изглеждали резултатите от изчисленията на „EKORDA“, ако се вземат стойностите от 28 април 2004 г. и 17 юни 2004 г., т.е. все така преди срещата на кредиторите от 9 юли 2004 г.
Таблица 4
Сравнение на вероятните приходи от продажбата на активите на бенефициера при процедура за фалит [милиони SKK]
Състояние към:
31.3.2004 г.
28.4.2004 г.
17.6.2004 г.
Процент при ликвидация [%]
Счетоводна стойност
Приходи
Счетоводна стойност
Приходи
Счетоводна стойност
Приходи
Дълготрайни активи
45
205
92
204
92
200
90
Стокова наличност
20
209
42
176
35
84
17
Краткосрочни търговски вземания
20
98 (28)
20
86 (29)
17
37 (30)
7
Парични средства в брой
100
50
50
94
94
161
161
Общо
204
238
275
(91)
Следва да се отбележи, че представеният на съда бизнесплан от бенефициера предвижда, че продажбата на стокова наличност за сумата от 110 милиона SKK е планирана за периода март-май 2004 г. Следователно „EKORDA“ следва да е била наясно, че структурата на активите на бенефициера ще претърпи значителни промени след 31 март 2004 г., но не е отчела това по никакъв начин.
(92)
Ако счетоводната стойност на активите на бенефициера от 28 април 2004 г. е била взета предвид, щеше да се установи, че приходите от продажбата на активите на бенефициера при процедура за фалит ще са по-високи от разчета в доклада (238 милиона SKK или 6,3 милиона EUR вместо 204 милиона SKK или 5,3 милиона EUR). Анализът на цифрите от юни 2004 г. би позволил да се направи заключението, че вероятните приходи от продажбата на активите на бенефициера при процедура за фалит ((275 милиона SKK; 7,2 милиона EUR) биха били по-високи от предложеното в споразумението, както и че данъчните органи следва да упражнят правото си на вето и да отхвърлят предложението, като по този начин се прекрати споразумението. И отново, Комисията посочва, че горните резултати са получени посредством допусканията и методологията на „EKORDA“.
(93)
Комисията, обаче, не може да приеме използваната от „EKORDA“ методология и не счита допусканията на бенефициера за надеждни. Това заключение е в тон със съмненията на словашките власти, описани в подточки 60 и 65.
(94)
Като начало, „EKORDA“ не пояснява никъде в доклада си как е определила трите процента при ликвидация. Целта на процентите при ликвидация е да се изчисли остатъчната стойност на активите, продадени при производство по ликвидация, като се отчита естеството на продажбата, напр. активите са продадени поотделно, при ограничения във времето и др. Следователно се допуска, че стойността на активите чрез продажба при ликвидация обикновено е по-ниска от счетоводната стойност в зависимост от вида на активите. Процентът при ликвидация е процентният дял от стойността на активите при ликвидация спрямо счетоводната стойност.
(95)
Освен това, процентът при ликвидация на дълготрайните активи, а именно 45 %, също изглежда твърде малък. Според бенефициера стойността на заложените в полза на данъчните органи активи е възлизала на 194 милиона SKK (31). Тази стойност, според бенефициера, отразява цената, изчислена от независими експерт-оценители в края на 2003 г. - началото на 2004 г. От гледна точка на Комисията подобна „оценка на експерт-оценител“ следва да отразява общата стойност на въпросния актив, т.е. цената, на която може да бъде продаден на пазара в определено време. Следва да се припомни, че експертната стойност на тези активи е изчислена с цел да се установи тяхната стойност като гаранция за словашките власти срещу отсроченото плащане на данъчни задължения от бенефициера, както се изисква от разпоредбите на Закона за данъчната администрация. От доклада на „EKORDA“ не става ясно защо приходите от продажбата на дълготрайни активи при фалит биха възлизали само на 45 % от счетоводната им стойност от 205 милиона SKK, докато самият бенефициер оценява въпросните активи много по-високо.
(96)
В отговор на аргумента на бенефициера, че би било трудно да се намери купувач, тъй като повечето от заложените машини се използват изключително в производството на спирт и спиртни напитки, безалкохолни напитки или консервени продукти, Комисията има следните две забележки. Първата е, че според нея, така наречената „оценка на експерт-оценител“ на заложеното недвижимо имущество е 105 милиона SKK, което само по себе си е повече от прогнозираните от „EKORDA“ приходи (92 милиона SKK). Втората е, че сегашното развитие на предприятието показва, че някои от тези производствени активи бързо са намерили потребител в лицето на „Old Herold“ s.r.o. В действителност, след като бенефициерът е изгубил лиценза си за производство на спирт и спиртни продукти, неговите производствени активи са отдадени под наем на „Old Herold“. Следователно се оказва, че е имало незабавен интерес от конкурент към въпросните производствени активи.
(97)
Що се отнася до стоковата наличност, словашките власти считат, че процентът при ликвидация следва да е по-висок от 20 %.
(98)
През 2004 г. бенефициерът е успял да получи 110 милиона SKK от продажбата на складова наличност (виж подточка 35), т.е. повече от 50 % от счетоводната стойност на складовата наличност, на която „EKORDA“ основава оценката си. Това е сериозен знак, че процентът при ликвидация от 20 % е силно занижен. Промените в счетоводния баланс за 2004 г. относно стойността на складовата наличност поддържат това заключение. Освен това самият бенефициер оценява в бизнесплана си приходите от продажбата на стокова наличност през периода март-май 2004 г. на 110 милиона SKK (виж подточка 35). В „EKORDA“ не са се съобразили с тази оценка. Накрая, самата стопанска дейност на бенефициера подсказва, че стоковата наличност включва крайни продукти или полуготови продукти, които могат лесно да бъдат реализирани пред дистрибутори или потребители, което е в подкрепа на използването на по-висок процент при ликвидация.
(99)
Комисията счита, че процентът при ликвидация на стокова наличност следва да е 52 %. Тази цифра се основава на разчета на бенефициера за приходите, които би получил от продажбата на стокова наличност за целите на финансиране на споразумението (т.е. 110 милиона SKK). Отчитайки счетоводната стойност по това време (209 милиона SKK), единственият възможен процент при ликвидация на стокова наличност е най-малко 52 % (52 % от 209 милиона прави 110 милиона SKK).
(100)
Относно краткосрочните вземания, в „EKORDA“ са използвали двойно коригиране. Първо са коригирани спрямо счетоводната си стойност с 59 % (счетоводната стойност е 166 милиона SKK, а стойността, използвана в изчисленията на „EKORDA“, е 98 милиона SKK), а след това е използван и ниския процент при ликвидация от 20 %. Тази методология може да се постави под въпрос. Коригирането на счетоводната стойност на вземания може да бъде приемливо с цел отразяване на действителната им стойност в определен период от време. От „EKORDA“, обаче, нямат никакво обяснение защо приемат, че приходите при фалит/ликвидация биха били само една пета (20 милиона SKK) от сумата, която самият бенефициер счита, че може да получи от длъжниците си (98 милиона SKK).
(101)
Счетоводната стойност на краткосрочните вземания въз основа на цифрите от март 2004 г. (166 милиона SKK) е била коригирана на 98 милиона SKK от „EKORDA“, заради несъбираеми или нискокачествени вземания. Освен това, обаче, в „EKORDA“ прилагат процент при ликвидация от едва 20 % към коригираната счетоводна стойност. Ако 59-те % на „EKORDA“ за коригиране на счетоводната стойност на краткосрочните вземания се приложат към счетоводната стойност въз основа на цифрите от юни 2004 г. (63 милиона SKK), резултатът е 37 милиона SKK. Съгласно предоставената от словашките власти информация, обаче, са налице подлежащи на принудително изпълнение вземания от 63 милиона SKK. Поради тази причина е съмнително дали всъщност коригирането на тяхната счетоводна стойност е необходимо.
(102)
Във всеки случай няма очевидна причина, поради която ликвидационната стойност да е дори по-ниска от коригираната стойност. Поради това Комисията счита, че очакваните приходи от краткосрочните вземания със сигурност не са по-малки от коригираната стойност от 37 милиона SKK.
(103)
Предвид горното, Комисията направи корекции в разчетите на „EKORDA“ и извърши нова оценка, като използва цифрите от юни 2004 г. Тази оценка ясно показва, че вероятните приходи от продажбата на активите на бенефициера при процедура за фалит биха били много по-високи от прогнозираните в доклада на „EKORDA“. Таблицата по-долу представя обобщение на цифрите.
Таблица 5
Сравнение на вероятните приходи от продажбата на активите на бенефициера при процедура за фалит
Стойности на „EKORDA“ в съпоставка с коригираните стойности на Комисията (в милиони SKK)
EKORDA
(31.3.2004 г.)
Корекция
(17.6.2004 г.)
Счетоводна стойност
Приходи
Счетоводна стойност
Приходи
Дълготрайни активи
205
92
200
194 (32)
Стокова наличност
209
42
84
43 (33)
Краткосрочни търговски вземания
98 (34)
20
63
37 (35)
Парични средства в брой
50
50
161
161
Общо
562
204
508
435
(104)
Разходите при процедура за фалит, съгласно бележките на бенефициера в решението за откриване, следва да представляват 18 % от очакваната стойност на постъпленията от продажбата на активите на бенефициера в тази процедура. Това, според бенефициера, е подходящ процент предвид доклада на Световната банка от 2004 г. (36). Следователно, при прилагане на този процент спрямо коригираната от Комисията стойност на вероятните приходи от продажбата на активите на бенефициера, разходите за процедурата за фалит биха възлезли на 78,3 милиона SKK. Когато тази сума се приспадне от коригираните приходи от продажбата на активите на бенефициера, резултатът е по-висок от сумата, получена от данъчните органи по споразумението (435 милиона 78,3 милиона = 356,7 милиона; сумата, договорена по споразумението, възлиза на 224,3 милиона SKK).
(105)
Както се посочва в таблица 5, вероятните приходи от продажбата на активите на бенефициера са 435 милиона SKK. Като се има предвид, че данъчните органи биха получили почти 100 % от приходите от продажбата (37), и дори да се допуснат разходи във връзка с фалита в размер до 18 % от тези постъпления съгласно твърдението на бенефициера, данъчните органи все пак биха получили 132,4 милиона SKK повече отколкото по споразумението.
(106)
Освен това, при прилагане на много ниските проценти при ликвидация на „EKORDA“ спрямо стойността на активите на бенефициера към юни 2004 г., вероятните приходи от продажбата на тези активи (след приспадане на разходите от 18 % във връзка с процедурата за фалит) биха били 225,5 милиона SKK, което е повече от сумата, договорена от данъчния орган по споразумението (38).
(107)
Накрая следва да се отбележи, че словашките власти не са съгласни с твърдението на бенефициера, че данъчните органи са разполагали с доклада на „EKORDA“ преди срещата на кредиторите от 9 юли 2004 г. и по този начин са могли да го използват като база за своето решение. Данъчните органи, обаче, наистина са разполагали с резултатите от своя собствена проверка от юни 2004 г., които показват, че „Frucona“ е притежавала значителни активи, както се посочва в таблица 3. Въз основа на тези данни в писмо от 6 юли 2004 г., което е изпратено от Данъчна дирекция на Словашката република до подчинените ѝ данъчни органи, се посочва, че последните не трябва да приемат споразумението, предложено от бенефициера, тъй като е неблагоприятно за държавата.
(108)
Представените от бенефициера доклади на останалите експерти не отговарят на стандартите, необходими да се докаже, че е изпълнен критерият за частния кредитор. По-конкретно, в никой от докладите не се посочва базата (която в някои от случаите е изключително ниска), използвана за установяване на процентите при ликвидация. Освен това, може да се отбележи, че по отношение на доклада на госпожа Кохова, чиито заключения се различават съществено от тези на „EKORDA“, не е ясна целта на този доклад, нито обхванатият период, нито допусканията, на които се основава. Докладът на синдика, госпожа Холовачова, посочва само, че по принцип процедурата по споразумение е по-изгодна за кредиторите отколкото процедурата за фалит. Следователно, информацията в тези два доклада не може да се използва нито за да подкрепи, нито за да отхвърли твърдението на бенефициера, че е издържан тестът за частен кредитор в пазарни условия.
(109)
В допълнение на това, що се отнася до аргументите във връзка с продължителността на процедурата за фалит, обстоятелствата на този случай трябва да бъдат взети предвид при разглеждането на евентуалните последствия от продължителността на процедурата за фалит върху процеса на вземане на решение от страна на хипотетичен частен кредитор.
(110)
Фактът, че държавата е в привилегировано положение спрямо останалите кредитори поради факта, че нейните вземания са обезпечени с дълготрайни активи на бенефициера, е друг важен аспект в този случай. По делото HAMSA съдът потвърди, че статутът на обезпечен кредитор е факторът, който следва да бъде взет предвид при прилагане на критерия за частния кредитор (39). В съответствие с параграф 31, алинея 1, буква е) от Закона за фалитите, претенциите на отделен кредитор могат да бъдат удовлетворени по всяко време в хода на процедурата по фалит от продажбата на обезпечените активи. Следователно, по отношение на заложените в полза на данъчните органи активи продължителността на процедурата по фалит като цяло е без значение според Комисията, тъй като тези претенции биха могли да бъдат удовлетворени независимо от хода на тази процедура.
(111)
По-конкретно, дори да вземат определената от бенефициера стойност на обезпечените активи, данъчните органи биха получили удовлетворение на ранен етап посредством продажбата на обезпеченията в размер на най-малко 194 милиона SKK или 86 % от предложената в споразумението с кредиторите сума. Само ако е съществувала някаква възможност да не получат пълния размер по споразумението, данъчните органи е трябвало да обмислят дали си заслужава да изчакат края на процедурата за фалит. Освен това, при окончателното разпределение данъчните органи биха получили около 99 % от приходите от продажбата на останалите активи (185 милиона SKK при най-лошия сценарий, т.е. прилагане на процентите при ликвидация, определени от „EKORDA“; виж таблица 4). На данъчните органи би следвало да е било ясно, че възстановените вземания в резултат на това биха били доста над сумата, която се предлага по споразумението, и че само за малка част от тази сума в сравнение със сумата по споразумението би се наложило изчакване.
(112)
Следователно може да се направи заключението, че информацията относно продължителността на процедурата за фалит в Словакия нямаше да повлияе съществено на решението на хипотетичен частен кредитор.
(113)
Освен това във всеки случай при приемането на споразумението бенефициерът е имал: i) много малък брой кредитори и ii) активи, чиято ликвидационна стойност е по-висока от сумата, договорена с държавата по споразумението (както е показано в таблица 5, вероятните приходи от продажбата само на необезпечени активи са 241 милиона SKK).
(114)
Броят на кредиторите, участващи в споразумението, е малък - само пет. От тези петима кредитори четирима са частни и техният дял от общите вземания е едва 0,6 % (3 797 608 SKK от 644 166 949 SKK), както е показано в таблица 2. Следователно държавата е най-големият кредитор с 99,4 % от общите вземания. Подобни обстоятелства биха намалили значително риска от несъгласие между кредиторите и от последващо производство и следователно биха довели до съкращаване на продължителността на процедурата за фалит.
(115)
Що се отнася до аргумента на бенефициера, въз основа на доклада на Световната банка за условията за бизнес, наречен „Осъществяване на бизнес през 2004 г.“, в който се твърди, че процедурата за фалит в Словакия продължава средно 4,8 години, следва да се отбележи, че в доклада се цитира общият показател „закриване на предприятие“, който измерва общото време на процедурата за фалит, както и правомощията на съда при процедура за фалит. Тази продължителност не е непременно същата като средната продължителност на процедурата за фалит. Самите власти в Словакия изразиха становището, че предвид обстоятелствата на този случай, продължителността на процедурата за фалит би била по-кратка от средната (виж подточка 60). Тази оценка от страна на словашките власти е особено уместна предвид факта, че въпросната процедура ще се проведе съгласно правото и практиката в сферата на фалитите в Словакия. Освен това, самото словашко правителство е кредитор на бенефициера.
(116)
В допълнение, продължителността на процедурата за фалит в представените от бенефициера доклади варира значително от две до над шест години (40). Ето защо оценките на продължителността на процедурата за фалит в Словакия, които бенефициерът е представил на Комисията, са обобщени и не отчитат спецификите на въпросния случай. Някои от тях са приблизителни и до известна степен не съответстват една на друга.
(117)
Що се отнася до конкретния пример със словашкото дружество в същия сектор като бенефициер, чиято процедура за фалит е продължила над пет години, следва да се отбележи, че бенефициерът не е успял да покаже по какъв начин този пример е свързан с този случай и по-специално дали дружеството е било в същото или в много сходно правно и материално положение като бенефициера (41). Предвид факта, че бенефициерът е имал един голям кредитор с привилегирован статут - държавата, и редица активи със значителна стойност, процедурата за фалит в случая с бенефициера би могла да приключи сравнително бързо и по този начин да бъде предпочетена от най-големия кредитор - държавата.
(118)
На последно място, дори да допуснем, че процедурата за фалит би продължила от четири до пет години, както твърди бенефициерът, разликата между сумите, които вероятно ще бъдат възстановени, и сумите, договорени при споразумението, е толкова голяма, че продължителността на тази процедура не би играла важна роля при решението на частен кредитор дали да приеме споразумението или не. Предвид сконтовия процент от 5.14 % (42), текущата стойност на бъдещите парични потоци в размер на 356,7 милиона SKK дори след пет години е 277,6 милиона SKK, т.e. доста над договорената при споразумението сума. При такива условия процедурата за фалит би трябвало да отнеме над 9 години, за да може текущата стойност да бъде по-ниска от сумата, договорена при споразумението. Толкова дълга ликвидационна процедура не би била счетена за вероятна в този случай от никой частен оператор на пазара. Освен това, текущата стойност на общата сума, която следва да бъде възстановена, би нараснала допълнително, ако се вземе предвид фактът, че вероятно значителна част от задължението е щяла да бъде погасена по-рано чрез продажбата на обезпечените активи (вж. подточка 111111).
(119)
Въз основа на наличните доказателства може да се стигне до заключението, че частен кредитор не би сключил споразумение при условията, договорени от данъчните органи в този случай. Предвид факта, че данъчните органи могат да бъдат удовлетворени като отделен кредитор във всеки един момент в хода на процедурата за фалит и освен това да получат над 99 % от приходите, разпределени между останалите кредитори (поради размера на иска им в сравнение с останалите кредитори), може да се заключи, че почти целият размер на приходите, получени при процедурата за фалит, ще бъде за данъчните органи и, както беше посочено по-горе, би бил повече от сумата, договорена при споразумението между кредиторите.
2.2. Сравнение между споразумение с кредиторите и принудително събиране на данъци
(120)
За разлика от частните кредитори, данъчният орган е разполагал с възможност да даде ход, по своя инициатива, на процедура по принудително събиране на данъчни задължения, като пристъпи към разпродажба на недвижимите имоти, машините или предприятието като цяло. По смисъла на цитираната в подточка 82 по-горе съдебна практика няма доказателства в подкрепа на факта, че данъчният орган е обмислил този вариант и е стигнал до заключението, че той не би бил толкова изгоден колкото сключването на споразумение.
(121)
Във всеки случай, Комисията счита за неуместен аргумента на бенефициера, че процедурата по споразумение предпазва предприятието от принудително събиране на данъчни задължения. Както потвърждават словашките власти, принудителното събиране на данъчни задължения е било действителна опция за данъчните органи, било преди да се даде ход на процедурата по споразумение, било след ветото на данъчния орган на предложеното споразумение. Следователно, при прилагане на теста за частен кредитор в пазарни условия тази възможност следва да се отчете. Бенефициерът не сравнява предложеното споразумение с възможния резултат при принудително събиране на данъци.
(122)
Комисията използва за основа на своя анализ данните, предоставени от бенефициера и от словашките власти. В този контекст следва да се отбележи, че словашките власти са потвърдили, че залогът в полза на данъчните органи възлиза на 397 милиона SKK, както е посочено в решението за даване на ход на официалната процедура по разследване. Тази стойност е изведена от счетоводството на бенефициера. От своя страна, бенефициерът твърди, че стойността на заложените активи по „оценка на експерт-оценител“ възлиза на 194 милиона SKK (виж подточка 22). За Комисията не е задължително да установи коя от посочените стойности е вярна, но тя може да направи следните заключения.
(123)
Първо, залогът компенсира отсроченото плащане на данъчни задължения от бенефициера, както се изисква от разпоредбите на Закона за данъчната администрация. Ако стойността на активите на бенефициера наистина възлиза само на половината от залога, както излиза от предоставеното от бенефициера експертно становище, то тогава обезпечението, изисквано от държавата за това отсрочване, е недостатъчно. При това положение, допуснатото от данъчните органи отсрочване на плащането на данъчни задължения между ноември 2002 г. и ноември 2003 г., възлизащо общо на 477 милиона SKK, по всяка вероятност не е издържало теста за частен кредитор в пазарни условия. За целите на разясняване на настоящия случай, за Комисията не се налага да определя дали тези мерки не представляват държавна помощ. Може само да се отбележи, че ако по-ранните отсрочени плащания представляват държавна помощ, не може да се счита, че е спазен принципът на частния кредитор в пазарни условия, когато тези отсрочени суми са опростени (частично) на по-късен етап.
(124)
Второ, дори предоставените от бенефициера по-ниски стойности да бъдат приложени при изчисляване на приходите от процедура по принудително събиране на данъци, частният кредитор в пазарни условия би предпочел тази процедура пред процедурата по споразумение, ако е имал възможност.
(125)
При процедура по принудително събиране на данъци данъчните органи имат право да продадат направо активите на длъжника (вземания и други краткотрайни активи, движими и недвижими активи). В момента, когато данъчните органи гласуват в полза на споразумението, бенефициерът разполага със стокова наличност на стойност 43 милиона SKK, изискуеми вземания на стойност минимум 37 милиона SKK и парични средства в брой - 161 милиона SKK (виж подточка 5). Следва да се отбележи, че само стойността на тези краткотрайни активи (241 милиона SKK; 6,3 милиона EUR) (43) надвишава приходите, предложени по споразумението (224,3 милиона SKK; 5,93 милиона EUR). Освен тях, бенефициерът е разполагал с други активи, чиято стойност е била минимум 194 милиона SKK.
