РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 656/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
за установяване на правила за наблюдението на външните морски граници в контекста на оперативното сътрудничество, координирано от Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 77, параграф 2, буква г) от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
Целта на политиката на Съюза в областта на външните граници на Съюза е да гарантира ефективния мониторинг на преминаването на външните граници, включително чрез наблюдение на границите, като същевременно допринася за това да се гарантира защитата и спасяването на човешки живот. Целта на наблюдението на границите е да се предотврати неразрешено преминаване на границите, да се противодейства на трансграничната престъпност и да се залавят лицата, които преминават границите не по предвидения ред, или да се предприемат други мерки срещу тях. Наблюдението на границите следва да е ефективно при предотвратяването и разубеждаването на лицата, които се стремят да избегнат проверките по граничните контролно-пропускателни пунктове. За тази цел наблюдението на границите не се свежда само до разкриването на опити за неразрешено преминаване на граница, а включва и други мерки, например залавянето на плавателни съдове, за които се предполага, че се опитват да проникнат в Съюза, без да преминат гранични проверки, както и мерки за работа в ситуации като издирване и спасяване, които могат да възникнат по време на операция по наблюдение на границите по море, и мерки за извеждане на такава операция до успешен край.
(2)
Политиките на Съюза относно управлението на границите, убежището и имиграцията и тяхното прилагане следва да се ръководят от принципа на солидарност и на справедливо споделяне на отговорностите между държавите членки, съгласно член 80 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Когато е необходимо, актовете на Съюза, приети в рамките на тези политики, трябва да съдържат подходящи мерки за прилагането на този принцип и да насърчават разпределението на тежестта, включително посредством прехвърляне на доброволна основа на лица, на които е предоставена международна закрила.
(3)
Обхватът на настоящия регламент следва да се ограничи до операции по наблюдение на границите, извършвани от държавите членки по техните външни морски граници в контекста на оперативното сътрудничество, координирано от Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз („Агенцията“), създадена с Регламент (ЕО) № 2007/2004 на Съвета (2). Мерките по разследване и наказателните мерки се уреждат от националното наказателно право и действащите инструменти за правна взаимопомощ в областта на съдебното сътрудничество по наказателноправни въпроси в Съюза.
(4)
Агенцията отговаря за координирането на оперативното сътрудничество между държавите членки в областта на управлението на външните граници, включително по отношение наблюдението на границите. Агенцията отговаря и за подпомагането на държавите членки при обстоятелства, изискващи увеличена техническа помощ по външните граници, като се отчита обстоятелството, че някои случаи могат да включват хуманитарни извънредни ситуации и спасяване в морето. За по-нататъшното укрепване на това сътрудничество са необходими специални правила по отношение на дейностите по наблюдение на границите, осъществявани от морски, наземни или въздушни екипи на една държава членка по морските граници на друга държава членка или в открито море в контекста на оперативното сътрудничество, координирано от Агенцията.
(5)
Сътрудничеството със съседни трети държави е от решаващо значение за предотвратяването на неразрешеното преминаване на границите, за борбата с трансграничната престъпност и за предотвратяването на човешки жертви в морето. В съответствие с Регламент (ЕО) № 2007/2004 и доколкото напълно се гарантира зачитането на основните права на мигрантите, Агенцията може да си сътрудничи с компетентните органи от трети държави, по-специално по отношение на анализа на риска и обучението, и следва да подпомага оперативното сътрудничество между държавите членки и трети държави. Когато сътрудничеството с трети държави се осъществява на територията или в териториалните води на тези държави, държавите членки и Агенцията следва да спазват норми и стандарти, най-малкото равностойни на определените в правото на Съюза.
(6)
Европейската система за наблюдение на границите (Eurosur), създадена с Регламент (ЕС) № 1052/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3), има за цел да засили обмена на информация и оперативното сътрудничество между държавите членки и с Агенцията. С това се гарантира, че осведомеността за обстановката и способността за реакция на държавите членки се подобряват значително, включително с подкрепата на Агенцията, за целите на разкриването, предотвратяването и борбата с незаконната имиграция и трансграничната престъпност и на приноса за гарантирането на защитата и спасяването на живота на мигрантите по външните граници на държавите членки. При координирането на операциите по наблюдение на границите Агенцията следва да предоставя на държавите членки информация и анализ относно тези операции в съответствие с посочения регламент.
(7)
Настоящият регламент заменя Решение 2010/252/ЕС на Съвета (4), което беше отменено от Съда на Европейския съюз („Съда“) с решение от 5 септември 2012 г. по дело C-355/10. В това решение Съдът постановява, че действието на Решение 2010/252/ЕС се запазва до влизането в сила на нови правила. Следователно от деня на влизане в сила на настоящия регламент посоченото решение престава да поражда правно действие.
(8)
По време на операции за наблюдение на границите по море държавите членки следва да спазват съответните си задължения по международното право, и по-конкретно Конвенцията на ООН по морско право, Международната конвенция за безопасност на човешкия живот на море, Международната конвенция за търсене и спасяване по море, Конвенцията на ООН срещу транснационалната организирана престъпност и Протокола към нея срещу незаконния трафик на мигранти по суша, море и въздух, Конвенцията на ООН за статута на бежанците, Европейската конвенция за защита на правата на човека и основните свободи, Международния пакт за граждански и политически права, Конвенцията на ООН против изтезанията и други форми на жестоко, нечовешко или унизително отнасяне или наказание, Конвенцията на ООН за правата на детето и други имащи отношение международни инструменти.
(9)
При координирането на операции за наблюдение на границите по море Агенцията следва да изпълнява възложените ѝ задачи при пълно спазване на съответното право на Съюза, включително Хартата за основните права на Европейския съюз („Хартата“), и на съответното международно право, и по-конкретно посоченото в съображение 8.
(10)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 562/2006 на Европейския парламент и на Съвета (5) и с общите принципи на правото на Съюза всяка мярка, предприета в хода на операция по наблюдение, следва да бъде пропорционална на поставените цели, да бъде недискриминационна и да зачита изцяло човешкото достойнство, основните права и правата на бежанците и на търсещите убежище лица, включително принципа на забрана за връщане. Държавите членки и Агенцията са обвързани от разпоредбите на достиженията на правото на Съюза в областта на убежището, и по-специално от Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (6) по отношение на молбите за международна закрила, подадени на територията на държавите членки, включително на границата, в териториалните води или в транзитните зони.
(11)
Прилагането на настоящия регламент не следва да засяга Директива 2011/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7), особено що се отнася до помощта, която следва да се оказва на жертвите на трафика на хора.
(12)
Настоящият регламент следва да се прилага при пълно спазване на принципа на забраната за връщане, както е определен в Хартата и тълкуван в съдебната практика на Съда и на Европейския съд по правата на човека. В съответствие с този принцип никое лице не следва да бъде сваляно на брега, да бъде принуждавано да влиза, да бъде водено или по друг начин предавано на властите на държава, в която, наред с другото, съществува сериозна опасност да му бъде наложено смъртно наказание, да бъде подложено на изтезания, преследване или друго нечовешко или унизително отношение или наказание, или в която съществува заплаха за живота или свободата му поради неговата раса, вероизповедание, националност, сексуална ориентация, принадлежност към определена социална група или политически възгледи, или в която съществува сериозна опасност за експулсиране, извеждане или екстрадиране в друга държава в разрез с принципа на забраната за връщане.
(13)
Евентуалното наличие на споразумение между държава членка и трета държава не освобождава държавите членки от техните задължения съгласно правото на Съюза и международното право, по-специално по отношение на спазването на принципа на забрана за връщане, когато им е известно или би трябвало да им е известно, че системните недостатъци на процедурата за предоставяне на убежище и условията за приемане на търсещи убежище лица в тази трета държава съставляват сериозни основания да се смята, че лицето, търсещо убежище, е изложено на сериозна опасност от нечовешко или унизително отношение, или когато знаят или би трябвало да знаят, че тази трета държава участва в практики, които противоречат на принципа на забрана за връщане.
(14)
По време на операция за наблюдение на границите по море може да възникне ситуация, при която да бъде необходимо да се окаже помощ на бедстващи лица. В съответствие с международното право всяка държава трябва да изисква от капитана на плавателен съд, плаващ под нейното знаме, да оказва незабавно помощ на всяко открито в морето лице, което е застрашено от смърт, и да пристъпва възможно най-бързо към спасяването на бедстващи лица, доколкото това може да се извърши без сериозна опасност за плавателния съд, екипажа или пътниците. Тази помощ следва да бъде оказана без значение на гражданството или статута на нуждаещите се лица или на обстоятелствата, при които са открити. На капитана на кораба и екипажа не следва да бъдат налагани наказания заради това, че са спасили бедстващи в морето лица и са ги отвели на безопасно място.
(15)
Задължението за оказване на помощ на бедстващи лица следва да се изпълнява от държавите членки в съответствие с приложимите разпоредби на международните правни инструменти, уреждащи ситуациите на издирване и спасяване, и в съответствие с изискванията по отношение на защитата на основните права. Настоящият регламент не следва да засяга отговорностите на органите по издирване и спасяване, включително за гарантиране, че координацията и сътрудничеството се осъществяват по такъв начин, че спасените лица да бъдат транспортирани до безопасно място.
(16)
Когато оперативният район на морска операция включва региона на издирване и спасяване на трета държава, при планирането на морска операция следва да се търси установяване на канали за комуникация с органите по издирване и спасяване на тази трета държава, като по този начин се гарантира, че тези органи ще бъдат в състояние да се отзоват при случаи на издирване и спасяване, възникващи в техния регион на издирване и спасяване.
(17)
Съгласно Регламент (ЕО) № 2007/2004 операциите по наблюдение на границите, координирани от Агенцията, се провеждат в съответствие с оперативен план. Съобразно с това по отношение на морските операции оперативният план следва да включва конкретна информация за прилагането на съответната компетентност и законодателство в географската област, в която се провежда съвместната операция, пилотният проект или бързата намеса, включително позовавания на правото на Съюза и международното право относно залавянето, спасяването по море и свалянето на брега. Оперативният план следва да се изготвя в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент, уреждащи откриването, спасяването по море и свалянето на брега в контекста на координирани от Агенцията операции за наблюдение на границите по море, и като се вземат предвид конкретните обстоятелства около въпросната операция. Оперативният план следва да включва процедури, гарантиращи установяването и предоставянето на подходяща помощ, включително на достъп до международна закрила, на лица, които се нуждаят от международна закрила, на жертви на трафик на хора, непридружавани непълнолетни и малолетни лица и други уязвими лица.
(18)
Практиката по Регламент (ЕО) № 2007/2004 е, че за всяка морска операция се създава координационна структура в рамките на приемащата държава членка, в чийто състав са включени служители от приемащата държава членка, гост-служители и представители на Агенцията, включително координиращият служител на Агенцията. Тази координационна структура, обикновено наричана Международен координационен център, следва да се използва като средство за комуникация между служителите, участващи в морската операция, и съответните органи.
(19)
Настоящият регламент зачита основните права и съблюдава принципите, признати в членове 2 и 6 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) и в Хартата, и по-конкретно зачитането на човешкото достойнство, правото на живот, забраната на изтезанията и на нечовешкото или унизително отношение или наказание, забраната на трафика на хора, правото на свобода и сигурност, правото на защита на личните данни, правото на убежище и на закрила в случай на извеждане и експулсиране, принципите на забрана за връщане и недискриминация, правото на ефективни правни средства за защита и правата на детето. Настоящият регламент следва да се прилага от държавите членки и Агенцията в съответствие с тези права и принципи.
(20)
Доколкото целта на настоящия регламент, а именно приемането на специални правила за наблюдение на морските граници от служителите на граничната охрана, чиято дейност е координирана от Агенцията, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки вследствие на различията в тяхното право и практики, а поради многонационалния характер на операциите може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(21)
В съответствие с членове 1 и 2 от Протокол № 22 относно позицията на Дания, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Дания не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане. Доколкото настоящият регламент представлява развитие на достиженията на правото от Шенген, в срок от шест месеца след вземането на решение от Съвета относно настоящия регламент Дания взема решение, в съответствие с член 4 от посочения протокол, дали да го въведе в националното си право.
(22)
По отношение на Исландия и Норвегия настоящият регламент представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген по смисъла на Споразумението, сключено от Съвета на Европейския съюз, от една страна, и Република Исландия и Кралство Норвегия, от друга страна, за асоциирането на последните в процеса на изпълнение, прилагане и развитие на достиженията на правото от Шенген (8), които попадат в областта, посочена в член 1, буква А от Решение 1999/437/ЕО на Съвета (9).
(23)
По отношение на Швейцария настоящият регламент представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген по смисъла на Споразумението между Европейския съюз, Европейската общност и Конфедерация Швейцария относно асоциирането на Конфедерация Швейцария към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген (10), които попадат в областта, посочена в член 1, буква А от Решение 1999/437/ЕО във връзка с член 3 от Решение 2008/146/ЕО на Съвета (11).
