ДИРЕКТИВА 2012/28/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 25 октомври 2012 година
относно някои разрешени начини на използване на осиротели произведения
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 53, параграф 1 и членове 62 и 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Общественодостъпните библиотеки, учебни заведения и музеи, както и архивите, институциите за съхраняване на филмовото или аудионаследство и обществените излъчващи организации, установени в държавите членки, са се ангажирали с мащабна цифровизация на своите колекции или архиви с цел създаване на европейски цифрови библиотеки. Те способстват за съхраняването и разпространението на европейското културно наследство, което е важно и за създаването на европейски цифрови библиотеки като Europeana. Технологиите за масова цифровизация на печатни материали и за търсене и индексиране увеличават изследователската стойност на библиотечните колекции. Създаването на големи онлайн библиотеки улеснява електронното търсене и средствата за проучвания, а това открива нови проучвателни възможности за научните работници и преподавателите, на които в противен случай би се наложило да се задоволят с по-традиционни и аналогови методи на търсене.
(2)
Необходимостта от насърчаване на свободното движение на знания и иновации на вътрешния пазар е важен елемент от стратегията „Европа 2020“, изложена в съобщението на Комисията, озаглавено „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“, в която една от водещите инициативи е разработването на Програма в областта на цифровите технологии за Европа.
(3)
Създаването на правна рамка за улесняване на цифровизацията и разпространението на произведения и други обекти на авторско право или сродните му права, за които носителят на правата не е бил установен или, ако е установен, е с неизвестно местонахождение - така наречените „осиротели произведения“, е ключова мярка по Програмата в областта на цифровите технологии за Европа съгласно съобщението на Комисията, озаглавено „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“. Предмет на настоящата директива е конкретният проблем на легалното определяне на статуса на осиротелите произведения и неговите последици по отношение на ползващите се с разрешение ползватели и разрешените начини на използване на произведения или звукозаписи, считани за осиротели произведения.
(4)
Настоящата директива не засяга разработваните от държавите членки конкретни решения за преодоляване на свързани с масовата цифровизация по-общи проблеми, като например в случая на така наречените „произведения извън търговско обращение“. Тези решения отчитат особеностите на различните видове съдържание и различните ползватели и се основават на консенсус между съответните заинтересовани страни. Посоченият подход е възприет и в Меморандума за разбирателство относно основните принципи във връзка с цифровизацията и предоставянето на произведения извън търговско обращение, подписан на 20 септември 2011 г. под егидата на Комисията от представители на европейските библиотеки, автори, издатели и организации за събиране на възнаграждения. Настоящата директива не засяга посочения меморандум за разбирателство, който призовава държавите членки и Комисията да гарантират, че договорите на доброволна основа, сключени между ползватели, носители на права и организации за колективно управление на права с цел лицензиране на използването на произведения извън търговско обращение въз основа на принципите, съдържащи се в меморандума, се ползват от необходимата правна сигурност в национален и презграничен контекст.
(5)
Авторското право съставлява икономическата основа за творческия сектор, тъй като насърчава иновациите, творческия процес, инвестициите и производството. Следователно масовата цифровизация и разпространението на произведения са средство за закрила на европейското културно наследство. Авторското право е важно средство, с което се гарантира, че творческият сектор получава възнаграждение за своята работа.
(6)
Изключителните права на носителите на права за възпроизвеждане и предоставяне на разположение на обществото на техните произведения и други обекти на закрила, хармонизирани с Директива 2001/29/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно хармонизирането на някои аспекти на авторското право и сродните му права в информационното общество (3), изискват предварителното съгласие на носителите на права за цифровизацията на дадено произведение или на друг обект на закрила, както и за неговото предоставяне на разположение на обществото.
(7)
При осиротелите произведения не е възможно получаването на такова предварително съгласие за възпроизвеждане или предоставяне на разположение на обществото.
(8)
Прилагането на различни подходи към признаването на статуса на осиротяло произведение в държавите членки може да възпрепятства функционирането на вътрешния пазар, както и използването на осиротели произведения и презграничния достъп до тях. Подобни различни подходи могат да доведат до ограничаване на свободното движение на стоки и услуги, включващи културно съдържание. Следователно е целесъобразно да се осигури взаимното признаване на този статус, тъй като това ще позволи достъп до осиротели произведения във всички държави членки.
(9)
Необходим е по-специално общ подход за определяне на статуса на осиротяло произведение и на разрешените начини на използване на осиротелите произведения, за да се гарантира правната сигурност на вътрешния пазар по отношение на използването на осиротелите произведения от общественодостъпни библиотеки, учебни заведения и музеи, както и от архиви, институции за съхраняване на филмово или аудионаследство и обществени излъчващи организации.
(10)
Филмовите или аудио-визуалните произведения и звукозаписи в архивите на обществените излъчващи организации, които самите те са продуцирали, включват осиротели произведения. Предвид специалното положение на излъчващите организации като продуценти на звукозаписи и аудио-визуални материали и необходимостта да се приемат мерки за ограничаване на явлението „осиротели произведения“ в бъдеще, е целесъобразно да се определи краен срок за прилагането на настоящата директива по отношение на произведения и звукозаписи в архивите на излъчващите организации.
(11)
За целите на настоящата директива следва да се приеме, че филмовите и аудио-визуалните произведения и звукозаписи, съдържащи се в архивите на обществените излъчващи организации и продуцирани от тях, включват филмови и аудио-визуални произведения и звукозаписи, които са поръчани от тези организации за изключително използване от самите тях или от други обществени излъчващи организации, участвали в съвместната продукция. В приложното поле на настоящата директива не следва да попадат филмовите и аудио-визуалните произведения и звукозаписи, съдържащи се в архивите на обществените излъчващи организации, които не са били продуцирани или поръчани от тези организации, но които посочените организации имат разрешение да използват съгласно договор за използване.
(12)
С цел запазване на добрите отношения в рамките на международната общност настоящата директива следва да се прилага единствено за произведения и звукозаписи, които са публикувани за първи път на територията на държава членка или, при липса на публикация, са били излъчени за първи път на територията на държава членка, или, при липса на публикация или излъчване, са били предоставени на разположение на обществото от ползващите се по настоящата директива лица със съгласието на носителите на права. В последния случай настоящата директива следва да се прилага единствено ако може да се направи обосновано предположение, че носителите на права няма да се противопоставят на разрешеното по настоящата директива използване.
(13)
Преди определянето на произведение или звукозапис като осиротяло произведение следва да бъде проведено добросъвестно надлежно издирване на носителите на права върху произведението или звукозаписа, включително носителите на права върху произведения и други обекти на закрила, включени или обективирани в произведението или звукозаписа. На държавите членки следва да бъде позволено да осигурят провеждането на такова надлежно издирване от организациите, посочени в настоящата директива, или от други организации. Тези други организации могат да начисляват такси за услугите по извършване на надлежно издирване.
(14)
Целесъобразно е да се предвиди хармонизиран подход във връзка с посоченото надлежно издирване с цел да се осигури висока степен на закрила на авторското право и сродните му права в Съюза. Надлежното издирване следва да включва извършването на справка с източници, които предоставят информация относно произведения и други обекти на закрила, определени в съответствие с настоящата директива от страна на държавата членка, в която трябва да се извърши надлежното издирване. В хода на работата си държавите членки биха могли да ползват насоките за надлежно издирване, договорени в рамките на работната група на високо равнище по въпросите на цифровите библиотеки, създадена като част от инициативата за цифрова библиотека i2010.
(15)
С цел да се избегне дублирането на усилията по издирване надлежното издирване следва да се извършва в държавата членка, в която произведението или звукозаписът са били публикувани за първи път или, при липса на публикация, в която са били излъчени за първи път. Надлежно издирване по отношение на филмови или аудио-визуални произведения, чийто продуцент има централно управление или обичайно място на пребиваване в държава членка, следва да се извършва в тази държава членка. Надлежно издирване по отношение на филмови или аудио-визуални произведения, които са продуцирани съвместно от продуценти, установени в различни държави членки, следва да се извършва във всяка една от тези държави членки. Надлежно издирване по отношение на произведения и звукозаписи, които не са били нито публикувани, нито излъчени, но са били предоставени на разположение на обществото от ползващите се по настоящата директива лица със съгласието на носителите на права, следва да се извършва в държавата членка, в която е установена организацията, предоставила на разположение произведението или звукозаписа със съгласието на носителя на права. Надлежно издирване на носителите на права върху произведения или други обекти на закрила, включени или обективирани в произведението или звукозаписа, следва да се извършва в държавата членка, в която се извършва надлежното издирване по отношение на произведението или звукозаписа, съдържащ включеното или обективирано произведение или други обекти на закрила. Следва да се извърши и справка с източници на информация, достъпни в други държави, ако има данни, че в тези други държави може да бъде открита съответна информация относно носителите на права. В резултат на провеждането на надлежни издирвания може да се получи различна информация, като например данни от издирването и резултат от издирването. Данните от издирването следва да се съхраняват в архив, за да се предостави възможност на заинтересованите организации да докажат, че издирването е било надлежно.