(126)
Освен това при процедурата по принудително събиране на данъци няма да се плащат административни такси, както би било при фалит. Това е процедура, на която данъчните органи дават ход и която управляват, така че може да се очаква, че ще приключи бързо.
(127)
Поради това Комисията заключи, че процедурата по принудително събиране на данъци би довела до по-висок приход отколкото споразумението.
2.3. Допълнителни доказателства
(128)
Комисията взема под внимание писмото, предоставено от словашките власти, изпратено от директора на Данъчна дирекция до подчинения му директор на въпросната данъчна служба (виж подточка 63). Писмото ясно показва, че Данъчна дирекция (която е влязла преди това в пряк контакт с бенефициера) се противопоставя на споразумението и изрично дава указания на местния данъчен орган да не гласува за споразумението. Посочената причина в писмото е, че предложеното споразумение е „неизгодно“ за държавата.
(129)
Словашките власти също така показаха, че в началото на 2004 г. Министерството на финансите е издало ясни инструкции към данъчните органи да не приемат предложения, включващи опрощаване на данъчни задължения, респективно вземания (44). Този избор е свързан с изменението на Закона за данъчната администрация от 1 януари 2004 г., за да се укрепи дисциплината при събиране на данъчните задължения.
(130)
Освен това следва да се отбележи, че самият данъчен орган е подал жалба срещу споразумението още на 2 август 2004 г., т.е. по-малко от месец след договаряне на споразумението.
(131)
Бенефициерът твърди, че данъчните органи са оповестили съгласието си за споразумение още преди бенефициерът да даде ход на процедурата. Комисията счита, че представените от бенефициера доказателства сочат тъкмо противното. В писмо от 3 февруари 2004 г. до бенефициера директорът на данъчния орган пише, че макар по принцип да не се противопоставя на процедурата по споразумение, не е съгласен с предложението на бенефициера за споразумение, при което се изплащат само 35 % от данъчните задължения.
(132)
Въз основа на това доказателство, Комисията не може да заключи нищо друго, освен че словашките власти са против споразумението, предложено от бенефициера, и са били против него преди даване ход на процедурата по споразумение на 8 март 2004 г., преди гласуването на кредиторите на 9 юли 2004 г. и след като съдът е одобрил споразумението.
(133)
Бенефициерът твърди, че следва да се отчитат дългосрочни последици, като например продължаване на данъчните приходи за държавата (виж подточка 52).
(134)
Първо трябва да се отбележи, че тестът за частен кредитор в пазарни условия се различава от теста за частен инвеститор в пазарни условия. Докато частният инвеститор в пазарни условия е в състояние да реши дали да влезе в отношения с определено предприятие и ще се ръководи при вземане на това решение от дългосрочни стратегически цели, за да получи подходяща възвръщаемост на инвестицията си (45), то „частният кредитор в пазарни условия“, оказал се в отношения с неплатежоспособно предприятие по реда на търговското или гражданско право, ще се стреми да получи суми, които длъжникът вече му дължи (46), при възможно най-изгодни условия относно изплащания размер и времева рамка. Следователно мотивацията на хипотетичния частен кредитор в пазарни условия и частен инвеститор в пазарни условия ще е различна. Затова и по принципа на правния прецедент са определени два отделни теста за тези две ситуации.
(135)
На второ място, по използваната аналогия с кредитора - доставчик е важно да се отбележи, че по природа неговите вземания и вземанията на държавата се различават фундаментално. Тъй като отношенията на доставчик с неплатежоспособно предприятие са изключително договорни, той може да претърпи действителни загуби от изгубения стопански контрагент. Ако неплатежоспособното предприятие се ликвидира или продаде, доставчикът ще трябва да търси нов клиент или да се договаря с новия собственик. Рискът се увеличава, когато доставчикът е в голяма зависимост от неплатежоспособното предприятие. Такъв кредитор със сигурност трябва да прецени бъдещето. За разлика от него, отношенията на държавата с неплатежоспособни предприятия се основават на гражданското право и следователно не зависят от волята на едната или другата страна. За всеки един нов собственик, влязъл във владение на активите на ликвидирано предприятие, данъчните задължения възникват автоматично, както и плащането им. Освен това държавата никога не зависи само от един единствен данъкоплатец. Накрая, най-важното е, че държавата не се ръководи от гарантиране на печалба при събиране на вземанията и не действа на търговски принцип и с търговски съображения. Затова цитираната аналогия не е добре обоснована.
(136)
Комисията заключава, че положението на държавата в настоящия случай не може да се сравнява с положението на хипотетичен частен инвеститор в пазарни условия или с това на хипотетичен зависим от пазарните условия кредитор. Във всеки случай загубата на бъдещи данъчни приходи не може да бъде отчитана при прилагане принципа на частния кредитор в пазарни условия (47).
(137)
На последно място, от прегледа на данъчните задължения, представени от бенефициера, се вижда, че голямата част данъци, изплатени от бенефициера след 1995 г., са косвени данъци (акцизни сборове и ДДС). Тъй като тези данъци се плащат от крайния потребител, ликвидацията на бенефициера не би оказала никакво влияние върху събирането им, тъй като потребителите ще продължават да купуват обложените продукти (в този случай основно спирт и спиртни напитки) от други производители. Следователно аргументът на бенефициера за отчитане на значителни бъдещи данъчни загуби не е убедителен.
(138)
Комисията заключава, че никое от другите доказателства, представени от бенефициера, не показва, че то би повлияло на поведението на хипотетичния частен кредитор. Следователно, нищо в този раздел не променя оценката на Комисията по отношение на поведението, което се разглежда в раздел 2.1 или раздел 2.2.
2.4. Заключение
(139)
Въз основа на изложените доказателства Комисията заключава, че в този случай не са изпълнени изискванията на теста за частен кредитор в пазарни условия, както и че държавата е предоставила на бенефициера предимство, което последният не би бил способен да получи в пазарни условия.
(140)
На тези основания Комисията счита, че опрощаването на задълженията, договорено от местните данъчни органи съгласно споразумението, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
3. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА: ДЕРОГАЦИЯ ПО РЕДА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 3 ОТ ДФЕС
(141)
Основната цел на мярката държавна помощ е да се помогне на предприятие в затруднение. В такъв случай, ако са спазени съответните условия, се допуска кандидатстване за дерогация по реда на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който допуска разрешаване на помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(142)
С оглед стопанските дейности, включени в портфейла на бенефициера, Комисията прецени дали в този случай се прилагат специалните правила за селско стопанство. Като отчита информацията за оборота на бенефициера, предоставена от словашките власти, в решението си да даде ход на официална процедура по разследване Комисията заключи, че повечето продукти на бенефициера не попадат в обхвата на Приложение I към ДФЕС и следователно за тях се прилагат общите норми за държавна помощ.
(143)
В бележките си по решението за ход на производство бенефициерът оспорва данните за оборотите му, предоставени предварително от словашките власти (виж таблица 1), но не оспорва решението на Комисията да обоснове оценката си на общите норми за държавна помощ. Без да се впуска в определение дали посочените данни от бенефициера са точни (48), Комисията провери, дали заключенията ѝ, изложени по-горе, са обосновани в светлината на така предоставените данни. Комисията заключи, че голямата част от оборота на бенефициера се дължи на продукти, които не попадат в обхвата на Приложение I към ДФЕС. Следователно за него се отнасят общите норми за държавна помощ, а не конкретните за отделен отрасъл.
(144)
Оздравителните програми и помощта за преструктуриране са регламентирани в насоките на Комисията за държавна помощ за оздравяване или преструктуриране на предприятия в затруднение (49) („нови насоки“), заменящи предходния текст, приет през 1999 г. (50) („насоки от 1999 г.“).
(145)
Преходните разпоредби на новите насоки предвиждат, че те се прилагат при оценка на всяка една помощ за оздравяване или преструктуриране, отпусната без разрешение от Комисията (незаконна помощ), когато част или цялата помощ е отпусната след 1 октомври 2004 г., датата на публикуване на новите насоки в Официален вестник на Европейския съюз (точка 104, първа алинея). Когато обаче въпросната помощ е отпусната незаконно преди 1 октомври 2004 г., разследването ще се провежда на основание прилаганите препоръки към датата на отпускане на помощта (точка 104, втора алинея).
(146)
Одобрението на споразумението от страна на данъчния орган е с дата 9 юли 2004 г. и е влязло в сила на 23 юли 2004 г. Това означава, че незаконната помощ е отпусната преди 1 октомври 2004 г. Следователно за тази помощ се прилагат насоките от 1999 г., които са били приложими към датата на отпускане на помощта.
(147)
Бенефициерът е средно предприятие по смисъла на Регламент на Комисията (ЕО) № 70/2001 относно прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавна помощ за малки и средни предприятия (51).
3.1. Допустимост на предприятието
(148)
По реда на точка 5, буква в) от насоките от 1999 г., едно предприятие се приема, че е в затруднение, когато отговаря на критериите на вътрешното държавно законодателство за подлагане на процедура по колективна несъстоятелност.
(149)
Бенефициерът е страна по процедура за споразумение, която се прилага за предприятия в неплатежоспособност, според определението в Закона за фалитите. Следователно има право на оздравителна програма или помощ за преструктуриране.
3.2. Оздравителна програма
(150)
Оспорваната мярка бе първоначално описана от словашките власти като оздравителна програма. В съответствие с насоките от 1999 г. Комисията изрази съмнения за съвместимостта на тази помощ с оздравителна програма на основание заключенията от Част III по-горе.
(151)
Нито словашките власти, нито бенефициерът предоставиха коментари по тези съмнения. В това отношение на Комисията не бяха предоставени нови факти.
(152)
Тъй като цитираните съмнения не са били разсеяни, Комисията заключава, че тази помощ не отговаря на оздравителна програма по смисъла на насоките от 1999 г.
3.3. Помощ за преструктуриране
(153)
На основания, изложени в Част III, Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на тази помощ с помощ за преструктуриране по смисъла на насоките от 1999 г.
(154)
Комисията отбелязва, че словашките власти, които имат задължението докажат съвместимостта на държавната помощ с вътрешния пазар, не са представили нови факти в подкрепа на това заключение. Комисията разгледа внимателно бележките, предоставени от бенефициера.
3.3.1. Възстановяване жизнеността на предприятието в дългосрочен план
(155)
Според насоките от 1999 г. отпускането на помощ за преструктуриране се обвързва и зависи от изпълнението на постижим и последователен план за преструктуриране с цел възстановяване жизнеността на предприятието в дългосрочен план. Държавата членка се обвързва с този план, който задължително се одобрява от Комисията. Когато предприятие не приложи този план, действията му се разглеждат като злоупотреба с помощ.
(156)
По същество, планът за преструктуриране се изготвя така, че да позволи на бенефициера да възстанови жизнеността си в дългосрочен план за разумен срок от време и въз основа на реалистични допускания за бъдещите му работни условия. Планът описва условията, при които са възникнали затрудненията на бенефициера, и подходящите мерки за справяне с тези трудности. Операциите по преструктуриране не могат да се ограничават само до финансова помощ, предназначена да компенсира лоши кредити и минали загуби, без да обръща внимание на причините за затрудненията.
(157)
За предприятия, работещи в подпомагани райони, и за малки и средни предприятия насоките от 1999 г. уреждат по-гъвкаво спазване на условията по разрешаване на помощ, особено по отношение на прилагането на компенсиращи мерки и съдържанието на мониторинговите доклади. Независимо от това, тези предприятия не се освобождават от изискването да съставят план за преструктуриране, нито държавата членка - от задължението да постави като условие за отпускане на помощ за преструктуриране изпълнението на план за преструктуриране.
(158)
След даване на ход на официалната процедура по разследване словашките органи потвърдиха, че бизнеспланът, който бенефициерът е бил задължен да състави като условие за откриване на процедура по споразумение, е разглеждан само от компетентния съд, т.е. не и от отпускащия помощ орган, като нито съдът, нито данъчните органи са следели за изпълнението на плана.
(159)
Противно на това твърдение, бенефициерът твърди, че данъчните органи са проучили в каква степен въпросният бизнесплан може да възстанови жизнеността на предприятието в дългосрочен план преди да одобрят споразумението, но не е представил никакво доказателство в подкрепа на това твърдение.
(160)
Освен това бенефициерът твърди, че отсъствието на официален план за преструктуриране е без значение при оценка ex post за отпусната помощ от Комисията, тъй като Комисията вече може да се увери, че бенефициерът действително е възстановил жизнеспособността си. Според бенефициера, официален план за преструктуриране може да се изисква само при оценка ex ante, за която могат да се прилагат само насоките от 1999 г.
(161)
Тази аргументация не е правилна. Насоките от 1999 г. се отнасят до оценка на съвместимостта както на законна, така и на незаконна помощ. Условието преструктуриращата помощ да е подчинена на създаване на обоснован план за преструктуриране е в сила при всяка една оценка. Комисията извършва оценката си въз основа на наличната информация към момента на отпускане на помощта.
(162)
Може да се заключи, че като отпускащ помощта орган данъчният орган не е имал възможността да оцени план за преструктуриране и да постави като условие за опрощаване на вземанията си надлежния мониторинг на този план. Оттук следва, че първото формално условие, което се прилага напълно и при оценка ex post, не е спазено.
(163)
Колкото до същността на бизнесплана, словашките власти не са предоставили информация, която да разсее съмненията на Комисията относно това, че този план представлява действителен план за преструктуриране по реда на насоките от 1999 г.
(164)
Комисията потвърждава заключението си, че е взела решение да открие официална процедура по разследване. Представеният бизнесплан е само план, констатиращ острия проблем на бенефициера с нарастващите му данъчни задължения към държавата. Планът не анализира изобщо обстоятелствата, довели до трудностите на бенефициера, нито финансовото състояние на предприятието по това време и финансовото му бъдеще. Тъй като този анализ отсъства, бенефициерът не предлага никакви конкретни стъпки срещу отделните причини за затрудненията. Единствената подробно описана мярка засяга предложеното финансово преструктуриране чрез споразумението с кредиторите.
(165)
В плана не се упоменава увеличението на собствения капитал на бенефициера, което пък е цитирано от бенефициера като една от мерките по преструктуриране. Нищо в документите не показва, че увеличаването на капитала чрез „Hydree Slovakia“ може да се приеме като мярка, гарантираща, че в дългосрочен план бенефициерът повече няма да прибегне до стратегията си да финансира производството си със средства от неизплатени ДДС и акцизни сборове, което отново да доведе до същите трудности. Словашките власти също потвърждават, че увеличаването на капитала по никакъв начин не намалява риска от повторение на същите финансови трудности. Съмненията стават още по-основателни предвид факта, че увеличението на капитала възлиза общо на 21 милиона SKK, докато преструктурираният дълг е бил 644 милиона SKK.
(166)
Увеличаването на капитала не е доказателство, че пазарът възприема бенефициера като икономически субект, възстановил жизнеспособността си в дългосрочен план. Комисията отбелязва, че независимо от положените усилия, бенефициерът не е получил кредит от частна банка.
(167)
Освен това Комисията отбелязва, че отдаването под наем на производствени мощности на конкурент на бенефициера - „Old Herold“ s.r.o., е ясно мотивирано от факта, че бенефициерът е загубил лиценза си за производство на спирт и спиртни напитки, а не от факта, че това производство е губещо и следователно трябва да се преструктурира. Вярно е, че бенефициерът е имал право да подаде заявление за нов лиценз след финализиране на споразумението, но не го е направил. В същото време обаче, Комисията отбелязва, че бенефициерът продължава да продава продукцията, произведена от „Old Herold“, които използват мощностите и търговската марка на бенефициера, като дори планира да увеличи тези продажби, както е декларирано в счетоводния отчет за периода 29 април - 30 декември 2004 г. Следователно отдаването под наем на тези производствени активи не може да се счита за мярка по преструктуриране, тъй като според всички налични данни не е имало необходимост от преструктуриране на тази част от производството.
(168)
Колкото до останалите мерки, предложени в бизнесплана, съмненията на Комисията си остават в сила. Това са мерки, които се предприемат в нормалния ход на стопанските операции, а не са мерки за рационализиране (напр. продажбата на старо оборудване или превозни средства). Двете предложени структурни мерки (прекратяване на производството на непечеливши безалкохолни продукти и продажба на недвижима собственост) са описани много общо и без конкретно упоменаване на продукти или срокове. Словашките власти потвърждават, че към 10 октомври 2005 г. обявените за продажба недвижими имоти (административна сграда, магазин и почивна станция) не са продадени, т.е. тази планирана мярка не е изпълнена, както е заявено.
(169)
Комбинацията от отсъствие на официален план за преструктуриране и истински анализ на трудностите, мерките за отстраняване на тези трудности и пазарните условия и възможности, водят Комисията до заключението, че представеният от бенефициера бизнесплан не е истински план за преструктуриране по реда на насоките от 1999 г. (52). Следователно, съмненията на Комисията, че бенефициерът е способен да възстанови жизнеспособността на предприятието в дългосрочен план, остават в сила.
3.3.2. Стриктно ограничаване на помощта до възможния минимум
(170)
Макар заключението на Комисията, че при отсъствието на действителен план за преструктуриране съмненията за жизнеспособността на предприятието в дългосрочен план остават в сила, да е достатъчно да се заключи, че въпросната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, Комисията ще анализира също така и другия основен критерий от насоките от 1999 г., а именно помощта да е стриктно ограничена до възможния минимум.
(171)
По смисъла на точка 40 от насоките от 1999 г. размерът и интензитетът на помощта са стриктно ограничени до необходимия за преструктурирането минимум, като се отчитат наличните финансови средства на бенефициера. Очакванията са бенефициерът да има значителен принос за преструктурирането, като използва свои средства.
(172)
Разходите по преструктуриране възлизат на общия размер на преструктурирания по споразумението дълг. Бенефициерът е изплатил 35 % от тази сума.
(173)
Словашките власти не дават допълнителни разяснения в отговор на изразените от Комисията съмнения по въпроса. Бенефициерът разяснява как е изплатил оставащия дълг след приемане на споразумението (виж подточки 30-35). Според него собственият му принос възлиза на 231 милиона SKK (6,1 милиона EUR).
(174)
Първо, наличните средства на бенефициера превишават размера на остатъчния след споразумението дълг. Това означава, че помощта не е стриктно ограничена до необходимия минимум.
(175)
По-важното е обаче, че Комисията счита, че предоставеният от „Old Herold“ кредит не може, по смисъла на насоките от 1999 г., да се счита за личен принос на бенефициера. Вземанията представляват постоянен източник за финансиране дейността на предприятието. Това са краткосрочни кредити, които трябва да се изплащат. Само когато доставчиците се ангажират с падеж на плащането по-късно от нормалното, може да се твърди, че предприятието разполага с допълнителни средства за преструктуриране и това отсрочване представлява сигнал, че пазарът вярва във възстановяването на жизнеспособността на предприятието.
(176)
Бенефициерът по никакъв начин не е доказал, че отсрочването на плащането от „Old Herold“ е значително по-дълго от нормалната практика между бенефициера и доставчиците му. Падеж за плащане от 40 дни изглежда стандартна практика, особено като се има предвид, че се прилага за бенефициера след споразумението. По този начин бенефициерът вече не е имал финансови трудности. Самата цел на споразумението е да позволи на бенефициера да се справи с финансовите си проблеми.
(177)
Следователно Комисията заключава, че удълженият падеж на плащане не може да се тълкува като принос към преструктурирането от външни източници.
(178)
Като се приспадне така отсроченото плащане, личният принос на бенефициера по смисъла на насоките от 1999 г. възлиза на 131 милиона SKK (3,4 милиона EUR), което съответства на 20 % от стойността на разходите за преструктуриране.
(179)
Насоките от 1999 г. не указват праг, над който приносът на бенефициера се счита за значителен.
(180)
Като отчита натрупаната практика на Комисията в прилагане на насоките от 1999 г., както и промяната в политиката на Комисията да въведе праг в тази област в насоките от 2004 г. (53), Комисията счита, че принос от 20 % е по-скоро малък. Подобен принос е приемлив по насоките от 1999 г. само ако са изпълнени всички останали условия за одобрение на помощ. Освен това Комисията следва да взема предвид такива критерии като това дали предприятието работи в подпомаган район, в каква степен източниците на финансиране отразяват доверието на пазара, а не само на самия бенефициер и акционерите му, относно дългосрочната жизнеспособност на предприятието или други особености на случая.
(181)
В светлината на изложението, направено по-горе, Комисията не приема, че в настоящия случай приносът на бенефициера е значим. В заключение, съмненията на Комисията дали приносът на бенефициера е значим и дали помощта е стриктно ограничена до необходимия минимум остават в сила.
3.4. Съвместимост на помощта: заключение
(182)
В заключение Комисията счита, че помощта е несъвместима с вътрешния пазар като оздравителна програма или помощ за преструктуриране. Освен това никоя дерогация от ДФЕС не е приложима в този случай.
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(183)
Комисията счита, че Словашката република незаконно е опростила данъчни задължения на „Frucona Košice“ a.s., като е нарушила член 108, параграф 3 от ДФЕС. Тази помощ е несъвместима с вътрешния пазар и с която и да е дерогация от ДФЕС.
(184)
Макар прилагането на решението за опрощаване от данъчните органи да е суспендирано в очакване на решението по настоящото производство, Комисията счита, че предимството за бенефициера е създадено в момента, когато данъчните органи са решили да опростят част от вземанията си и по този начин са предоставили помощта на разположение на бенефициера. Този момент във времето е влизането в сила на споразумението с кредиторите на 23 юли 2004 г. Предимството на бенефициера пред конкурентите му е във факта, че данъчните органи не са наложили принудително изпълнение на данъчните си вземания.