(24)
По отношение на Лихтенщайн настоящият регламент представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген по смисъла на Протокола между Европейския съюз, Европейската общност, Конфедерация Швейцария и Княжество Лихтенщайн относно присъединяването на Княжество Лихтенщайн към Споразумението между Европейския съюз, Европейската общност и Конфедерация Швейцария относно асоциирането на Конфедерация Швейцария към изпълнението, прилагането и развитието на достиженията на правото от Шенген (12), които попадат в областта, посочена в член 1, буква А от Решение 1999/437/ЕО във връзка с член 3 от Решение 2011/350/ЕС на Съвета (13).
(25)
Настоящият регламент представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген, в които Обединеното кралство не участва в съответствие с Решение 2000/365/ЕО на Съвета (14); следователно Обединеното кралство не участва в неговото приемане и не е обвързано от него, нито от неговото прилагане.
(26)
Настоящият регламент представлява развитие на разпоредбите на достиженията на правото от Шенген, в които Ирландия не участва в съответствие с Решение 2002/192/ЕО на Съвета (15); следователно Ирландия не участва в неговото приемане и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обхват
Настоящият регламент се прилага за операции по наблюдение на границите, извършвани от държавите членки по техните външни морски граници в контекста на оперативното сътрудничество, координирано от Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„Агенцията“ означава Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз, създадена с Регламент (ЕО) № 2007/2004;
2)
„морска операция“ означава съвместна операция, пилотен проект или бърза намеса, провеждани от държавите членки за наблюдение на техните външни морски граници и координирани от Агенцията;
3)
„приемаща държава членка“ означава държава членка, в която се провежда дадена морска операция или от която морската операция е започнала;
4)
„участваща държава членка“ означава държава членка, която участва в морска операция, като предоставя техническо оборудване, служители на граничната охрана, разположени като част от европейските екипи за гранична охрана, или друг подходящ персонал, но която не е приемаща държава членка;
5)
„участващ екип“ означава морски, наземен или въздушен екип под отговорността на приемащата държава членка или на участваща държава членка, който участва в морска операция;
6)
„Международен координационен център“ означава координационната структура, създадена в рамките на приемащата държава членка за координирането на морската операция;
7)
„национален координационен център“ означава националния координационен център, създаден за целите на Европейската система за наблюдение на границите (Eurosur) в съответствие с Регламент (ЕС) № 1052/2013;
8)
„оперативен план“ означава оперативния план, посочен в членове 3а и 8д от Регламент (ЕО) № 2007/2004;
9)
„плавателен съд“ означава всякакъв плавателен съд, включително лодки, надуваеми лодки, плаващи платформи, съдове на въздушна възглавница и хидроплани, които се използват или могат да бъдат използвани в морето;
10)
„плавателен съд без националност“ означава плавателен съд, който е без националност или може да бъде смятан за плавателен съд без националност, ако никоя държава не му е дала право да плава под нейно знаме или ако плава под знамената на две или повече държави, използвайки знамето на едната или на другата според ситуацията;
11)
„Протокол срещу незаконния трафик на мигранти“ означава Протоколът срещу незаконния трафик на мигранти по суша, море и въздух, допълващ Конвенцията на Организацията на обединените нации срещу транснационалната организирана престъпност и подписан в Палермо, Италия, през декември 2000 г.;
12)
„безопасно място“ означава място, където се смята, че спасителните операции са приключили, и където безопасността на живота на спасените лица не е застрашена, където техните основни човешки потребности могат да бъдат задоволени и откъдето може да бъде организирано транспортирането им до следващото или до крайното им местоназначение, като се вземе предвид защитата на основните им права в съответствие с принципа на забрана за връщане;
13)
„център за координация на спасителните дейности“ означава екип, отговарящ за насърчаване на ефикасното организиране на услугите по издирване и спасяване и за координация на провеждането на операциите по издирване и спасяване в рамките на района на издирване и спасяване, както е определен в Международната конвенция за търсене и спасяване по море;
14)
„прилежаща зона“ означава зона, прилежаща към териториалното море съгласно определеното в член 33 от Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право, където е официално обявена;
15)
„крайбрежна държава членка“ означава държава членка, в чието териториално море или прилежаща зона става залавянето.
ГЛАВА II
ОБЩИ ПРАВИЛА
Член 3
Безопасност в морето
Мерките, предприети за целите на морска операция, се провеждат по начин, който при всички случаи гарантира безопасността на заловените или спасените лица, безопасността на участващите екипи или на трети страни.
Член 4
Защита на основните права и принцип на забрана за връщане
1. Никое лице не може, в нарушение на принципа на забрана за връщане, да бъде сваляно на брега, да бъде принуждавано да влиза, да бъде водено или по друг начин предавано на властите на държава, в която, наред с другото, съществува сериозна опасност да му бъде наложено смъртно наказание, да бъде подложено на изтезания, преследване или друго нечовешко или унизително отношение или наказание, или в която съществува заплаха за живота или свободата му поради неговата раса, вероизповедание, националност, сексуална ориентация, принадлежност към определена социална група или политически възгледи; или в която съществува сериозна опасност за такова експулсиране, извеждане или екстрадиране в друга държава в разрез с принципа на забрана за връщане.
2. Когато се разглежда възможността за сваляне на брега в трета държава, в контекста на планирането на морска операция приемащата държава членка, в координация с участващите държави членки и Агенцията, взема предвид общата ситуация в тази трета държава.
Оценката на общата ситуация в дадена трета държава се основава на информация, взета от широк кръг източници, които може да включват други държави членки, органи, служби и агенции на Съюза и съответните международни организации, и може да отразява също наличието на споразумения и проекти в областта на миграцията и убежището, осъществявани в съответствие с правото на Съюза и посредством фондове на Съюза. Тази оценка е част от оперативния план, предоставя се на участващите екипи и се актуализира съобразно необходимостта.
Заловените или спасени лица не могат да бъдат сваляни на брега, принуждавани да влизат, водени или по друг начин предавани на властите на трета държава, когато приемащата държава членка или участващите държави членки знаят или би трябвало да знаят, че тази трета държава участва в практики съгласно описаното в параграф 1.
3. По време на морската операция, преди заловените или спасени лица да бъдат свалени на брега, принудени да влязат, заведени или по друг начин предадени на властите на трета държава и като вземат предвид оценката на общата ситуация в тази трета държава в съответствие с параграф 2, участващите екипи, без да се засяга член 3, използват всички средства за идентифициране на заловените или спасени лица, преценяват личното им положение, уведомяват ги за тяхното местоназначение по начин, който тези лица разбират или за който с основание може да се предположи, че разбират и им дават възможност да изразят всички основания, поради които смятат, че свалянето на брега на предложеното място би било в нарушение на принципа на забрана за връщане.
За тези цели в оперативния план се предоставят допълнителни подробности, включително при необходимост за наличието на брега на медицински лица, устни преводачи, правни консултанти и съответни други експерти на приемащата и участващата държава членка. Във всеки участващ екип има най-малко едно лице, преминало основно обучение за оказване на първа помощ.
Посоченият в член 13 доклад, включва въз основа на осигурената от приемащата и участващата държава членка информация допълнителни подробности за случаите на сваляне на брега в трети държави и относно това по какъв начин всеки елемент от предвидените в първа алинея от настоящия параграф процедури е бил приложен от участващите екипи с оглед да се гарантира спазване на принципа на забрана за връщане.
4. По време на цялата морска операция участващите екипи отчитат специалните нужди на децата, включително на непридружаваните непълнолетни и малолетни лица, жертвите на трафик на хора, лицата, нуждаещи се от спешна медицинска помощ, лицата с увреждания, лицата, нуждаещи се от международна закрила, и другите лица в особено уязвимо положение.
5. Обменът с трети държави на лични данни, получени по време на морска операция за целите на настоящия регламент, се ограничава строго до най-необходимото и се извършва в съответствие с Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16), Рамково решение 2008/977/ПВР на Съвета (17) и относимите национални разпоредби за защита на данните.
Обменът с трети държави на лични данни по отношение на заловени или спасени лица, получени по време на морска операция, се забранява, когато има сериозен риск от нарушаване на принципа на забрана за връщане.
6. При изпълнението на задълженията си участващите екипи зачитат напълно човешкото достойнство.
7. Настоящият член се прилага за всички мерки, предприети от държавите членки или Агенцията в съответствие с настоящия регламент.
8. Служителите на граничната охрана и други служители, участващи в морска операция, преминават обучение относно съответните разпоредби за основните права, правото за бежанците и международния правен режим за търсене и спасяване в съответствие с член 5, втора алинея от Регламент (ЕО) № 2007/2004.
ГЛАВА III
СПЕЦИАЛНИ ПРАВИЛА
Член 5
Задържане
1. При откриване на плавателен съд, за който съществува подозрение, че превозва лица, които избягват или възнамеряват да избегнат проверките по гранични контролно-пропускателни пунктове, или че участва в незаконен трафик на мигранти по море, участващите екипи се приближават до него, за да го идентифицират и установят националността му, и до предприемането на допълнителни мерки наблюдават плавателния съд от безопасно разстояние, като вземат всички необходими предохранителни мерки. Участващите екипи събират информация за съответния плавателен съд и я съобщават незабавно на Международния координационен център, включително, когато е възможно, информация за състоянието на лицата на борда, по-специално за това дали съществува непосредствена опасност за техния живот или дали има лица, нуждаещи се от спешна медицинска помощ. Международният координационен център предава тази информация на националния координационен център на приемащата държава членка.
2. Когато плавателен съд се готви да навлезе или е навлязъл в териториалното море или в прилежащата зона на държава членка, която не участва в морската операция, участващите екипи събират и съобщават информацията за този плавателен съд на Международния координационен център, който предава тази информация на националния координационен център на съответната държава членка.
3. Участващите екипи събират и съобщават информация за всеки плавателен съд, за който съществува подозрение, че извършва незаконни дейности по море, които са извън обхвата на морската операция, на Международния координационен център, който предава тази информация на националния координационен център на съответната държава членка.
Член 6
Залавяне в териториалното море
1. В териториалното море на приемащата държава членка или съседна участваща държава членка същата държава разрешава на участващите екипи да предприемат една или повече от следните мерки, когато са налице разумни основания да се подозира, че определен плавателен съд може да превозва лица, които възнамеряват да избегнат проверките по граничните контролно-пропускателни пунктове, или се занимава с незаконен трафик на мигранти по море:
а)
изискване на информация и документи относно собствеността, регистрацията и подробности за пътуването на плавателния съд и относно самоличността, гражданството и съответни други данни за лицата на борда, включително дали има лица, нуждаещи се от спешна медицинска помощ, и уведомяване на лицата на борда, че може да не им бъде разрешено да преминат границата;
б)
спиране, качване на борда и претърсване на плавателния съд, на товара и лицата на борда, както и разпитване на тези лица, и уведомяването им, че лицата, управляващи плавателния съд, могат да бъдат подведени под отговорност за улесняване на пътуването.
2. Ако бъде намерено доказателство, потвърждаващо това подозрение, въпросната приемаща държава членка или съседна участваща държава членка може да разреши на участващите екипи да предприемат една или повече от следните мерки:
а)
задържане на плавателния съд и на лицата на борда;
б)
отправяне на заповед към плавателния съд да промени курса си към напускане на териториалното море или прилежащата зона или към местоназначение, различно от териториалното море или прилежащата зона, включително придружаване на плавателния съд или оставане в близост до него, докато не бъде потвърдено, че плавателният съд се придържа към зададения курс;
в)
отвеждане на плавателния съд или на лицата на борда до крайбрежната държава членка в съответствие с оперативния план.
3. Всяка мярка, предприета в съответствие с параграф 1 или 2, трябва да е пропорционална и да не надхвърля необходимото за постигане на целите на настоящия член.
4. За целите на параграфи 1 и 2 приемащата държава членка инструктира участващия екип по подходящ начин чрез Международния координационен център.
Участващият екип информира приемащата държава членка чрез Международния координационен център, когато капитанът на плавателния съд иска да бъде уведомен дипломатически служител или консулско длъжностно лице на държавата на знамето.
5. Когато има разумни основания за подозрение, че плавателен съд без националност превозва лица, които имат намерение да избегнат проверките по граничните контролно-пропускателни пунктове, или извършва незаконен трафик на мигранти по море, приемащата държава членка или съседната участваща държава членка, в чието териториално море е задържан плавателният съд без националност, разрешава една или повече от мерките, предвидени в параграф 1, и може да разреши една или повече от мерките, предвидени в параграф 2. Приемащата държава членка инструктира участващия екип по подходящ начин чрез Международния координационен център.
6. Всички оперативни дейности в териториалното море на държава членка, която не участва в морската операция, се извършват в съответствие с разрешението на тази държава членка. Приемащата държава членка инструктира участващия екип чрез Международния координационен център въз основа на курса на действие, разрешен от тази държава членка.
Член 7
Залавяне в открито море
1. В открито море, когато са налице разумни основания да се подозира, че даден плавателен съд извършва незаконен трафик на мигранти по море, участващите екипи предприемат една или повече от следните мерки, при условие че получат разрешение от държавата на знамето в съответствие с Протокола срещу незаконния трафик на мигранти и според случая - националното и международното право:
а)
изискване на информация и документи относно собствеността, регистрацията и подробности за пътуването на плавателния съд и относно самоличността, гражданството и съответни други данни за лицата на борда, включително дали има лица, нуждаещи се от спешна медицинска помощ;
б)
спиране, качване на борда и претърсване на плавателния съд, на товара и лицата на борда, както и разпитване на тези лица, и уведомяването им, че лицата, управляващи плавателния съд, могат да бъдат подведени под отговорност за улесняване на пътуването.