(16)
Държавите членки следва да гарантират, че заинтересованите организации документират своите надлежни издирвания и че резултатите от тези издирвания, съдържащи по-специално всякакви констатации, че отделно произведение или звукозапис следва да се счита за осиротяло произведение по смисъла на настоящата директива, както и информация относно промени в статуса и използването на осиротелите произведения от страна на тези организации, се събират и предоставят за ползване на широката общественост, по-специално чрез запазване на съответната информация в онлайн база данни. Предвид по-специално общоевропейското измерение на проблема и с цел избягване дублирането на усилия е целесъобразно да се предвиди разпоредба за създаване на единна за Съюза онлайн база данни, съдържаща такава информация, и да се осигури прозрачен достъп до нея на широката общественост. Това може да позволи лесен достъп до такава информация както за организациите, които извършват надлежното издирване, така и за носителите на права. Базата данни може също така да има важно значение за предотвратяването и прекратяването на евентуални нарушения на авторското право, особено при промяна на статуса на осиротели произведения на съответните произведения и звукозаписи. В съответствие с Регламент (ЕС) № 386/2012 (4) на Службата за хармонизация във вътрешния пазар („Службата“) се възлагат определени задачи и дейности, финансирани с нейни собствени бюджетни средства, целящи да улеснят и подпомогнат действията на националните органи, частния сектор и институциите на Съюза в борбата с нарушенията на правата на интелектуална собственост, включително и тяхното предотвратяване.
По-специално, в съответствие с член 2, параграф 1, буква ж) от посочения регламент, задачите на Службата включват осигуряване на механизми, които подпомагат подобряването на онлайн обмена на съответната информация между органите на съответните държави членки и насърчаването на сътрудничеството между тези органи. Следователно е целесъобразно създаването и управлението на европейска база данни, съдържаща информация относно посочените в настоящата директива осиротели произведения, да бъде поверено на Службата.
(17)
Възможно е по отношение на определено произведение или звукозапис да има няколко носители на права, както и произведения и звукозаписи да включват други произведения или други обекти на закрила. Настоящата директива следва да не засяга правата на установени носители на права, чието местонахождение е известно. Ако е установен и е известно местонахождението на поне един носител на права, дадено произведение или звукозапис не следва да се счита за осиротяло произведение. Ползващите се по настоящата директива лица следва да имат разрешение да използват произведение или звукозапис, за което един или повече носители на права не са установени или са с неизвестно местонахождение, само ако са получили разрешение да извършват дейности по възпроизвеждане и предоставяне на разположение на обществото, попадащи в приложното поле на членове 2 и 3 от Директива 2001/29/ЕО, от носителите на права, които са били установени и са с известно местонахождение, включително носители на права върху произведения и други обекти на закрила, включени или обективирани в произведенията или звукозаписите. Установените и с известно местонахождение носители на права могат да дадат посоченото разрешение единствено във връзка с права, които самите те притежават, както ако става въпрос за техни собствени права, така и ако такива са им били прехвърлени, но не следва да могат да разрешават съгласно настоящата директива каквато и да е форма на използване от името на носители на права, които не са били установени или са с неизвестно местонахождение. Също така, в случай че носители на права, които преди не са били установени или чието местонахождение не е било известно, се явят, за да предявят права върху произведение или звукозапис, правомерното използване на произведението или звукозаписа от ползващите се лица може да продължи единствено ако посочените носители на права дадат разрешението си за това в съответствие с Директива 2001/29/ЕО по отношение на притежаваните от тях права.
(18)
Носителите на права следва да имат правото да прекратят статуса на осиротяло произведение, в случай че същите предявят правата си върху произведението или другите обекти на закрила. Носителите на права, които прекратят статуса на осиротяло произведение на определено произведение или на други обекти на закрила, следва да получат справедливо обезщетение за използването до момента на тяхното произведение или други обекти на закрила по настоящата директива, като възнаграждението следва да се определи от държавата членка, в която е установена организацията, ползвала осиротялото произведение. Държавите членки следва да могат сами да определят условията, съгласно които да се извършва изплащането на такова обезщетение, включително датата, от която става дължимо плащането. С цел определянето на възможния размер на справедливото обезщетение следва да се вземат надлежно предвид, наред с другото, целите на държавите членки за насърчаване на културата, нестопанският характер на използването от страна на въпросните организации, за да се постигнат целите, свързани с тяхното обществено предназначение, като насърчаване на ученето и разпространение на културата, и евентуалните вреди за носителите на права.
(19)
Ако вследствие на издирване, което не е било надлежно, погрешно бъде счетено, че дадено произведение или звукозапис е осиротяло произведение, продължават да са приложими средствата за правна защита при нарушение на авторското право, предвидени в законодателството на държавите членки в съответствие с приложимите национални разпоредби и правото на Съюза.
(20)
С цел да се насърчат ученето и разпространението на културата държавите членки следва да предвидят допълнително изключение или ограничение освен предвидените в член 5 от Директива 2001/29/ЕО. Това изключение или ограничение следва да позволи на определени организации, посочени в член 5, параграф 2, буква в) от Директива 2001/29/ЕО, и на институциите за съхраняване на филмовото и аудионаследство, които развиват дейност с нестопанска цел, както и на обществените излъчващи организации да възпроизвеждат и да предоставят на разположение на обществото по смисъла на същата директива осиротели произведения, при условие че подобно използване отговаря на тяхното обществено предназначение, и по-специално за съхранение, реставрация и осигуряване на достъп за културни и образователни цели до техните колекции, включително техните цифрови колекции. За целите на настоящата директива институциите за съхраняване на филмовото или аудионаследство следва да включват организациите, които държавите членки са определили за събиране, каталогизация, съхраняване и реставрация на филми и други аудио-визуални произведения или звукозаписи, които са част от тяхното културно наследство. За целите на настоящата директива обществените излъчващи организации следва да включват излъчващите организации, натоварени с предоставянето на обществена услуга, възложена, определена и организирана от всяка отделна държава членка. Установеното с настоящата директива изключение или ограничение, имащо за цел да разреши използването на осиротели произведения, не засяга изключенията и ограниченията, предвидени в член 5 от Директива 2001/29/ЕО. То може да се прилага само в някои особени случаи, които не противоречат на нормалното използване на произведението или на други обекти на закрила и не засягат необосновано законните интереси на носителя на права.
(21)
За да се насърчи цифровизацията, на ползващите се по настоящата директива лица следва да бъде разрешено да получават приходи във връзка с използването от тях на осиротели произведения по настоящата директива за постигане на цели, свързани с тяхното обществено предназначение, включително в контекста на споразумения за публично-частно партньорство.
(22)
Наличието на договорни разпоредби може да има важно значение за насърчаване на цифровизацията на европейското културно наследство, тъй като се приема, че общественодостъпните библиотеки, учебни заведения и музеи, както и архивите, институциите за съхраняване на филмовото или аудионаследство и обществените излъчващи организации следва да могат да сключват споразумения с търговски партньори за цифровизацията на осиротели произведения и предоставянето им на разположение на обществото с оглед на разрешеното им съгласно настоящата директива използване. Посочените споразумения може да включват финансово участие от страна на тези партньори. Тези споразумения не следва да налагат никакви ограничения на ползващите се по настоящата директива лица във връзка с използването на осиротели произведения от тяхна страна и не следва да предоставят на търговския партньор никакви права за използване или за контрол върху използването на осиротели произведения.
(23)
С цел да се насърчи достъпът на гражданите на Съюза до европейското културно наследство е необходимо също така да се гарантира, че осиротелите произведения, които са били цифровизирани и предоставени на разположение на обществото в една държава членка, могат да бъдат предоставени на разположение на обществото и в други държави членки. Общественодостъпните библиотеки, учебни заведения и музеи, както и архивите, институциите за съхраняване на филмовото или аудионаследство и обществените излъчващи организации, които използват дадено осиротяло произведение с цел да изпълнят своето обществено предназначение, следва да могат да предоставят осиротялото произведение на разположение на обществото в други държави членки.
(24)
Настоящата директива не засяга правилата на държавите членки по отношение на управлението на правата, например колективните лицензии с разширен обхват, правните презумпции за представителство или прехвърляне, колективното управление или подобни правила, или съчетание от тях, включително по отношение на масова цифровизация.
(25)
Тъй като целта на настоящата директива, а именно осигуряването на правна сигурност във връзка с използването на осиротелите произведения, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки и следователно може, предвид необходимостта от уеднаквяване на правилата за използване на осиротелите произведения, да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигането на тази цел,
ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. Настоящата директива урежда някои начини на използване на осиротели произведения от общественодостъпни библиотеки, учебни заведения и музеи, както и от архиви, институции за съхраняване на филмово и аудионаследство и обществени излъчващи организации, установени в държавите членки, за постигане на цели, свързани с тяхното обществено предназначение.