(185)
За да се възстанови положението ex ante, държавната помощ следва да бъде възстановена. Предвид факта, че предимството е предоставено в момента на влизане в сила на споразумението с кредиторите на 23 юли 2004 г., размерът на помощта, която следва да бъде възстановена, е пълният размер на опростената сума съгласно това споразумение.
(186)
Върховният съд на Словашката република обаче е постановил, че просрочените задължения за пътен данък в размер на 424 490 SKK са включени неправомерно в споразумението. В резултат на това общият дълг по споразумението е намален с тази сума, а задълженията към данъчните органи, включени в споразумението съгласно корекциите, възлизат на 640 369 341 SKK.
(187)
Просрочените задължения за пътен данък, за които междувременно се е считало, че са опростени, са изплатени напълно на 2 август 2006 г. Това плащане следва да бъде взето предвид при изчислението на размера на помощта и лихвите по нея, които следва да бъдат възстановени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Решение 2007/254/ЕО се отменя.
Член 2
Държавната помощ, отпусната от Словашката република на „Frucona Košice“ a.s. и възлизаща на 416 515 990 SKK, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 3
1. Словашката република предприема всички необходими мерки по възстановяване от бенефициера на неправомерно отпуснатата помощ, посочена в член 2, като взема предвид факта, че на 2 август 2006 г. по сметката на местните данъчни органи са изплатени просрочени задължения за пътен данък в размер на 424 490 SKK.
2. Възстановяването влиза в сила незабавно и съобразно процедурата на националното законодателство, при условие че то гарантира незабавно и ефективно изпълнение на решението.
3. Сумата за възстановяване включва лихва за целия период от датата, когато е предоставена на разположение на „Frucona Košice“ a.s., до действителното ѝ възстановяване.
4. Лихвения процент се изчислява по реда на разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. относно прилагането на Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (54). Лихвеният процент се изчислява с натрупване за целия период, упоменат в параграф 3.
Член 4
В срок от два месеца от нотификацията на настоящото решение Словашката република информира Комисията за приетите мерки по прилагането му. Тя предоставя тази информация като използва въпросника от приложението към настоящото решение.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Словашката република.
Съставено в Брюксел на 16 октомври 2013 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-16 ta’ Ottubru 2013
dwar l-għajnuna mill-Istat Nru SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005) mogħtija mir-Repubblika Slovakka lil Frucona Košice a.s.
(notifikata bid-dokument C(2013) 6261)
(It-test Slovakk biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2014/342/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu (1),
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjoni msemmija hawn fuq u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom (2),
Billi:
I. PROĊEDURA
1. PROĊEDURA QUDDIEM IL-KUMMISSJONI
(1)
Permezz tal-ittra tal-15 ta’ Ottubru 2004, irreġistrata fil-25 ta’ Ottubru 2004, il-Kummissjoni rċeviet ilment dwar għajnuna mill-Istat, allegatament illeċita, li ngħatat lil Frucona Košice, a.s. Fit-3 ta’ Frar 2005, l-ilmentatur bagħat informazzjoni addizzjonali. Fl-24 ta’ Mejju 2005, saret laqgħa mal-ilmentatur.
(2)
Abbażi tal-informazzjoni li pprovda l-ilmentatur permezz tal-ittra tas-6 ta’ Diċembru 2004, il-Kummissjoni talbet lis-Slovakkja tipprovdi l-informazzjoni dwar il-miżura kkontestata. Is-Slovakkja wieġbet bl-ittra tal-4 ta’ Jannar 2005, irreġistrata fis-17 ta’ Jannar 2005, fejn hija infurmat lill-Kummissjoni dwar l-għajnuna potenzjalment illeċita li ngħatat lil Frucona Košice a.s. fil-kuntest ta’ arranġament mal-kredituri u talbet lill-Kummissjoni biex tapprova l-għajnuna bħala għajnuna ta’ salvataġġ li ngħatat lil kumpanija f’diffikultajiet finanzjarji. Is-Slovakkja ppreżentat informazzjoni addizzjonali permezz tal-ittra tal-24 ta’ Jannar 2005, irreġistrata fit-28 ta’ Jannar 2005. Il-Kummissjoni talbet li tingħata informazzjoni addizzjonali permezz tal-ittra tad-9 ta’ Frar 2005, li rċeviet tweġiba għaliha permezz tal-ittra tal-4 ta’ Marzu 2005, irreġistrata fl-10 ta’ Marzu 2005. Fit-12 ta’ Mejju 2005, saret laqgħa mal-awtoritajiet Slovakki.
(3)
Permezz tal-ittra tal-5 ta’ Lulju 2005, il-Kummissjoni infurmat lis-Slovakkja li kienet iddeċidiet li tagħti bidu għall-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) TFUE fir-rigward tal-għajnuna.
(4)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tagħti bidu għall-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(5)
L-awtoritajiet Slovakki ppreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom bl-ittra tal-10 ta’ Ottubru 2005, irreġistrata fis-17 ta’ Ottubru 2005. Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand waħda mill-partijiet interessati (il-benefiċjarju) permezz tal-ittra tal-24 ta’ Ottubru 2005, irreġistrata fil-25 ta’ Ottubru 2005. Hija bagħtithom lis-Slovakkja, u tatha l-opportunità li tirreaġixxi; Il-kummenti tas-Slovakkja waslu permezz tal-ittra ddatata s-16 ta’ Diċembru 2005, irreġistrata fl-20 ta’ Diċembru. Fit-28 ta’ Marzu 2006, saret laqgħa li matulha l-benefiċjarju ngħata l-opportunità li jispjega s-sottomissjoni tiegħu. Is-Slovakkja ppreżentat informazzjoni addizzjonali permezz tal-ittra tal-5 ta’ Mejju 2006, irreġistrata fit-8 ta’ Mejju 2006.
(6)
Fis-7 ta’ Ġunju 2006, il-Kummissjoni adottat deċiżjoni li permezz tagħha ordnat l-irkupru tal-għajnuna (4). Sa minn dik id-data, matul il-kuntatti tagħha mal-awtoritajiet Slovakki dwar l-eżekuzzjoni ta’ din id-deċiżjoni, il-Kummissjoni kienet innotifikata dwar l-eżitu tal-proċeduri ġudizzjarji nazzjonali li jikkonċernaw l-ammont ta’ dejn li għandu jiddaħħal fl-arranġament mal-kredituri. Din l-informazzjoni għandha tiġi kkunsidrata f’din id-deċiżjoni.
2. PROĊEDURI QUDDIEM IL-QORTI ĠENERALI
(7)
Fit-12 ta’ Jannar 2007, Frucona Košice a.s. ressqet appell kontra d-deċiżjoni quddiem il-Qorti Ġenerali tal-Unjoni Ewropea, biex tikkontesta inter alia l-klassifikazzjoni tat-tħassir tad-dejn bħala għajnuna mill-Istat billi sostniet li din kienet f’konformità mal-prinċipju tal-kreditur f’ekonomija tas-suq. Permezz tas-sentenza tas-7 ta’ Diċembru 2010 (il-Kawża T-11/07) il-Qorti Ġenerali ċaħdet l-argumenti tal-applikant u kkonfermat id-deċiżjoni tal-Kummissjoni, għar-raġuni li l-falliment kien se jkun iktar vantaġġuż għall-Istat mill-arranġament mal-kredituri.
3. PROĊEDURI QUDDIEM IL-QORTI TAL-ĠUSTIZZJA
(8)
Frucona Košice a.s. ressqet appell fil-Qorti tal-Ġustizzja kontra s-sentenza tal-Qorti Ġenerali, fejn sostniet, b’mod partikolari, li l-Qorti Ġenerali kienet naqset milli tivvaluta b’mod korrett l-applikazzjoni min-naħa tal-Kummissjoni tat-test tal-kreditur privat u li kienet fittxet b’mod inaċċettabbli li tissostitwixxi l-motivazzjoni tagħha għal dik tal-Kummissjoni fir-rigward tat-test tal-kreditur privat (il-Kawża C-73/11 P).
(9)
Fl-24 ta’ Jannar 2013, il-Qorti tal-Ġustizzja annullat is-sentenza tal-Qorti Ġenerali. Il-Qorti tal-Ġustizzja kkonkludiet li l-Kummissjoni wettqet żball manifest ta’ valutazzjoni billi naqset milli tqis it-tul ta’ żmien li ħadu l-proċeduri ta’ falliment fil-valutazzjoni tagħha tat-test tal-kreditur privat jew, jekk kienet ikkunsidrat dan il-fattur, billi naqset milli tistabbilixxi biżżejjed raġunijiet li jsostnu d-deċiżjoni tagħha. Il-każ ġie rrinvijat quddiem il-Qorti Ġenerali sabiex tinqata’ s-sentenza fir-rigward tal-motivi tal-kumpanija dwar il-proċedura tal-eżekuzzjoni tat-taxxa li kienet għadha ma ddeċidietx fuqha.
4. REVOKA
(10)
Għalhekk, fid-dawl tas-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, il-Kummissjoni tqis li huwa xieraq li tirrevoka d-deċiżjoni oriġinali tas-7 ta’ Ġunju 2006 u li tissostitwixxiha b’din id-deċiżjoni sabiex tirrimedja għall-insuffiċjenzi identifikati mill-Qorti tal-Ġustizzja.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
1. IL-KUMPANIJA
(11)
Il-kumpanija benefiċjarja tas-sostenn finanzjarju hija Frucona Košice a.s., kumpanija li kienet attiva fil-produzzjoni ta’ spirti u xorb alkoħoliku, xorb mhux alkoħoliku, frott u ħaxix tal-bott, u ħall. Wara li tilfet il-liċenzja tagħha, il-kumpanija benefiċjarja waqfet tipproduċi spirti u xorb alkoħoliku. Madankollu, Frucona Košice a.s. kompliet tkun attiva fis-suq bl-ingrossa għall-ispirti u x-xorb alkoħoliku. Il-kumpanija qiegħda f’reġjun eliġibbli għall-għajnuna reġjonali skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE.
(12)
Fi żmien l-avvenimenti rilevanti, il-kumpanija benefiċjarja impjegat madwar 200 persuna. Fil-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni li tinfetaħ l-investigazzjoni formali, il-kumpanija pprovdiet lill-Kummissjoni b’dejta dwar il-fatturat (inklużi d-dazji tas-sisa u l-VAT), murija fit-tabella li ġejja.
Tabella 1
Fatturat f’segmenti differenti tal-produzzjoni, inkluż dazji tas-sisa u tal-VAT [SKK]
2002
2003
2004
Ħall
28 029 500
27 605 100
11 513 600
Produzzjoni ta’ frott u ħaxix
37 112 500
32 584 500
22 696 400
Kaboċċi
2 878 340
503 030
201 310
Xorb karbonat mhux alkoħoliku
9 373 800
17 601 600
17 560 100
Xorb mhux karbonat mhux alkoħoliku
2 877 700
6 420 420
7 920 010
Meraq tal-frott - 100 %
51 654 900
43 421 600
22 706 600
Spirti
696 193 500
743 962 700
728 837 400
Sajder
1 495 640
106 360
0
Ġulepp
5 928 100
6 502 920
5 199 540
Prodotti/Servizzi oħra
59 476 000
99 635 000
63 680 000
TOTAL
895 019 980
978 343 230
880 314 960 (*)
(13)
Din id-dejta tvarja konsiderevolment mid-dejta li l-awtoritajiet Slovakki taw lill-Kummissjoni, u fid-deċiżjoni hija ddikjarat li tiftaħ l-investigazzjoni formali (5). Fir-reazzjoni tagħhom għall-kummenti tal-benefiċjarju wara l-ftuħ tal-investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Slovakki ma kkontestawx l-akkuratezza taċ-ċifri msemmija hawn fuq. Skont l-awtoritajiet Slovakki, il-benefiċjarju jikkwalifika bħala intrapriża ta’ daqs medju.
2. IL-LEĠIŻLAZZJONI NAZZJONALI APPLIKABBLI
(14)
Il-miżura kkontestata hija t-tħassir ta’ dejn ta’ taxxa mill-Uffiċċju tat-Taxxa Košice IV skont arranġament li sar mal-kredituri. Dan il-proċess huwa rregolat mill-Att dwar il-Falliment u l-Arranġamenti Nru 328/91 (“l-Att dwar il-Falliment”).
(15)
Arranġament mal-kredituri huwa proċess issorveljat mill-qorti, li, bħal falliment, huwa mfassal biex isolvi s-sitwazzjoni fnanzjarja ta’ kumpaniji midjuna (6). Skont il-proċeduri ta’ falliment, il-kumpanija ma tibqax teżisti u, jew l-assi tagħha jinbiegħu lil sid ġdid jew inkella l-kumpanija tiġi likwidata. B’kuntrast ma’ dan, skont il-proċeduri ta’ arranġament, il-kumpanija midjuna tkompli għaddejja bil-kummerċ mingħajr bidla fis-sjieda.
(16)
Il-proċeduri ta’ arranġament jinbdew mill-kumpanija midjuna. L-iskop huwa li jintlaħaq ftehim mal-kredituri tagħha li permezz tiegħu l-kumpanija midjuna tħallas parti mid-dejn li jkollha filwaqt li l-kumplament jitħassar. Il-ftehim irid jiġi approvat mill-qorti ta’ sorveljanza.
(17)
Il-kredituri li l-ammonti riċevibbli tagħhom ikunu garantiti, pereżempju permezz ta’ ipoteka, jaġixxu bħala kredituri separati. Sabiex il-proposta ta’ arranġament tiġi aċċettata, il-kredituri separati kollha jridu jivvutaw favur tagħha, filwaqt li għall-kredituri l-oħra huwa biżżejjed li tintlaħaq maġġoranza kwalifikata. Fi kliem ieħor, il-kredituri separati jivvutaw separatament u għandhom dritt għall-veto fir-rigward tal-proposta.
(18)
Il-kredituri separati jkollhom pożizzjoni privileġġjata wkoll fi proċeduri ta’ falliment. It-talbiet tal-kredituri separati jistgħu jiġu ssodisfati fi kwalunkwe ħin matul il-proċeduri ta’ falliment u r-rikavati kollha mill-bejgħ tal-assi garantiti skont il-proċeduri ta’ falliment huma maħsuba esklussivament biex jiġu ssodisfati t-talbiet tal-kredituri separati. Jekk it-talbiet tal-kredituri separati ma jkunux jistgħu jiġu koperti minn dan il-bejgħ, il-partijiet li jifdal jitqiegħdu fit-tieni grupp flimkien mat-talbiet tal-kredituri li jifdal. Fit-tieni grupp, il-kredituri huma ssodisfati fuq bażi pro rata.
(19)
Skont l-Att dwar il-Falliment, il-kumpanija li tapplika għal arranġament mal-kredituri trid, quddiem il-qorti ta’ sorveljanza, tressaq lista ta’ miżuri għar-riorganizzazzjoni tagħha u għall-iffinanzjar kontinwu tal-attività tagħha wara l-arranġament.
(20)
Skont l-Att 511/92 dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxi u t-Tariffi u l-Bidliet fis-Sistema tal-Awtoritajiet Finanzjarji Lokali (l-“Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa”), kumpanija tista’ titlob lill-awtoritajiet tat-taxxa biex jiddifferixxu l-ħlas tat-taxxi. L-imgħax huwa impost fuq l-ammont differit u d-dejn differit għandu jiġi garantit.
(21)
L-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa jirregola wkoll l-eżekuzzjoni tat-taxxa, li l-għan tagħha huwa li tirkupra t-taxxi riċevibbli tal-Istat permezz tal-bejgħ ta’ proprjetà immobbli, assi mobbli jew tad-ditta kollha kemm hi.
3. IL-FATTI
(22)
Bejn Novembru 2002 u Novembru 2003, il-benefiċjarju ħa l-opportunità offruta mill-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa li jkollu l-obbligazzjoni tiegħu li jħallas id-dazju tas-sisa fuq l-ispirti, differita (7). Id-dejn differit ammonta għal total ta’ SKK 477 015 759 (EUR 12,6 miljun). Qabel ma aċċetta li jiddifferixxi dawn il-pagamenti, kif preskritt bil-liġi, l-Uffiċċju tat-Taxxa ggarantixxa l-ammonti riċevibbli kollha tiegħu, bl-assi tal-benefiċjarju. L-awtoritajiet Slovakki ddikjaraw li l-valur ta’ dawn it-titoli, abbażi tal-kontijiet tal-benefiċjarju, kien ta’ SKK 397 476 726 (EUR 10,5 miljun). Madankollu, il-benefiċjarju jiddikjara li l-valur ta’ dawn it-titoli, kif stmat mill-esperti fi tmiem l-2003, kien ta’ SKK 193 940 000 (EUR 5 miljun). Skont il-benefiċjarju, dan huwa l-valur tal-assi garantiti (proprjetà mobbli, proprjetà immobbli u riċevibbli) espressi f’dawk li huma magħrufa bħala l-“prezzijiet ta’ esperti”.
(23)
Mill-1 ta’ Jannar 2004 ‘l hemm, l-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa emendat illimita l-possibbiltà li jintalab differiment tat-taxxa għal darba fis-sena biss. Il-benefiċjarju għamel użu minn dan, għat-taxxa tas-sisa ta’ Diċembru 2003 pagabbli f’Jannar 2004. Madankollu, ma rnexxilhiex tħallas jew tiddifferixxi d-dazju tas-sisa ta’ Jannar 2004 pagabbli fil-25 ta’ Frar 2004. B’riżultat ta’ dan, il-benefiċjarju saret kumpanija midjuna skont it-tifsira tal-Att dwar il-Falliment. B’riżultat ta’ dan, il-benefiċjarju tilef il-liċenzja tiegħu għall-produzzjoni u l-ipproċessar tal-ispirti.
(24)
Fit-8 ta’ Marzu 2004, il-benefiċjarju applika għal arranġament mal-qorti reġjonali kompetenti. Wara li stabbilixxiet li r-rekwiżiti legali neċessarji kollha ġew issodisfati, il-qorti reġjonali ddeċidiet li tagħti bidu għal arranġament permezz ta’ deċiżjoni tad-29 ta’ April 2004. Fil-laqgħa tad-9 ta’ Lulju 2004, il-kredituri vvotaw favur l-arranġament propost mill-benefiċjarju. L-arranġament ġie kkonfermat fl-14 ta’ Lulju 2004 permezz ta’ deċiżjoni tal-qorti reġjonali ta’ sorveljanza.
(25)
F’Awwissu 2004, l-Uffiċċju tat-Taxxa appella kontra din id-deċiżjoni konfermatorja tal-qorti. B’deċiżjoni tal-25 ta’ Ottubru 2004 il-Qorti Suprema ddeċidiet li l-appell ma kienx ammissibbli u ddikjarat li d-deċiżjoni tal-qorti reġjonali li tapprova l-ftehim tal-kredituri hija valida u infurzabbli mit-23 ta’ Lulju 2004. Il-prosekutur pubbliku sussegwentement appella kontra d-deċiżjoni tal-qorti reġjonali skont il-proċedura ta’ appell ulterjuri straordinarju.
(26)
Il-kredituri, inkluż l-Uffiċċju tat-Taxxa, ftiehmu mal-benefiċjarju dwar l-arranġament segwenti: 35 % tad-dejn jiġi rimborżat mill-benefiċjarju fi żmien xahar mill-validità tal-ftehim tal-kredituri u l-kredituri jirrinunzjaw għad-dejn li jifdal, jiġifieri 65 %. Għalhekk il-kredituri kollha ġew ittrattati b’mod ugwali. L-ammonti speċifiċi għal kull kreditur huma murija fit-tabella segwenti.
Tabella 2
Is-sitwazzjoni tad-dejn tal-benefiċjarju qabel u wara l-arranġament [SKK]
Kreditur
Dejn qabel
l-arranġament
Dejn wara
l-arranġament (**)
Ammont imħassar
Pubbliku
Uffiċċju tat-Taxxa
640 793 831
224 277 841
416 515 990
Privat
Tetra Pak a.s.
1 004 208
351 498
652 710
MTM-obaly, s. r. o.
317 934
111 277
206 657
Merkant družstvo
332 808
116 483
216 325
Vetropack, s. r. o.
2 142 658
749 930
1 392 728
TOTAL
644 591 439 (***)
225 607 029
418 984 410
(27)
It-talbiet tal-Uffiċċju tat-Taxxa li ddaħħlu fil-proċeduri ta’ arranġament ammontaw għal total ta’ SKK 640 793 831 (EUR 16,86 miljun) u kkonsistew prinċipalment f’taxxi tas-sisa mhux imħallsa għall-perjodu Mejju 2003 - Marzu 2004, VAT għall-perjodu Jannar - April 2004, kif ukoll penalitajiet u imgħaxijiet. It-talbiet imħassra mill-Uffiċċju tat-Taxxa ammontaw għal total ta’ SKK 416 515 990 (EUR 11-il miljun). L-arranġament ipprovda lill-Uffiċċju tat-Taxxa b’SKK 244 277 841 (EUR 5,86 miljun).
(28)
Fil-proċeduri ta’ arranġament, l-Uffiċċju tat-Taxxa aġixxa ta’ kreditur separat u bħala tali vvota separatament. Għalhekk, sabiex l-arranġament iseħħ, l-Uffiċċju tat-Taxxa kellu jivvota favurih. Il-pożizzjoni privileġġjata tal-Uffiċċju tat-Taxxa kienet dovuta għall-fatt li xi ftit mir-riċevibbli tiegħu kienu ggarantiti b’rabta mad-differiment tad-dejn tat-taxxa tal-benefiċjarju fl-2002-2003 (ara l-paragrafu 17). Il-kredituri l-oħra kollha vvotaw favur l-arranġament propost. Ir-riċevibbli tagħhom kienu riċevibbli kummerċjali ordinarji li ma ġew iggarantiti bl-ebda mod.