2. Ако бъдат намерени доказателства, потвърждаващи това подозрение, участващите екипи може да предприемат една или повече от следните мерки, при условие че получат разрешение от държавата на знамето, в съответствие с Протокола срещу незаконния трафик на мигранти и според случая - националното и международното право:
а)
задържане на плавателния съд и на лицата на борда;
б)
предупреждаване и отправяне на заповед към плавателния съд да не навлиза в териториалното море или прилежащата зона и при необходимост - отправяне на искане към плавателния съд да промени курса си към местоназначение, различно от териториалното море или прилежащата зона;
в)
отвеждане на плавателния съд или на лицата на борда до трета държава или предаване по друг начин на плавателния съд или на лицата на борда на органите на трета държава;
г)
отвеждане на плавателния съд или на лицата на борда до приемащата държава членка или до съседна участваща държава членка.
3. Всяка мярка, предприета в съответствие с параграф 1 или 2, трябва да е пропорционална и да не надхвърля необходимото за постигане на целите на настоящия член.
4. За целите на параграфи 1 и 2 приемащата държава членка инструктира участващия екип по подходящ начин чрез Международния координационен център.
5. Когато плавателният съд плава под знамето на приемащата държава членка или на участваща държава членка или носи обозначение за регистрация в приемащата държава членка или в участваща държава членка, тази държава членка, след потвърждаване на националността на плавателния съд, може да разреши една или повече от мерките, предвидени в параграфи 1 и 2. В такъв случай приемащата държава членка инструктира участващия екип по подходящ начин чрез Международния координационен център.
6. Ако плавателният съд плава под знамето на държава членка, която не участва в морската операция, или на трета държава, или ако носи обозначение за регистрация в държава членка, която не участва в морската операция, или в трета държава, приемащата държава членка или участваща държава членка, в зависимост от това чий участващ екип е задържал този плавателен съд, уведомява държавата на знамето, иска потвърждаване на регистрацията и ако националността бъде потвърдена, отправя искане към държавата на знамето да предприеме действия за прекратяване използването на нейния плавателен съд за незаконен трафик на мигранти. Ако държавата на знамето не желае или не може да направи това пряко или с помощта на държавата членка, към която принадлежи участващият екип, тази държава членка иска от държавата на знамето разрешение да предприеме някоя от мерките, установени в параграфи 1 и 2. Приемащата държава членка или участващата държава членка уведомява Международния координационен център за всяка комуникация с държавата на знамето и за планираните действия или мерки, разрешени от държавата на знамето. В такъв случай приемащата държава членка инструктира участващия екип по подходящ начин чрез Международния координационен център.
7. Когато, макар да плава под чуждо знаме или да отказва да покаже знамето си, има разумни основания да се подозира, че всъщност плавателният съд е със същата националност като тази на участващ екип, този участващ екип проверява правото на плавателния съд да плава под това знаме. За тази цел той може да се доближи до плавателния съд, за който съществуват подозрения. Ако подозренията останат, екипът може да извърши по-нататъшно обследване на борда на плавателния съд, като действа с нужното внимание.
8. Когато, макар да плава под чуждо знаме или да отказва да покаже знамето си, има разумни основания да се подозира, че всъщност плавателният съд е с националността на приемащата държава членка или на участваща държава членка, участващият екип проверява правото на плавателния съд да плава под нейното знаме.
9. Ако в случаите, посочени в параграф 7 или 8, подозренията относно националността на плавателния съд се потвърдят, тази приемаща държава членка или участваща държава членка може да разреши една или повече от мерките, предвидени в параграфи 1 и 2. В такъв случай приемащата държава членка инструктира участващия екип по подходящ начин чрез Международния координационен център.
10. До получаване на разрешение от държавата на знамето или в отсъствието на такова плавателният съд се наблюдава от безопасно разстояние. Не се предприемат никакви други мерки без изричното разрешение на държавата на знамето освен необходимите за отстраняване на непосредствена опасност за човешки живот или такива, които произтичат от съответни двустранни или многостранни споразумения.
11. Когато са налице разумни основания да се подозира, че плавателен съд без националност извършва незаконен трафик на мигранти по море, участващият екип може да се качи на борда на плавателния съд и да го претърси, за да удостовери липсата на националност. Ако бъде намерено доказателство, потвърждаващо това подозрение, участващият екип уведомява приемащата държава членка, която може да предприеме, пряко или с помощта на държавата членка, към която принадлежи участващият екип, по-нататъшни подходящи мерки, както е предвидено в параграфи 1 и 2, в съответствие с националното и международното право.
12. Държава членка, чийто участващ екип е предприел мярка в съответствие с параграф 1, незабавно уведомява държавата на знамето за резултатите от тази мярка.
13. Националният служител, представляващ приемащата държава членка или участваща държава членка в Международния координационен център, отговаря за улесняването на комуникацията със съответните органи на тази държава членка в усилията за получаване на разрешение да се извърши проверка на правото на плавателен съд да плава под нейното знаме или за предприемане на някоя от мерките, посочени в параграфи 1 и 2.
14. Когато основанията за подозрение, че даден плавателен съд извършва незаконен трафик на мигранти в открито море, се окажат неоснователни или когато участващият екип няма компетентност за действие, но продължава да съществува основателно подозрение, че плавателният съд превозва лица, които възнамеряват да достигнат до границата на държава членка и да избегнат проверките на гранично-пропускателните пунктове, този плавателен съд продължава да бъде наблюдаван. Международният координационен център съобщава информацията за този плавателен съд на националния координационен център на държавите членки, към които той се е насочил.
Член 8
Залавяне в прилежащата зона
1. В прилежащата зона на приемащата държава членка или на съседна участваща държава членка, мерките, предвидени в член 6, параграфи 1 и 2, се предприемат в съответствие с тези параграфи и с параграфи 3 и 4 от същия член. Разрешението, посочено в член 6, параграфи 1 и 2, може да бъде дадено само за мерки, които са необходими за предотвратяването на нарушение на съответните законови и подзаконови разпоредби в рамките на територията или териториалното море на тази държава членка.
2. Мерките, предвидени в член 6, параграфи 1 и 2, не се предприемат в прилежащата зона на държава членка, която не участва в морската операция, без разрешение на тази държава членка. Международният координационен център се уведомява за всяка комуникация с тази държава членка и за последващите действия, които са разрешени от тази държава членка. Ако тази държава членка не даде разрешение и ако съществуват разумни основания за подозрение, че плавателният съд превозва лица, които възнамеряват да достигнат границата на държава членка, се прилага член 7, параграф 14.
3. Когато плавателен съд без националност преминава транзитно през прилежащата зона, се прилага член 7, параграф 11.
Член 9
Ситуации на издирване и спасяване
1. Държавите членки спазват задължението за оказване на помощ на всеки бедстващ в морето плавателен съд или лице и по време на морска операция те правят необходимото техните участващи екипи да спазват това задължение в съответствие с международното право и зачитането на основните права. Екипите оказват помощ независимо от националността или статута на лицето или обстоятелствата, при които то е открито.
2. За целите на справяне със ситуации на издирване и спасяване, които може да възникнат по време на морска операция, в оперативния план се съдържат, в съответствие с относимото международно право, включително правото в областта на издирването и спасяването, най-малко следните разпоредби:
а)
когато в хода на морска операция участващите екипи имат основания да смятат, че са изправени пред състояние на несигурност, тревога или бедствие по отношение на даден плавателен съд или което и да е лице на борда, те предават незабавно цялата налична информация на центъра за координация на спасителните дейности, отговорен за района на издирване и спасяване, в който възниква ситуацията, и се поставят на разположение на този център за координация на спасителните дейности;
б)
участващите екипи информират Международния координационен център във възможно най-кратък срок за всеки контакт с центъра за координация на спасителните дейности и за действията, предприети от тях;
в)
плавателен съд или лицата на борда се считат за намиращи се в състояние на несигурност, по-конкретно когато:
i)
лицето е обявено за изчезнало или плавателният съд закъснява; или
ii)
лицето или плавателният съд не са се появили на очакваното място или не е представен доклад за безопасност;
г)
плавателен съд или лицата на борда се считат за намиращи се в състояние на тревога, по-конкретно когато:
i)
след ситуация на несигурност опитите за установяване на контакт с лицето или плавателния съд са се провалили, а запитванията, отправени към други подходящи източници, са били безуспешни; или
ii)
е получена информация, която показва, че оперативната ефективност на плавателния съд е нарушена, но не до степен, при която е вероятно настъпването на бедствено положение;
д)
плавателен съд или лицата на борда се считат за намиращи се в състояние на бедствие, по-конкретно когато:
i)
е получена сигурна информация, че лицето или плавателният съд се намира в опасност и се нуждае от незабавна помощ; или
ii)
след състояние на тревога по-нататъшните безуспешни опити за установяване на контакт с лицето или плавателния съд и по-широкомащабните безуспешни запитвания сочат вероятно наличие на бедствено положение; или
iii)
е получена информация, която показва, че оперативната ефективност на плавателния съд е била нарушена до степен, при която е вероятно настъпването на бедствено положение;
е)
с цел да се прецени дали даден плавателен съд е в състояние на несигурност, тревога или бедствие, участващите екипи вземат под внимание и предават цялата съответна информация и наблюдения на отговорния център за координация на спасителните дейности, включително информация относно:
i)
наличието на искане за помощ, въпреки че такова искане не е единственият фактор, за да се приеме, че е налице бедствено положение;
ii)
плавателната годност на плавателния съд и вероятността той да не достигне крайното си местоназначение;
iii)
броя лица на борда с оглед на вида на плавателния съд и неговото състояние;
iv)
наличието на необходимите за достигане до брега запаси като гориво, вода и храна;
v)
присъствието на квалифициран екипаж и команден състав на плавателния съд;
vi)
наличието на оборудване за безопасност и на навигационно и комуникационно оборудване и неговия капацитет;
vii)
присъствието на лица на борда, нуждаещи се от спешна медицинска помощ;
viii)
наличието на починали лица на борда;
ix)
присъствието на бременни жени или на деца на борда;
x)
метеорологичните условия и условията за корабоплаване, включително прогнозите за тези условия;
ж)
в очакване на инструкции от центъра за координация на спасителните дейности участващите екипи предприемат всички подходящи мерки за гарантиране на безопасността на съответните лица;
з)
когато плавателен съд се смята за намиращ се в положение на несигурност, тревога или бедствие, но лицата на борда отказват да приемат помощ, участващият екип уведомява отговорния център за координация на спасителните дейности и следва указанията му. Участващият екип продължава да полага дължимата грижа, като наблюдава плавателния съд и предприема всички необходими мерки за гарантиране на безопасността на засегнатите лица, като същевременно избягва да предприема каквито и да е действия, които биха могли да влошат ситуацията или да увеличат риска от нараняване или загуба на човешки живот;
и)
когато центърът за координация на спасителните дейности на трета държава, отговарящ за района на търсене и спасяване, не реагира на информацията, предадена от участващия екип, екипът се свързва с центъра за координация на спасителните дейности на приемащата държава членка, освен ако същият участващ екип не прецени, че друг международно признат център за координация на спасителните дейности е в състояние по-добре да поеме координацията на ситуацията, свързана с търсенето и спасяването.
Оперативният план може да съдържа подробности, съобразени с особеностите на съответната морска операция.
3. Когато ситуацията на търсене и спасяване е приключила, участващият екип, след консултация с Международния координационен център, възобновява морската операция.
Член 10
Сваляне на брега
1. В съответствие с международното право и при зачитане на основните права оперативният план съдържа най-малко следните условия за сваляне на брега на заловените или спасени при морска операция лица:
а)
в случай на залавяне в териториалното море или в прилежащата зона, както е посочено в член 6, параграф 1, 2 или 6 или в член 8, параграф 1 или 2, свалянето на брега се осъществява в крайбрежната държава членка, без да се засяга член 6, параграф 2, буква б);
б)
в случай на залавяне в открито море, както е предвидено в член 7, свалянето на брега може да се извърши в третата държава, от която се предполага, че е отпътувал плавателният съд. Ако това не е възможно, тогава свалянето на брега се осъществява в приемащата държава членка;
в)
в случай на ситуации на търсене и спасяване, както е предвидено в член 9, и без да се засяга отговорността на центъра за координация на спасителните дейности, приемащата държава членка и участващите държави членки си сътрудничат с отговорния център за координация на спасителните дейности с цел определяне на безопасно място, а когато отговорният център за координация на спасителните дейности определи такова безопасно място, вземат необходимите мерки свалянето на брега на спасените лица да се извърши бързо и ефективно.
Ако не е възможно участващият екип да бъде освободен от задължението си по член 9, параграф 1 възможно най-бързо, като се отчита безопасността на спасените лица и на самия участващ екип, на екипа се разрешава да свали на брега спасените лица в приемащата държава членка.