2. Настоящата директива се прилага по отношение на:
а)
произведения, публикувани под формата на книги, специализирани издания, вестници, списания или в друг писмен вид, част от колекциите на обществени библиотеки, учебни заведения или музеи, както и от колекциите на архиви или институции за съхраняване на филмово и аудионаследство;
б)
филмови или аудио-визуални произведения и звукозаписи, които са част от колекциите на общественодостъпни библиотеки, учебни заведения или музеи, както и от колекциите на архиви или институции за съхраняване на филмово или аудионаследство; и
в)
филмови или аудио-визуални произведения и звукозаписи, продуцирани от обществени излъчващи организации до и включително на 31 декември 2002 г., които са част от техния архив,
закриляни с авторско право или сродни права и които са публикувани за първи път в държава членка или, при липса на публикация, излъчени за пръв път в държава членка.
3. Настоящата директива се прилага и за произведенията и звукозаписите, посочени в параграф 2, които никога не са били публикувани или излъчвани, но които са били предоставени на разположение на обществото от организациите, посочени в параграф 1, със съгласието на носителите на права, при условие че основателно може да се предположи, че носителите на права не биха се противопоставили на видовете използване по член 6. Държавите членки могат да ограничат приложението на настоящия параграф до произведения и звукозаписи, депозирани в посочените организации преди 29 октомври 2014 г.
4. Настоящата директива се прилага също така по отношение на произведенията и други обекти на закрила, които са включени, обективирани или съставляват неразделна част от произведенията или звукозаписите, посочени в параграфи 2 и 3.
5. Настоящата директива не засяга никакви правила относно управлението на права на национално равнище.
Член 2
Осиротели произведения
1. Дадено произведение или звукозапис се счита за осиротяло произведение, ако никой от носителите на права върху него не е установен или, в случай че са установени един или повече от тях, местонахождението на нито един от тях не е известно въпреки провеждането и документирането на надлежно издирване на носителите на права в съответствие с член 3.
2. Когато за дадено произведение или звукозапис има повече от един носител на права и не всички от тях са установени или, когато са установени, тяхното местонахождение не е известно въпреки провеждането и документирането на надлежно издирване в съответствие с член 3, произведението или звукозаписът може да се използва съгласно настоящата директива, при условие че носителите на права, които са били установени и чието местонахождение е известно, по отношение на притежаваните от тях права са дали разрешение на организациите, посочени в член 1, параграф 1, да извършват действия по възпроизвеждане и предоставяне на разположение на обществото по смисъла съответно на членове 2 и 3 от Директива 2001/29/ЕО.
3. Параграф 2 не засяга правата върху произведението или звукозаписа на носители на права, които са установени и чието местонахождение е известно.
4. Член 5 се прилага mutatis mutandis за носителите на права върху произведенията по параграф 2, които не са установени и чието местонахождение не е известно.
5. Настоящата директива не засяга национални разпоредби относно анонимни и псевдонимни произведения.
Член 3
Надлежно издирване
1. С цел да се установи дали дадено произведение или звукозапис е осиротяло произведение организациите, посочени в член 1, параграф 1, осигуряват провеждането на добросъвестно надлежно издирване по отношение на всяко произведение или друг обект на закрила, като се извършва справка с подходящи източници на информация за категорията на съответните произведения и други обекти на закрила. Надлежното издирване се провежда, преди да започне използването на произведението или звукозаписа.
2. Подходящите източници за всяка категория произведения или звукозаписи се определят от всяка държава членка, съгласувано с носителите на права и ползвателите, и включват най-малко съответните източници, изброени в приложението.
3. Надлежно издирване се провежда в държавата членка, в която публикацията или, при липсата на публикация, излъчването са се състояли за първи път, освен в случая на филмови или аудио-визуални произведения, чийто продуцент има централно управление или обичайно място на пребиваване в държава членка, в които случаи надлежното издирване се провежда в държавата членка по неговото централно управление или обичайно място на пребиваване.
В случаите по член 1, параграф 3 надлежното издирване се провежда в държавата членка, в която е установена организацията, предоставила на разположение на обществото произведението или звукозаписа със съгласието на носителя на права.
4. Ако има данни, че съответна информация за носителите на права може да бъде намерена в други държави, се извършва и справка с източниците на информация, налични в тези други държави.
5. Държавите членки гарантират, че организациите, посочени в член 1, параграф 1, документират своите надлежни издирвания и предоставят на компетентните национални органи следната информация:
а)
резултатите от надлежните издирвания, които тези организации са провели и които са довели до заключението, че дадено произведение или звукозапис се счита за осиротяло произведение;
б)
използването на осиротели произведения от организациите съгласно настоящата директива;
в)
всички промени съгласно член 5 в статуса на осиротяло произведение на произведения и звукозаписи, използвани от организациите;
г)
съответните данни за връзка с въпросната организация.
6. Държавите членки вземат необходимите мерки, за да гарантират, че информацията, посочена в параграф 5, се документира в единна публичнодостъпна онлайн база данни, създадена и управлявана от Службата за хармонизация във вътрешния пазар („Службата“) в съответствие с Регламент (ЕС) № 386/2012. За тази цел те препращат тази информация на Службата незабавно след получаването ѝ от организациите, посочени в член 1, параграф 1.
Член 4
Взаимно признаване на статуса на осиротяло произведение
Произведения или звукозаписи, които съгласно член 2 се считат за осиротели произведения в дадена държава членка, се считат за осиротели произведения във всички държави членки. Такива произведения или звукозаписи може да се използват и да бъдат достъпни съгласно настоящата директива във всички държави членки. Това се прилага и за произведения и звукозаписи по член 2, параграф 2, доколкото това засяга правата на носителите на права, които не са установени или чието местонахождение не е известно.
Член 5
Прекратяване на статуса на осиротяло произведение
Държавите членки гарантират възможността даден носител на права върху произведение или звукозапис, считани за осиротяло произведение, да може по всяко време да прекрати статуса на осиротяло произведение, доколкото са засегнати неговите права.
Член 6
Разрешено използване на осиротели произведения
1. Държавите членки предвиждат изключение или ограничение на правата за възпроизвеждане и предоставяне на разположение на обществото, предвидени съответно в членове 2 и 3 от Директива 2001/29/ЕО, за да гарантират, че организациите, посочени в член 1, параграф 1, имат право да ползват осиротели произведения, които са част от техните колекции, по следните начини:
а)
чрез предоставяне на осиротялото произведение на разположение на обществото по смисъла на член 3 от Директива 2001/29/ЕО;
б)
чрез възпроизвеждане по смисъла на член 2 от Директива 2001/29/ЕО с цел цифровизация, предоставяне на разположение, индексиране, каталогизация, съхраняване или реставрация.
2. Организациите, посочени в член 1, параграф 1, използват осиротели произведения в съответствие с параграф 1 от настоящия член само за постигане на цели, свързани с тяхното обществено предназначение, по-специално съхранение, реставрация и осигуряване на достъп за културни и образователни цели до произведения и звукозаписи, които са част от техните колекции. Организациите могат да получават приходи в хода на подобно използване само с цел да възстановят разходите си по цифровизацията и предоставянето на разположение на обществото на осиротелите произведения.
3. Държавите членки гарантират, че организациите, посочени в член 1, параграф 1, посочват името на установените автори и други носители на права при всяко използване на осиротяло произведение.
4. Настоящата директива не засяга свободата на такива организации да сключват договори с цел изпълнение на тяхното обществено предназначение, и по-специално във връзка със споразумения за публично-частни партньорства.
5. Държавите членки предвиждат справедливо възнаграждение за носителите на права, които прекратяват статуса на осиротяло произведение по отношение на своите произведения или други обекти на закрила, във връзка с използването от организациите, посочени в член 1, параграф 1, на подобни произведения и други обекти на закрила съгласно параграф 1 от настоящия член. Държавите членки имат право да определят условията на изплащането на това възнаграждение. Размерът на възнаграждението се определя в границите, наложени съгласно правото на Съюза, от правото на държавата членка, в която е установена организацията, използваща съответното осиротяло произведение.
Член 7
Прилагане на други правни разпоредби
Настоящата директива не засяга разпоредбите, отнасящи се по-специално до патентното право, търговските марки, правата върху дизайн, полезните модели, топографиите на полупроводникови продукти, печатарските шрифтове, условния достъп, достъпа до предоставяни по кабел или радио телевизионни услуги, опазването на националните богатства, изискванията по отношение на законоустановеното депозиране, законодателството в областта на ограничителните практики и нелоялната конкуренция, търговските тайни, сигурността, поверителността, защитата на данните и личния живот, достъпа до публични документи, договорното право и правилата относно свободата на печата и свободата на изразяване в медиите.
Член 8
Прилагане във времето
1. Настоящата директива се прилага по отношение на всички произведения и звукозаписи, посочени в член 1, които се ползват със закрила по законодателството на държавите членки в областта на авторското право към 29 октомври 2014 г. или след тази дата.
2. Настоящата директива се прилага, без да засяга сделки, които са сключени преди 29 октомври 2014 г., и придобитите преди тази дата права.
Член 9
Транспониране
1. Държавите членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива, до 29 октомври 2014 г. Те незабавно съобщават на Комисията текста на тези разпоредби.
Когато държавите членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите-членки.
2. Държавите членки съобщават на Комисията текста на основните разпоредби от националното законодателство, които те приемат в областта, уредена с настоящата директива.