(29)
Fil-proposta tiegħu għal arranġament, f’konformità mar-rekwiżiti tal-Att dwar il-Falliment, il-benefiċjarju ddeskriva miżuri ta’ riorganizzazzjoni dwar il-produzzjoni, it-tqassim u l-forza tax-xogħol (inklużi s-sensji).
(30)
Mil-lat ta’ organizzazzjoni u ta’ forza tax-xogħol, il-benefiċjarju ppjana l-miżuri segwenti: it-twaqqif ta’ grupp tal-produzzjoni universali għall-attivitajiet kollha ta’ produzzjoni, ir-riorganizzazzjoni tal-faċilitajiet ta’ trasport tiegħu minbarra l-vetturi bl-inqas valur residwu u r-riorganizzazzjoni tal-attivitajiet kummerċjali. Dawn il-miżuri kellhom jiġu akkumpanjati mis-sensja ta’ 50 impjegat bejn Marzu u Mejju 2004. Matul l-istess perjodu, 50 impjegat ieħor kellhom jaħdmu b’remunerazzjoni ta’ 60 %.
(31)
Fil-qasam tekniku u tal-produzzjoni, il-benefiċjarju ddikjara li, peress li l-kumpanija kienet tilfet il-liċenzja għall-produzzjoni tal-ispirti, il-faċilitajiet ta’ produzzjoni kkonċernati kellhom jitpoġġew għall-kiri minn April 2004. Il-benefiċjarju ppjana li jnaqqas jew iwaqqaf il-produzzjoni ta’ ċerti xarbiet mhux alkoħoliċi li ma kinux qed irendulu u ddikjara li kwalunkwe introduzzjoni ta’ prodott ġdid f’din il-kategorija se tkun ippreċeduta minn analiżi ta’ profittabilità ta’ produzzjoni bħal din.
(32)
Il-benefiċjarju jsemmi wkoll il-miżuri segwenti: ir-ristrutturar tal-kostijiet li għandu jirriżulta minn kostijiet tal-produzzjoni iżjed baxxi wara li titwaqqaf il-produzzjoni tal-ispirti u wara li titneħħa parti mit-trasport proprju tal-kumpanija u jinbiegħ it-tagħmir qadim għall-iskreppjar.
(33)
Il-benefiċjarju ppjana wkoll li jbigħ binja amministrattiva, ħanut u binja ta’ rikreazzjoni, u semma l-possibilità li jbigħ jew li jpoġġi għall-kiri l-faċilità tal-produzzjoni tal-ħall. Fil-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni li tinfetaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Slovakki kkonfermaw li l-bejgħ tal-binja amministrattiva, tal-ħanut u tal-binja ta’ rikreazzjoni ma sarx.
(34)
Il-benefiċjarju ppjana li jsir bejgħ intensiv tal-ħażniet tiegħu ta’ prodotti lesti (8).
(35)
Skont din il-proposta, il-benefiċjarju kellu jiffinanzja l-arranġament permezz tar-riżorsi tiegħu stess (il-bejgħ tal-ħażna) li jammontaw għal SKK 110 miljun u permezz ta’ finanzjament estern fil-forma ta’ self ta’ SKK 100 miljun minn bank kummerċjali. Mill-informazzjoni sottomessa mill-benefiċjarju b’rispons għall-ftuħ tal-investigazzjoni formali, irriżulta li d-dejn pendenti eventwalment ġie kopert mid-dħul iġġenerat mill-ħruġ ta’ ishma ġodda (SKK 21 miljun; EUR 0,56 miljun), mid-dħul iġġenerat mill-bejgħ tal-ħażna (SKK 110 miljun; EUR 2,9 miljun) u mis-self ta’ fornitur mill-kumpanija Old Herold s.r.o. (SKK 100 miljun; EUR 2,6 miljun). Il-maturità tal-fatturi ta’ Old Herold s.r.o. kienet ta’ 40 jum, li, skont il-benefiċjarju, kien perjodu twil meta wieħed jikkunsidra s-sitwazzjoni finanzjarja prekarja tal-benefiċjarju. Permezz ta’ din il-maturità itwal il-benefiċjarju seta’ jakkumula l-flus meħtieġa.
(36)
Wara l-ftuħ tal-investigazzjoni formali l-awtoritajiet Slovakki infurmaw lill-Kummissjoni li, skont il-ftehim tal-kredituri, fis-17 ta’ Diċembru 2004 tħallas l-ammont ta’ SKK 224 277 841 lill-Uffiċċju tat-Taxxa. L-awtoritajiet Slovakki kkonfermaw li kienu ssospendew it-tħassir tad-dejn miftiehem fil-proċeduri ta’ arranġament sakemm il-proċedura tiġi riżolta quddiem il-Kummissjoni Ewropea.
(37)
Fil-kuntest tal-kuntatti tagħhom fir-rigward tal-eżekuzzjoni tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tordna l-irkupru tal-għajnuna, l-awtoritajiet Slovakki informaw lill-Kummissjoni bl-eżitu tal-proċedura ta’ appell straordinarju msemmi fil-paragrafu 25: permezz tad-deċiżjoni tas-27 ta’ April 2006, il-Qorti Suprema tar-Repubblika Slovakka parzjalment annullat id-deċiżjoni tal-qorti reġjonali kompetenti tal-14 ta’ Lulju 2004 li tikkonferma l-ftehim tal-kredituri, minħabba li xi arretrati ta’ taxxi tat-triq, li jammontaw għal SKK 424 490, kienu ġew inklużi bi żball fl-arranġament, Il-Qorti Suprema ċaħdet l-appell straordinarju. Permezz tad-deċiżjoni tat-18 ta’ Awwissu 2006, il-qorti reġjonali kompetenti implimentat id-deċiżjoni tal-Qorti Suprema tas-27 ta’ April 2006, filwaqt li ddikjarat li l-ammont ikkoreġut dovut lill-Uffiċċju tat-Taxxa kien ta’ SKK 640 369 341,4 (li 35 % minnhom jammontaw għal SKK 224 129 269,1).
III. DEĊIŻJONI BIEX JINBDEW PROĊEDURI SKONT L-ARTIKOLU 108(2) TFUE
(38)
Fid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-investigazzjoni formali, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk it-tħassir ikkontestat kienx ħieles mill-għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-imġiba tal-Uffiċċju tat-Taxxa fil-proċeduri ta’ arranġament ma ssodisfatx it-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq. Speċifikament, il-Kummissjoni sabet li l-Uffiċċju tat-Taxxa kien f’sitwazzjoni legalment differenti minn kredituri oħrajn, peress li kellu talbiet garantiti u seta’ jagħti bidu għall-eżekuzzjoni tat-taxxa. Il-Kummissjoni ddubitat li l-proċeduri ta’ arranġament wasslu għall-aħjar eżitu possibbli għall-Istat, meta mqabbla ma’ proċeduri ta’ falliment jew mal-eżekuzzjoni tat-taxxa.
(39)
Il-Kummissjoni mbagħad qajmet dubji dwar il-kompatibbiltà tal-għajnuna kkontestata mas-suq intern. L-ewwel qajmet dubji li l-għajnuna tista’ tinstab kompatibbli bħala għajnuna ta’ salvataġġ, hekk kif sostnew l-awtoritajiet Slovakki. L-għajnuna ta’ salvataġġ tikkostitwixxi biss sostenn ta’ likwidità meta tkun fil-forma ta’ garanziji fuq is-self jew ta’ self. Madankollu, il-miżura kkontestata hija tħassir tad-dejn, li tikkorrispondi għal għotja mhux rimborżata. Barra minn hekk, il-miżura ma ngħatatx bil-prospett li, f’inqas minn sitt xhur wara li tkun ġiet awtorizzata l-miżura ta’ salvataġġ, il-benefiċjarju jippreżenta pjan ta’ ristrutturar jew ta’ likwidazzjoni, jew jirrimborża l-għajnuna kollha.
(40)
Il-Kummissjoni mbagħad ikkunsidrat il-kompatibbiltà tal-miżura kkontestata bħala għajnuna ta’ ristrutturar u qajmet dubji dwar jekk ġewx issodisfati tnejn mill-kundizzjonijiet ewlenin: l-eżistenza ta’ pjan ta’ ristrutturar li jiżgura r-ritorn ta’ vijabbiltà fit-tul f’perjodu ta’ żmien raġonevoli u l-limitazzjoni tal-għajnuna għall-minimu meħtieġ.
IV. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(41)
Apparti l-informazzjoni dwar il-fatti stabbiliti fil-Parti II, il-benefiċjarju ppreżenta l-kummenti segwenti.
(42)
Il-benefiċjarju jargumenta li r-raġuni għad-diffikultajiet finanzjarji tiegħu fil-bidu tal-2004 kienet il-bidla fl-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa, li rrestrinġa l-possibbiltà li jintalab differiment tat-taxxi għal darba fis-sena biss. Din kienet bidla importanti għall-benefiċjarju, billi, skont ma qal hu stess, kien jiddependi fuq dan il-mekkaniżmu fis-snin preċedenti.
(43)
Fir-rigward tal-merti tal-każ, il-benefiċjarju l-ewwel argumenta li l-Kummissjoni ma kellhiex ġuriżdizzjoni sabiex teżamina mill-ġdid il-miżura kkontestata minħabba li l-miżura daħlet fis-seħħ qabel id-data tal-adeżjoni u ma kinitx applikabbli wara l-adeżjoni. Huwa mifhum li l-miżura daħlet fis-seħħ qabel l-adeżjoni minħabba li l-proċedura ta’ arranġament inbdiet fit-8 ta’ Marzu 2004 u, hekk kif jargumenta l-benefiċjarju, ġiet approvata mill-qorti fid-29 ta’ April 2004, jiġifieri, qabel ma s-Slovakkja ssieħbet fl-Unjoni Ewropea. Barra minn hekk, jingħad li l-awtoritajiet tat-taxxa urew il-kunsens tagħhom għall-arranġament propost fil-qafas tan-negozjati qabel il-bidu tal-proċedura ta’ arranġament. F’Diċembru 2003, saret laqgħa mad-Direttorat tat-Taxxa tar-Repubblika Slovakka u fit-3 ta’ Frar 2004 l-Uffiċċju tat-Taxxa lokali bagħat ittra lill-benefiċjarju li fiha huwa allegatament ikkonferma l-possibilità li jipproċedu bl-arranġament.
(44)
Il-benefiċjarju mbagħad iddikjara li, anki jekk il-Kummissjoni baqgħet issostni li ma kinitx kompetenti biex taġixxi, il-miżura kkontestata ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat minħabba li l-prinċipju tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ma kienx ġie ssodisfat.
(45)
L-ewwel nett, il-benefiċjarju jiddikjara li t-tqabbil tal-arranġament mal-eżekuzzjoni tat-taxxa huwa qarrieqi minħabba li l-bidu tal-ewwel wieħed jeskludi jew jissospendi lil dak tal-aħħar. Għalhekk, l-eżekuzzjoni tat-taxxa ma kinitx għażla vijabbli għall-Uffiċċju tat-Taxxa. Barra minn hekk, skont il-benefiċjarju, kieku hu ma tax bidu volontarjament għall-arranġament, wara xi ftit ġimgħat jew xhur, kien se jkollu l-obbligu legali li, skont il-liġi li tirregola l-insolvenza, iniedi l-proċedura ta’ falliment jew ta’ arranġament.
(46)
It-tieni nett, il-benefiċjarju jiddikjara li d-deċiżjoni tal-Istat li jevita l-falliment u minflok ifittex soluzzjoni permezz ta’ arranġament, kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq. Bħala evidenza, il-benefiċjarju jippreżenta ċertifikati minn żewġ awdituri u minn riċevent f’falliment li jiddikjaraw li l-Uffiċċju tat-Taxxa jkun jirċievi aktar - u jirċievi aktar malajr - bl-arranġament milli bi proċeduri ta’ falliment. Il-benefiċjarju jippreżenta wkoll materjal u statistika ulterjuri li jissuġġerixxu li l-proċeduri ta’ falliment fis-Slovakkja jieħdu bejn wieħed u ieħor 3-7 snin u jiġġeneraw biss redditu limitat ħafna mill-bejgħ tal-assi (9).
(47)
Il-benefiċjarju jibbaża l-analiżi tiegħu prinċipalment fuq rapport tas-7 ta’ Lulju 2004 tal-kumpanija tal-awditjar EKORDA, li l-Uffiċċju tat-Taxxa allegatament kellu għad-dispożizzjoni tiegħu qabel ma vvotaw il-kredituri fid-9 ta’ Lulju 2004. Madankollu, ma kienet ġiet ippreżentata l-ebda evidenza li turi li dan kien tassew il-każ.
(48)
Skont ir-rapport ta’ EKORDA, id-dħul mill-bejgħ tal-assi fil-każ ta’ falliment l-aktar li jista’ jkun huwa SKK 204 miljun (EUR 5,3 miljun) li, wara li jitnaqqsu l-varji tariffi li jammontaw għal SKK 45 miljun, ikun jammonta biss għal SKK 159 miljun (EUR 4,2 miljun). Il-benefiċjarju nnifsu kkoreġa l-ammont tat-tariffi li għandhom jitnaqqsu (SKK 36 miljun) u wasal għaċ-ċifra ta’ SKK 168 miljun (EUR 4,4 miljun). Anki jekk l-Uffiċċju tat-Taxxa bħala l-uniku kreditur separat u bla dubju bħala l-akbar kreditur, ikun jirċievi l-biċċa l-kbira ta’ dan id-dħul, xorta jkun jammonta inqas minn dak li rċieva wara l-arranġament.
(49)
Sabiex tasal għal dan ir-riżultat, EKORDA użat bħala bażi, il-valur kontabilistiku li kellhom fil-31 ta’ Marzu 2004 l-assi fissi, il-ħażna, il-flus kontanti, u r-riċevibbli għal perjodu qasir wara l-aġġustamenti, filwaqt li qieset in-nuqqas ta’ potenzjal ta’ rkupru u l-valur baxx tagħhom. EKORDA aġġustat il-valur nominali tal-assi tal-benefiċjarju permezz ta’ “fattur ta’ likwidazzjoni” għal kull komponent tal-assi fil-każ ta’ bejgħ f’falliment (45 % għall-assi fissi, 20 % għall-ħażna u r-riċevibbli għal perjodu qasir u 100 % għal flus kontanti).
(50)
EKORDA ssemmi d-dħul mit-taxxa fil-ġejjieni li jirriżulta mill-operazzjoni tal-benefiċjarju (10), kif ukoll l-iżvilupp tal-impiegi fir-reġjun u tal-industrija tal-ipproċessar tal-ikel fis-Slovakkja bħala fatturi importanti ħafna li jiffavorixxu l-kontinwazzjoni tal-benefiċjarju.
(51)
Il-benefiċjarju jsemmi wkoll żewġ rapporti oħra. L-awditur, is-Sinjura Marta Kochová kkonkludiet li d-dħul massimu mill-bejgħ tal-assi, li, madankollu, ma kinux ġew evalwati, ikun SKK 100 miljun (EUR 2,6 miljun), li, wara li jitnaqqsu t-tariffi li jammontaw għal SKK 22 miljun, ikun jammonta biss għal SKK 78 miljun (EUR 2 miljun). Jingħad li fil-fehma tar-riċevent f’falliment, is-Sinjura Holovačová, b’mod ġenerali, arranġament huwa aktar vantaġġjuż għall-kredituri minn falliment. Kunsiderazzjoni minnhom hija li l-kreditur għandu interess fil-fatt li d-debitur jibqa’ fin-negozju (id-dħul minn kummerċ jew mit-taxxi fil-ġejjieni).
(52)
It-tielet nett, il-benefiċjarju jargumenta li għandhom jitqiesu kunsiderazzjonijiet fit-tul, bħal pereżempju d-dħul mit-taxxa fil-ġejjieni. Huwa afferma li l-ġurisprudenza li teskludi kunsiderazzjonijiet soċjopolitiċi mit-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ma tapplikax meta l-kalkolu tad-dħul mit-taxxa fil-ġejjieni jitqies minn awtorità pubblika (11). Skont il-benefiċjarju, is-sitwazzjoni tal-awtorità pubblika hawnhekk hija analoga mas-sitwazzjoni ta’ kreditur f’ekonomija tas-suq, li huwa fornitur interessat fis-sopravivenza ta’ klijent. Il-benefiċjarju mbagħad jirreferi għall-ġurisprudenza fir-rigward tal-prinċipju tal-investitur f’ekonomija tas-suq.
(53)
Il-benefiċjarju jikkonkludi li l-kundizzjonijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ġew issodisfati u li l-miżura kkontestata ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat.
(54)
Jekk il-Kummissjoni xorta tikkonkludi mod ieħor, il-benefiċjarju jargumenta li l-miżura kkontestata hija kompatibbli bħala għajnuna għar-ristrutturar. Il-benefiċjarju jgħid li l-Uffiċċju tat-Taxxa kien ivverifika l-kapaċità tal-pjan ta’ negozju tal-benefiċjarju li jġib lura l-vijabbiltà fit-tul qabel ma jaqbel mal-arranġament. Skont il-benefiċjarju, in-nuqqas ta’ pjan ta’ ristrutturar formali huwa irrilevanti fil-każ ta’ valutazzjoni ex post mill-Kummissjoni, minħabba li l-Kummissjoni issa tista’ tara jekk il-benefiċjarju sarx verament vijabbli. Madankollu, il-benefiċjarju jikkunsidra li, fil-każ ta’ valutazzjoni ex ante, jeħtieġ li jkun hemm pjan ta’ ristrutturar dettaljat. Huwa jkompli billi jiddeskrivi fil-qosor il-miżuri ta’ ristrutturar li ttieħdu: iż-żieda fil-kapital proprju, is-sensji u l-bejgħ tal-ħażna. Il-benefiċarju jqis li l-waqfa fil-produzzjoni tal-ispirti u tax-xorb alkoħoliku u l-kiri tal-assi tal-produzzjoni lill-kumpanija Old Herold s. r. o. jikkostitwixxu miżura għar-ristrutturar. Anki jekk oriġinarjament l-waqfa fil-produzzjoni kienet ir-riżultat tat-telf tal-liċenzja, il-benefiċjarju ma ressaqx talba għal liċenzja ġdida wara l-arranġament.
(55)
Skont il-benefiċjarju, ir-rekwiżit li jagħti kontribut sinifikanti għar-ristrutturar, ġie ssodisfat ukoll.
(56)
Fl-aħħar nett, il-benefiċjarju jsostni li l-fatt li huwa attiv f’reġjun assistit u huwa wieħed mill-akbar impjegaturi reġjonali, għandu jitqies meta jiġu applikati l-linji gwida applikabbli għall-għajnuna għar-ristrutturar.
V. KUMMENTI MIR-REPUBBLIKA SLOVAKKA
(57)
Fit-tweġiba tagħhom għall-ftuħ tal-investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Slovakki għaddew xi kummenti dwar il-fatti diġà msemmija fil-Parti II.
(58)
L-awtoritajiet Slovakki kkonfermaw li, fiż-żmien tal-votazzjoni dwar l-arranġament, l-Uffiċċju tat-Taxxa ma kkunsidrax l-aspett tal-għajnuna mill-Istat. L-Uffiċċju tat-Taxxa ma qisx l-arranġament bħala forma ta’ għajnuna mill-Istat u għalhekk il-benefiċjarju ma kienx mitlub jipprovdi pjan ta’ ristrutturar, li huwa differenti mill-pjan ta’ negozju li ġie ppreżentat lill-qorti f’konformità mal-leġiżlazzjoni dwar l-insolvenza.
(59)
Fir-reazzjoni tagħhom għall-kummenti ppreżentati mill-benefiċjarju, l-awtoritajiet Slovakki ppreżentaw il-kummenti segwenti.
(60)
L-awtoritajiet Slovakki ma japplikawx il-kummenti tal-benefiċjarju dwar it-tul medju tal-proċeduri ta’ falliment u dwar ir-redditu medju mill-bejgħ tal-assi fil-proċeduri ta’ falliment, għal dan il-każ. Skonthom, meta wieħed jikkunsidra l-għadd baxx ta’ kredituri u l-eżistenza ta’ assi b’valur ta’ likwidazzjoni pożittiv, li qabeż l-ammont imħallas lill-Istat wara l-arranġament, il-proċeduri ta’ falliment kienu jintemmu f’perjodu iqsar mill-medja u r-rendiment tal-Uffiċċju tat-Taxxa kien ikun ogħla mir-rendiment fil-każ tal-arranġament. L-Uffiċċju tat-Taxxa lokali wettaq spezzjoni fuq il-kumpanija fil-21 ta’ Ġunju 2004 u sab li, fis-17 ta’ Ġunju 2004, il-benefiċjarju kellu SKK 161,3 miljun fi flus kontanti, SKK 62,8 miljun f’riċevibbli, valur ta’ SKK 84 miljun f’ħażniet ta’ spirti u xorb alkoħoliku u valur kontabilistiku ta’ SKK 200 miljun f’assi fissi.
(61)
L-awtoritajiet Slovakki jqisu li l-eżekuzzjoni tat-taxxa kienet alternattiva reali għall-Uffiċċju tat-Taxxa. Dawn jikkonfermaw li l-Uffiċċju tat-Taxxa seta’ jagħti bidu għal din il-proċedura qabel l-arranġament, kif seta’ jagħmel ukoll f’każ li l-qorti kienet irrifjutat li tikkonferma l-arranġament (minħabba li l-Uffiċċju tat-Taxxa bħala kreditur separat ma kienx jivvota għaliha).
(62)
L-awtoritajiet Slovakki ma jaqblux mad-dikjarazzjoni tal-benefiċjarju li d-diffikultajiet finanzjarji tiegħu kienu dovuti għall-bidla fl-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa. Skont l-awtoritajiet Slovakki, id-diffikultajiet finanzjarji tal-benefiċjarju kienu kkawżati mill-istrateġija finanzjarja tiegħu li juża taxxi indiretti għat-tmexxija tan-negozju tiegħu stess, filwaqt li kulma ried jagħmel il-benefiċjarju kien sempliċiment li jiġbor it-taxxi mingħand il-klijenti tiegħu u jittrasferixxihom għall-baġit tal-Istat.