Тези условия за сваляне на брега не пораждат задължения за държавите членки, които не участват в морската операция, освен в случай че те изрично предоставят разрешение за предприемане на мерки в тяхното териториално море или прилежаща зона в съответствие с член 6, параграф 6 или член 8, параграф 2.
Оперативният план може да съдържа подробности, съобразени с особеностите на съответната морска операция.
2. Участващите екипи информират Международния координационен център за присъствието на лица по смисъла на член 4 и Международният координационен център предава тази информация до компетентните национални органи на държавата, в която се извършва свалянето на брега.
Оперативният план съдържа данните за контакт на тези компетентни национални органи, които предприемат подходящи последващи действия.
Член 11
Изменение на Регламент (ЕО) № 2007/2004
В края на буква й) съответно от член 3а, параграф 1 и член 8д, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2007/2004 се добавя следното изречение:
„В това отношение оперативният план се установява в съответствие с Регламент (ЕС) № 656/2014 на Европейския парламент и на Съвета (18);
Член 12
Механизми за солидарност
1. Държава членка, която е изправена пред ситуация на спешен и извънреден натиск на външната си граница, може да отправя искане:
а)
за разполагане на европейски екипи за гранична охрана в съответствие с член 8а от Регламент (ЕО) № 2007/2004 за предоставяне на бърза оперативна помощ на тази държава членка;
б)
към Агенцията за техническа и оперативна помощ в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2007/2004 с цел да получи помощ по въпроси, свързани с координацията между държавите членки и/или разполагането на експерти с цел оказване на помощ на компетентните национални органи;
в)
за спешна помощ съгласно член 14 от Регламент (ЕС) № 515/2014 на Европейския парламент и на Съвета (19) за посрещане на неотложни и специфични нужди в случай на извънредна ситуация.
2. Държава членка, изложена на миграционен натиск, който подлага на извънредно натоварване местата за настаняване на мигрантите и системите за убежище на тази държава, може да отправи искане:
а)
към Европейската служба за подкрепа в областта на убежището - за разполагане на екип за подкрепа в областта на убежището в съответствие с член 13 от Регламент (ЕС) № 439/2010 на Европейския парламент и на Съвета (20) за предоставяне на експертни знания, по-специално във връзка с услугите за устен превод, информация относно държавите на произход и познания в областта на обработката и управлението на делата за убежище;
б)
за спешна помощ съгласно член 21 от Регламент (ЕС) № 516/2014 на Европейския парламент и на Съвета (21) с оглед на спешните и специфични потребности в случай на извънредна ситуация.
Член 13
Доклад
1. Агенцията представя доклад на Европейския парламент, Съвета и Комисията относно практическото прилагане на настоящия регламент до 18 юли 2015 г. и всяка година след това.
2. Докладът включва описание на процедурите, въведени от Агенцията за прилагане на настоящия регламент по време на морски операции, заедно с информация относно практическото прилагане на настоящия регламент, включително подробна информация относно съответствието с основните права и въздействието върху тях, както и всякакви евентуални инциденти, които може да са възникнали.
ГЛАВА IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 14
Действие на Решение 2010/252/ЕС
Решение 2010/252/ЕС престава да поражда действие, считано от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 15
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 656/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-15 ta’ Mejju 2014
li jistabbilixxi regoli dwar is-sorveljanza tal-fruntieri esterni tal-baħar fil-kuntest tal-kooperazzjoni operazzjonali kkoordinata mill-Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni tal-Kooperazzjoni Operazzjonali fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-punt (d) tal-Artikolu 77(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Filwaqt li jaġixxu f’konformità mal-proċedura leġislattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
L-għan ta’ politika tal-Unjoni fil-qasam tal-fruntieri esterni tal-Unjoni huwa li jkun żgurat monitoraġġ effiċjenti tal-qsim tal-fruntieri esterni inkluż permezz tas-sorveljanza fuq il-fruntiera, filwaqt li jingħata kontribut biex jiġu żgurati l-protezzjoni u s-salvataġġ tal-ħajjiet. L-għan tas-sorveljanza fuq il-fruntiera huwa li tipprevjeni qsim mhux awtorizzat fil-fruntieri, sabiex tiġi miġġielda l-kriminalità transkonfinali u biex jinqabdu jew jittieħdu miżuri oħra kontra dawk il-persuni li jkunu qasmu l-fruntiera b’mod irregolari. Is-sorveljanza fuq il-fruntiera għandha tkun effettiva fil-prevenzjoni u l-iskoraġġiment ta’ persuni milli jevadu l-kontrolli fil-punti ta’ qsim tal-fruntiera. Għal dan il-għan, is-sorveljanza fuq il-fruntiera mhix limitata għall-identifikazzjoni tat-tentattivi ta’ qsim tal-fruntieri mhux awtorizzat iżda testendi ugwalment għal passi bħall-interċettazzjoni ta’ bastimenti suspettati li qed jippruvaw jidħlu fl-Unjoni mingħajr ma jgħaddu mill-kontrolli fil-fruntieri, kif ukoll arranġamenti maħsuba biex jindirizzaw sitwazzjonijiet bħat-tfittxija u s-salvataġġ li jista’ jkun hemm bżonn waqt operazzjoni ta’ sorveljanza fuq il-fruntiera fuq il-baħar u arranġamenti maħsuba biex jikkonkludu b’suċċess tali operazzjoni.
(2)
Il-politiki tal-Unjoni fil-ġestjoni tal-fruntieri, l-asil u l-immigrazzjoni u l-implimentazzjoni tagħhom għandhom jiġu rregolati mill-prinċipju tas-solidarjetà u t-tqassim ġust tar-responsabbiltà bejn l-Istati Membri taħt l-Artikolu 80 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE). Kull fejn meħtieġ, atti tal-Unjoni adottati fil-qafas ta’ dawk il-politiki għandu jkollhom miżuri adatti biex ikun effettiv dak il-prinċipju u jiġi promoss il-qsim tal-piżijiet inkluż permezz tat-trasferiment, fuq bażi volontarja, tal-benefiċjarji tal-protezzjoni internazzjonali.
(3)
Il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandu jkun limitat għal operazzjonijiet ta’ sorveljanza tal-fruntieri li jsiru mill-Istati Membri fil-fruntieri esterni tal-baħar tagħhom fil-kuntest tal-kooperazzjoni operazzjonali kkoordinata mill-Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni ta’ Koperazzjoni Operazzjonali fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea (‘l-Aġenzija’) stabbilita bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2007/2004 (2). Il-miżuri investigattivi u punittivi huma regolati mil-liġijiet kriminali nazzjonali u mill-istrumenti eżistenti tal-assistenza legali reċiproka fil-qasam tal-kooperazzjoni ġudizzjarja f’materji kriminali fl-Unjoni.
(4)
L-Aġenzija hija responsabbli mill-koordinazzjoni tal-kooperazzjoni operazzjonali bejn l-Istati Membri fil-qasam tal-ġestjoni tal-fruntieri esterni, inkluż fir-rigward tas-sorveljanza fuq il-fruntieri. L-Aġenzija hija responsabbli wkoll biex tassisti lill-Istati Membri f’ċirkustanzi li jeħtieġu aktar assistenza teknika fil-fruntieri esterni, b’kont meħud tal-fatt li xi sitwazzjonijiet jistgħu jinvolvu emerġenzi umanitarji u salvataġġ fuq il-baħar. Huma meħtieġa regoli speċifiċi fir-rigward ta’ attivitajiet ta’ sorveljanza fuq il-fruntiera li jsiru mill-unitajiet marittimi, tal-art u tal-ajru ta’ Stat Membru fil-fruntieri marittimi ta’ Stati Membri oħra jew fl-ibħra internazzjonali fil-kuntest ta’ kooperazzjoni operazzjonali kkoordinata mill-Aġenzija biex tkompli tissaħħaħ tali kooperazzjoni.
(5)
Il-kooperazzjoni mal-pajjiżi terzi ġirien hija kruċjali biex jiġi evitat il-qsim mhux awtorizzat ta’ fruntieri, biex tiġi miġġielda l-kriminalità transkonfinali u jiġi evitat it-telf tal-ħajja fuq il-baħar. F’konformità mar-Regolament (KE) Nru 2007/2004 u sa fejn jiġi żgurat il-ħarsien tad-drittijiet fundamentali tal-migranti, l-Aġenzija tista’ tikkoopera mal-awtoritajiet kompetenti ta’ pajjiżi terzi, b’mod partikolari fir-rigward tal-analiżi tar-riskju u t-taħriġ, u għandha tiffaċilita l-kooperazzjoni operazzjonali bejn l-Istati Membri u l-pajjiżi terzi. Meta l-kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi sseħħ fit-territorju jew fl-ibħra territorjali ta’ dawk il-pajjiżi, l-Aġenzija u l-Istati Membri għandhom jikkonformaw man-normi u l-istandards li jkunu tal-inqas ekwivalenti għal dawk stabbiliti mil-liġi tal-Unjoni.
(6)
Is-Sistema Ewropea ta’ Sorveljanza tal-Fruntieri (Eurosur) stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1052/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) għandha ssaħħaħ l-iskambju ta’ informazzjoni u l-kooperazzjoni operazzjonali bejn l-Istati Membri u mal-Aġenzija. Dak għandu jiżgura li l-għarfien tas-sitwazzjoni u l-kapaċità ta’ reazzjoni tal-Istati Membri jitjiebu b’mod konsiderevoli, anke bl-appoġġ tal-Aġenzija, għall-iskopijiet tal-identifikazzjoni, il-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-immigrazzjoni irregolari u l-kriminalità transkonfinali u għall-kontribuzzjoni biex jiġu żgurati l-protezzjoni u s-salvataġġ tal-ħajjiet tal-migranti mal-fruntieri esterni tagħhom. Meta tikkoordina operazzjonijiet ta’ sorveljanza fuq il-fruntiera, l-Aġenzija għandha tipprovdi lill-Istati Membri b’informazzjoni u analiżi dwar dawk l-operazzjonijiet f’konformità ma’ dak ir-Regolament.
(7)
Dan ir-Regolament jissostitwixxi d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/252/UE (4) li ġiet annullata mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea (‘il-Qorti’) bis-sentenza tagħha tal-5 ta’ Settembru 2012 fil-Kawża C-355/10.
F’dik is-sentenza, il-Qorti żammet l-effetti tad-Deċiżjoni 2010/252/UE sad-dħul fis-seħħ tar-regoli l-ġodda. Għaldaqstant, mill-jum tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, dik id-Deċiżjoni m’għandhiex tibqa’ effettiva.
(8)
Waqt l-operazzjonijiet ta’ sorveljanza fil-fruntiera fuq il-baħar, l-Istati Membri għandhom josservaw l-obbligi rispettivi tagħhom skont il-liġi internazzjonali, b’mod partikolari skont il-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar, il-Konvenzjoni Internazzjonali għas-Salvagwardja tal-Ħajja Umana fuq il-Baħar, il-Konvenzjoni Internazzjonali dwar it-Tfittxija u s-Salvataġġ Marittimi, il-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti kontra l-Kriminalità Organizzata Transnazzjonali u l-Protokoll tagħha kontra t-Traffikar tal-Immigranti bl-Art, bil-Baħar u bl-Ajru, il-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar l-Istatus tar-Rifuġjati, il-Konvenzjoni għall-Protezzjoni tad-Drittijiet tal-Bniedem u l-Libertajiet Fundamentali, il-Patt Internazzjonali dwar id-Drittijiet Ċivili u Politiċi, il-Konvenzjoni Kontra t-Tortura u Trattament jew Pieni Krudili, Inumani jew Degradanti oħra, il-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar id-Drittijiet tat-Tfal u strumenti internazzjonali rilevanti oħrajn.
(9)
Meta tikkoordina l-operazzjonijiet ta’ sorveljanza fil-fruntieri fuq il-baħar, l-Aġenzija għandha tissodisfa l-kompiti tagħha f’konformità sħiħa mal-liġi rilevanti tal-Unjoni, inklużi l-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea (‘il-Karta’) u l-liġi internazzjonali rilevanti, b’mod partikolari dik imsemmija fil-premessa (8).
(10)
F’konformità mar-Regolament (KE) Nru 562/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) u l-prinċipji ġenerali tal-liġi tal-Unjoni, kwalunkwe miżura li tittieħed waqt l-operazzjoni ta’ sorveljanza għandha tkun proporzjonata mal-għanijiet segwiti, ma tkunx diskriminatorja u tirrispetta bis-sħiħ id-dinjità tal-bniedem, id-drittijiet fundamentali u d-drittijiet tar-refuġjati u ta’ dawk li jfittxu asil, inkluż il-prinċipju ta’ non-refoulement. L-Istati Membri u l-Aġenzija huma marbuta bid-dispożizzjonijiet tal-acquis dwar l-asil, u b’mod partikolari d-Direttiva 2013/32/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) fir-rigward tal-applikazzjonijiet għall-protezzjoni internazzjonali li jsiru fit-territorju, inkluż fil-fruntiera, fl-ibħra territorjali jew f’żoni ta’ tranżitu tal-Istati Membri.
(11)
L-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandha tkun mingħajr preġudizzju għad-Direttiva 2011/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), b’mod partikolari fir-rigward tal-assistenza li għandha tingħata lill-vittmi tat-traffikar tal-bnedmin.