Член 10
Разпоредба за преглед
Комисията следи постоянно развитието на източниците на информация за правата и в срок до 29 октомври 2015 г. и ежегодно след това представя доклад относно евентуалното включване в приложното поле на настоящата директива на издатели и на произведения или на други обекти на закрила, които понастоящем не са включени в него, и по-специално отделни фотографии и други изображения.
До 29 октомври 2015 г. Комисията представя на Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет доклад за прилагането на настоящата директива с оглед на развитието на цифровите библиотеки.
Когато е необходимо, по-специално за да се гарантира функционирането на вътрешния пазар, Комисията представя предложения за изменение на настоящата директива.
Държава членка, която има основателни причини да счита, че прилагането на настоящата директива препятства прилагането на някоя от националните разпоредби относно управлението на права, посочени в член 1, параграф 5, може да представи този въпрос на вниманието на Комисията заедно с всички съответни доказателства. Комисията взема предвид тези доказателства при изготвянето на доклада, посочен във втора алинея от настоящия член, и при оценяване на необходимостта да представи предложения за изменение на настоящата директива.
Член 11
Влизане в сила
Настоящата директива влиза в сила в деня след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 12
Адресати
Адресати на настоящата директива са държавите членки.
Съставено в Страсбург на 25 октомври 2012 година.
DIRETTIVA 2012/28/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-25 ta' Ottubru 2012
dwar ċerti użi permessi ta’ xogħlijiet orfni
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u partikolarment l-Artikolu 53(1), 62 u 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Libreriji, stabbilimenti edukattivi u mużewijiet li huma aċċessibbli għall-pubbliku, u kif ukoll arkivji, istituzzjonijiet tal-wirt ċinematografiku jew awdjo u organizzazzjonijiet tax-xandir pubbliku, stabbiliti fl-Istati Membri huma impenjati fid-diġitizzazzjoni fuq skala kbira tal-kollezzjonijiet jew arkivji tagħhom biex joħolqu Libreriji Diġitali Ewropej. Huma jikkontribwixxu għall-konservazzjoni u d-disseminazzjoni tal-wirt kulturali Ewropew, li huwa importanti wkoll għall-ħolqien ta’ Libreriji Diġitali Ewropej bħall-Europeana. It-teknoloġiji għad-diġitizzazzjoni massiva ta’ materjal stampat u għat-tiftix u l-indiċjar isaħħu l-valur tar-riċerka tal-kollezzjonijiet tal-libreriji. Il-ħolqien ta’ libreriji online kbar jiffaċilita għodod elettroniċi ta’ tiftix u riċerka li jiftħu sorsi ġodda ta’ esplorazzjoni għar-riċerkaturi u l-akkademiċi u li kieku ma jkunx hekk, ikollhom jikkuntentaw b’metodi ta’ riċerka aktar tradizzjonali u analoġiċi.
(2)
Il-ħtieġa li jiġi promoss il-moviment liberu tal-konoxxenza u l-innovazzjoni fis-suq intern hija komponent importanti tal-Istrateġija Ewropa 2020, kif spjegat fil-Kommunikazzjoni tal-Kummissjoni bl-isem “Ewropa 2020: Strateġija għat-tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv”, li tinkludi, bħala waħda mill-inizjattivi ewlenin, l-iżvilupp ta’ Aġenda Diġitali għall-Ewropa.
(3)
Il-ħolqien ta’ qafas legali li jiffaċilita d-diġitizzazzjoni u d-disseminazzjoni ta’ xogħlijiet u materjal ieħor li huma protetti bid-dritt tal-awtur jew bi drittijiet relatati u li għalihom ma ġie identifikat l-ebda detentur tad-dritt jew li għalihom id-detentur tad-dritt, anki jekk ġie identifikat, ma ġiex lokalizzat, l-hekk imsejħa xogħlijiet orfni, huwa azzjoni ewlenija tal-Aġenda Diġitali għall-Ewropa, kif spjegat fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni bl-isem "Aġenda Diġitali għall-Ewropa". Din id-Direttiva tindirizza l-problema speċifika tad-determinazzjoni legali tal-istatus ta' xogħlijiet orfni u tal-konsegwenzi tiegħu f’dak li jirrigwarda l-utenti permessi u l-użi permessi ta' xogħolijiet jew fonogrammi li jkunu meqjusin bħala xogħolijiet orfni.
(4)
Din id-Direttiva hija mingħajr preġudizzju għal soluzzjonijiet speċifiċi li qed jiġu żviluppati fl-Istati Membri biex jindirizzaw kwistjonijiet akbar tad-diġitizzazzjoni massiva, bħal fil-każ tal-hekk imsejħa “xogħlijiet li mhumiex fil-kummerċ”. Dawn is-soluzzjonijiet iqisu l-ispeċifiċitajiet tat-tipi differenti ta’ kontenut u utenti differenti u jibnu fuq il-kunsens tal-persuni interessati rilevanti. Dan l-approċċ ġie segwit ukoll fil-Memorandum ta’ Qbil dwar prinċipji ewlenin dwar diġitizzazzjoni u tqegħid għad-dispożizzjoni ta’ xogħlijiet li mhumiex fil-kummerċ, iffirmat fl-20 ta’ Settembru 2011 minn rappreżentanti tal-libreriji, awturi, pubblikaturi u organizzazzjonijiet tal-ġestjoni tad-drittijiet kollettivi Ewropej u attestat mill-Kummissjoni. Din id-Direttiva hija mingħajr preġudizzju għal dak il-Memorandum ta’ Qbil, li jitlob lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni jiżguraw li ftehimiet volontarji konklużi bejn utenti, detenturi tad-drittijiet u organizzazzjonijiet tal-ġestjoni tad-drittijiet kollettivi dwar liċenzji għall-użu ta’ xogħlijiet li mhumiex fil-kummerċ abbażi tal-prinċipji li jinsabu fih igawdu miċ-ċertezza legali meħtieġa fil-kuntest nazzjonali u f’dak transkonfinali.
(5)
Id-dritt tal-awtur huwa l-bażi ekonomika għall-industrija kreattiva, peress li jistimula l-innovazzjoni, il-kreazzjoni, l-investiment u l-produzzjoni. Id-diġitizzazzjoni u d-disseminazzjoni ta’ xogħlijiet fuq skala kbira huma għalhekk mezz ta’ protezzjoni tal-wirt kulturali Ewropew. Id-dritt tal-awtur huwa għodda importanti biex jiġi żgurat li s-settur kreattiv ikun ippremjat għall-ħidma tiegħu.
(6)
Id-drittijiet esklussivi tad-detenturi tad-drittijiet li jirriproduċu ix-xogħoljiet tagħhom u materjal protett ieħor u li jagħmluhom disponibbli għall-pubbliku, kif armonizzati skont id-Direttiva 2001/29/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta’ Mejju 2001 dwar l-armonizzazzjoni ta’ ċerti aspetti ta’ drittijiet tal-awtur u drittijiet relatati fis-soċjetà tal-informazzjoni (3), jeħtieġu l-kunsens minn qabel tad-detenturi tad-drittijiet għad-diġitizzazzjoni jew għat-tqegħid għad-dispożizzjoni tal-pubbliku.
(7)
Fil-każ ta’ xogħlijiet orfni, m'huwiex possibbli li jinkiseb tali kunsens bil-quddiem biex isiru atti ta’ riproduzzjoni jew tqegħid għad-dispożizzjoni tal-pubbliku.
(8)
Approċċi differenti fl-Istati Membri għar-rikonoxximent tal-istatus ta’ xogħol bħala xogħol orfni jistgħu joħolqu ostakoli għall-funzjonament tas-suq intern u l-użu u l-aċċess transkonfinali fir-rigward ta’ xogħlijiet orfni. Dawn l-approċi differenti jistgħu jirriżultaw ukoll f’restrizzjonijiet fuq il-moviment liberu tal-oġġetti u s-servizzi li jinkorporaw kontenut kulturali. Għalhekk, huwa xieraq li jiġi żgurat ir-rikonoxximent reċiproku ta’ tali status, għaliex dan jippermetti aċċess għal xogħlijiet orfni fl-Istati Membri kollha.
(9)
B’mod partikolari, huwa meħtieġ approċċ komuni biex jiġu determinati l-istatus ta’ xogħol orfni u l-użi permessi ta' xogħlijiet orfni biex tiġi żgurata ċ-ċertezza legali fis-suq intern fir-rigward tal-użu ta’ xogħlijiet orfni minn libreriji, stabbilimenti edukattivi u mużewijiet li huma aċċessibbli għall-pubbliku u kif ukoll minn arkivji, istituzzjonijiet tal-wirt ċinematografiku jew awdjo u organizzazzjonijiet tax-xandir pubbliku.
(10)
Xogħlijiet ċinematografiċi jew awdjoviżivi u fonogrammi li jinsabu fl-arkivji ta' organizzazzjonijiet ta' xandir pubbliku u dawk prodotti minnhom jinkludu xogħlijiet orfni. B'kont meħud tal-pożizzjoni speċjali li x-xandara għandhom bħala produtturi ta' fonogrammi u materjal awdjoviżiv u l-ħtieġa li jiġu adottati miżuri biex ikun hemm limitu għall-fenomenu tax-xogħlijiet orfni fil-ġejjieni, huwa xieraq li tiġi ffissata data ta' għeluq għall-applikazzjoni ta' din id-Direttiva għal xogħlijiet u fonogrammi fl-arkivji ta' organizzazzjonijiet tax-xandir.