(63)
L-awtoritajiet Slovakki ma jaqblux li l-laqgħa ta’ Diċembru 2003 mad-Direttorat tat-Taxxi sservi ta’ evidenza tal-ftehim preliminari tal-Uffiċċju tat-Taxxa mal-arranġament. Huma ppreżentaw ittra tad-Direttorat tat-Taxxi tas-6 ta’ Lulju 2004 indirizzata lill-Uffiċċju tat-Taxxa, li kienet tindika li l-Uffiċċju tat-Taxxa ma għandux jaqbel mal-arranġament propost mill-benefiċjarju għaliex kien sfavorevoli għall-Istat. Din l-ittra mbagħad kienet tirreferi għal ittra oħra, aktar ġenerali, tal-15 ta’ Jannar 2004 mill-Ministru tal-Finanzi, indirizzata lid-Direttorat tat-Taxxi, fejn jitolbu jiżgura li ma jingħata l-ebda ftehim għall-proposti għal arranġamenti mal-kredituri li jkun jinvolvi t-tħassir tar-riċevibbli tat-taxxa mill-uffiċċji tat-taxxa. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Slovakki jinterpretaw l-ittra tat-3 ta’ Frar 2004 imsemmija mill-benefiċjarju (ara l-paragrafu 43) bħala li espliċitament ma taqbilx mal-arranġament fil-livell ta’ 35 %.
(64)
L-awtoritajiet Slovakki jsostnu li l-benefiċjarju ma kienx ħallas it-taxxi tas-sisa fil-ħin bejn Jannar 2001 u Marzu 2004, u l-obbligazzjonijiet tat-taxxa tiegħu kienu jiġu regolarment differiti.
(65)
Skont l-awtoritajiet Slovakki, id-differenzi konsiderevoli fl-istimi taż-żewġ rapporti tal-awdituri (ara l-paragrafi 48 u 51) iqajmu dubji dwar il-kredibbiltà taż-żewġ rapporti. B’mod partikolari, l-awtoritajiet għandhom dubju dwar il-fattur ta’ likwidazzjoni attribwit lill-assi kurrenti minn EKORDA. Dan il-fattur għandu jkun ogħla minn 20 %.
(66)
Fl-aħħar nett, skont l-awtoritajiet Slovakki, il-benefiċjarju ma kienx fassal pjan ta’ ristrutturar vijabbli u l-miżuri ta’ arranġament proposti ma setgħux jiġu kkunsidrati bħala miżuri ta’ ristrutturar.
VI. VALUTAZZJONI
1. KOMPETENZA TAL-KUMMISSJONI
(67)
Minħabba li xi avvenimenti rilevanti seħħew qabel ma s-Slovakkja ssieħbet fl-Unjoni Ewropea fl-1 ta’ Mejju 2004, il-Kummissjoni l-ewwel trid tiddetermina jekk għandhiex kompetenza li taġixxi fir-rigward tal-miżura kkontestata.
(68)
Il-miżuri li daħlu fis-seħħ qabel l-adeżjoni u li ma baqgħux applikabbli wara l-adeżjoni ma jistgħux jiġu eżaminati mill-Kummissjoni, la skont il-proċedura ta’ mekkaniżmu interim, rregolata mill-Anness IV, il-punt 3 tat-Trattat tal-Adeżjoni, u lanqas skont il-proċeduri stipulati fl-Artikolu 108 TFUE. La t-Trattat tal-Adeżjoni u lanqas it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea ma jirrikjedi jew jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni teżamina mill-ġdid dawn il-miżuri.
(69)
Madankollu, hija ċara li l-miżuri li daħlu fis-seħħ wara l-adeżjoni jaqgħu fil-kompetenza tal-Kummissjoni. Sabiex jiġi vvalutat il-mument li fih miżura partikolari tkun daħlet fis-seħħ, il-kriterju rilevanti huwa l-att legalment vinkolanti li bih l-awtorità nazzjonali kompetenti timpenja ruħha li tagħti l-għajnuna (12).
(70)
Il-benefiċjarju ddikjara li l-miżura kkontestata ddaħħlet fis-seħħ qabel l-adeżjoni u ma baqgħetx applikabbli wara (ara l-paragrafu 43).
(71)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argumenti mressqa mill-benefiċjarju. Il-proposta biex jingħata bidu għall-proċeduri ta’ arranġament mhuwiex att tal-awtorità li tagħti l-għajnuna, iżda att tal-benefiċjarju. Id-deċiżjoni tal-qorti li jingħata bidu għall-proċeduri ta’ arranġament bl-istess mod ma tikkostitwixxix att ġej mill-awtorità li tagħti l-għajnuna. Din id-deċiżjoni ppermettiet biss li l-benefiċjarju u l-kredituri tiegħu jipproċedu bin-negozjati dwar l-arranġament iżda jidher biċ-ċar li hi ma kkostitwixxitx l-avveniment tal-għoti tal-għajnuna. Ma hemm l-ebda evidenza li tindika li d-Direttorat tat-Taxxa kien se jesprimi l-kunsens tiegħu tal-miżura kkontestata fil-laqgħa ta’ Diċembru 2003. Għall-kuntrarju, l-awtoritajiet Slovakki ċaħdu kwalunkwe ftehim preliminari ta’ dan it-tip. L-ittra tat-3 ta’ Frar 2004 espliċitament tirrifjuta li taċċetta l-proposta li jintlaħaq ftehim fil-livell ta’ 35 %.
(72)
Id-deċiżjoni tal-awtorità kompetenti li tħassar parti mit-talbiet tiegħu ttieħdet fid-9 ta’ Lulju 2004, meta l-Uffiċċju tat-Taxxa qabel mal-arranġament propost mill-benefiċjarju.
(73)
Għaldaqstant, ma għadhiex tqum il-kwistjoni dwar jekk il-miżura hijiex applikabbli wara l-adeżjoni.
(74)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li hija kompetenti biex tivvaluta l-miżura kkontestata skont l-Artikolu 108 TFUE.
2. L-EŻISTENZA TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT SKONT IT-TIFSIRA TAL-ARTIKOLU 107(1) TFUE
(75)
L-Artikolu 107(1) TFUE jiddikjara li kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li tikkaġuna distorsjoni jew thedded li tikkaġuna distorsjoni fil-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti u tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, titqies bħala inkompatibbli mas-suq intern.
(76)
It-tħassir ta’ dejn lejn awtorità pubblika, bħall-Uffiċċju tat-Taxxa, huwa forma ta’ użu tar-riżorsi tal-Istat. Peress li tibbenefika impriża individwali, il-miżura hija selettiva.
(77)
Sakemm twettqu l-avvenimenti li skattaw il-proċedura ta’ insolvenza, il-benefiċjarju kien qed jopera fis-suq tal-produzzjoni tal-ispirti u x-xorb alkoħoliku, ix-xorb mhux alkoħoliku u l-frott u l-ħaxix tal-bott. Fl-2003 il-kumpanija benefiċjarja kienet it-tielet produttur ta’ spirti u xorb alkoħoliku fis-Slovakkja. Wara li f’Marzu 2004, il-benefiċjarju tilef il-liċenzja għall-produzzjoni tal-ispirti u x-xorb alkoħoliku, hu kien attiv fil-bejgħ bl-ingrossa ta’ spirti u xorb alkoħoliku, prodotti minn kumpanija oħra, Old Herold s. r. o., permezz tal-assi ta’ produzzjoni tal-benefiċjarju li Old Herold s. r. o. kien qed jikri. Fis-segmenti kollha li l-benefiċjarju kien attiv fihom qabel l-arranġament u li għadu attiv fihom attwalment, jeżistu skambji kummerċjali bejn l-Istati Membri.
(78)
Fid-deċiżjoni li tiftaħ proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk il-miżura tikkaġunax distorsjoni jew theddidx li tikkaġuna distorsjoni fil-kompetizzjoni billi tagħti vantaġġ lill-benefiċjarju li normalment ma jkunx kapaċi jiksbu fis-suq. Fi kliem ieħor, il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk l-Istat aġixxiex b’rabta mal-benefiċjarju bħala kreditur f’ekonomija tas-suq.
(79)
Ġie stabbilit li l-ftehim tal-kredituri kien fih l-istess kundizzjonijiet ta’ arranġament tad-dejn kemm għall-kredituri privati kif ukoll għall-Uffiċċju tat-Taxxa (il-kreditur pubbliku). Il-benefiċjarju kellu jħallas 35 % tad-dejn lill-kredituri sa ċertu data preskritta, kif fil-fatt ġara. Il-65 % li kien għad fadal, kellu jitħassar.
(80)
Madankollu, il-pożizzjoni tal-Uffiċċju tat-Taxxa bħala kreditur f’dan il-każ kienet eċċezzjonalment qawwija u ma tistax titqabbel ma’ dik ta’ kreditur tipiku fi proċeduri ta’ falliment. Il-qagħda legali u ekonomika tal-Uffiċċju tat-Taxxa qabel il-ftehim tal-kredituri kienet iktar vantaġġjuża minn dik tal-kredituri privati. L-Uffiċċju tat-Taxxa, b’iktar minn 99 % tat-talbiet kollha rreġistrati fil-proċeduri ta’ falliment, mhux biss kien, evidentement il-kreditur dominanti u deċiżiv, imma kien ukoll, fuq livell aktar sinifikanti, kreditur separat. Għaldaqstant, it-talbiet tiegħu setgħu jiġu ssodisfati fi kwalunkwe ħin matul il-proċeduri ta’ falliment mir-rikavati mill-bejgħ tal-assi garantiti: kif deskritt fil-paragrafu 18 hawn fuq, dawn ir-rikavati jintużaw esklussivament biex jissodisfaw it-talbiet tal-kreditur separat. Għalhekk jeħtieġ li jiġi eżaminat fid-dettall jekk l-Uffiċċju tat-Taxxa użax il-mezzi kollha disponibbli għalih biex jikseb l-ogħla rimborż possibbli tal-ammonti riċevibbli tiegħu, kif kien jagħmel bħala kreditur f’ekonomija tas-suq.
(81)
Il-kundizzjonijiet li miżura trid tissodisfa sabiex tiġi ttrattata bħala għajnuna għall-finijiet tal-Artikolu 107 TFUE mhumiex issodisfati jekk l-impriża riċeventi setgħet, f’ċirkostanzi li jikkorrispondu għal kundizzjonijiet normali tas-suq, tikseb l-istess vantaġġ bħal dak li kien tqiegħed għad-dispożizzjoni tagħha permezz tar-riżorsi tal-Istat (13). Din il-valutazzjoni ssir billi, fil-prinċipju, jiġi applikat it-test tal-kreditur tas-suq privat. Meta kreditur pubbliku jagħti faċilitajiet ta’ pagament fir-rigward ta’ dejn pagabbli lilu minn xi impriża, tali faċilitajiet ta’ pagament jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat għall-finijiet tal-Artikolu 107(1) TFUE billi, meta tiġi kkunsidrata l-importanza tal-vantaġġ ekonomiku mogħti b’dan il-mod, l-impriża riċeventi żgur ma kinitx se tikseb faċilitajiet komparabbli minn kreditur privat f’sitwazzjoni kemm jista’ jkun qrib dik ta’ kreditur pubbliku u li jkun qed ifittex li jirkupra s-somom dovuti lilu minn debitur f’diffikultà finanzjarja (14).
(82)
L-applikabilità tat-test tal-operatur tas-suq privat fl-aħħar mill-aħħar tiddependi fuq l-Istat Membru kkonċernat li jkun ikkonferixxa, fl-ebda kapaċità jekk mhux fil-kapaċità tiegħu bħala awtorità pubblika, vantaġġ ekonomiku lill-impriża. Konsegwentement, jekk Stat Membru jiddependi fuq dan it-test matul il-proċedura amministrattiva, għandu, fejn hemm dubju, jistabbilixxi b’mod inekwivoku u abbażi ta’ evidenza oġġettiva u verifikabbli, li l-miżura implimentata hija attribwita lill-Istat li jaġixxi bħala operatur privat tas-suq. Din l-evidenza trid tindika b’mod ċar li l-Istat Membru kkonċernat ħa d-deċiżjoni li jaġixxi kif aġixxa, qabel jew fl-istess żmien li jkun qed jikkonferixxi l-vantaġġ ekonomiku. F’dan ir-rigward, jista’ jkun meħtieġ li tiġi ppreżentata evidenza li turi li d-deċiżjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjonijiet ekonomiċi komparabbli ma’ dawk li setgħu saru fiċ-ċirkostanzi minn operatur privat tas-suq razzjonali f’sitwazzjoni kemm jista’ jkun qrib dik tal-Istat Membru. Madankollu, mhuwiex biżżejjed li wieħed jiddependi fuq l-evalwazzjonijiet ekonomiċi li saru wara li ngħata l-vantaġġ, jew fuq sejba retrospettiva li tindika li l-azzjoni magħżula mill-Istat Membru kkonċernat kienet ta’ benefiċċju, jew fuq ġustifikazzjonijiet sussegwenti rigward it-tip ta’ azzjoni li ntgħażlet (15).
(83)
Fi ftit kliem, ir-Repubblika Slovakka tiddikjara li, fil-fehma tagħha, il-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Hija rrikonoxxiet li, fiż-żmien tal-arranġament, il-kwistjoni tal-għajnuna mill-Istat sempliċiment ma ġietx ikkunsidrata, u talbet li l-miżura kkontestata tiġi ttrattata bħala għajnuna ta’ salvataġġ. Għalhekk jidher li, f’dan il-każ, ma kienx hemm konformità mar-rekwiżiti tal-ġurisprudenza msemmija hawn fuq u li l-miżura kkontestata tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(84)
Il-benefiċjarju kien dak li allega li l-miżura hija ħielsa minn kull għajnuna u qed jippreżenta d-dokumenti deskritti hawn fuq, b’mod partikolari r-rapporti minn żewġ awdituri.
(85)
Abbażi tal-informazzjoni ppreżentata kemm mill-benefiċjarju u kemm mill-awtoritajiet Slovakki, il-Kummissjoni ddeterminat il-fatti segwenti dwar is-sitwazzjoni finanzjarja tal-benefiċjarju fis-sena inkwistjoni, sa fejn u sakemm huwa rilevanti għall-applikazzjoni tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq. Il-Kummissjoni ma tistax tivverifika l-kontijiet tal-benefiċjarju maċ-ċifri tal-31 ta’ Marzu 2004 mogħtija mill-benefiċjarju u ċ-ċifri tas-17 ta’ Ġunju 2004 mogħtija mill-awtoritajiet Slovakki. Madankollu, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda raġuni biex tiddubita minn dawn iċ-ċifri.
Tabella 3
Sitwazzjoni finanzjarja tal-benefiċjarju 2003-2004 [miljuni ta’ SKK]
31.12.2003 (16)
31.3.2004 (17)
28.4.2004 (18)
17.6.2004 (19)
31.12.2004 (20)
Assi mhux kurrenti (21)
208
205
204
200
200
Ħażniet
119
209
176
84
52
Flus kontanti
3
50
94
161
27
Ammonti riċevibbli kummerċjali ta’ terminu qasir
128
98 (22)
80
63 (23)
97
(86)
Il-Kummissjoni l-ewwel se teżamina l-evidenza li ppreżenta l-benefiċjarju biex isostni d-dikjarazzjoni li l-proċeduri ta’ falliment kienu jpoġġu lill-Uffiċċju tat-Taxxa f’pożizzjoni agħar mill-proċeduri ta’ arranġament (it-Taqsima 2.1). Il-Kummissjoni mbagħad se teżamina l-pożizzjoni fir-rigward tal-eżekuzzjoni tat-taxxa (it-Taqsima 2.2). Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni se teżamina evidenza oħra ppreżentata mill-awtoritajiet Slovakki u mill-benefiċjarju (it-Taqsima 2.3).
(87)
Kif deskritt fil-paragrafu 37, l-ammont ta’ dejn li għandu jiġi inkluż fl-arranġament tnaqqas bħala riżultat tal-proċedura ta’ appell straordinarju. Madankollu, għandu jiġi nnutat li din is-sentenza ttieħdet diversi snin wara d-deċiżjoni li jsir l-arranġament. Għall-finijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq, l-informazzjoni disponibbli fil-punt meta kreditur ipotetiku jkun ivvaluta liema azzjoni kienet l-aktar xierqa, tibqa’ l-istandard li miegħu titkejjel l-imġiba ta’ kreditur pubbliku. Għaldaqstant, l-analiżi ta’ hawn taħt tuża ċ-ċifri tal-ftehim li daħal fis-seħħ fit-23 ta’ Lulju 2004.
2.1 Arranġament mal-kredituri kontra l-falliment
(88)
Sabiex jiġi vvalutat jekk ingħatax vantaġġ lill-benefiċjarju, il-Kummissjoni trid twettaq valutazzjoni ġenerali, li tqis l-evidenza rilevanti kollha fil-każ inkwistjoni, li tippermettilha tiddetermina jekk il-kumpanija benefiċjarja setgħetx tikseb b’mod manifest faċilitajiet komparabbli minn kreditur privat (24). Fi kliem ieħor, trid teżamina jekk l-Uffiċċju tat-Taxxa kienx jaqbillu jaċċetta l-kundizzjonijiet proposti skont l-arranġament jew jekk kienx ikun ta’ vantaġġ akbar għalih li jagħti bidu għall-proċeduri ta’ falliment.
(89)
Il-Kummissjoni tqis li r-rapport ta’ EKORDA mhuwiex bażi kredibbli li fuqha jista’ jitqabbel l-arranġament propost ma’ proċedura ipotetika ta’ falliment. L-awtoritajiet Slovakki jaqblu mal-Kummissjoni f’dan ir-rigward.
(90)
Mill-bidu nett, il-Kummissjoni rrimarkat li, meta ħarġet ir-rapport tagħha fis-7 ta’ Lulju 2004 (jumejn biss qabel il-laqgħa tal-kredituri), għall-kalkoli tagħha, EKORDA użat is-sitwazzjoni tal-assi tal-kumpanija benefiċjarja kif kienet fil-31 ta’ Marzu 2004. Mit-Tabella 3 jidher ċar li l-livell ta’ diversi assi nbidel b’mod konsiderevoli wara l-31 ta’ Marzu 2004. B’mod partikolari, parti konsiderevoli tal-ħażna ġiet mibjugħa, u dan wassal għal żieda fil-flus kontanti. Dawn il-bidliet huma ta’ importanza kbira meta jiġu applikati fatturi ta’ likwidazzjoni li jvarjaw bejn 20 % għall-ħażna u għall-ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir u 100 % għall-flus kontanti. Anki kieku l-fatturi ta’ likwidazzjoni stmati minn EKORDA kienu korretti (li l-Kummissjoni tikkontesta għar-raġunijiet stabbiliti hawn taħt) u ġiet applikata l-metodoloġija użata minn EKORDA, it-tabella segwenti turi kif l-eżitu tal-kalkalu ta’ EKORDA kien ikun differenti jekk ibbażat fuq ċifri mit-28 ta’ April 2004 u mis-17 ta’ Ġunju 2004, jiġifieri xorta waħda qabel il-laqgħa tal-kredituri fid-9 ta’ Lulju 2004.
Tabella 4
Tqabbil tar-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju fi proċedura ta’ falliment [miljuni ta’ SKK]
Is-sitwazzjoni fi:
31.3.2004
28.4.2004
17.6.2004
Fattur ta’ likwidazzjoni [%]
Valur kontabilistiku
Rendiment
Valur kontabilistiku
Rendiment
Valur kontabilistiku
Rendiment
Assi mhux kurrenti
45
205
92
204
92
200
90
Ħażniet
20
209
42
176
35
84
17
Ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir
20
98 (25)
20
86 (26)
17
37 (27)
7
Flus kontanti
100
50
50
94
94
161
161
Total
204
238
275
(91)
Ta’ min wieħed jinnota li fil-pjan tan-negozju li l-benefiċjarju ppreżenta quddiem il-qorti, il-bejgħ ta’ ħażna għal SKK 110 miljun kien ippjanat għall-perjodu Marzu-Mejju 2004. Għaldaqstant, EKORDA kellha tkun taf li wara l-31 ta’ Marzu 2004, l-assi tal-benefiċjarju jkunu soġġetti għal bidliet konsiderevoli, iżda hi dan ma ħaditux inkunsiderazzjoni.
(92)
Kieku ġie kkunsidrat il-valur kontabilistiku tal-assi tal-benefiċjarju mit-28 ta’ April 2004, dan kien iwassal għall-konklużjoni li r-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju fi proċedura ta’ falliment kien ikun ogħla milli stmat fir-rapport (SKK 238 miljun, jew EUR 6,3 miljun, minflok SKK 204 miljun, jew EUR 5,3 miljun). Kieku l-analiżi ġiet ibbażata fuq iċ-ċifri ta’ Ġunju 2004, kienet tintlaħaq konklużjoni ċara li r-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju fi proċedura ta’ falliment (SKK 275 miljun; EUR 7,2 miljun) kien ikun ogħla milli propost fil-qafas tal-arranġament, u li l-Uffiċċju tat-Taxxa għandu juża d-dritt tiegħu għall-veto u jiċħad il-proposta li twassal biex jiġi tterminat l-arranġament. Għal darb’oħra, il-Kummissjoni tirrimarka li r-riżultati ta’ hawn fuq inkisbu permezz tas-suppożizzjonijiet u l-metodoloġija ta’ EKORDA.
(93)
Madankollu, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-metodoloġija użata minn EKORDA u s-suppożizzjonijiet tal-benefiċjarju ma tarahomx kredibbli. Din il-konklużjoni hija msaħħa mid-dubji tal-awtoritajiet Slovakki, kif deskritt fil-paragrafi 60 u 65.