(12)
Dan ir-Regolament għandu jiġi applikat f’konformità sħiħa mal-prinċipju ta’ non-refoulement kif definit fil-Karta u kif interpretat bil-każistika tal-Qorti u tal-Qorti Ewropea tad-Drittijiet tal-Bniedem.
F’konformità ma’ dak il-prinċipju, ebda persuna m’għandha tiżbarka fi, tkun sfurzata tidħol, titwassal sa jew inkella tingħata lill-awtoritajiet ta’ pajjiż fejn, inter alia, ikun hemm riskju serju li din tkun soġġetta għal piena tal-mewt, tortura, persekuzzjoni jew trattament jew kastig inuman jew degradanti ieħor, jew fejn il-ħajja jew il-libertà tagħha jkunu mhedda minħabba r-razza, reliġjon, nazzjonalità, orjentazzjoni sesswali, sħubija fi grupp soċjali partikolari jew opinjoni politika, jew li minn liema pajjiż hemm riskju serju ta’ espulsjoni, tneħħija jew estradizzjoni lejn pajjiż ieħor bi ksur tal-prinċipju ta’ non-refoulement.
(13)
L-eżistenza possibbli ta’ arranġament bejn Stat Membru u pajjiż terz ma jeħlisx lill-Istati Membri mill-obbligi tagħhom taħt il-liġi tal-Unjoni u l-liġi internazzjonali, b’mod partikolari fir-rigward tal-konformità mal-prinċipju ta’ non-refoulement, kull meta jkunu konxji jew għandhom ikunu konxji li nuqqasijiet sistemiċi fil-proċedura tal-asil u fil-kundizzjonijiet ta’ akkoljenza ta’ dawk li jfittxu asil f’dak il-pajjiż terz jammontaw għal raġunijiet sostanzjali biex wieħed jemmen li min ifittex asil jiffaċċja riskju reali li jkun soġġett għal trattament inuman jew degradanti jew fejn ikunu konxji jew għandhom ikunu konxji li dak il-pajjiż terz huwa involut fi prattiki bi ksur tal-prinċipju ta’ non-refoulement.
(14)
Waqt operazzjoni tas-sorveljanza fuq il-fruntiera fil-baħar, tista’ tinqala’ sitwazzjoni fejn ikun meħtieġ li tingħata assistenza lil persuni li jinsabu f’diffikultà. F’konformità mal-liġi internazzjonali, kull Stat għandu jobbliga lill-kaptan ta’ bastiment li jtajjar il-bandiera tiegħu, sa fejn ikun jista’ jagħmel dan mingħajr periklu serju għall-bastiment, l-ekwipaġġ jew il-passiġġieri, biex jagħti assistenza bla dewmien lil kwalunkwe persuna li tinstab fil-baħar f’periklu li tintilef u li jipproċedi malajr kemm jista’ jkun biex isalva lill-persuni f’diffikultà. Tali assistenza għandha tingħata tkun xi tkun in-nazzjonalità jew l-istatus tal-persuni li għandhom jingħataw l-assistenza jew taċ-ċirkustanzi li jinsabu fihom. Il-kaptan tal-bastiment u l-ekwipaġġ m’għandhomx jiffaċċjaw penali kriminali għall-unika raġuni li jkunu salvaw persuna f’diffikultà fuq il-baħar u ħaduha f’post sigur.
(15)
L-obbligu li tingħata assistenza lil persuni li jinsabu f’diffikultà għandu jitwettaq mill-Istati Membri f’konformità mad-dispożizzjonijiet applikabbli tal-istrumenti internazzjonali li jirregolaw is-sitwazzjonijiet ta’ tfittxija u salvataġġ u f’konformità mar-rekwiżiti dwar il-protezzjoni tad-drittijiet fundamentali. Dan ir-Regolament ma jaffettwax ir-responsabbiltajiet tal-awtoritajiet tat-tfittxija u s-salvataġġ inkluż biex jiżguraw li l-koordinazzjoni u l-kooperazzjoni jsiru b’tali mod li l-persuni salvati jkunu jistgħu jitwasslu f’post sigur.
(16)
Meta ż-żona operazzjonali ta’ operazzjoni fuq il-baħar tinkludi r-reġjun ta’ tfittxija u s-salvataġġ ta’ pajjiż terz, għandu jkun hemm l-istabbiliment ta’ mezzi ta’ komunikazzjoni mal-awtoritajiet ta’ tfittxija u salvataġġ ta’ dak il-pajjiż terz fl-ippjanar ta’ operazzjoni fuq il-baħar, biex b’hekk jiġi żgurat li dawk l-awtoritajiet ikunu jistgħu iwieġbu għall-każijiet ta’ tfittxija u salvataġġ li jiżviluppaw fir-reġjun ta’ tfittxija u salvataġġ tagħhom.
(17)
Skont ir-Regolament (KE) Nru 2007/2004, l-operazzjonijiet tas-sorveljanza fuq il-fruntiera kkoordinati mill-Aġenzija jsiru f’konformità mal-pjan operazzjonali. Bl-istess mod, fir-rigward tal-operazzjonijiet fuq il-baħar, il-pjan operazzjonali għandu jinkludi informazzjoni speċifika dwar l-applikazzjoni tal-ġurisdizzjoni u l-leġislazzjoni rilevanti fiż-żona ġeografika fejn issir l-operazzjoni konġunta, il-proġett pilota jew l-intervent rapidu, inkluż referenzi għal-liġi tal-Unjoni u għal-liġi internazzjonalidwar l-interċettazzjoni, is-salvataġġ fuq il-baħar u l-iżbark. Il-pjan operazzjonali għandu jkun stabbilit f’konformità mad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament li jirregola l-interċettazzjoni, is-salvataġġ fuq il-baħar u l-iżbark fil-kuntest tal-operazzjonijiet ta’ sorveljanza tal-fruntiera fuq il-baħar ikkoordinati mill-Aġenzija u b’kont meħud taċ-ċirkostanzi partikolari tal-operazzjoni kkonċernata.
Il-pjan operazzjonali għandu jinkludi proċeduri li jiżguraw li l-persuni bi ħtiġijiet ta’ protezzjoni internazzjonali, il-vittmi tat-traffikar tal-bnedmin, il-minorenni mhux akkumpanjati u persuni vulnerabbli oħra jiġu identifikati u jingħataw l-assistenza adatta, inkluż l-aċċess għall-protezzjoni internazzjonali.
(18)
Il-prassi taħt ir-Regolament (KE) Nru 2007/2004 hija li għal kull operazzjoni fuq il-baħar, tkun stabbilita struttura ta’ koordinazzjoni fl-Istat Membru ospitanti, magħmula minn uffiċjali mill-Istat Membru ospitanti, uffiċjali mistiedna u rappreżentanti tal-Aġenzija, inkluż l-Uffiċjal ta’ Koordinazzjoni tal-Aġenzija. Din l-istruttura ta’ koordinazzjoni, li normalment tissejjaħ iċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni, għandha tintuża bħala mezz ta’ komunikazzjoni bejn l-uffiċjali involuti fl-operazzjoni fuq il-baħar u l-awtoritajiet ikkonċernati.
(19)
Dan ir-Regolament jirrispetta d-drittijiet fundamentali u josserva l-prinċipji rikonoxxuti mill-Artikoli 2 u 6 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) u mill-Karta, b’mod partikolari r-rispett għad-dinjità tal-bniedem, id-dritt għall-ħajja, il-projbizzjoni tat-tortura u trattament jew kastig inuman jew degradanti, il-projbizzjoni tat-traffikar tal-bnedmin, id-dritt għal-libertà u s-sigurtà, id-dritt għall-protezzjoni tad-data personali, id-dritt għall-asil u l-protezzjoni mit-tneħħija u t-tkeċċija, il-prinċipju ta’ non-refoulement u l-prinċipju tan-nondiskriminazzjoni, id-dritt għal rimedju effettiv u d-drittijiet tat-tfal. Dan ir-Regolament għandu jiġi applikat mill-Istati Membri u mill-Aġenzija f’konformità ma’ dawk id-drittijiet u l-prinċipji.
(20)
Minħabba li l-objettiv ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri l-adozzjoni ta’ regoli speċifiċi għas-sorveljanza fuq il-fruntiera tal-baħar mill-gwardji tal-fruntieri li joperaw taħt il-koordinazzjoni tal-Aġenzija, ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba d-differenzi fil-liġijiet u l-prassi tagħhom, iżda jista’, minħabba n-natura multinazzjonali tal-operazzjonijiet, jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, f’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-TUE. F’konformità mal-prinċipju ta’ proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju sabiex jinkiseb dak l-objettiv.
(21)
F’konformità mal-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll (Nru 22) dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka, anness mat-TUE u mat-TFUE, id-Danimarka mhix qed tieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhix marbuta bih u lanqas soġġetta għall-applikazzjoni tiegħu. Minħabba li dan ir-Regolament jibbaża fuq l-acquis ta’ Schengen, id-Danimarka għandha, f’konformità mal-Artikolu 4 ta’ dak il-Protokoll, tiddeċiedi fi żmien sitt xhur wara li l-Kunsill ikun iddeċieda dwar dan ir-Regolament, jekk hijiex se timplimentah fil-liġi nazzjonali tagħha.
(22)
Fir-rigward tal-Islanda u n-Norveġja, dan ir-Regolament huwa żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen skont il-Ftehim konkluż mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u mir-Repubblika tal-Islanda u r-Renju tan-Norveġja dwar l-assoċjazzjoni ta’ dawn tal-aħħar mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (8), li jaqgħu fil-qasam imsemmi fl-Artikolu 1, punt A, tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE (9).
(23)
Fir-rigward tal-Isvizzera, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen fis-sens tal-Ftehim konkluż bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Svizzera mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (10), li jaqgħu fil-qasam imsemmi fl-Artikolu 1, punt A, tad-Deċiżjoni 1999/437/KE li jinqara flimkien mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/146/KE (11)
(24)
Fir-rigward tal-Liechtenstein, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen, fis-sens tal-Protokoll bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea, il-Konfederazzjoni Svizzera u l-Prinċipalità tal-Liechtenstein dwar l-adeżjoni tal-Prinċipalità tal-Liechtenstein mal-Ftehim bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzoni Svizzera mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (12), li jaqa’ fil-qasam imsemmi fl-Artikolu 1, punti A, tad-Deċiżjoni 1999/437/KE li jinqara flimkien mal-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/350/UE (13).
(25)
Dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen li fih ir-Renju Unit ma jiħux sehem, f’konformità mad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2000/365/KE (14); għaldaqstant, ir-Renju Unit mhuwiex jieħu sehem fl-adozzjoni tiegħu u mhuwiex marbut bih jew soġġett għall-applikazzjoni tiegħu.