(11)
Xogħlijiet ċinematografiċi u awdjoviżivi u fonogrammi fl-arkivji ta' organizzazzjonijiet ta' xandir pubbliku u prodotti minnhom għandhom għall-finijiet ta' din id-Direttiva jiġu kkunsidrati li jinkludu xogħlijiet ċinematografiċi u awdjoviżivi u fonogrammi li huma kkummissjonati minn dawn l-organizzazzjonijiet għall-isfruttar esklussiv min-naħa tagħhom jew minn organizzazzjonijiet oħra koproduċenti ta’ xandir pubbliku. Xogħlijiet ċinematografiċi u awdjoviżivi u fonogrammi fl-arkivji ta' organizzazzjonijiet ta' xandir pubbliku li ma jkunux ġew prodotti jew ikkummissjonati minn tali organizzazzjonijiet iżda li dawk l-organizzazzjonijiet ikunu ġew awtorizzati jużawhom skont ftehim ta’ liċenzjar m’għandhomx jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva.
(12)
Għal raġunijiet ta’ rispett reċiproku inter-Statali, din id-Direttiva għandha tapplika biss għal xogħlijiet u fonogrammi li ġew ippubblikati għall-ewwel darba fit-territorju ta’ Stat Membru jew, fin-nuqqas tal-pubblikazzjoni, li xxandru għall-ewwel darba fit-territorju ta’ Stat Membru jew, fin-nuqqas ta’ pubblikazzjoni jew xandir, li saru pubblikament aċċessibbli mill-benefiċjarji ta’ din id-Direttiva bil-kunsnes tad-detenturi tad-drittijiet. F'dan l-aħħar każ, din id-Direttiva għandha tapplika biss dment li jkun raġonevoli li wieħed jippreżumi li d-detenturi tad-drittijiet ma jopponux l-użu permess b’din id-Direttiva.
(13)
Qabel ma xogħol jew fonogramma jkunu jistgħu jiġi kkunsidrati bħala xogħol orfni, għandha ssir tfittxija diliġenti bona fide għad-detentur tad-drittijiet fix-xogħol jew fonogramma, inklużi detenturi tad-drittijiet f'xogħlijiet u materjal protett ieħor li jkunu mdaħħla jew inkorporati fix-xogħol jew fonogramma. Għandu jkun permess għall-Istati Membri sabiex jipprovdu li tali tiftix diligenti jkun jista' jsir mill-organizzazzjonijiet imsemmija f'din id-Direttiva jew minn organizzazzjonijiet oħrajn. Dawn l-organizzazzjonijiet oħrajn jistgħu jitolbu ħlas għas-servizz ta’ tfittxija diliġenti.
(14)
Huwa xieraq li jsir provvediment għal approċċ armonizzat dwar tali tfittxija diliġenti biex jiġi żgurat livell għoli ta’ protezzjoni tad-dritt tal-awtur u ta’ drittijiet relatati fl-Unjoni. Tfittxija diliġenti għandha tinvolvi l-konsultazzjoni ta’ sorsi li jipprovdu tagħrif dwar ix-xogħlijiet u materjal protett ieħor kif determinat, b'konformità ma’ din id-Direttiva, mill-Istat Membru fejn għandha ssir it-tfittxjia diliġenti. Huma u jagħmlu hekk, l-Istati Membri jistgħu jirriferu għal-linji gwida dwar it-tiftix diliġenti miftiehmin fi ħdan il-Grupp ta’ Ħidma ta’ Livell Għoli dwar il-Libreriji Diġitali stabbilit bħala parti mill-inizjattiva għal librerija diġitali i2010.
(15)
Sabiex ma jkunx hemm duplikazzjoni tal-isforzi ta’ tiftix, tfittxija diliġenti għandha ssir biss f’dak l-Istat Membru fejn ix-xogħol jew fonogramma jkunu ġew ippubblikati għall-ewwel darba jew, f'każijiet fejn ma tkun seħħet l-ebda pubblikazzjoni, fejn ikunu xxandru għall-ewwel darba. It-tfittxija diliġenti fir-rigward ta' xogħlijiet ċinematografiċi jew awdjoviżivi li l-produttur tagħhom ikollu l-kwartieri ġenerali jew ir-residenza abitwali tiegħu fi Stat Membru għandha ssir f’dak l-Istat Membru. Fil-każ ta’ xogħlijiet ċinematografiċi jew awdjoviżivi li huma koprodotti minn produtturi stabbiliti fi Stati Membri differenti, it-tfittxija diliġenti għandha ssir f’kull wieħed minn dawk l-Istati Membri. Fir-rigward ta’ xogħlijiet u fonogrammi li la jkunu ġew ippubblikati u lanqas imxandra iżda li saru pubblikament aċċessibbli mill-benefiċjarji ta’ din id-Direttiva bil-kunsens tad-detenturi tad-drittijiet, it-tfittxija diliġenti għandha ssir fl-Istat Membru fejn tkun stabbilita l-organizzazzjoni li għamlet dak ix-xogħol jew fonogramma pubblikament aċċessibbli bil-kunsens tad-detenturi tad-drittijiet. It-tiftix diliġenti għad-detenturi tad-drittijiet ta’ xogħlijiet u materjal protett ieħor li jkunu mdaħħla jew inkorporati f’xogħol jew fonogramma għandu jsir fl-Istat Membru fejn issir it-tfittxija diliġenti għax-xogħol jew fonogramma li fihom jkun imdaħħal jew inkorporat ix-xogħol jew materjal protett ieħor. Għandhom jiġu kkonsultati wkoll sorsi ta’ informazzjoni disponibbli f’pajjiżi oħrajn jekk ikun hemm evidenza li tindika li f’dawk il-pajjiżi l-oħrajn ikun hemm informazzjoni rilevanti dwar detenturi tad-drittijiet. It-twettiq ta' tiftix diliġenti jista’ jiġġenera informazzjoni ta’ tipi varji, bħal rekord tat-tfittxija u r-riżultat tat-tfittxija. Ir-rekord tat-tfittxija għandu jinżamm fejn ġie ffajljat bil-għan li l-organizzazzjonijiet rilevanti jkunu jistgħu jissostanzjaw li t-tfittxija kienet waħda diliġenti.
(16)
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-organizzazzjonijiet ikkonċernati jżommu rekords tat-tfittxijiet diliġenti tagħhom u tar-riżultati ta’ dawn it-tfittxijiet, li jikkonsistu b’mod partikolari fi kwalunkwe deċiżjoni li xogħol jew fonogramma għandhom jitqiesu bħala xogħol orfni fis-sens ta’ din id-Direttiav, kif ukoll informazzjoni dwar il-bidla tal-istatus u dwar l-użu li dawk l-organizzazzjonijiet jagħmlu mix-xogħljiet orfni, jinġabru u jsiru disponibbli għall-pubbliku ġenerali, b’mod partikolari permezz tar-reġistrazzjoni tal-informazzjoni rilevanti f’bażi ta’ data online. Fid-dawl, b’mod partikolari, tad-dimensjoni pan-Ewropea, u biex ma jkunx hemm duplikazzjoni tal-isforzi, huwa f’loku li jsir provvediment għall-ħolqien ta' bażi ta’ data online waħdanija għall-Unjoni li jkun fiha tali informazzjoni u li titqiegħed għad-dispożizzjoni tal-pubbliku b’mod trasparenti. Dan jista' jippermetti li kemm l-organizzazzjonijiet li jagħmlu t-tiftix diliġenti kif ukoll id-detenturi tad-drittijiet ikollhom aċċess faċli għal tali informazzjoni. Il-bażi ta’ data jista’ jkollha rwol importanti wkoll biex tipprevjeni u ġġib fi tmiemhom vjolazzjonijiet possibbli tad-dritt tal-awtur, partikolarment fil-każ ta’ bidla fl-istatus ta’ xogħol orfni fir-rigward tax-xogħlijiet u l-fonogrammi. Taħt ir-Regolament (UE) Nru 386/2012 (4), l-Uffiċċju għall-Armonizzazzjoni fis-Suq Intern (l-"Uffiċċju") huwa fdat b’ċerti kompiti u attivitajiet, iffinanzjati bl-użu tal-mezzi baġitarji proprji tiegħu, bil-għan li jiffaċilita u jappoġġa l-attivitajiet ta' awtoritajiet nazzjonali, tas-settur privat u tal-istituzzjonijiet tal-Unjoni fil-ġlieda kontra, inkluż il-prevenzjoni ta', ksur tad-drittijiet tal-proprjetà intellettwali.
B’mod partikolari, skont il-punt (g) tal-Artikolu 2(1) ta’ dak ir-Regolament, dawk il-kompiti jinkludu l-forniment ta' mekkaniżmi li jgħinu fit-titjib tal-iskambju elettroniku ta’ informazzjoni rilevanti bejn l-awtoritajiet ikkonċernati tal-Istati Membri u t-trawwim tal-kooperazzjoni bejn dawk l-awtoritajiet. Għaldaqstant huwa xieraq li jingħata f'idejn l-Uffiċċju l-kompitu li jistabbilixxi u jamministra l-bażi ta’ data Ewropea li jkun fiha l-informazzjoni relatata max-xogħlijiet orfni msemmijin f’din id-Direttiva.