(94)
L-ewwel nett, fir-rapport tagħha, EKORDA ma tispjegax kif iddeterminat it-tliet fatturi ta’ likwidazzjoni. L-iskop tal-fatturi ta’ likwidazzjoni huwa li jikkalkulaw il-valur tal-assi mibjugħa fil-proċeduri ta’ likwidazzjoni, filwaqt li jikkunsidraw in-natura tal-bejgħ, pereżempju, l-assi mibjugħa separatament, fi żmien ristrett, eċċ. Għalhekk, huwa preżunt li l-valur tal-assi miksub permezz ta’ bejgħ ta’ likwidazzjoni normalment huwa inqas mill-valur kontabilistiku, skont it-tip ta’ assi. Il-fattur ta’ likwidazzjoni huwa s-sehem perċentwali tal-valur tal-assi miksuba permezz ta’ likwidazzjoni meta mqabbel mal-valur kontabilistiku.
(95)
Barra minn hekk, il-fattur ta’ likwidazzjoni ta’ 45 % għall-assi mhux kurrenti jidher li huwa baxx wisq. Skont il-benefiċjarju nnifsu, il-valur tal-assi tiegħu mwiegħda lill-Uffiċċju tat-Taxxa kien ta’ SKK 194 miljun (28). Skont il-benefiċjarju, dan il-valur huwa espress fil-prezzijiet stmati minn esperti indipendenti fi tmiem l-2003/fil-bidu tal-2004. Fil-fehma tal-Kummissjoni, dan it-tip ta’ “prezz ta’ espert” normalment għandu jirrifletti l-valur ġenerali tal-assi; indikatur li jesprimi b’liema prezz jistgħu jinbiegħu l-assi f’mument partikolari. Għandu jiġi mfakkar li l-valur ta’ espert ta’ dawn l-assi ġie stabbilit sabiex jiġi żgurat il-valur tagħhom bħala garanzija għall-awtoritajiet Slovakki fir-rigward tad-differiment tad-dejn tat-taxxa tal-benefiċjarju, kif meħtieġ mill-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa. EKORDA ma tipprovdi l-ebda kjarifika dwar ir-raġuni għalfejn il-bejgħ tal-assi mhux kurrenti fi proċeduri ta’ falliment ikun irendi biss 45 % tal-valur kontabilistiku tagħhom ta’ SKK 205 miljun, filwaqt li l-benefiċjarju nnifsu attribwixxa valur ħafna ogħla għal dawn l-assi.
(96)
Bħala tweġiba għall-argument tal-benefiċjarju li jkun diffiċli li jinstab xerrej minħabba li ħafna mill-makkinarju mwiegħed kien limitat biss għall-produzzjoni ta’ spirti u xorb alkoħoliku, xorb mhux alkoħoliku jew prodotti tal-bott, il-Kummissjoni għandha ż-żewġ kummenti li ġejjin. L-ewwel nett, il-“prezz ta’ espert” tal-proprjetà immobbli mwiegħda kien ta’ SKK 105 miljun, li waħdu, huwa ogħla mir-rendiment totali previst minn EKORDA (SKK 92 miljun). It-tieni nett, l-iżviluppi reali tal-kumpanija juru li xi uħud minn dawn l-assi ta’ produzzjoni malajr sabu utent ġdid, Old Herold s.r.o. Tabilħaqq, hekk kif il-benefiċjarju tilef il-liċenzja għall-produzzjoni ta’ spirti u xorb alkoħoliku, l-assi ta’ produzzjoni tiegħu nkrew lil Old Herold. Għalhekk jidher li kien hemm interess imminenti min-naħa ta’ kompetitur għal dawn l-assi ta’ produzzjoni.
(97)
F’dak li jirrigwarda l-ħażna, l-awtoritajiet Slovakki stess jikkunsidraw li l-fattur ta’ likwidazzjoni għandu jkun ogħla minn 20 %.
(98)
Il-benefiċjarju kien kapaċi jiġġenera SKK 110 miljun mill-bejgħ tal-ħażna tiegħu fl-2004 (ara l-paragrafu 35), jiġifieri iktar minn 50 % tal-valur kontabilistiku tal-ħażna li fuqu EKORDA bbażat l-valutazzjoni tagħha. Din hija indikazzjoni qawwija li l-fattur ta’ likwidazzjoni ta’ 20 % kien baxx wisq. Il-bidliet fil-karta tal-bilanċ fl-2004 fir-rigward tal-ħażna, isostnu din il-konklużjoni. Barra minn hekk, fil-pjan ta’ negozju tiegħu, il-benefiċjarju nnifsu stma li r-rendiment mill-bejgħ tal-ħażna matul il-perjodu Marzu-Mejju 2004 kien se jammonta għal SKK 110 miljun (ara l-paragrafu 35). EKORDA injorat din l-istima. Fl-aħħar nett, min-natura tal-attivitajiet tal-benefiċjarju, wieħed jista’ jassumi li l-ħażna kienet tinkludi prodotti lesti jew nofshom lesti li setgħu nbiegħu direttament lid-distributuri jew lill-konsumaturi, u b’hekk kien jiġi sostnut ulterjorment l-użu ta’ fattur ta’ likwidazzjoni ogħla.
(99)
Il-Kummissjoni tqis li l-fattur ta’ likwidazzjoni għall-ħażna għandu jkun ta’ 52 %. Din iċ-ċifra hija bbażata fuq ir-rendiment li l-benefiċjarju stma li kellu jirċievi mill-bejgħ tal-ħażna għall-finijiet tal-iffinanzjar tal-ftehim (jiġifieri SKK 110 miljun). Għalhekk, meta jitqies il-valur kontabilistiku f’dak iż-żmien (SKK 209 miljun), l-uniku fattur ta’ likwidazzjoni possibbli għall-ħażna kien ta’ mill-inqas 52 % (52 % ta’ 209 miljuni, jiġu 110 miljuni).
(100)
Fir-rigward tal-ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir, EKORDA użat l-aġġustament doppju. L-ewwel, hija aġġustat il-valur kontabilistiku tagħhom b’fattur ta’ 59 % (il-valur kontabilistiku kien ta’ SKK 166 miljun u l-valur li użat EKORDA fil-kalkoli tagħha kien ta’ SKK 98 miljun) u mbagħad flimkien ma’ dan, użat il-fattur ta’ likwidazzjoni baxx ta’ 20 %. Din il-metodoloġija hija dubjuża. Jista’ jitqies aċċettabbli li l-valur kontabilistiku tal-ammonti riċevibbli jiġi aġġustat biex jirrifletti l-valur reali tagħhom f’mument partikolari. Madankollu, EKORDA ma tagħti l-ebda spjegazzjoni dwar ir-raġuni għalfejn ir-rendiment f’falliment/likwidazzjoni jkun biss ta’ wieħed minn ħamsa (SKK 20 miljun) tal-ammont li l-benefiċjarju nnifsu ħaseb li seta’ jikseb mid-debituri tiegħu (SKK 98 miljun).
(101)
EKORDA aġġustat il-valur kontabilistiku tal-ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir, ibbażat fuq iċ-ċifri ta’ Marzu 2004 (SKK 166 miljun), għal SKK 98 miljun biex tikkoreġi r-riċevibbli mhux rekuperabbli jew ta’ kwalità baxxa. Madankollu, EKORDA applikat ukoll fattur ta’ likwidazzjoni ta’ 20 % biss għall-valur kontabilistiku aġġustat. Jekk il-fattur ta’ 59 % ta’ EKORDA għall-aġġustament tal-valur kontabilistiku tal-ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir, jiġi applikat għall-valur kontabilistiku bbażat fuq iċ-ċifri ta’ Ġunju 2004 (SKK 63 miljun), ir-riżultat ikun SKK 37 miljun. Madankollu, skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Slovakki, kien hemm ammonti riċevibbli ta’ SKK 63 miljun li kienu infurzabbli. Għalhekk huwa dubjuż jekk hemmx verament bżonn ta’ aġġustament tal-valur kontabilistiku tagħhom.
(102)
Fi kwalunkwe każ, ma hemm l-ebda raġuni ovvja li għaliha l-valur ta’ likwidazzjoni għandu jkun saħansitra aktar baxx miċ-ċifra aġġustata. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li r-rendiment mistenni mill-ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir ċertament mhuwiex inqas miċ-ċifra aġġustata ta’ SKK 37 miljun.
(103)
Minħabba dan li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni aġġustat l-istimi ta’ EKORDA u wettqet valutazzjoni ġdida biċ-ċifri ta’ Ġunju 2004. Din il-valutazzjoni turi b’mod ċar li r-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-kumpanija benefiċjarja fi proċedura ta’ falliment kien ikun ħafna ogħla mir-rendiment previst fir-rapport ta’ EKORDA. Iċ-ċifri huma indikati fil-qosor fit-tabella ta’ hawn taħt.
Tabella 5
Tqabbil tar-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju fi proċedura ta’ falliment
Iċ-ċifri ta’ EKORDA mqabbla maċ-ċifri korretti tal-Kummissjoni (f’miljuni ta’ SKK)
EKORDA
(31.3.2004)
Korrezzjoni
(17.6.2004)
Valur kontabilistiku
Rendiment
Valur kontabilistiku
Rendiment
Assi mhux kurrenti
205
92
200
194 (29)
Ħażna
209
42
84
43 (30)
Ammonti riċevibbli ta’ terminu qasir
98 (31)
20
63
37 (32)
Flus kontanti
50
50
161
161
Total
562
204
508
435
(104)
Il-kostijiet ta’ proċedura ta’ falliment, skont il-kummenti tal-benefiċjarju dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ, għandhom jikkostitwixxu 18 % tal-valur stmat tar-rikavati mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju f’din il-proċedura. Skont il-benefiċjarju, din hija rata xierqa fid-dawl tar-Rapport tal-Bank Dinji tal-2004 (33). Għalhekk, billi jiġi applikat dan il-perċentwali għall-valur ikkoreġut tar-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju, kif stabbilit mill-Kummissjoni, il-kostijiet tal-proċedura ta’ falliment ikunu jammontaw għal SKK 78,3 miljun. Meta dan l-ammont jitnaqqas mir-rendiment ikkorreġut li jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju, ir-riżultat huwa ogħla mis-somma li rċieva l-Uffiċċju tat-Taxxa fil-qafas tal-arranġament (435 miljun - 78,3 miljun = 356,7 miljun; is-somma miftiehma fil-qafas tal-arranġament kienet ta’ SKK 224,3 miljun).
(105)
Kif indikat fit-Tabella 5, ir-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi tal-benefiċjarju kien ta’ SKK 435 miljun. Meta jitqies li l-Uffiċċju tat-Taxxa seta’ rċieva qrib il-100 % tar-rikavati mill-bejgħ (34), li saħansitra jinkludu l-kostijiet ta’ falliment ta’ mhux aktar minn 18 % ta’ dawn ir-rikavati, kif iddikjarat mill-benefiċjarju, l-Uffiċċju tat-Taxxa xorta kien ikun irċieva SKK 132,4 miljun aktar milli fil-qafas tal-arranġament.
(106)
Barra minn hekk, lanqas jekk jiġu applikati l-fatturi ta’ likwidazzjoni baxxi ħafna pprovduti minn EKORDA, għall-valur tal-assi tal-benefiċjarju ta’ Ġunju 2004, ir-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ ta’ dawn l-assi (wara li jitnaqqsu l-kostijiet tal-proċedura ta’ falliment - 18 %) ikun ta’ SKK 225,5 miljun, li xorta waħda huwa ogħla mis-somma aċċettata mill-Uffiċċju tat-Taxxa fil-qafas tal-arranġament (35).
(107)
Fl-aħħar nett, għandu jiġi nnutat li l-awtoritajiet Slovakki ma sostnewx l-allegazzjoni tal-benefiċjarju li l-Uffiċċju tat-Taxxa kellu għad-dispożizzjoni tiegħu r-rapport ta’ EKORDA qabel il-laqgħa tal-kredituri fid-9 ta’ Lulju 2004, u li b’hekk seta’ jużah bħala bażi għad-deċiżjoni tiegħu. Madankollu, l-Uffiċċju tat-Taxxa kellu f’idejh ir-riżultati tal-ispezzjoni li għamel huwa stess f’Ġunju 2004, li kienu jindikaw li, Frucona kellha assi sinifikanti, kif indikat fit-Tabella 3. Abbażi ta’ din id-dejta, id-Direttorat tat-Taxxi indika, permezz tal-ittra tas-6 ta’ Lulju 2004 li indirizza lill-Uffiċċju tat-Taxxa lokali, li l-Uffiċċju tat-Taxxa lokali ma għandux jaqbel mal-arranġament propost mill-benefiċjarju, għaliex dan kien sfavorevoli għall-Istat.
(108)
Ir-rapporti tal-esperti l-oħra, ippreżentati mill-benefiċjarju, naqsu milli jilħqu l-istandard meħtieġ biex juru li l-kundizzjonijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ġew issodisfati. B’mod partikolari, l-ebda rapport ma jiddikjara fuq liema bażi ġew stabbiliti l-fatturi ta’ likwidazzjoni, xi drabi, eċċezzjonalment baxxi. Barra minn hekk, jista’ jiġi osservat li, fir-rigward tar-rapport tas-Sinjura Kochová, li wasal għal konklużjonijiet konsiderevolment differenti minn dawk ta’ EKORDA, mhuwiex ċar xi skop kellu dan ir-rapport u fuq liema perjodu u suppożizzjonijiet ġie bbażat. Ir-rapport tar-riċevent f’falliment (is-Sinjura Holovačová) jiddikjara biss li, b’mod ġenerali, proċedura ta’ arranġament hija aktar vantaġġjuża għall-kredituri minn proċedura ta’ falliment. Għalhekk, ma tista’ tintuża l-ebda informazzjoni minn dawn iż-żewġ rapporti biex issostni jew biex tiċħad l-asserzjoni tal-benefiċjarju li l-kundizzjonijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ġew issodisfati.
(109)
Barra minn hekk, fir-rigward tal-argumenti dwar it-tul ta’ żmien ta’ proċedura ta’ falliment, jeħtieġ li jitqiesu ċ-ċirkostanzi ta’ dan il-każ meta jiġi kkunsidrat x’impatt jista’ jkollu t-tul ta’ żmien possibbli ta’ proċedura ta’ falliment fuq il-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet ta’ kreditur privat ipotetiku.
(110)
Il-fatt li l-Istat kien f’pożizzjoni privileġġjata meta mqabbel mal-kredituri l-oħra, minħabba li d-dejn tiegħu kien iggarantit bl-assi mhux kurrenti tal-benefiċjarju, huwa aspett ieħor importanti f’dan il-każ. Fis-sentenza HAMSA, il-Qorti kkonfermat li l-istatus bħala kreditur garantit huwa fattur rilevanti li għandu jitqies fl-applikazzjoni tat-test tal-kreditur privat (36). F’konformità mat-Taqsima 31(1)(e) tal-Att dwar il-Falliment, it-talbiet ta’ kreditur separat jistgħu jiġu ssodisfati fi kwalunkwe ħin matul il-proċedura ta’ falliment permezz tal-bejgħ tal-assi li jservu ta’ garanzija. Għalhekk, fir-rigward tal-assi mwiegħda lill-Uffiċċju tat-Taxxa, it-tul ta’ żmien li tieħu proċedura ta’ falliment b’mod ġenerali kien, fil-fehma tal-Kummissjoni, irrilevanti, billi dawn it-talbiet setgħu jkunu ssodisfati indipendentement mill-progress li jkun sar fil-proċedura.
(111)
B’mod partikolari, anki jekk jikkunsidra l-valur attribwit għall-assi garantiti mill-benefiċjarju, l-Uffiċċju tat-Taxxa seta’ jikseb sodisfazzjon bikri tat-talbiet tiegħu, b’valur ta’ minn tal-inqas SKK 194 miljun jew 86 % tas-somma proposta fil-ftehim tal-kredituri, permezz tal-bejgħ tat-titoli. L-Uffiċċju tat-Taxxa kien ikollu jikkunsidra jekk kienx jaqbillu jistenna sa tmiem il-proċedura ta’ falliment biss f’każ li kien hemm xi prospett li ma jiħux l-ammont sħiħ miftiehem fil-qafas tal-arranġament. Barra minn hekk, mat-tqassim finali lill-kredituri, l-Uffiċċju tat-Taxxa mbagħad ikun irċieva madwar 99 % tar-rendiment mill-bejgħ tal-assi li jkun għad fadal (SKK 185 miljun fl-agħar xenarju possibbli, jiġifieri meta jiġu applikati l-fatturi ta’ likwidazzjoni ta’ EKORDA; ara t-Tabella 4). Kellha tkun ċara għall-Uffiċċju tat-Taxxa li l-irkupru tad-dejn li rriżulta kien se jmur oltre sew is-somma offerta fil-qafas tal-arranġament, u li parti żgħira biss minn dak it-total kienet se tinvolvi stennija, meta mqabbla mal-arranġament.
(112)
Għalhekk, jista’ jiġi konkluż li l-informazzjoni dwar it-tul ta’ żmien li tieħu proċedura ta’ falliment fis-Slovakkja ma kinitx se tinfluwenza d-deċiżjoni ta’ kreditur privat ipotetiku b’xi mod sinifikanti.
(113)
Barra minn hekk, fi kwalunkwe każ, fiż-żmien tal-arranġament il-benefiċjarju kellu: (i) numru żgħir ħafna ta’ kredituri u (ii) assi b’valur ta’ likwidazzjoni ogħla mill-ammont aċċettat mill-Istat fil-qafas tal-arranġament (kif muri fit-Tabella 5, waħdu, ir-rendiment li probabbilment kien jinkiseb mill-bejgħ tal-assi mhux garantiti kien ta’ SKK 241 miljun).
(114)
In-numru ta’ kredituri involuti fl-arranġament kien żgħir, billi kien hemm biss ħamsa b’kollox. Minn dawn il-ħames kredituri, erbgħa kienu privati u s-sehem tagħhom tad-dejn totali kien biss ta’ 0,6 % (SKK 3 797 608 minn SKK 644 166 949) kif muri fit-Tabella 2. Għalhekk, l-Istat bla dubju kien jikkostitwixxi l-akbar kreditur b’99,4 % tat-talbiet totali. Dawn iċ-ċirkostanzi jnaqqsu b’mod sinifikanti r-riskju li jkun hemm nuqqas ta’ ftehim bejn il-kredituri, u litigazzjoni konsegwenti u dan, għalhekk, għandu tendenza li jnaqqas it-tul ta’ żmien li jieħdu l-proċeduri ta’ falliment.
(115)
Fir-rigward tal-argument ppreżentat mill-benefiċjarju, abbażi ta’ rapport tal-Bank Dinji msejjaħ “Doing business in 2004” li jgħid li l-proċeduri ta’ falliment fis-Slovakkja jieħdu medja ta’ 4,8 snin, ta’ min wieħed jinnota li r-rapport jirreferi għal “indikatur tal-għeluq ta’ negozju” ġenerali, li jkejjel l-ammont ta’ ħin globali li jieħdu l-proċeduri ta’ falliment kif ukoll is-setgħat ġuriżdizzjonali fil-proċeduri ta’ falliment. Dan it-tul ta’ żmien mhuwiex strettament l-istess bħat-tul ta’ żmien medju tal-proċeduri ta’ falliment. L-awtoritajiet Slovakki nfushom esprimew il-fehma li minħabba ċ-ċirkostanzi ta’ dan il-każ, il-proċedura ta’ falliment kienet tieħu inqas żmien mill-medja (ara l-paragrafu 60). Din il-valutazzjoni mill-awtoritajiet Slovakki hija partikolarment rilevanti minħabba l-fatt li l-proċedura inkwistjoni kienet titmexxa f’konformità mal-liġi u l-prassi Slovakki dwar il-fallimenti. Barra minn hekk, il-Gvern Slovakk innifsu kien il-kreditur tal-benefiċjarju.
(116)
Barra minn dan, it-tul ta’ żmien tal-proċeduri ta’ falliment fir-rapporti ppreżentati mill-benefiċjarju jvarja b’mod sinifikanti, minn sentejn għal aktar minn sitt snin (37). Għalhekk, il-valutazzjonijiet tat-tul ta’ żmien tal-proċeduri ta’ falliment fis-Slovakkja li l-benefiċjarju ressaq quddiem il-Kummissjoni kienu ġeneralizzazzjonijiet u ma kkunsidrawx l-ispeċifiċitajiet tal-każ inkwistjoni. Xi uħud minn dawk il-valutazzjonijiet kienu ta’ natura approssimattiva u, sa ċertu punt, ma kienx hemm konsistenza bejniethom.
(117)
Fir-rigward tal-eżempju speċifiku ta’ kumpanija Slovakka fl-istess settur bħall-benefiċjarju li l-proċedura ta’ falliment tagħha damet għaddejja għal aktar minn ħames snin, għandu jiġi nnutat li l-benefiċjarju naqas milli jindika kif dan l-eżempju jorbot ma’ dan il-każ, u b’mod partikolari jekk dik il-kumpanija kinitx f’sitwazzjoni legali u materjali l-istess jew simili ħafna bħal dik tal-benefiċjarju (38). Minħabba li l-benefiċjarju kellu kreditur wieħed kbir bi status privileġġjat, l-Istat, u numru ta’ assi b’valur ta’ evalwazzjoni sinifikanti, il-proċedura ta’ falliment fil-każ tal-benefiċjarju setgħet ġiet konkluża b’mod relattivament rapidu u għalhekk kienet tkun tikkostitwixxi forma ta’ azzjoni preferibbli għall-akbar kreditur, l-Istat.