(26)
Dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen li fih l-Irlanda ma tiħux sehem, f’konformità mad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2002/192/KE tat-28 ta’ Frar 2002 rigward it-talba tal-Irlanda biex tieħu sehem f’xi dispożizzjonijiet tal-acquis ta’ Schengen (15). Għaldaqstant, l-Irlanda mhijiex tieħu sehem fl-adozzjoni tiegħu u mhijiex marbuta bih jew soġġetta għall-applikazzjoni tiegħu,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Kamp ta’ applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu japplika għal operazzjonijiet ta’ sorveljanza fuq il-fruntiera li jsiru mill-Istati Membri mal-fruntieri esterni fl-ibħra tagħhom fil-kuntest tal-kooperazzjoni operazzjonali koordinata mill-Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni ta’ Kooperazzjoni Operazzjonali fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, id-definizzjonijiet li ġejjin għandhom japplikaw:
(1)
‘Aġenzija’ tfisser l-Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni ta’ Kooperazzjoni Operazzjonali fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea stabbilita mir-Regolament (KE) Nru 2007/2004;
(2)
‘operazzjoni fuq il-baħar’ tfisser operazzjoni konġunta, proġett pilota jew intervent rapidu li jsir mill-Istati Membri għas-sorveljanza fuq il-fruntieri esterni fl-ibħra tagħhom bil-koordinazzjoni tal-Aġenzija;
(3)
‘Stat Membru ospitanti’ tfisser Stat Membru li fih isseħħ operazzjoni fuq il-baħar jew li minnu tiġi varata;
(4)
‘Stat Membru parteċipanti’ tfisser Stat Membru li jipparteċipa f’operazzjoni fuq il-baħar billi jipprovdi tagħmir tekniku, gwardji tal-fruntiera skjerati bħala parti mit-Timijiet ta’ Gwardji tal-Fruntiera Ewropea jew persunal rilevanti ieħor iżda li mhuwiex Stat Membru ospitanti;
(5)
‘unità parteċipanti’ tfisser unità marittima, tal-art jew tal-ajru taħt ir-responsabbiltà tal-Istat Membru ospitanti jew ta’ Stat Membru parteċipanti li jieħu sehem f’operazzjoni fuq il-baħar;
(6)
‘Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni’ tfisser l-istruttura ta’ koordinazzjoni stabbilita fl-Istat Membru għall-koordinazzjoni ta’ operazzjoni fuq il-baħar;
(7)
‘Ċentru Nazzjonali ta’ Koordinazzjoni’ tfisser iċ-ċentru nazzjonali ta’ koordinazzjoni stabbilit għall-finijiet tas-Sistema Ewropea ta’ Sorveljanza tal-Fruntieri (Eurosur) f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 1052/2013;
(8)
‘pjan operazzjonali’ tfisser il-pjan operazzjonali msemmi fl-Artikoli 3a jew l-Artikolu 8e tar-Regolament (KE) Nru 2007/2004;
(9)
‘bastiment’ tfisser kwalunkwe tip ta’ inġenju tal-ilma, inklużi d-dgħajjes, id-dingis, il-pjattaformi li jżommu fil-wiċċ, l-inġenju ma jiċċaqlaqx u l-idroplani, li jintużaw jew li jistgħu jintużaw fuq il-baħar;
(10)
‘bastiment apolidi’ tfisser bastiment mingħajr nazzjonalità jew assimilat ma’ bastiment mingħajr nazzjonalità meta l-bastiment ma jkunx ingħata id-dritt minn xi Stat li jtajjar il-bandiera tiegħu jew meta jkun qed ibaħħar bil-bnadar ta’ żewġ Stati jew aktar, u jużahom skont il-konvenjenza;
(11)
‘Protokoll kontra t-Traffikar tal-Immigranti’ tfisser il-Protokoll kontra t-Traffikar tal-Immigranti bl-Art, bil-Baħar u bl-Ajru, li jissupplimenta l-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti kontra l-Kriminalità Organizzata Transnazzjonali ffirmata f’Palermo, l-Italja f’Diċembru 2000;
(12)
‘post ta’ sikurezza’ tfisser post fejn l-operazzjonijiet ta’ salvataġġ jitqiesu li jitterminaw u fejn is-sikurezza tal-ħajja ta’ min isalva mhix mhedda, fejn jistgħu jiġu sodisfatti l-ħtiġijiet bażiċi umani tagħhom u minn fejn jistgħu jsiru l-arranġamenti għat-trasportazzjoni għad-destinazzjoni li jmiss jew id-destinazzjoni finali għal min isalva, b’kont meħud tal-protezzjoni tad-drittijiet fundamentali tagħhom f’konformità mal-prinċipju ta’ non-refoulement;
(13)
‘Ċentru ta’ Koordinazzjoni tas-Salvataġġ’ tfisser unità responsabbli għall-promozzjoni ta’ organizzazzjoni effiċjenti ta’ servizzi ta’ tfittxija u salvataġġ u għall-koordinazzjoni tat-twettiq ta’ operazzjonijiet ta’ tfittxija u salvataġġ f’reġjun ta’ tfittxija u salvataġġ kif definit fil-Konvenzjoni Internazzjonali dwar it-Tfittxija u s-Salvataġġ Marittimi tal-1979;
(14)
‘żona kontigwa’ tfisser żona kontigwa għall-ibħra territorjali kif definita fl-Artikolu 33 tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar, fejn ipprokklamata formalment;
(15)
‘Stat Membru kostali’ tfisser Stat Membru li fl-ibħra territorjali jew fiż-żona kontigwa tiegħu isseħħ interċezzjoni.
KAPITOLU II
REGOLI ĠENERALI
Artikolu 3
Sikurezza fuq il-baħar
Il-miżuri meħuda għall-fini ta’ operazzjoni fuq il-baħar għandhom isiru b’tali mod li, f’kull ċirkostanza, jiżguraw is-sikurezza tal-persuni interċettati jew salvati, is-sikurezza tal-unitajiet parteċipanti jew dik tal-partijiet terzi.
Artikolu 4
Protezzjoni tad-drittijiet fundamentali u l-prinċipju ta’ non-refoulement
1. Ebda persuna m’għandha, bi ksur tal-prinċipju tan-nonrefoulement, tiżbarka fi, tkun sfurzata tidħol, titwassal sa jew inkella tingħata lill-awtoritajiet ta’ pajjiż fejn, inter alia, ikun hemm riskju serju li hu jew hi jkunu soġġetti għal piena tal-mewt, tortura, persekuzzjoni jew trattament jew kastig inuman jew degradanti ieħor, jew fejn il-ħajja jew il-libertà tiegħu jew tagħha jkunu mhedda minħabba r-razza, reliġjon, nazzjonalità, orjentazzjoni sesswali, sħubija fi grupp soċjali partikolari jew opinjoni politika tiegħu jew tagħha; jew li minnu hemm riskju serju ta’ espulsjoni, tneħħija jew estradizzjoni lejn pajjiż ieħor bi ksur tal-prinċipju ta’ non-refoulement.
2. Meta jikkunsidra l-possibbiltà ta’ żbark f’pajjiż terz, fil-kuntest tal-ippjanar ta’ operazzjoni fuq il-baħar, l-Istat Membru ospitanti, f’kooperazzjoni mal-Istati Membri parteċipanti u l-Aġenzija, għandu jieħu kont tas-sitwazzjoni ġenerali f’dak il-pajjiż terz.
Il-valutazzjoni tas-sitwazzjoni ġenerali f’pajjiż terz għandha tkun ibbażata fuq informazzjoni derivata minn firxa wiesgħa ta’ sorsi, li jistgħu jinkludi Stati Membri oħra, korpi tal-Unjoni, uffiċċji u aġenziji oħra, u organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti u tista’ tieħu kont li jeżistu ftehimiet u proġetti dwar il-migrazzjoni u l-asil li jkunu saru f’konformità mal-liġi tal-Unjoni u permezz ta’ fondi tal-Unjoni. Dik il-valutazzjoni għandha tkun parti mill-pjan operazzjonali u għandha tingħata lill-unitajiet parteċipanti. Dik il-valutazzjoni għandha tiġi aġġornata kif meħtieġ.
Persuni interċettati jew salvati ma għandhomx jitniżżlu, jiġu mġiegħla jidħlu, immexxija lejn jew inkella mogħtija lill-awtoritajiet ta’ pajjiż terz meta l-Istat Membru ospitanti jew l-Istati Membri parteċipanti jkunu konxji jew għandhom ikunu konxji li dak il-pajjiż terz huwa involut fi prattiki kif deskritt fil-paragrafu 1.
3. Waqt operazzjoni fuq il-baħar, qabel ma l-persuni interċettati jew salvati jitniżżlu fi, ikunu mġiegħla jidħlu, imwassla sa jew b’xi mod ieħor mogħtija lill-awtoritajiet ta’ pajjiż terz u b’kont meħud tal-valutazzjoni tas-sitwazzjoni ġenerali f’dak il-pajjiż terz f’konformità mal-paragrafu 2, l-unitajiet parteċipanti għandhom, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 3, jużaw il-mezzi kollha biex jidentifikaw il-persuni interċettati jew salvati, jivvalutaw iċ-ċirkostanzi personali tagħhom, jinfurmawhom bid-destinazzjoni tagħhom b’mod li dawk il-persuni jifhmu jew jista’ b’mod raġonevoli jidhru li jifhmu u jagħtuhom l-opportunità li jesprimu kwalunkwe raġuni għalxiex jaħsbu li l-fatt li tniżżlu fil-post propost jikser il-prinċipju ta’ non-refoulement.
Għal dawk l-iskopijiet għandhom jingħataw aktar dettalji fil-pjan operazzjonali inkluż, fejn meħtieġ, id-disponibbiltà ta’ persunal mediku, interpreti, konsulenti legali u esperti rilevanti oħra bbażati fuq ix-xatt tal-Istati Membri ospitanti u parteċipanti. Kull unità parteċipanti għandha tinkludi mill-inqas persuna waħda b’taħriġ bażiku tal-ewwel għajnuna.
Ir-rapport imsemmi fl-Artikolu 13 għandu, ibbażati fuq l-informazzjoni li għandha tiġi pprovduta mill-Istati Membri ospitanti u parteċipanti, inklużi aktar dettalji dwar każijiet ta’ żbark f’pajjiżi terzi u kif kull element tal-proċeduri mniżżla fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu ġie applikat mill-unitajiet parteċipanti biex tiżgura l-konformità mal-prinċipju ta’ non-refoulement.
4. Matul operazzjoni fuq il-baħar, l-unitajiet parteċipanti għandhom jindirizzaw il-ħtiġijiet speċjali tat-tfal, inklużi l-minorenni mhux akkumpanjati, tal-vittmi ta’ traffikar tal-bnedmin, il-persuni li jkollhom bżonn urġenti ta’ assistenza medika, il-persuni b’diżabbiltà, il-persuni li jkollhom bżonn protezzjoni internazzjonali u persuni oħrajn li jkunu f’sitwazzjoni partikolarment vulnerabbli.
5. Kwalunkwe skambju ma’ pajjiżi terzi ta’ data personali miksuba matul operazzjoni fuq il-baħar għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament għandha tkun strettament limitata għal dak li huwa assulutament meħtieġ u għandhom isiru f’konformità mad-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16), mad-Deċiżjoni Qafas tal-Kunsill 2008/977/ĠAI (17) u d-dispożizzjonijiet nazzjonali rilevanti dwar il-protezzjoni tad-data.
L-iskambju bejn pajjiżi terzi ta’ data personali dwar persuni interċettati jew salvati miksuba matul operazzjoni fuq il-baħar għandu jkun ipprojbit fejn ikun hemm riskju serju ta’ ksur tal-prinċipji ta’ non-refoulement.
6. Meta jkunu qed jaqdu dmirijiethom, l-unitajiet parteċipanti għandhom jirrispettaw b’mod sħiħ id-dinjità tal-bniedem.
7. Dan l-Artikolu għandu japplika għall-miżuri kollha mittieħda minn Stati Membri jew mill-Aġenzija f’konformità ma’ dan ir-Regolament.
8. Il-gwardjani tal-fruntiera u persunal ieħor li jipparteċipaw fl-operazzjoni fuq il-baħar għandhom jitħarrġu fir-rigward tad-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ drittijiet fundamentali, il-liġi dwar ir-refuġjati u l-iskema legali internazzjonali dwar it-tfittxija u s-salvataġġ f’konformità mat-tieni paragrafu tal-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 2007/2004.
KAPITOLU III
REGOLI SPEĊIFIĊI
Artikolu 5
Identifikazzjoni
1. Hekk kif jiġi misjub, l-unitajiet parteċipanti għandhom jersqu lejn bastiment issuspettat li jkun qed iġorr persuni li qed jevadu jew għandhom l-intenzjoni li jevadu kontrolli fil-punti tal-qsim tal-fruntiera jew li jkunu involuti fit-traffikar ta’ migranti bil-baħar sabiex josservaw l-identità u n-nazzjonalità tiegħu u, sakemm jittieħdu miżuri oħrajn, għandhom jissorveljaw dak il-bastiment minn distanza prudenti filwaqt li jieħdu l-prekwazjonijiet kollha meħtieġa. L-unitajiet parteċipanti għandhom jiġbru u immedjatament jirrapportaw l-informazzjoni dwar dak il-bastiment liċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni, inkluż, fejn possibbli, informazzjoni dwar is-sitwazzjoni tal-persuni abbord, partikolarment jekk ikunx hemm riskju imminenti għal ħajjithom jew jekk ikunx hemm persuni li jeħtieġu assistenza medika b’mod urġenti. Iċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni għandu jibgħat dik l-informazzjoni liċ-Ċentru ta’ Koordinazzjoni Nazzjonali tal-Istat Membru ospitanti.
2. Fejn bastiment ikun ser jidħol jew ikun daħal fl-ibħra territorjali jew fiż-żona kontigwa ta’ Stat Membru li ma jkunx parteċipanti fl-operazzjoni fuq il-baħar, l-unitajiet parteċipanti għandhom jiġbru u jirrapportaw l-informazzjoni dwar dak il-bastiment liċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni, li għandu jibgħat dik l-informazzjoni liċ-Ċentru Nazzjonali ta’ Koordinazzjoni tal-Istat Membru kkonċernat.
3. L-unitajiet parteċipanti għandhom jiġbru u jirrapportaw l-informazzjoni dwar kwalunkwe bastiment issuspettat li jkun involut f’attivitajiet illegali fuq il-baħar, li jkunu barra mill-ambitu tal-operazzjoni fuq il-baħar, liċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni, li għandu jibgħat dik l-informazzjoni liċ-Ċentru Nazzjonali ta’ Koordinazzjoni tal-Istat Membru kkonċernat.
Artikolu 6
Interċettazzjoni fl-ibħra territorjali
1. Fl-ibħra territorjali tal-Istat Membru ospitanti jew Stat Membru parteċipanti ġar, dak l-Istat Membru għandu jawtorizza lill-unitajiet parteċipanti biex jieħdu waħda mill-miżuri li ġejjin jew aktar fejn ikun hemm bażi raġonevoli biex jissusspettaw li bastiment jista’ jkun qed iġorr persuni li għandhom l-intenzjoni li jevadu kontrolli fil-punti tal-qsim tal-fruntieri jew ikun involut fit-traffikar ta’ migranti fuq il-baħar:
(a)
jitolbu informazzjoni u dokumentazzjoni dwar is-sjieda, ir-reġistrazzjoni u l-elementi relatati mal-vjaġġ tal-bastiment, u dwar l-identità, in-nazzjonalità u data oħra rilevanti dwar il-persuni abbord, inkluż jekk ikunx hemm persuni li jeħtieġu assistenza medika b’mod urġenti, u jagħmlu lill-persuni abbord konxji li jistgħu ma jkunux awtorizzati jaqsmu l-fruntiera;
(b)
iwaqqfu, jitilgħu abbord u jfittxu l-bastiment, il-merkanzija tiegħu u l-persuni abbord, u jinterrogaw lill-persuni abbord u jinfurmawhom li l-persuni li qed jidderieġu l-bastiment jistgħu jiffaċċaw pieni talli ffaċilitaw il-vjaġġ.