(17)
Jista' jkun hemm diversi detenturi tad-dritt fir-rigward ta' xogħol jew fonogramma partikolari, u xogħlijiet u fonogrammi jistgħu huma stess inkludu xogħlijiet oħrajn jew materjal protett. Din id-Direttiva m’għandhiex taffettwa d-drittijiet ta’ detenturi tad-drittijiet identifikati u lokalizzati. Jekk tal-anqas detentur tad-drittijiet wieħed ikun ġie identifikat u lokalizzat, ix-xogħol jew fonogramma m’għandhomx jitqiesu bħala xogħol orfni. Il-benefiċjarji ta’ din id-Direttiva għandu jkollhom biss il-permess li jużaw xogħol jew fonogramma li fihom detentur jew detenturi tad-drittijiet ma jkunux identifikati jew lokalizzati, jekk ikunu awtorizzati jwettqu l-atti li bihom jirriproduċu u li jqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-pubbliku koperti bl-Artikoli 2 u 3 rispettivament tad-Direttiva 2001/29/KE minn dawk id-detenturi tad-drittijiet li jkunu ġew identifikati u lokalizzati, inklużi detenturi tad-drittijiet f’xogħlijiet u materjal protett ieħor li jkunu mdaħħla jew inkorporati fix-xogħlijiet jew fonogrammi. Id-detenturi tad-drittijiet li jkunu ġew identifikati u lokalizzati jistgħu jagħtu din l-awtorizzazzjoni biss f’konnessjoni mad-drittijiet li tagħhom huma stess ikunu detenturi, jew minħabba li dawk id-drittijiet ikunu d-drittijiet proprji tagħhom jew minħabba li dawk id-drittijiet ikunu ġew trasferiti lilhom, u ma għandhomx ikunu jistgħu jawtorizzaw taħt din id-Direttiva kwalunkwe użu f’isem detenturi tad-drittijiet li ma jkunux ġew identifikati jew lokalizzati. B’mod korrispondenti, meta detenturi tad-drittijiet li qabel ma jkunux ġew identifikati jew lokalizzati jippreżentaw ruħhom biex jasserixxu drittijiethom fix-xogħol jew fonogramma, l-użu skont il-liġi tax-xogħol jew fonogramma mill-benefiċjajri jista' jkompli biss jekk dawk id-detenturi tad-drittijiet jagħtu l-awtorizzazzjoni tagħhom għal dan taħt id-Direttiva 2001/29/KE fir-rigward ta' drittijiet li tagħhom huma jkunu d-detenturi.
(18)
Id-detenturi tad-drittijiet għandhom ikunu intitolati li jtemmu l-istatus ta’ xogħol orfni fil-każ li jippreżentaw ruħhom biex jasserixxu drittijiethom fix-xogħol jew materjal protett ieħor. Id-detenturi li jtemmu l-istatus ta’ xogħol orfni ta’ xogħol jew materjal protett ieħor għandhom jirċievu kumpens ġust għall-użu li jkun sar mix-xogħlijiet tagħhom jew mill-materjal protett ieħor taħt din id-Direttiva, li għandu jiddeterminah l-Istat Membru fejn tkun stabbilita l-organizzazzjoni li tuża x-xogħol orfni. L-Istati Membri għandhom ikunu liberi li jiddetereminaw iċ-ċirkostanzi li bihom il-pagament ta’ tali kumpens jista’ jiġi organizzat, inkluż iż-żmien preċiż meta l-pagament isir dovut. Sabiex jiġi determinat il-livell possibli ta’ kumpens ġust, għandhom jitqiesu debitament, inter alia, l-objettivi tal-Istati Membri rigward il-promozzjoni kulturali, in-natura mhux kummerċjali tal-użu min-naħa tal-organizzazzjoniiet inkwistjoni sabiex jilħqu l-għanijiet relatati mal-missjonijiet tagħhom ta’ servizz pubbliku, bħall-promozzjoni tat-tagħlim u d-disseminazzjoni tal-kultura, u l-ħsara possibbli lid-detenturi tad-drittijiet.
(19)
Jekk, wara tfittxija li ma kenitx diliġenti, tkun saret identifikazzjoni żbaljata ta’ xogħol jew fonogramma bħala xogħol orfni, għandhom jibqgħu disponibbli r-rimedji għall-ksur tad-dritt tal-awtur fil-leġiżlazzjoni tal-Istati Membri, previsti taħt id-dispożizzjonijiet nazzjonali rilevanti u l-liġi tal-Unjoni.
(20)
Sabiex jiġu promossi t-tagħlim u d-disseminazzjoni tal-kultura, l-Istati Membri għandhom jipprovdu għal eċċezzjoni jew limitazzjoni b’żieda ma’ dawk provduti fl-Artikolu 5 tad-Direttiva 2001/29/KE. Dik l-eċċezzjoni jew dak il-limitu għandhom jippermettu lil ċerti organizzazzjonijiet, kif imsemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 5(2)(c) tad-Direttiva 2001/29/KE u istituzzjonijiet tal-wirt ċinematografiku jew awdjo li joperaw mingħajr skop ta' profitt, kif ukoll organizzazzjonijiet tax-xandir pubbliku, li jirriproduċu u jagħmlu disponibbli għall-pubbliku, fis-sens ta' dik id-Direttiva, xogħlijiet orfni, sakemm tali użu jissodisfa l-missjoni ta’ interess pubbliku tagħhom, b’mod partikolari l-konservazzjoni, ir-restawr u l-għoti ta’ aċċess kulturali u edukattiv għall-kollezzjonijiet tagħhom, inklużi l-kollezzjonijiet diġitali tagħhom. L-istituzzjonijiet tal-wirt ċinematografiku jew awdjo għandhom, għall-finijiet ta’ din id-Direttiva, ikopru organizzazzjonijiet nominati mill-Istati Membri biex jiġbru, jikkatalogaw u jirrestawraw films u xogħlijiet awdjoviżivi oħrajn jew fonogrammi li jagħmlu parti mill-wirt kulturali tagħhom. Organizzazzjonijiet ta' xandir pubbliku, għall-finijiet ta' din id-Direttiva, ikopru xandara b'mandat ta' servizz pubbliku kif konferit, definit u organizzat minn kull Stat Membru. L-eċċezzjoni jew limitazzjoni stabbilita b’din id-Direttiva biex tippermetti l-użu ta’ xogħlijiet orfni hija mingħajr preġudizzju għall-eċċezzjonijiet u limitazzjonijiet provduti fl-Artikolu 5 tad-Direttiva 2001/29/KE. Hija tista' tiġi applikata biss f’ċerti każijiet speċjali li ma jkunux konfliġġenti mal-isfruttar normali tax-xogħol jew tal-materjal protett ieħor u li ma jippreġudikawx l-interessi leġittimi tad-detentur tad-drittijiet b’mod li ma jkunx raġonevoli.
(21)
Bħala inċentiv għad-diġitizzazzjoni, il-benefiċjarji ta’ din id-Direttiva għandhom ikunu jistgħu jkollhom introjtu relattivament għall-użu li jagħmlu ta’ xogħlijiet orfni taħt din id-Direttiva sabiex jilħqu għanijiet relatati mal-missjonijiet tagħhom ta’ interess pubbliku, inkluż dawk fil-kuntest ta’ ftehimiet ta’ sħubija bejn is-settur pubbliku u l-privat.
(22)
L-arranġamenti kuntrattwali jista' jkollhom rwol fit-tkattir tad-diġitizzazzjoni tal-wirt storiku Ewropew fis-sens li libreriji, istituzzjonijiet edukattivi u mużewijiet li huma aċċessibbli għall-pubbliku u kif ukoll arkivji, istituzzjonijiet tal-wirt ċinematografiku jew awdjo u organizzazzjonijiet tax-xandir pubbliku, għandhom jitħallew, bil-ħsieb li jagħmlu l-użi permessi taħt din id-Direttiva, jikkonkludu ftehimiet ma’ sħab kummerċjali għad-diġitizzazzjoni tax-xogħlijiet orfni u biex jagħmluhom disponibbli għall-pubbliku. Dawn l-arranġamenti jistgħu jinkludu kontribuzzjonijiet finanzjarji minn dawn is-sħab. Dawn il-ftehimiet m’għandhom jimponu l-ebda restrizzjoni fuq il-benefiċjarji ta’ din id-Direttiva rigward l-użu ta' xogħlijiet orfni min-naħa tagħhom u m'għandhom jagħtu lis-sieħeb kummerjali l-ebda dritt li juża, jew jikkontrolla l-użu ta', ix-xogħlijiet orfni.