(118)
Fl-aħħar nett, anki jekk wieħed jassumi li l-proċedura ta’ falliment kienet se tieħu erba’ sa ħames snin, kif iddikjara l-benefiċjarju, id-differenza bejn l-ammonti probabbli li kellhom jiġu rkuprati u l-ammonti aċċettati fil-qafas tal-arranġament kienet tant kbira, li t-tul ta’ żmien ta’ dawn il-proċeduri ma kienx se jkollu rwol sinifikanti fid-deċiżjoni ta’ kreditur privat dwar jekk jaċċettax l-arranġament jew le. Meta wieħed iqis rata ta’ skont ta’ 5,14 % (39), il-valur preżenti tal-fluss futur tal-flus kontanti ta’ SKK 356,7 miljun, anki wara ħames snin huwa ta’ SKK 277,6 miljun, jiġifieri ferm ogħla mill-ammont miftiehem fil-qafas tal-arranġament. Skont dawn il-kundizzjonijiet, il-proċedura ta’ falliment kien ikollha tieħu aktar minn disa’ snin sabiex il-valur preżenti jkun inqas mill-ammont miftiehem fil-qafas tal-arranġament. Proċedura ta’ likwidazzjoni li tieħu daqstant fit-tul ma kinitx tkun ikkunsidrata probabbli f’dan il-każ, mill-ebda operatur tas-suq privat. Barra minn hekk, il-valur preżenti tal-ammonti totali li għandhom jiġu rkuprati jiżdied ulterjorment jekk jiġi meqjus li parti sinifikanti tad-dejn x’aktarx li kienet se tiġi rimborżata qabel, permezz tal-bejgħ tal-assi garantiti (ara l-paragrafu 111111)).
(119)
Abbażi tal-evidenza disponibbli, jista’ jiġi konkluż li kreditur privat ma kienx jidħol għall-arranġament bit-termini miftiehma mill-Uffiċċju tat-Taxxa f’dan il-każ; billi l-Uffiċċju tat-Taxxa jista’ jiġi ssodisfat bħala kreditur separat fi kwalunkwe ħin matul il-proċedura ta’ falliment u, apparti hekk, jikseb aktar minn 99 % tar-rendiment imqassam lill-kredituri li jifdal (minħabba d-daqs tat-talbiet tiegħu meta mqabbla ma’ dawk ta’ kredituri oħra), jista’ jiġi konkluż li kważi r-rendiment kollu miksub matul il-proċedura ta’ falliment imur għall-Uffiċċju tat-Taxxa u, kif muri hawn fuq, ikun ogħla mill-ammont miftiehem fl-arranġament bejn il-kredituri.
2.2 Arranġament mal-kredituri kontra l-eżekuzzjoni tat-taxxa
(120)
L-Uffiċċju tat-Taxxa, għall-kuntrarju tal-kredituri privati, kien intitolat, fuq inizjattiva tiegħu stess, li jipproċedi bl-eżekuzzjoni tat-taxxa permezz tal-bejgħ ta’ proprjetà immobbli, ta’ makkinarju jew tad-ditta kollha kemm hi. Ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza, fit-tifsira tal-ġurisprudenza msemmija hawn fuq fil-paragrafu 82, biex tindika li l-Uffiċċju tat-Taxxa kien ikkunsidra din l-azzjoni u kkonkluda li tkun inqas vantaġġjuża milli kieku jaqbel mal-arranġament.
(121)
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tqis li l-argument tal-benefiċjarju li l-proċedura ta’ arranġament tipproteġi lill-kumpanija mill-eżekuzzjoni tat-taxxa, huwa irrilevanti. Kif ikkonfermat mill-awtoritajiet Slovakki, l-eżekuzzjoni tat-taxxa kienet alternattiva għall-Uffiċċju tat-Taxxa, jew qabel it-tnedija tal-proċedura ta’ arranġament jew inkella wara l-veto tal-Uffiċċju tat-Taxxa għall-arranġament propost. Għalhekk, jeħtieġ li, meta jiġi applikat it-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq, tiġi kkunsidrata din l-alternattiva. Il-benefiċjarju ma jqabbilx l-arranġament propost mal-eżitu potenzjali tal-eżekuzzjoni tat-taxxa.
(122)
Il-Kummissjoni tibbaża l-analiżi tagħha fuq id-dejta li tawha l-benefiċjarju kif ukoll l-awtoritajiet Slovakki. F’dan il-kuntest ta’ min wieħed jinnota li l-awtoritajiet Slovakki kkonfermaw li l-ammont imwiegħed lill-Uffiċċju tat-Taxxa kien ta’ SKK 397 miljun, kif imsemmi fid-deċiżjoni għall-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Jingħad li dan il-valur inkiseb mill-kontijiet tal-benefiċjarju. Il-benefiċjarju, min-naħa tiegħu, isostni li l-valur tal-assi mwiegħda, espressi fi “prezzijiet ta’ espert”, huwa ta’ SKK 194 miljun (ara l-paragrafu 22). Waqt li mhux meħtieġ li l-Kummissjoni tiddetermina liema ċifra hija korretta, xorta waħda jistgħu jsiru l-konklużjonijiet segwenti.
(123)
L-ewwel nett, it-twegħid kien kontroparti għad-differiment tad-dejn tat-taxxa tal-benefiċjarju, kif mitlub mill-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa. Jekk il-valur tal-assi tal-benefiċjarju fir-realtà kien biss nofs l-ammont imwiegħed, kif issuġġerit l-opinjoni esperta ppreżentata mill-benefiċjarju, dan ifisser li t-titoli mitluba mill-Istat għal dawn id-differimenti ma kinux biżżejjed. F’dawn iċ-ċirkostanzi, id-differimenti tat-taxxa permessi mill-Uffiċċju tat-Taxxa bejn Novembru 2002 u Novembru 2003 li ammontaw għal SKK 477 miljun, għalhekk, b’kull probabbiltà, naqsu milli jissodisfaw il-kundizzjonijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq. Għall-finijiet ta’ dan il-każ, mhux meħtieġ li l-Kummissjoni tiddetermina jekk dawn il-miżuri kinux ħielsa minn għajnuna mill-Istat. Madankollu, jekk l-ewwel differimenti diġà kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, ma tistax issir aktar referenza għall-prinċipju tal-kreditur f’ekonomija tas-suq meta, sussegwentement, jitħassru (parzjalment) l-ammonti differiti.
(124)
It-tieni nett, anki jekk biex jiġu kkalkulati r-rikavati mill-eżekuzzjoni tat-taxxa jintużaw l-iżgħar ċifri ppreżentati mill-benefiċjarju, il-kreditur f’ekonomija tas-suq, li kieku kellu l-possibbiltà, kien jiffavorixxi din il-proċedura fuq l-arranġament.
(125)
Fil-każ tal-eżekuzzjoni tat-taxxa, uffiċċju tat-taxxa jista’ jbigħ l-assi tad-debitur direttament (l-ammonti riċevibbli u l-assi kurrenti l-oħra, l-assi mobbli, il-proprjetà immobbli). Fiż-żmien meta l-Uffiċċju tat-Taxxa vvota favur l-arranġament, il-benefiċjarju kellu ħażna bil-valur ta’ SKK 43 miljun, ammonti riċevibbli infurzabbli ta’ mill-inqas SKK 37 miljun u SKK 161 miljun fi flus kontanti (ara t-Tabella 5). Huwa nnutat li l-valur ta’ dawn l-assi kurrenti waħedhom (SKK 241 miljun; EUR 6,3 miljun) (40) ikun jeċċedi r-rendiment propost fl-arranġament (SKK 224,3 miljun; EUR 5,93 miljun). Barra minn hekk, il-benefiċjarju kellu assi oħra, li l-valur tagħhom kien minn tal-inqas SKK 194 miljun.
(126)
Barra minn hekk, l-eżekuzzjoni tat-taxxa ma tinvolvix tariffi amministrattivi bħal fil-każ ta’ proċedura ta’ falliment. Din hija proċedura li tkun mibdija u kkontrollata mill-uffiċċju tat-taxxa, u għalhekk wieħed jista’ jassumi wkoll li din tkun immexxija b’mod rapidu.
(127)
Għalhekk, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-eżekuzzjoni tat-taxxa għall-assi tal-benefiċjarju setgħet twassal għal redditu ogħla milli bl-arranġament.
2.3 Aktar evidenza
(128)
Il-Kummissjoni tieħu nota tal-ittra tad-Direttur tad-Direttorat tat-Taxxa indirizzata lis-subordinat tiegħu, id-direttur tal-uffiċċju tat-taxxa inkwistjoni, li ġiet ippreżentata mill-awtoritajiet Slovakki (ara l-paragrafu 63). L-ittra turi b’mod ċar li d-Direttorat tat-Taxxa (li qabel kellu kuntatti diretti mal-benefiċjarju) kien kontra l-arranġament propost u ta indikazzjoni ċara li l-Uffiċċju tat-Taxxa lokali ma għandux jivvota favur l-arranġament. Ir-raġuni msemmija fl-ittra kienet li l-arranġament propost ma kienx “vantaġġjuż” għall-Istat.
(129)
L-awtoritajiet Slovakki urew ukoll li fil-bidu tal-2004 il-Ministeru tal-Finanzi ta struzzjoni ta’ politika ċara lill-awtoritajiet tat-taxxa, bil-għan li dawn ma jaċċettawx l-arranġamenti li jipproponu t-tħassir ta’ ammonti riċevibbli tal-awtoritajiet tat-taxxa (41). Din l-għażla ta’ politika kienet ikkomunikata b’konnessjoni mal-emenda tal-Att dwar l-Amministrazzjoni tat-Taxxa fl-1 ta’ Jannar 2004, fi sforz li tissaħħaħ id-dixxiplina fil-ġbir tat-taxxa.
(130)
Barra minn hekk, għandu jiġi nnutat li l-Uffiċċju tat-Taxxa stess kien ilu li appella kontra dan l-arranġament mit-2 ta’ Awwissu 2004, jiġifieri lanqas xahar wara li ntlaħaq ftehim dwar l-arranġament.
(131)
Il-benefiċjarju sostna li l-Uffiċċju tat-Taxxa kien wera l-kunsens tiegħu għall-arranġament saħansitra qabel ma l-benefiċjarju nieda l-proċedura. Il-Kummissjoni tqis li l-evidenza mressqa quddiemha mill-benefiċjarju tindika pjuttost l-oppost. Fl-ittra tiegħu tat-3 ta’ Frar 2004 lill-benefiċjarju, id-Direttur tal-Uffiċċju tat-Taxxa kiteb li, għalkemm fil-prinċipju mhuwiex kontra l-użu ta’ proċedura ta’ arranġament, huwa ma jaqbilx mal-proposta tal-benefiċjarju għal arranġament li jinvolvi rimborż ta’ 35 % tad-dejn.
(132)
Abbażi ta’ din l-evidenza, il-Kummissjoni ma tistax ma tikkonkludix li l-awtoritajiet Slovakki kienu kontra l-arranġament propost mill-benefiċjarju, u li kienu kontrih diġà qabel ma tnediet il-proċedura ta’ arranġament fit-8 ta’ Marzu 2004, qabel ma ttieħed il-vot tal-kredituri fid-9 ta’ Lulju 2004, u anki wara li l-qorti approvat l-arranġament.
(133)
Il-benefiċjarju sostna li għandhom jiġu kkunsidrati l-effetti fit-tul, bħall-kontinwità tad-dħul mit-taxxi għall-Istat (ara l-paragrafu 52).
(134)
L-ewwel nett, jeħtieġ li jiġi enfasizzat li t-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq huwa differenti mit-test tal-investitur f’ekonomija tas-suq. Filwaqt li investitur f’ekonomija tas-suq ikun f’pożizzjoni li jiddeċiedi jidħolx f’relazzjoni mal-kumpanija inkwistjoni u jkun stimolat mill-prospett strateġiku u fit-tul li jikseb redditu xieraq mill-investiment tiegħu (42), il-“kreditur f’ekonomija tas-suq”, li diġà qiegħed f’relazzjoni skont il-liġi kummerċjali jew pubblika mal-kumpanija insolventi, ikollu l-għan li jikseb ir-rimborż tal-ammonti li diġà jkunu dovuti lilu (43) b’kundizzjonijiet vantaġġjużi kemm jista’ jkun, kemm f’dak li jirrigwarda l-grad tar-rimborż kif ukoll f’dak li jirrigwarda l-iskeda ta’ żmien. Għaldaqstant, il-motivazzjonijiet tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ipotetiku u dawk tal-investitur f’ekonomija tas-suq ikunu differenti. Il-ġurisprudenza ddefinixxiet testi separati għaż-żewġ sitwazzjonijiet, kif xieraq.
(135)
It-tieni nett, fir-rigward tal-analoġija għall-kreditur-fornitur, huwa importanti li wieħed jinnota li n-natura tal-ammonti riċevibbli tiegħu u ta’ dawk tal-Istat hija fundamentalment differenti. Minħabba li r-relazzjonijiet tal-fornitur mad-ditta insolventi għandhom bażi esklussivament kuntrattwali, jista’ jagħti l-każ li huwa effettivament ibati t-telf ta’ sieħeb fin-negozju. Jekk il-kumpanija insolventi tkun likwidata jew mibjugħa, il-fornitur jkollu jsib klijent ġdid jew jagħmel kuntratt mas-sid il-ġdid. Ir-riskju huwa ogħla meta jkun jiddependi konsiderevolment fuq id-ditta insolventi. Kreditur bħal dan żgur li se jikkunsidra l-futur. B’kuntrast ma’ dan, ir-relazzjonijiet tal-Istat mad-ditta insolventi huma bbażati fuq il-liġi pubblika u għalhekk mhumiex dipendenti fuq ir-rieda tal-partijiet. Kwalunkwe proprjetarju ġdid li jakkwista l-assi tad-ditta likwidata awtomatikament jiġi obbligat iħallas it-taxxi. Barra minn hekk, l-Istat qatt ma jkun jiddependi fuq kontribwent waħdieni. Fl-aħħar u mhux l-inqas, l-Istat mhuwiex immexxi mill-qligħ meta jimponi t-taxxi u ma jaġixxix b’mod kummerċjali u b’kunsiderazzjonijiet kummerċjali meta jagħmel dan. Għalhekk, l-analoġija ta’ hawn fuq mhijiex soda.
(136)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li s-sitwazzjoni tal-Istat f’dan il-każ ma tistax titqabbel mas-sitwazzjoni ta’ investitur f’ekonomija tas-suq ipotetiku jew mas-sitwazzjoni ta’ kreditur dipendenti f’ekonomija tas-suq ipotetiku. Fi kwalunkwe każ, it-telf ta’ taxxi futuri ma jistax jiġi kkunsidrat meta jiġi applikat il-prinċipju ta’ kreditur f’ekonomija tas-suq (44).
(137)
Fl-aħħar nett, mill-prospett tat-taxxi li ppreżenta l-benefiċjarju, ġie osservat li l-biċċa l-kbira tat-taxxi mħallsa mill-benefiċjarju mill-1995 kienu taxxi indiretti (dazji tas-sisa u VAT). Billi dawn it-taxxi jitħallsu mill-konsumaturi finali, il-likwidazzjoni tal-benefiċjarju ma jkollha l-ebda reperkussjonijiet fuq il-ġbir tagħhom, minħabba li l-konsumaturi jkomplu jixtru l-prodotti ntaxxati (f’dan il-każ, prinċipalment spirti u xorb alkoħoliku) mingħand produtturi oħra. Għalhekk, l-argument tal-benefiċjarju rigward telf konsiderevoli tat-taxxa fil-futur mhuwiex kredibbli.
(138)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-ebda evidenza oħra mressqa mill-benefiċjarju ma turi li kienet se tiġi influwenzata l-imġiba tal-kreditur privat ipotetiku. Għalhekk, l-ebda element f’din it-Taqsima ma tbiddel il-valutazzjoni tal-Kummissjoni ta’ dik l-imġiba fit-Taqsima 2.1 jew 2.2.
2.4 Konklużjoni
(139)
Abbażi tal-evidenza ta’ hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li f’dan il-każ, il-kundizzjonijiet tat-test tal-kreditur f’ekonomija tas-suq ma ġewx issodisfati u li l-Istat ta vantaġġ lill-benefiċjarju li ma kienx ikun jista’ jikseb mis-suq.
(140)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tħassir tad-dejn aċċettat mill-Uffiċċju tat-Taxxa lokali fil-qafas tal-arranġament jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
3. KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA: DEROGA SKONT L-ARTIKOLU 107(3) TFUE
(141)
L-objettiv ewlieni tal-miżura huwa li tassisti kumpanija f’diffikultà. F’dawn il-każijiet, l-eżenzjoni skont l-Artikolu 107(3)(c) TFUE, li tippermetti l-awtorizzazzjoni tal-għajnuna mill-Istat biex jiġi ffaċilitat l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi sakemm din l-għajnuna ma tfixkilx il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa grad li jkun kuntrarju għall-interess komuni, tista’ tiġi applikata, jekk jiġu osservati l-kundizzjonijiet rilevanti.
(142)
Fid-dawl tal-protafoll tal-produzzjoni tal-benefiċjarju, il-Kummissjoni vvalutat jekk ir-regoli speċjali applikabbli għas-settur tal-agrikoltura japplikawx f’dan il-każ. Fid-deċiżjoni tagħha li tiftaħ l-investigazzjoni formali, il-Kummissjoni kkonkludiet, abbażi tal-informazzjoni dwar il-fatturat tal-benefiċjarju li ppreżentatawlha l-awtoritajiet Slovakki, li ħafna mill-prodotti tal-benefiċjarju ma kinux prodotti li jaqgħu taħt l-Anness I ta’ mat-TFUE u għalhekk japplikaw ir-regoli ġenerali dwar l-għajnuna mill-Istat.
(143)
Fil-kummenti tiegħu dwar id-deċiżjoni li tinfetaħ l-investigazzjoni formali, il-benefiċjarju ma qabilx mad-dejta li pprovdew l-awtoritajiet Slovakki minn qabel fir-rigward tal-fatturat (ara t-Tabella 1), iżda ma kkontestax id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibbaża l-valutazzjoni tagħha fuq ir-regoli ġenerali dwar l-għajnuna mill-Istat. Mingħajr ma xtaqet tistabbilixxi jekk iċ-ċifri pprovduti mill-benefiċjarju kinux preċiżi (45), il-Kummissjoni vverifikat jekk il-konklużjoni tagħha ta’ hawn fuq treġix meta mqabbla mad-dejta l-ġdida. Il-Kummissjoni kkonkludiet li l-biċċa l-kbira tal-fatturat tal-benefiċjarju huwa ġġenerat minn prodotti li ma jaqgħux taħt l-Anness I ta’ mat-TFUE. Għalhekk japplikaw ir-regoli ġenerali dwar l-għajnuna mill-Istat, u mhux dawk speċifiċi għas-settur.
(144)
L-għajnuna ta’ salvataġġ u ta’ ristrutturar għall-kumpaniji f’diffikultà bħalissa hija rregolata mil-Linji Gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta’ ditti f’diffikultà (46) (il-“Linji Gwida l-Ġodda”), li ssostitwixxew it-test preċedenti adottat fl-1999 (47) (il-“Linji Gwida tal-1999”).
(145)
Id-dispożizzjonijiet tranżitorji tal-Linji Gwida l-Ġodda jistipulaw li l-Linji Gwida l-Ġodda se japplikaw għall-valutazzjoni ta’ kwalunkwe għajnuna ta’ salvataġġ jew ta’ ristrutturar, mogħtija mingħajr l-awtorizzazzjoni tal-Kummissjoni (għajnuna illeċita) jekk xi parti mill-għajnuna jew l-għajnuna kollha tkun ingħatat wara l-1 ta’ Ottubru 2004, il-jum tal-pubblikazzjoni tal-Linji Gwida l-Ġodda f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (il-punt 104, l-ewwel subparagrafu). Madankollu, fir-rigward tal-għajnuna illeċita mogħtija qabel l-1 ta’ Ottubru 2004, l-eżaminazzjoni ssir abbażi tal-linji gwida applikabbli fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna (il-punt 104, it-tieni subparagrafu).
(146)
L-approvazzjoni tal-arranġament min-naħa tal-Uffiċċju tat-Taxxa nħarġet fid-9 ta’ Lulju 2004 u daħlet fis-seħħ fit-23 ta’ Lulju 2004. Dan ifisser li l-għajnuna ngħatat b’mod illeċitu qabel l-1 ta’ Ottubru 2004. Għalhekk japplikaw il-Linji Gwida tal-1999, li kienu applikabbli fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna.
(147)
Il-benefiċjarju huwa kumpanija ta’ daqs medju skont it-tifsira tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 70/2001 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna mill-Istat lill-impriżi żgħar u ta’ daqs medju (48).
3.1. Eliġibbiltà tal-kumpanija
(148)
Skont il-punt 5(c) tal-Linji Gwida tal-1999, kumpanija titqies bħala li tkun f’diffikultà meta tissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-liġi domestika biex tissottometti ruħha għal proċeduri kollettivi ta’ insolvenza.
(149)
Il-benefiċjarju kien is-suġġett tal-proċedura ta’ arranġament, li, skont id-definizzjoni fl-Att dwar il-Falliment, tkun aċċessibbli biss għall-kumpaniji insolventi. Għalhekk huwa jitqies eliġibbli għall-għajnuna ta’ salvataġġ u ta’ ristrutturar.
3.2. Għajnuna ta’ salvataġġ
(150)
Il-miżura kkontestata kienet inizjalment deskritta mill-awtoritajiet Slovakki bħala għajnuna ta’ salvataġġ. Skont il-Linji Gwida tal-1999, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar il-kompatibbiltà tal-għajnuna bħala għajnuna ta’ salvataġġ għar-raġunijiet deskritti fil-Parti III.
(151)
La l-awtoritajiet Slovakki u lanqas il-benefiċjarju ma kkummentaw dwar dawn id-dubji. Ma ġew imressqa l-ebda fatti ġodda quddiem il-Kummissjoni f’dan ir-rigward.
(152)
Minħabba li dawn id-dubji ma ttaffewx, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mhijiex kompatibbli bħala għajnuna ta’ salvataġġ fit-tifsira tal-Linji Gwida tal-1999.
3.3. Għajnuna ta’ ristrutturar
(153)
Il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk l-għajnuna kinitx kompatibbli bħala għajnuna ta’ ristrutturar fit-tifsira tal-Linji Gwida tal-1999 għar-raġunijiet deskritti fil-Parti III.