2. Jekk tinstab evidenza li tikkonferma dak is-suspett, dak l-Istat Membru ospitanti jew Stat Membru parteċipanti ġar jista’ jawtorizza lill-unitajiet parteċipanti biex jieħdu waħda mill-miżuri li ġejjin jew aktar:
(a)
il-bastiment jiġi kkonfiskat u l-persuni abbord jiġu arrestati;
(b)
jagħtu ordni biex il-bastiment jibdel ir-rotta tiegħu ‘l barra minn jew lejn destinazzjoni barra mill-ibħra territorjali jew iż-żona kontigwa, u jeskortaw jew isegwu mill-qrib il-bastiment sakemm jiġi kkonfermat li l-bastiment ikun qed iżomm ma’ dik ir-rotta partikolari mogħtija;
(c)
imexxu lill-bastiment jew lill-persuni abbord lejn l-Istat Membru kostali f’konformità mal-pjan operazzjonali.
3. Kwalunkwe miżura li tittieħed f’konformità mal-paragrafu 1 jew 2 għandha tkun proporzjonata u ma għandhiex tmur lil hinn minn dak meħtieġ biex jinkisbu l-objettivi ta’ dan l-Artikolu.
4. Għall-iskopijiet tal-paragrafi 1 u 2, l-Istat Membru ospitanti għandu jagħti ordni kif adatt lill-unità parteċipanti permezz taċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni.
L-unità parteċipanti għandha tinforma lill-Istat Membru ospitanti, permezz taċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni, kull meta l-kaptan tal-bastiment jitlob li jiġi nnotifikat aġent diplomatiku jew uffiċjal tal-konsulat tal-Istat tal-bandiera.
5. Fejn ikun hemm bażi raġonevoli biex jiġi ssuspettat li bastiment apolidi ikun qed iġorr persuni bil-ħsieb li jevadu l-kontrolli fil-punti tal-qsim tal-fruntieri jew ikun involut fit-traffikar ta’ persuni bil-baħar, l-Istat Membru ospitanti jew l-Istat Membru parteċipanti ġar li dak il-bastiment apolidi ġie interċettat fl-ibħra territorjali tiegħu għandu jawtorizza waħda mill-miżuri jew aktar stabbiliti fil-paragrafu 1 u jista’ jawtorizza waħda mill-miżuri jew aktar stabbiliti fil-paragrafu 2. L-Istat Membru ospitanti għandu jagħti ordni b’mod adatt lill-unità parteċipanti permezz taċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni.
6. Kwalunkwe attività operazzjonali fl-ibħra territorjali ta’ Stat Membru li ma jkunx qed jipparteċipa fl-operazzjoni fuq il-baħar għandha titwettaq f’konformità mal-awtorizzazzjoni ta’ dak l-Istat Membru. L-Istat Membru ospitanti għandu jagħti ordni permezz taċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni ibbażata fuq l-azzjoni awtorizzata minn dak l-Istat Membru.
Artikolu 7
Interċettazzjoni fl-ibħra internazzjonali
1. Fl-ibħra internazzjonali, fejn ikun hemm bażi raġonevoli biex wieħed jissuspetta li bastiment huwa involut fit-traffikar ta’ migranti bil-baħar, l-unitajiet parteċipanti għandhom jieħdu waħda jew aktar mill-miżuri li ġejjin, soġġett għall-awtorizzazzjoni tal-Istat tal-bandiera f’konformità mal-Protokoll kontra t-Traffikar tal-Migranti, u fejn rilevanti, mal-liġi nazzjonali u l-liġi internazzjonali:
(a)
jitolbu informazzjoni u dokumentazzjoni dwar is-sjieda, ir-reġistrazzjoni u l-elementi relatati mal-vjaġġ tal-bastiment, u dwar l-identità, in-nazzjonalità u data oħra rilevanti dwar il-persuni abbord, inkluż jekk ikunx hemm persuni li jeħtieġu assistenza medika b’mod urġenti;
(b)
iwaqqfu, jitilgħu abbord u jfittxu l-bastiment, il-merkanzija tiegħu u l-persuni abbord, u jinterrogaw lill-persuni abbord u jinfurmawhom li l-persuni li qed jidderieġu l-bastiment jistgħu jiffaċċaw pieni talli ffaċilitaw il-vjaġġ.
2. Jekk tinstab evidenza li tikkonferma dak is-suspett, l-unitajiet parteċipanti jistgħu jieħdu waħda mill-miżuri li ġejjin jew aktar, soġġetti għall-awtorizzazzjoni tal-Istat tal-bandiera, f’konformità mal-Protokoll kontra t-Traffikar tal-Migranti, u fejn rilevanti, il-liġi nazzjonali u l-liġi internazzjonali:
(a)
il-bastiment jiġi kkonfiskat u l-persuni abbord jiġu arrestati;
(b)
iwissu u jordnaw lill-bastiment ma jidħolx fl-ibħra territorjali jew iż-żona kontigwa, u fejn meħtieġ jitolbu biex il-bastiment jibdel ir-rotta tiegħu lejn destinazzjoni differenti mill-ibħra territorjali jew iż-żona kontigwa;
(c)
jikkonduċu lill-bastiment jew il-persuni abbord lejn pajjiż terz jew inkella jgħaddu l-bastiment jew lill-persuni abbord f’idejn l-awtoritajiet ta’ pajjiż terz;
(d)
jikkonduċu lill-bastiment jew il-persuni abbord lejn l-Istat Membru ospitanti jew lejn Stat Membru parteċipanti ġar.
3. Kwalunkwe miżura li tittieħed f’konformità mal-paragrafu 1 jew 2 għandha tkun proporzjonata u ma għandhiex tmur lil hinn minn dak meħtieġ biex jinkisbu l-objettivi ta’ dan l-Artikolu.
4. Għall-iskopijiet tal-paragrafi 1 u 2, l-Istat Membru ospitanti għandu jagħti ordni kif adatt lill-unità parteċipanti permezz taċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni.
5. Fejn il-bastiment ikun qed itajjar il-bandiera jew juri l-marki tar-reġistrazzjoni tal-Istat Membru ospitanti jew ta’ Stat Membru parteċipanti, dak l-Istat Membru, wara li jikkonferma n-nazzjonalità tal-bastiment, jista’ jawtorizza waħda mill-miżuri jew aktar stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2. Wara, l-Istat Membru ospitanti għandu jagħti ordni b’mod adatt lill-unità parteċipanti permezz taċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni.
6. Fejn il-bastiment ikun qed itajjar il-bandiera jew juri l-marki tar-reġistrazzjoni ta’ Stat Membru li ma jkunx parteċipanti fl-operazzjoni fuq il-baħar jew ta’ pajjiż terz, l-Istat Membru ospitanti jew Stat Membru parteċipanti, skont liema unità parteċipanti tinterċetta dak il-bastiment, għandu jinnotifika lill-Istat tal-bandiera, għandu jitlob konferma tar-reġistrazzjoni u, jekk in-nazzjonalità tiġi kkonfermata, huwa għandu jitlob li l-Istat tal-bandiera jieħu azzjoni biex iwaqqaf il-bastiment tiegħu milli jintuża għat-traffikar ta’ migranti. Jekk l-Istat tal-bandiera ma jkunx irid jew ma jkunx jista’ jagħmel dan direttament jew bl-assistenza tal-Istat Membru li għandu l-unità parteċipanti, dak l-Istat Membru għandu jitlob awtorizzazzjoni mill-Istat tal-bandiera biex jieħu kwalunkwe miżura stabbilita fil-paragrafi 1 u 2. L-Istat Membru ospitanti jew l-Istat Membru parteċipanti għandu jinforma liċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni bi kwalunkwe komunikazzjoni mal-Istat tal-bandiera u bl-azzjonijiet maħsuba jew bil-miżuri awtorizzati mill-Istat tal-bandiera. Wara, l-Istat Membru ospitanti għandu jagħti ordni b’mod adatt lill-unità parteċipanti permezz taċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni.
7. Fejn, minkejja li jkun qed itajjar bandiera barranija jew jirrifjuta li juri l-bandiera tiegħu, ikun hemm bażi raġonevoli biex wieħed jissuspetta li l-bastiment ikun, fil-verità, tal-istess nazzjonalità tal-unità parteċipanti, dik l-unità parteċipanti għandha tivverifika d-dritt tal-bastiment li jtajjar il-bandiera tagħha. Għal dak il-għan, hija tista’ tavviċina l-bastiment issuspettat. Jekk jibqa’ s-suspett, hija għandha tipproċedi b’aktar eżami abbord il-bastiment, li għandu jsir bil-kunsiderazzjoni kollha possibbli.
8. Fejn, minkejja li jkun qed itajjar bandiera barranija jew jirrifjuta li juri l-bandiera tiegħu, ikun hemm bażi raġonevoli biex wieħed jissuspetta li l-bastiment ikun, fil-verità, tal-istess nazzjonalità tal-Istat Membru ospitanti jew ta’ Stat Membru parteċipanti, l-unità parteċipanti għandha tivverifika d-dritt tal-bastiment li jtajjar il-bandiera tiegħu.
9. Fejn, fil-każijiet imsemmija fil-paragrafu 7 jew 8, hemm xiehda li tikkonferma li s-suspett dwar in-nazzjonalità tal-bastiment ikollhom bażi, dak l-Istat Membru ospitanti jew dak l-Istat Membru parteċipanti jista’ jawtorizza waħda mill-miżura jew iktar stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2. Wara, l-Istat Membru ospitanti għandu jagħti ordni b’mod adatt lill-unità parteċipanti permezz taċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni.
10. Sa meta toħroġ awtorizzazzjoni jew fin-nuqqas ta’ awtorizzazzjoni mill-Istat tal-bandiera, il-bastiment għandu jiġi ssorveljat minn distanza prudenti. Ma għandha tittieħed l-ebda miżura oħra mingħajr l-awtorizzazzjoni espressa tal-Istat tal-bandiera, minbarra dawk meħtieġa biex jitneħħa periklu imminenti għal ħajjet il-persuni jew dawk il-miżuri li jirriżultaw minn ftehimiet bilaterali jew multilaterali rilevanti.
11. Fejn ikun hemm bażi raġonevoli biex wieħed jissuspetta li bastiment apolidi jkun involut fit-traffikar ta’ migranti bil-baħar, l-unità parteċipanti tista’ titla’ abbord u tagħmel tfittxija fil-bastiment bil-ħsieb li tivverifika li huwa apolidi. Jekk tinstab evidenza li tikkonferma dak is-suspett, l-unità parteċipanti għandha tinforma lill-Istat Membru ospitanti li jista’, direttament jew bl-assistenza tal-Istat Membru li għandu l-unità parteċipanti, jieħu aktar miżuri adatti kif stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2 f’konformità mal-liġi nazzjonali u l-liġi internazzjonali.
12. Stat Membru li l-unità parteċipanti tiegħu tkun ħadet kwalunkwe miżura f’konformità mal-paragrafu 1 għandu jinforma minnufih lill-Istat tal-bandiera bir-riżultat ta’ dik il-miżura.
13. L-uffiċjal nazzjonali li jirrappreżenta lill-Istat Membru ospitanti jew Stat Membru parteċipanti fiċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni għandu jkun responsabbli għall-faċilitazzjoni tal-komunikazzjoni mal-awtoritajiet rilevanti ta’ dak l-Istat Membru kkonċernat meta jitlob l-awtorizzazzjoni biex jivverifika d-dritt tal-bastiment li jtajjar il-bandiera tiegħu jew li jieħu kwalunkwe miżura stabbilita fil-paragrafi 1 u 2.
14. Fejn jirriżulta li r-raġunijiet biex wieħed jissuspetta li bastiment ikun involut fit-traffikar tal-migranti fl-ibħra internazzjonali jkunu bla bażi jew fejn l-unità parteċipanti ma jkollhiex ġurisdizzjoni biex taġixxi, iżda jibqa’ suspett raġonevoli li l-bastiment ikun qed iġorr persuni bil-ħsieb li jilħqu l-fruntiera ta’ Stat Membru u li jevadu l-kontrolli fil-punti tal-qsim tal-fruntieri, dak il-bastiment għandu jkompli jiġi ssorveljat. Iċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni għandu jikkomunika l-informazzjoni dwar dak il-bastiment liċ-Ċentru Nazzjonali ta’ Koordinazzjoni tal-Istati Membri li jkun dirett lejhom.