(23)
Sabiex jitrawwem l-aċċess taċ-ċittadini tal-Unjoni għall-wirt kulturali tal-Ewropa, huwa meħtieġ ukoll li jiġi żgurat li xogħlijiet orfni li jkunu ġew diġitizzati u jkunu saru disponibbli għall-pubbliku f’xi Stat Membru jistgħu jsiru disponibbli għall-pubbliku wkoll fi Stati Membri oħrajn. Libreriji, istituzzjonijiet edukattivi u mużewijiet li huma aċċessibbli għall-pubbliku u kif ukoll arkivji, istituzzjonijiet tal-wirt ċinematografiku jew awdjo u organizzazzjonijiet tax-xandir pubbliku li jużaw xogħlijiet orfni biex jissodisfaw missjonijiet ta' interess pubbliku għandhom ikunu jistgħu jagħmlu x-xogħlijiet disponibbli għall-pubbliku fi Stati Membri oħrajn.
(24)
Din id-Direttiva hija mingħajr preġudizzju għall-arranġamenti eżistenti fl-Istati Membri fir-rigward tal-ġestjoni ta’ drittijiet bħal liċenzji kollettivi estiżi, preżunzjonijiet legali ta’ rappreżentanza jew trasferiment, ġestjoni kollettiva jew arranġamenti simili jew kombinazzjoni tagħhom, inklużi dawk għad-diġitizzazzjoni tal-massa.
(25)
Ladarba l-għan ta' din id-Direttiva, jiġifieri li tiġi żgurata ċ-ċertezza legali fir-rigward tal-użu ta’ xogħlijiet orfni, ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u jista', għalhekk, minħabba l-ħtieġa ta' uniformità tar-regoli li jiggvernaw l-użu ta’ xogħlijiet orfni, jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri b'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif previst fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. B'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-għan,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Suġġett u ambitu
1. Din id-Direttiva tikkonċerna ċerti użi li jsiru minn xogħlijiet orfni minn libreriji, stabbilimenti edukattivi u mużewijiet li huma aċċessibbli għall-pubbliku, u kif ukoll minn arkivji, istituzzjonijiet tal-wirt ċinematografiku jew awdjo u organizzazzjonijiet tax-xandir pubbliku, stabbiliti fl-Istati Membri, biex jintlaħqu għanijiet relatati mal-missjonijiet tagħhom ta’ interess pubbliku.
2. Din id-Diretiva għandha tapplika għal:
(a)
xogħlijiet ippubblikati f’forma ta’ kotba, ġurnali, gazzetti, rivisti jew kitbiet oħra li jinsabu f’kollezzjonijiet ta’ libreriji, stabbilimenti edukattivi jew mużewijiet li huma aċċessibbli għall-pubbliku kif ukoll fil-kollezzjonijiet ta’ arkivji jew ta’ istituzzjonijiet tal-wirt ċinematografiku jew awdjo oħra;
(b)
xogħlijiet ċinematografiċi jew awdjoviżivi u fonogrammi li jinsabu f’kollezzjonijiet ta’ libreriji, stabbilimenti edukattivi jew mużewijiet li huma aċċessibbli għall-pubbliku kif ukoll fil-kollezzjonijiet ta’ arkivji jew ta’ istituzzjonijiet tal-wirt ċinematografiku jew awdjo; u
(c)
xogħlijiet ċinematografiċi jew awdjoviżivi u fonogrammi prodotti minn organizzazzjonijiet tax-xandir pubbliku sa u inkluż il-31 ta' Diċembru 2002 u miżmuma fl-arkivji tagħhom;
li huma protetti bid-dritt tal-awtur jew bi drittijiet relatati u li jkunu ġew ippubblikati għall-ewwel darba fi Stat Membru jew, fin-nuqqas ta’ pubblikazzjoni, ixxandru għall-ewwel darba fi Stat Membru.
3. Din id-Direttiva tapplika wkoll għal xogħlijiet u fonogrammi msemmija fil-paragrafu 2 li qatt ma jkunu ġew ippubblikati jew imxandra iżda li jkunu saru pubblikament aċċessibbli mill-organizzazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 bil-kunsens tad-detenturi tad-drittijiet, dment li jkun raġonevoli li wieħed jippreżumi li d-detenturi tad-drittijiet ma jopponux l-użi msemmija fl-Artikolu 6. L-Istati Membri jistgħu jillimitaw l-applikazzjoni ta’ dan il-paragrafu għal xogħlijiet u fonogrammi li jkunu ġew depożitati ma’ dawn l-organizzazzjonijiet qabel id-29 ta’ Ottubru 2014.
4. Din id-Direttiva għandha tapplika wkoll għal xogħlijiet u materjal protett ieħor li jkunu mdaħħla jew inkorporati jew li jikkostitwixxu parti integrali fix-xogħlijiet jew fil-fonogrammi msemmija fil-paragrafi 2 u 3.
5. Din id-Direttiva ma tinċidi fuq ebda arranġament fir-rigward tal-ġestjoni tad-drittijiet fil-livell nazzjonali.
Artikolu 2
Xogħlijiet orfni
1. Xogħol jew fonogramma għandhom jitqiesu bħala xogħol orfni jekk ħadd mid-detenturi tad-drittijiet fuq dak ix-xogħol jew fonogramma ma jkunu identifikat jew, anki jekk wieħed jew iżjed minnhom ikunu identifikati, ħadd minnhom ma jiġi lokalizzat minkejja li tkun saret u ġiet reġistrata tfittxija diliġenti għad-detenturi tad-drittijiet skont l-Artikolu 3.
2. Meta jkun hemm aktar minn detentur wieħed tad-drittijiet f'xogħol jew fonogramma, u mhux kollha jkunu ġew identifikati jew, anki jekk ikunu ġew identifikati, mhux kollha jkunu ġew lokalizzati wara li tkun saret tfittxija diliġenti skont l-Artikolu 3, ix-xogħol jew fonogramma ikun jistgħu jintużaw b'konformità ma' din id-Direttiva dment li d-detenturi tad-drittijiet li jkunu ġew identifikati u lokalizzati jkunu, relattivament għad-drittijiet li tagħhom huma detenturi, awtorizzaw lill-organizzazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 1(1) biex jagħmlu l-atti ta’ riproduzzjoni u tqegħid għad-dispożizzjoni tal-pubbliku koperti rispettivament bl-Artikoli 2 u 3 tad-Direttiva 2001/29/KE.
3. Il-paragrafu 2 għandu jkun mingħajr preġudizzju għad-drittijiet fix-xogħol jew fonogramma ta’ detenturi tad-drittijiet li jkunu ġew identifikati u lokalizzati.
4. L-Artikolu 5 għandu japplika mutatis mutandis għad-detenturi tad-drittijiet fix-xogħlijiet imsemmija fil-paragrafu 2 li ma jkunux ġew identifikati u lokalizzati.
5. Din id-Direttiva għandha tkun mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet nazzjonali dwar xogħlijiet anonimi jew bi psewdonimu.
Artikolu 3
Tiftix diliġenti
1. Sabiex jiġi determinat jekk xi xogħol jew fonogramma humiex xogħol orfni, l-organizzazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 1(1) għandhom jiżguraw li jitwettaq tiftix diliġenti bona fide fir-rigward ta' kull xogħol individwali jew kwalunkwe materjal protett ieħor, billi jikkonsultaw is-sorsi rilevanti għall-kategorija tax-xogħol u materjal protett ieħor inkwistjoni. It-tfittxija diliġenti għandha ssir qabel l-użu tax-xogħol jew fonogramma.
2. Is-sorsi li huma rilevanti għal kull kategorja ta’ xogħol jew fonogramma inkwistjoni għandhom jiġu determinati minn kull Stat Membru, b’konsultazzjoni mad-detenturi tad-dritt u l-utenti, u għandhom tal-anqas jinkludu s-sorsi rilevanti elenkati fl-Anness.
3. It-tfittxija diliġenti għandha ssir fl-Istat Membru fejn ix-xogħol ġie ppubblikat għall-ewwel darba jew, fin-nuqqas ta’ pubblikazzjoni, ixxandar għall-ewwel darba, ħlief fil-każ ta’ xogħlijiet ċinematografiċi jew awdjoviżivi li l-produttur tagħhom ikollu l-kwartieri ġenerali jew ir-residenza abitwali tiegħu fi Stat Membru, f’liema każ it-tfittxija diliġenti għandha ssir fl-Istat Membru fejn ikollu l-kwartieri ġenerali jew ir-residenza abitwali tiegħu.
Fil-każ imsemmi fl-Artikolu 1(3) it-tfittxija diliġenti għandha ssir fl-Istat Membru fejn tkun stabbilita l-organizzazzjoni li tkun għamlet ix-xogħol jew fonogramma pubblikament aċċessibbli bil-kunsens tad-detentur tad-drittijiet.
4. Jekk ikun hemm evidenza li tindika li f’pajjiżi oħrajn hemm informazzjoni rilevanti dwar id-detenturi tad-drittijiet, is-sorsi ta’ informazzjoni disponibbli f’dawk il-pajjiżi l-oħrajn għandhom jiġu kkonsultati wkoll.
5. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-organizzazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 1(1) iżommu rekords tat-tfittxijiet diliġenti tagħhom u li dawn l-organizzazzjonijiet jagħtu l-informazzjoni li ġejja lill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti:
(a)
ir-riżultati tat-tfittxijiet diliġenti li dawn l-organizzazzjonijiet ikunu għamlu u li jkunu wasslu għall-konklużjoni li xogħol jew fonogramma jitqiesu bħala xogħol orfni;
(b)
l-użu li l-organizzazzjonijiet jagħmlu mix-xogħlijiet orfni b'konformità ma’ din id-Direttiva;
(c)
kwalunkwe bidla, skont l-Artikolu 5, fl-istatus bħala xogħol orfni ta’ xogħlijiet u fonogrammi li l-organizzazzjonijiet jużaw;
(d)
l-informazzjoni rilevanti għall-finijiet ta’ kuntatt tal-organizzazzjoni kkonċernata.
6. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jiżguraw li l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 5 tkun irreġsitrata f’bażi ta’ data online waħdanija li tkun pubblikament aċċessibbli, stabbilita u amministrata mill-Uffiċċju għall-Armonizzazzjoni fis-Suq Intern (l-"Uffiċċju") b'konformità mar-Regolament (UE) Nru 386/2012. Għal dak il-għan, għandhom jgħaddu dik l-informazzjoni lill-Uffiċċju mingħajr dewmien malli jirċevuha mill-organizzazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 1(1).
Artikolu 4
Rikonoxximent reċiproku tal-istatus ta’ xogħol orfni
Xogħol jew fonogramma li jkunu meqjusin bħala xogħol orfni skont l-Artikolu 2 fi Stat Membru għandhom jitqiesu bħala xogħol orfni fl-Istati Membri kollha. Dak ix-xogħol jew dik il-fonogramma jistgħu jintużaw u jsir aċċess għalihom b'konformità ma’ din id-Direttiva fl-Istati Membri kollha. Dan japplika wkoll għal xogħlijiet u fonogrammi msemmija fl-Artikolu 2(2) sa fejn huma kkonċernati d-drittijiet ta’ detenturi tad-drittijiet mhux identifikati u mhux lokalizzati.
Artikolu 5
Tmiem tal-istatus ta’ xogħol orfni
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li detentur tad-drittijiet f’xogħol jew f’fonogramma li jkunu meqjusin bħala xogħol orfni, jkollu, f’kull waqt, il-possibbiltà li jtemm l-istatus ta’ xogħol orfni sa fejn huma kkonċernati d-drittijiet tiegħu.
Artikolu 6
L-użu permess ta’ xogħlijiet orfni
1. L-Istati Membri għandhom jistipulaw eċċezzjoni jew limitazzjoni għad-dritt ta' riproduzzjoni u d-dritt ta' tqegħid għad-dipożizzjoni tal-pubbliku previsti rispettivament fl-Artikoli 2 u 3 tad-Direttiva 2001/29/KE sabiex jiżguraw li jkun permess għall-organizzazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 1(1) li jużaw xogħlijiet orfni li jkunu fil-kollezzjonijiet tagħhom bil-modi li ġejjin:
(a)
billi jagħmlu x-xogħol orfni disponibbli għall-pubbliku, fis-sens tal-Artikolu 3 tad-Direttiva 2001/29/KE;
(b)
permezz ta’ atti ta’ riproduzzjoni, fis-sens tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2001/29/KE, għall-finijiet ta' diġitizzazzjoni, tqegħid għad-dispożizzjoni, indiċjar, katalogar, konservazzjoni jew restawr.
2. L-organizzazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 1(1) għandhom jagħmlu użu minn xogħol orfni b'konformità mal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu biss sabiex jilħqu għanijiet relatati mal-missjonijiiet tagħhom ta’ interess pubbliku, b’mod partikolari l-konservazzjoni, r-restawr ta', u l-għoti ta’ aċċess kulturali u edukattiv għal, xogħlijiet u fonogrammi miżmuma fil-kollezzjoni tagħhom. L-organizzazzjonijiet jistgħu jkollhom introjtu waqt dawn l-użi, għall-fini esklussiva li jkopru l-ispejjeż tagħhom sabiex jiddiġitizzaw xogħlijiet orfni u jagħmluhom disponibbli għall-pubbliku.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-organizzazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 1(1) jindikaw l-ismijiet tal-awturi identifikati u ta’ detenturi oħra tad-drittijiet fi kwalunkwe użu ta’ xogħol orfni.
4. Din id-Direttiva hija mingħajr preġudizzju għal-libertà kuntrattwali ta' dawn l-organizzazzjonijiet waqt li jwettqu l-missjonijiet ta' interess pubbliku tagħhom, b’mod partikolari fir-rigward tal-ftehimiet ta’ sħubija bejn is-settur pubbliku u l-privat.
5. L-Istati Membri għandhom jagħmlu provvediment sabiex ikun dovut kumpens ġust lid-detenturi tad-drittijiet li jġibu fi tmiemu l-istatus ta’ xogħol orfni tax-xogħlijiet jew materjal protett ieħor tagħhom għall-użu li jkun sar mill-organizzazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 1(1) minn dawn ix-xogħlijiet u materjal protett ieħor b'konformità mal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu. L-Istati Membri għandhom ikunu liberi jiddeterminaw iċ-ċirkostanzi li taħthom jista’ jiġi organizzat il-pagament ta’ tali kumpens. Il-livell tal-kumpens għandu jkun, fil-limiti imposti mil-liġi tal-Unjoni, determinat mil-liġi tal-Istat Membru li fih tkun stabbilita l-organizzazzjoni li tuża x-xogħol orfni inkwistjoni.
Artikolu 7
Applikazzjoni kontinwa ta’ disposizzjonijiet legali oħrajn
Din id-Direttiva għandha tapplika mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet li jikkonċernaw, b'mod partikolari, id-drittijiet tal-privattivi, trademarks, drittijiet tad-disinn, mudelli ta' utilità, it-topografiji ta' prodotti semikundutturi, type faces, aċċess kondizzjonali, aċċess għal servizzi ta' xandir għall-cable, il-protezzjoni ta' teżori nazzjonali, rekwiżiti fuq depożitu legali, liġijiet dwar prattiċi restrittivi u kompetizzjoni żleali, siġrieti kummerċjali, siġurtà, kunfidenzjalità, protezzjoni tad-data u privatezza, aċċess għal dokumenti pubbliċi, il-liġi dwar il-kuntratti, u regoli dwar il-libertà tal-istampa u l-libertà ta’ espressjoni fil-media.
Artikolu 8
Applikazzjoni kronoloġika
1. Din id-Direttiva għandha tapplika fir-rigward tax-xogħlijiet u fonogrammi kollha msemmija fl-Artikolu 1 li huma protetti mil-leġiżlazzjoni tal-Istati Membri fil-qasam tad-drittijiet tal-awtur, fi jew wara d-29 ta’ Ottubru 2014.
2. Din id-Direttiva għandha tapplika mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe att konkluż u kwanlunkwe dritt miksub qabel id-29 ta’ Ottubru 2014.
Artikolu 9
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa sabiex jikkonformaw ma' din id-Direttiva sad-29 ta’ Ottubru 2014. Huma għandhom minnufih jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test ta' dawk id-dispożizzjonijiet.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawk id-dispożizzjonijiet, dawn għandhom jinkludu referenza għal din id-Direttiva jew għandhom ikunu akkumpanjati minn din ir-referenza fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Il-metodi kif issir tali referenza għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 10
Klawsola ta' reviżjoni
Il-Kummissjoni għandha tirrivedi kostantement l-iżvilupp tas-sorsi ta' informazzjoni dwar id-drittijiet, u għandha sad-29 ta’ Ottubru 2015, u sussegwentement f'intervalli ta' kull sena, tippreżenta rapport dwar il-possibbiltà ta' inklużjoni fil-kamp ta’ applikazzjoni ta' din id-Direttiva ta' pubblikaturi u ta' xogħlijiet jew materjal protett ieħor li attwalment ma jkunux inklużi fil-kamp ta’ applikazzjoni tagħha, u b'mod partikolari ritratti waħedhom u immaġni oħrajn.
Sad-29 ta’ Ottubru 2015, il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew rapport dwar l-applikazzjoni ta' din id-Direttiva, fid-dawl tal-iżvilupp tal-libreriji diġitali.
Meta jkun meħtieġ, b'mod partikolari sabiex tiżgura l-funzjonament tas-suq intern, il-Kummisjoni għandha tressaq proposti għall-emendament ta' din id-Direttiva.
Stat Membru li jkollu raġunijiet validi sabiex jikkunsidra li l-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva timpedixxi xi wieħed mill-arranġamenti nazzjonali dwar il-ġestjoni tad-drittijiet imsemmija fl-Artikolu 1(5) jista’ jressaq il-kwistjoni għall-attenzjoni tal-Kummissjoni flimkien mal-evidenza rilevanti kollha. Il-Kummissjoni għandha tqis tali evidenza hija u tfassal ir-rapport imsemmi fit-tieni paragrafu ta' dan l-Artikolu u hija u tivvaluta jekk huwiex meħtieġ li tippreżenta proposti għall-emendament ta' din id-Direttiva.
Artikolu 11
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 12
Indirizzati
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, il-25 ta’ Ottubru 2012.