(154)
Il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Slovakki, li huma responsabbli biex jipprovaw li l-għajnuna mill-Istat hija kompatibbli mas-suq intern, ma ppreżentaw l-ebda fatti ġodda biex isostnu din il-konklużjoni. Il-Kummissjoni ħadet nota tal-kummenti mressqa mill-benefiċjarju.
3.3.1 Ritorn għall-vijabbiltà fit-tul
(155)
Skont il-Linji Gwida tal-1999, l-għoti ta’ għajnuna ta’ ristrutturar irid ikun marbut mal-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar fattibbli u koerenti li jistabbilixxi mill-ġdid il-vijabbiltà fit-tul tal-kumpanija u jrid ikun jiddependi fuqha. L-Istat Membru jieħu impenn fir-rigward ta’ dan il-pjan, li jrid jiġi approvat mill-Kummissjoni. Jekk il-kumpanija tonqos milli timplimenta l-pjan, dan jitqies bħala użu ħażin mill-għajnuna.
(156)
Fis-sustanza, il-pjan ta’ ristrutturar irid ikun tali li jippermetti lill-benefiċjarju jistabbilixxi mill-ġdid il-vijabbiltà fit-tul tiegħu fi żmien raġonevoli u abbażi ta’ suppożizzjonijiet realistiċi dwar il-kundizzjonijiet operazzjonali tal-futur. Il-pjan għandu jiddeskrivi ċ-ċirkostanzi li wasslu għad-diffikultajiet tal-benefiċjarju u jidentifika l-miżuri adatti biex jiġu indirizzati dawn id-diffikultajiet. L-operazzjonijiet ta’ ristrutturar ma jistgħux ikunu limitati għal għajnuna finanzjarja maħsuba biex tonora d-dejn u tkopri t-telf tal-imgħoddi mingħajr ma jindirizzaw ir-raġunijiet għad-diffikultajiet.
(157)
Fil-każ ta’ kumpaniji li jinsabu f’żoni megħjuna u ta’ kumpaniji żgħar u ta’ daqs medju, il-Linji Gwida tal-1999 jistipulaw li l-kundizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tal-għajnuna jistgħu jkunu inqas stretti f’dak li jirrigwarda l-implimentazzjoni tal-miżuri kumpensatorji u l-kontenut tar-rapporti ta’ monitoraġġ. Madankollu, dawn il-fatturi ma jeżentawx lil dawn il-kumpaniji mir-rekwiżit li jħejju pjan ta’ ristrutturar u lanqas lill-Istati Membri mill-obbligu li jagħtu l-għajnuna ta’ ristrutturar bil-kundizzjoni li jkun ġie implimentat pjan ta’ ristrutturar.
(158)
Wara l-ftuħ tal-investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Slovakki kkonfermaw li l-pjan tan-negozju li l-benefiċjarju kien obbligat li jfassal bħala kundizzjoni għat-tnedija tal-proċedura ta’ arranġament, kien eżaminat biss mill-qorti kompetenti, jiġifieri, mhux mill-awtorità li tagħti l-għajnuna, u li la l-qorti u lanqas l-Uffiċċju tat-Taxxa ma mmonitorjaw l-implimentazzjoni tal-pjan.
(159)
Kuntrarju għal din il-konferma, il-benefiċjarju ddikjara li l-Uffiċċju tat-Taxxa kien studja l-kapaċità tal-pjan tan-negozju li jistabbilixxi mill-ġdid il-vijabbiltà fit-tul qabel ma approva l-arranġament, iżda ma kien ippreżenta l-ebda evidenza ta’ dan.
(160)
Il-benefiċjarju kompla billi argumenta li n-nuqqas ta’ pjan ta’ ristrutturar formali huwa irrilevanti f’sitwazzjoni ta’ valutazzjoni ex post tal-għajnuna mill-Kummissjoni, meta hemm il-Kummissjoni li tista’ tivvaluta jekk il-benefiċjarju sarx verament vijabbli jew le. Skont il-benefiċjarju, il-pjan ta’ ristrutturar formali jista’ jintalab biss fil-każ ta’ valutazzjoni ex ante, li għalih japplikaw biss il-Linji Gwida tal-1999.
(161)
Dan l-argument mhuwiex korrett. Il-Linji Gwida tal-1999 japplikaw għall-valutazzjoni tal-kompatibbiltà kemm ta’ għajnuna notifikata kif ukoll ta’ għajnuna illeċita. Kull meta ssir il-valutazzjoni, il-kundizzjoni li l-għajnuna ta’ ristrutturar trid tkun soġġetta għall-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ ristrutturar vijabbli, hija valida. Il-Kummissjoni għandha twettaq il-valutazzjoni tagħha abbażi tal-informazzjoni disponibbli fiż-żmien meta tkun ingħatat l-għajnuna.
(162)
Jista’ jiġi konkluż li l-Uffiċċju tat-Taxxa, bħala l-awtorità li tagħti l-għajnuna, ma kellux l-opportunità li jevalwa l-pjan ta’ ristrutturar u li jissottometti t-tħassir tal-ammonti riċevibbli tiegħu għall-kundizzjoni ta’ implimentazzjoni debitament mmonitorjata ta’ pjan bħal dan. Għalhekk, l-ewwel kundizzjoni formali, li hija applikabbli bis-sħiħ ukoll għall-valutazzjoni ex post, ma ġietx issodisfata.
(163)
Fir-rigward tas-sustanza tal-pjan tan-negozju, l-awtoritajiet Slovakki ma ppreżentaw l-ebda informazzjoni li ttaffi d-dubji tal-Kummissjoni dwar jekk il-pjan kienx jirrappreżenta pjan ta’ ristrutturar ġenwin, kif mitlub mil-Linji Gwida tal-1999.
(164)
Il-Kummissjoni ma tista’ tagħmel xejn ħlief li żżomm il-konklużjoni li ħadet fid-deċiżjoni li tiftaħ l-investigazzjoni formali. Il-pjan tan-negozju ppreżentat huwa sempliċiment pjan li jittratta l-problema akuta tal-benefiċjarju ta’ akkumulazzjoni ta’ dejn dovut lill-Istat. Il-pjan bl-ebda mod ma janalizza ċ-ċirkostanzi li wasslu għad-diffikultajiet tal-benefiċjarju u lanqas ma janalizza s-sitwazzjoni finanzjarja tal-kumpanija f’dak iż-żmien u l-prospetti finanzjarji tagħha. Peress li din l-analiżi ma saritx, il-benefiċjarju ma pproponiex passi speċifiċi li jindirizzaw ir-raġunijiet individwali li wasslu għad-diffikultajiet. L-unika miżura deskritta fid-dettall hija r-ristrutturar finanzjarju propost permezz tal-arranġament mal-kredituri.
(165)
Il-pjan lanqas biss jagħti ħjiel taż-żieda tal-kapital proprju tal-benefiċjarju, imsemmi mill-benefiċjarju bħala waħda mill-miżuri tar-ristrutturar. Ma hemm xejn fil-fajl li juri li ż-żieda tal-kapital minn Hydree Slovakia għandha titqies bħala miżura li tiżgura li, fuq tul ta’ żmien, il-benefiċjarju ma jirrepetix l-istrateġija tiegħu li jiffinanzja l-produzzjoni tiegħu permezz ta’ dejn fuq il-VAT u d-dazji tas-sisa, li huwa dak li eventwalment wassal għad-diffikultajiet tiegħu. L-awtoritajiet Slovakki stess ikkonfermaw li ż-żieda fil-kapital, ma naqqset bl-ebda mod ir-riskju li l-problemi finanzjarji jirrepetu ruħhom. Dawn id-dubji huma aktar u aktar b’saħħithom, minħabba li ż-żieda fil-kapital kienet tammonta għal SKK 21 miljun filwaqt li d-dejn ristrutturat kien jammonta għal SKK 644 miljun.
(166)
Iż-żieda fil-kapital fiha nnifisha mhijiex prova tal-fiduċja tas-suq fir-ritorn tal-benefiċjarju għall-vijabbiltà fit-tul. Il-Kummissjoni tinnota li l-benefiċjarju ma rnexxilux jikseb self minn bank privat, minkejja l-isforzi attivi tiegħu.
(167)
Barra minn hekk, il-kirja tal-assi tal-produzzjoni lill-kompetitur tal-benefiċjarju Old Herold s. r. o. kienet evidentement meħtieġa minħabba l-fatt li l-benefiċjarju kien tilef il-liċenzja tiegħu biex jipproduċi l-ispirti u x-xorb alkoħoliku, u mhux minħabba li din il-produzzjoni kienet se tkun qed tagħmel telf u għalhekk kienet teħtieġ ir-ristrutturar. Huwa veru li l-benefiċjarju stess seta’ jitlob li jingħata liċenzja ġdida wara li jiġi finalizzat l-arranġament, iżda dan hu ma għamlux. Madankollu, il-Kummissjoni tosserva li l-benefiċjarju qed ikompli jbigħ il-prodotti manifatturati minn Old Herold waqt li juża l-assi u l-isem tal-marka tal-benefiċjarju u li saħansitra qed jippjana li jżid dan il-bejgħ, kif iddikjarat fir-rapport annwali għall-perjodu li jkopri mid-29 ta’ April 2004 sat-30 ta’ Diċembru 2004. Għalhekk, il-kirja ta’ dawn l-assi tal-produzzjoni ma tistax titqies bħala miżura ta’ ristrutturar għax, abbażi tal-evidenza kollha disponibbli, din il-parti tal-produzzjoni ma kellhiex bżonn ta’ ristrutturar.
(168)
Fir-rigward tal-bqija tal-miżuri proposti fil-pjan tan-negozju, id-dubji tal-Kummissjoni ma ttaffewx. Dawn il-miżuri huma sempliċiment attivitajiet tal-funzjonament normali tan-negozju u mhux miżuri ta’ razzjonalizzazzjoni (il-bejgħ ta’ tagħmir qadim jew ta’ vetturi). Iż-żewġ miżuri strutturali proposti (it-twaqqif tal-produzzjoni ta’ prodotti mhux alkoħoliċi li ma jrendux u l-bejgħ ta’ xi proprjetà immobbli) kienu deskritti b’mod vag ħafna mingħajr ma ngħatat indikazzjoni tal-prodotti speċifiċi jew ta’ skeda ta’ żmien. L-awtoritajiet Slovakki kkonfermaw li l-proprjetà immobbli maħsuba għall-bejgħ (binja amministrattiva, ħanut u binja ta’ rikreazzjoni) sal-10 ta’ Ottubru 2005 kienet għadha ma ġietx mibjugħa, jiġifieri li din il-miżura ppjanata ma kinitx ġiet implimentata kif imħabbar.
(169)
Il-kombinament tan-nuqqas ta’ pjan ta’ ristrutturar formali man-nuqqas ta’ analiżi ġenwina tad-diffikultajiet, tal-miżuri meħtieġa biex jiġu indirizzati dawn id-diffikultajiet u tal-kundizzjonijiet u l-prospetti tas-suq, iwassal lill-Kummissjoni biex tikkonkludi li l-pjan tan-negozju ppreżentat mill-benefiċjarju mhuwiex pjan ta’ ristrutturar ġenwin kif mitlub mil-Linji Gwida tal-1999 (49). Għaldaqstant, id-dubji tal-Kummissjoni dwar jekk il-benefiċjarju jistabbilixxix mill-ġdid il-vijabbiltà fit-tul, ma ttaffewx.
3.3.2 Għajnuna limitata għall-minimu strettament meħtieġ
(170)
Għalkemm il-konklużjoni tal-Kummissjoni li, fin-nuqqas ta’ pjan ta’ ristrutturar ġenwin, id-dubji tagħha dwar il-vijabbiltà fit-tul tal-benefiċjarju jippersistu, fiha nnifisha hija biżżejjed biex tistabbilixxi li l-għajnuna mhijiex kompatibbli mas-suq intern, il-Kummissjoni se tanalizza wkoll il-kriterju ċentrali l-ieħor tal-Linji Gwida tal-1999, jiġifieri li l-għajnuna għandha tkun limitata għall-minimu strettament meħtieġ.
(171)
Skont il-punt 40 tal-Linji Gwida tal-1999, l-ammont u l-intensità tal-għajnuna jridu jkunu limitati għall-minimu strettament meħtieġ sabiex ikun jista’ jitwettaq ir-ristrutturar skont ir-riżorsi finanzjarji disponibbli tal-benefiċjarju. Il-benefiċjarju huwa mistenni li jagħmel kontribuzzjoni sinifikanti għar-ristrutturar mir-riżorsi tiegħu stess.
(172)
Il-kostijiet tar-ristrutturar waslu għall-ammont totali ta’ dejn ristrutturat permezz tal-arranġament. Il-benefiċjarju ħallas 35 % ta’ dan l-ammont.
(173)
L-awtoritajiet Slovakki ma pprovdew l-ebda spjegazzjoni ulterjuri bi tweġiba għad-dubji espressi mill-Kummissjoni f’dan ir-rigward. Il-benefiċjarju spjega kif hu ffinanzja l-pagament tad-dejn li kien għad fadal wara l-arranġament (ara l-paragrafi 30-35). Skont il-benefiċjarju, il-kontribuzzjoni proprja tiegħu ammontat għal SKK 231 miljun (EUR 6,1 miljun).
(174)
L-ewwel nett, ir-riżorsi disponibbli għall-benefiċjarju kienu jeċċedu l-ammont tad-dejn li kien għad fadal wara l-arranġament. Dan jissuġġerixxi li l-għajnuna ma kinitx limitata għall-minimu strettament meħtieġ.
(175)
Madankollu, fuq livell iktar importanti, il-Kummissjoni tqis li l-kreditu pprovdut minn Old Herold ma jikkwalifikax bħala kontribuzzjoni proprja mill-benefiċjarju, skont it-tifsira tal-Linji Gwida tal-1999. L-ammonti pagabbli jikkostitwixxu sors kontinwu ta’ ffinanzjar għall-funzjonament tal-kumpanija. Huma self ta’ terminu qasir, li, madankollu, għandu jitħallas lura. Fil-każ biss li l-fornituri jintrabtu li jaċċettaw maturità ta’ pagament li tieħu aktar żmien mill-prassi normali, il-kumpanija jkollha għad-dispożizzjoni tagħha riżorsi addizzjonali għar-ristrutturar, u dan l-ittardjar jikkostitwixxi sinjal li s-suq jemmen fil-fattibbiltà tal-istabbiliment mill-ġdid tal-vijabbiltà.
(176)
Il-benefiċjarju, bl-ebda mod ma wera li d-differiment tal-pagament mingħand Old Herold mar konsiderevolment lil hinn minn dik li hija l-prassi kummerċjali normali bejn il-benefiċjarju u l-fornituri tiegħu. Il-maturità ta’ 40 jum tidher li hija prassi standard, speċjalment meta wieħed iqis il-fatt li ngħatat lill-benefiċjarju wara l-arranġament. Il-benefiċjarju b’hekk ma baqax f’diffikultajiet finanzjarji. L-iskop tal-arranġament kien appuntu li joħroġ lill-benefiċjarju mill-problemi finanzjarji tiegħu.
(177)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li dan il-perjodu itwal ta’ maturità ma jistax jitqies bħala kontribuzzjoni għar-ristrutturar minn riżorsi esterni.
(178)
Mingħajr dan id-differiment, il-kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju, skont it-tifsira tal-Linji Gwida tal-1999, hija ta’ SKK 131 miljun (EUR 3,4 miljun) u għalhekk tikkorrispondi għal 20 % tal-kostijiet tar-ristrutturar.
(179)
Il-Linji Gwida tal-1999 ma kien fihom l-ebda livelli limiti li jindikaw meta l-kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju titqies bħala sinifikanti.
(180)
Meta wieħed iqis il-prassi tal-Kummissjoni fl-applikazzjoni tal-Linji Gwida tal-1999 u l-bidla fil-politika tal-Kummissjoni f’dan ir-rigward, għall-introduzzjoni tal-livelli limiti skont il-Linji Gwida tal-2004 (50), il-Kummissjoni tqis li l-kontribuzzjoni ta’ 20 % hija pjuttost baxxa. Tali kontribuzzjoni tista’ tintlaqa’ fil-qafas tal-Linji Gwida tal-1999 biss jekk il-kundizzjonijiet l-oħra kollha għall-approvazzjoni tal-għajnuna jkunu ġew issodisfati. Il-Kummissjoni mbagħad ikollha tikkunsidra kriterji bħal jekk il-kumpanija hijiex attiva f’żona megħjuna, sa liema punt is-sorsi ta’ ffinanzjar jirriflettu l-fiduċja tas-suq - lil hinn mill-benefiċjarju nnifsu u mill-azzjonisti tiegħu - fil-vijabbiltà fit-tul tal-kumpanija jew dettalji speċifiċi oħra tal-każ.
(181)
Fid-dawl ta’ dan li ntqal hawn fuq, f’dan il-każ il-Kummissjoni ma tistax taċċetta li l-kontribuzzjoni tal-benefiċjarju hija sinifikanti. Il-Kummissjoni tikkonkludi li d-dubji tagħha dwar jekk il-kontribuzzjoni proprja tal-benefiċjarju kinitx sinifikanti u jekk l-għajnuna hijiex limitata għall-minimu meħtieġ, ma ttaffewx.
3.4. Kompatibbiltà tal-għajnuna: konklużjoni
(182)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mhijiex kompatibbli mas-suq intern bħala għajnuna ta’ salvataġġ jew ta’ ristrutturar. Barra minn hekk, l-ebda deroga stipulata fit-TFUE ma hija applikabbli għal dan il-każ.
VII. KONKLUŻJONI
(183)
Il-Kummissjoni tqis li r-Repubblika Slovakka marret kontra l-Artikolu 108(3) TFUE meta tat il-kunsens tagħha b’mod illeċitu li jitħassar id-dejn ta’ taxxa favur Frucona Košice a.s. L-ebda deroga stipulata fit-TFUE ma tikkunsidra din l-għajnuna bħala kompatibbli mas-suq intern.
(184)
Anki jekk l-implimentazzjoni tat-tħassir mill-Uffiċċju tat-Taxxa ġiet sospiża sakemm tiġi riżolta din il-proċedura, il-Kummissjoni tqis li l-vantaġġ għall-benefiċjarju nħoloq fil-mument li l-Uffiċċju tat-Taxxa ddeċieda li jċedi parti mit-talbiet tiegħu, u b’hekk qiegħed l-għajnuna għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju. Dan il-mument kien id-dħul fis-seħħ tal-ftehim tal-kredituri fit-23 ta’ Lulju 2004. Il-vantaġġ fuq il-kompetituri tal-benefiċjarju jinsab fil-fatt li l-Uffiċċju tat-Taxxa ma infurzax it-talbiet tiegħu tat-taxxa.
(185)
Sabiex jitreġġa’ lura l-istatus ex ante, trid tiġi rkuprata l-għajnuna mill-Istat. Minħabba li l-vantaġġ ingħata fil-mument tad-dħul fis-seħħ tal-ftehim tal-kredituri fit-23 ta’ Lulju 2004, l-ammont ta’ għajnuna li għandu jiġi rkuprat huwa l-ammont sħiħ tat-tħassir, kif stabbilit f’dak il-ftehim.
(186)
Madankollu, il-Qorti Suprema tar-Repubblika Slovakka ddeċidiet li l-arretrati tat-taxxa tat-triq li jammontaw għal SKK 424 490 kienu ġew inklużi bi żball fl-arranġament. B’riżultat ta’ dan, id-dejn nominali fil-ftehim tnaqqas b’dak l-ammont u bl-ammont tad-dejn dovut lill-Uffiċċju tat-Taxxa, u ddaħħal l-ammont tiegħu fil-ftehim kif korrett ta’ SKK 640 369 341.
(187)
L-arretrati tat-taxxa tat-triq, li sadanittant kienu ġew ittrattati bħala li tħassru, tħallsu fit-totalità tagħhom fit-2 ta’ Awwissu 2006. Dan il-pagament għandu jiġi kkunsidrat meta jiġi kkalkulat l-ammont ta’ għajnuna u l-imgħax fuqu li għad iridu jiġu rkuprati,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Deċiżjoni 2007/254/KE hija mħassra.
Artikolu 2
L-għajnuna mill-Istat li tammonta għat-total ta’ SKK 416 515 990, implimentata mir-Repubblika Slovakka favur Frucona Košice a.s., hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 3
1. Ir-Repubblika Slovakka tieħu l-miżuri kollha meħtieġa biex tirkupra mingħand il-benefiċjarju, l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2, li tqiegħdet għad-dispożizzjoni tiegħu b’mod illeċitu, filwaqt li tqis li l-ammont ta’ SKK 424 490 li jikkorrispondi għall-arretrati ta’ taxxi tat-triq, tħallas fil-kont tal-Uffiċċju tat-Taxxa lokali fit-2 ta’ Awwissu 2006.
2. L-irkupru jseħħ mingħajr dewmien u f’konformità mal-proċeduri tal-liġi nazzjonali, sakemm dawn jippermettu l-implimentazzjoni immedjata u effettiva ta’ din id-deċiżjoni.
3. Is-somma rkuprata tinkludi l-imgħax għall-perjodu kollu li jkopri mid-data li fiha l-għajnuna tqiegħdet għad-dispożizzjoni ta’ Frucona Košice, a.s. sal-irkupru effettiv tagħha.
4. L-imgħax jiġi kkalkulat f’konformità mal-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta’ April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 li jippreskrivi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (51). Ir-rata ta’ imgħax tiġi applikata fuq bażi komposta matul il-perjodu kollu msemmi fil-paragrafu 3.
Artikolu 4
Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika Slovakka tinforma lill-Kummissjoni dwar il-miżuri li tkun ħadet biex tikkonforma magħha. Hi tipprovdilha din l-informazzjoni permezz tal-kwestjonarju mehmuż fl-Anness ta’ ma’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Slovakka.
Magħmula fi Brussell, is-16 ta’ Ottubru 2013.