Artikolu 8
Interċettazzjoni fiż-żona kontigwa
1. Fiż-żona kontigwa tal-Istat Membru ospitanti jew ta’ Stat Membru parteċipanti ġar, il-miżuri stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2 tal-Artikolu 6 għandhom jittieħdu f’konformità ma’ dawk il-paragrafi u mal-paragrafi 3 u 4. Kwalunkwe awtorizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 6(1) u (2) tista’ tingħata biss għal miżuri li jkunu meħtieġa biex jiġi evitat il-ksur tal-liġijiet u r-regolamenti rilevanti fit-territorju jew fl-ibħra territorjali tal-Istat Membru.
2. Il-miżuri stabbiliti fl-Artikoli 6(1) u (2) ma għandhomx jittieħdu fiż-żona kontigwa ta’ Stat Membru li ma jkunx parteċipanti fl-operazzjoni fuq il-baħar mingħajr l-awtorizzazzjoni ta’ dak l-Istat Membru. Iċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni għandu jiġi infurmat bi kwalunkwe komunikazzjoni ma’ dak l-Istat Membru u bl-azzjoni sussegwenti awtorizzata minn dak l-Istat Membru. Jekk dak l-Istat Membru ma jagħtix awtorizzazzjoni u fejn ikun hemm raġunijiet raġonevoli biex wieħed jissuspetta li l-bastiment ikun qed iġorr persuni bil-ħsieb li jilħqu l-fruntiera ta’ Stat Membru, għandu japplika l-Artikolu 7(14).
3. Fejn bastiment apolidi jgħaddi miż-żona kontigwa, għandu japplika l-Artikolu 7(11).
Artikolu 9
Sitwazzjonijiet ta’ tfittxija u salvataġġ
1. L-Istati Membri għandhom josservaw l-obbligu tagħhom li jagħtu l-assistenza lil kwalunkwe bastiment jew persuna li tinsab f’diffikultà u matul operazzjoni fuq il-baħar, huma għandhom jiżguraw li l-unitajiet parteċipanti tagħhom ikunu konformi ma’ dak l-obbligu, f’konformità mal-liġi internazzjonali u fir- rispett tad-drittijiet fundamentali. Huma għandhom jagħmlu dan tkun xi tkun in-nazzjonalità jew l-istatus ta’ tali persuna jew taċ-ċirkustanzi li tinstab fihom.
2. Għall-fini li jiġu ttrattati sitwazzjonijiet ta’ tfittxija u salvataġġ matul operazzjoni fuq il-baħar, il-pjan operazzjonali għandu jkun fih, f’konformità mal-liġi internazzjonali rilevanti inkluż dik dwar it-tfittxija u s-salvataġġ, tal-inqas id-dispożizzjonijiet li ġejjin:
(a)
Meta, waqt l-operazzjoni fuq il-baħar, l-unitajiet parteċipanti jkollhom raġuni għaliex jaħsbu li qed jiffaċċaw fażi ta’ inċertezza, twissija jew diffikultà fir-rigward ta’ bastiment jew kwalunkwe persuna abbord, huma għandhom immedjatament jibagħtu l-informazzjoni kollha disponibbli liċ-Ċentru ta’ Koordinazzjoni tas-Salvataġġ responsabbli għar-reġjun tat-tfittxija u s-salvataġġ li fih tinqala’ s-sitwazzjoni u huma għandhom ikunu disponibbli għal dak iċ-Ċentru ta’ Koordinazzjoni tas-Salvataġġ.
(b)
L-unitajiet parteċipanti għandhom jinfurmaw liċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni mill-aktar fis possibbli bi kwalunkwe kuntatt maċ-Ċentru ta’ Koordinazzjoni tas-Salvataġġ u bl-azzjoni li tittieħed minnhom.
(c)
Bastiment jew il-persuni abbord għandhom jitqiesu li huma f’fażi ta’ inċertezza b’mod partikolari:
(i)
meta persuna tkun ġiet irrapportata nieqsa jew bastiment suppost ikun ilu li wasal; jew
(ii)
meta persuna jew bastiment ikun naqas milli jagħmel pożizzjoni mistennija jew rapport dwar is-sigurtà.
(d)
Bastiment jew il-persuni abbord għandhom jitqiesu li huma f’fażi ta’ twissija b’mod partikolari:
(i)
meta, wara fażi ta’ inċertezza, jipprovaw jistabbilixxu kuntatt ma’ persuna jew bastiment u ma jirnexxilhomx u l-inkjesti indirizzati lil sorsi adatti oħra ma kinux ta’ suċċess; jew
(ii)
meta tasal informazzjoni li tindika li l-effiċjenza operazzjonali ta’ bastiment tkun iddgħajfet iżda mhux b’tali mod li tkun probabbli sitwazzjoni ta’ diffikultà.
(e)
Bastiment jew il-persuni abbord għandhom jitqiesu li huma f’fażi ta’ diffikultà b’mod partikolari:
(i)
meta tasal informazzjoni pożittiva li persuna jew bastiment huwa fil-periklu u għandu bżonn assistenza immedjata;
(ii)
meta, wara fażi ta’ twissija, tentattivi ulterjuri mingħajr suċċess biex jiġi stabbilit kuntatt ma’ persuna jew bastiment u aktar inkjesti mifruxa mingħajr suċċess jimmiraw lejn il-probabbiltà li teżisti sitwazzjoni ta’ diffikultà; jew
(iii)
meta tasal informazzjoni li tindika li l-effiċjenza operazzjonali ta’ bastiment tkun iddgħajfet b’tali mod li tkun probabbli sitwazzjoni ta’ diffikultà.
(f)
L-unitajiet parteċipanti għandhom, għall-iskop li jikkunsidraw jekk il-bastiment huwiex f’fażi ta’ inċertezza, twissija jew diffikultà, jikkunsidraw u jibagħtu l-informazzjoni u l-osservazzjonijiet rilevanti kollha liċ-Ċentru ta’ Koordinazzjoni tas-Salvataġġ responsabbli inklużi dawk dwar:
(i)
l-eżistenza ta’ talba għall-assistenza, minkejja li tali talba ma tkunx l-unika fattur biex tiġi determinata sitwazzjoni ta’ diffikultà;
(ii)
kemm il-bastiment ikun tajjeb għall-baħar u jekk hux probabbli li l-bastiment ma jasalx fid-destinazzjoni aħħarija tiegħu;
(iii)
in-numru ta’ persuni abbord meta mqabbel mat-tip u l-kundizzjoni tal-bastiment;
(iv)
id-disponibbiltà tal-provvisti meħtieġa, bħall-karburant, l-ilma u l-ikel biex jasal sax-xatt;
(v)
il-preżenza ta’ ekwipaġġ u kmand ikkwalifikat tal-bastiment;
(vi)
id-disponibbiltà u l-abbiltà ta’ tagħmir ta’ sikurezza, navigazzjoni u komunikazzjoni;
(vii)
il-preżenza ta’ persuni abbord li jeħtieġu assistenza medika b’mod urġenti;
(viii)
il-preżenza ta’ persuni abbord mejtin;
(ix)
il-preżenza ta’ nisa tqal jew ta’ tfal abbord;
(x)
il-kundizzjonijiet tat-temp u tal-baħar, inkluż tbassir tat-temp u tal-baħar.
(g)
Filwaqt li jistennew struzzjonijiet miċ-Ċentru ta’ Koordinazzjoni tas-Salvataġġ, l-unitajiet parteċipanti għandhom jieħdu l-miżuri kollha adatti biex jiżguraw is-sikurezza tal-persuni kkonċernati.
(h)
Fejn bastiment jiġi kkunsidrat li jinsab f’sitwazzjoni ta’ inċertezza, twissija jew diffikultà iżda l-persuni abbord jirrifjutaw li jaċċettaw l-assistenza, l-unità parteċipanti għandha tinforma liċ-Ċentru ta’ Koordinazzjoni tas-Salvataġġ responsabbli u ssegwi l-istruzzjonijiet tiegħu. L-unità parteċipanti għandha tkompli tissodisfa d-dover ta’ kura billi tissorvelja l-bastiment u billi tieħu kwalunkwe miżura meħtieġa fir-rigward tas-sikurezza tal-persuni kkonċernati, filwaqt li tevita li tieħu azzjoni li tista’ taggrava s-sitwazzjoni jew iżżid iċ-ċansijiet li xi ħadd iweġġa’ jew jitlef ħajtu.
(i)
Fejn iċ-Ċentru ta’ Koordinazzjoni tas-Salvataġġ ta’ pajjiż terz responsabbli mir-reġjun tat-tfittxija u s-salvataġġ ma jweġibx għall-informazzjoni mibgħuta mill-unità parteċipanti, din tal-aħħar għandha tikkuntattja liċ-Ċentru ta’ Koordinazzjoni tas-Salvataġġ tal-Istat Membru ospitanti sakemm dik l-unità parteċipanti ma tqisx li Ċentru ta’ Koordinazzjoni tas-Salvataġġ ieħorrikonoxxut internazzjonalment ikun f’pożizzjoni aħjar li jieħu f’idejh il-koordinazzjoni tas-sitwazzjoni ta’ tfittxija u salvataġġ.
Il-pjan operazzjonali jista’ jinkludi dettalji adattati għaċ-ċirkostanzi tal-operazzjoni fuq il-baħar ikkonċernata.
3. Fejn is-sitwazzjoni tat-tfittxija u s-salvataġġ tkun ġiet konkluża, l-unità parteċipanti għandha, b’konsultazzjoni maċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni, tissokta bl-operazzjoni fuq il-baħar.
Artikolu 10
Żbark
1. F’konformità mal-liġi internazzjonali u fir-rispett tad-drittijiet fundamentali, il-pjan operazzjonali għandu jkun fih, tal-inqas il-modalitajiet li ġejjin biex isir l-iżbark tal-persuni interċettati jew salvati fl-operazzjoni fuq il-baħar:
(a)
fil-każ ta’ interċettazzjoni fl-ibħra territorjali jew iż-żona kontigwa kif stabbilit fl-Artikolu 6(1), (2) jew (6) jew fl-Artikolu 8(1) jew (2), l-iżbark għandu jsir fl-Istat Membru kostali, mingħajr preġudizzju għall-punt (b) tal-Artikolu 6(2);
(b)
fil-każ ta’ interċettazzjoni fl-ibħra internazzjonali kif stabbilit fl-Artikolu 7, jista’ jseħħ żbark fil-pajjiż terz minn fejn ikun ġie assunt li telaq il-bastiment. Jekk dan ma jkunx possibbli, l-iżbark għandu jseħħ fl-Istat Membru ospitanti;
(c)
fil-każ ta’ sitwazzjonijiet ta’ tfittxija u salvataġġ kif stabbilit fl-Artikolu 9 u mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà taċ-Ċentru ta’ Koordinazzjoni tas-Salvataġġ l-Istat Membru ospitanti u l-Istati Membri parteċipanti għandhom jikkooperaw maċ-Ċentru ta’ Koordinazzjoni tas-Salvataġġ responsabbli biex jidentifikaw post ta’ sikurezza u, meta ċ-Ċentru ta’ Koordinazzjoni tas-Salvataġġ responsabbli jagħżel tali post, huma għandhom jiżguraw li l-iżbark tal-persuni salvati jsir b’mod rapidu u effettiv.
Jekk ma jkunx possibbli li l-unità parteċipanti tinħeles mill-obbligu tagħha, imsemmi fl-Artikolu 9(1), malajr kemm jista’ jkun raġonevolment prattiku, filwaqt li jittieħed kont tas-sikurezza tal-persuni salvati u dik tal-unità parteċipanti nnifisha, hija għandha tkun awtorizzata tiżbarka l-persuni salvati fl-Istat Membru ospitanti.
Dawk il-modalitajiet għall-iżbark ma għandhomx ikollhom l-effett li jimponu obbligi fuq l-Istati Membri li ma jkunux parteċipanti fl-operazzjoni fuq il-baħar sakemm huma ma jipprovdux espressament l-awtorizzazzjoni biex jittieħdu miżuri fl-ibħra territorjali tagħhom jew fiż-żona kontigwa tagħhom f’konformità mal-Artikolu 6(6) jew l-Artikolu 8(2).
Il-pjan operazzjonali jista’ jkun fih dettalji adattati skont iċ-ċirkostanzi tal-operazzjoni fuq il-baħar ikkonċernata.
2. L-unitajiet parteċipanti għandhom jinfurmaw liċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni bil-preżenza ta’ kwalunkwe persuna fis-sens tal-Artikolu 4, u ċ-Ċentru Internazzjonali ta’ Koordinazzjoni għandu jibgħat dik l-informazzjoni lill-awtoritajiet kompetenti nazzjonali tal-pajjiż fejn isir l-iżbark.
Il-pjan operazzjonali għandu jkun fih id-dettalji ta’ kuntatt ta’ dawk l-awtoritajiet kompetenti nazzjonali, li għandhom jieħdu miżuri adatti ta’ segwitu.
Artikolu 11
Emendi għar-Regolament (KE) Nru 2007/2004
Fl-Artikoli 3a(1) u 8e(1) tar-Regolament (KE) Nru 2007/2004, fl-aħħar tal-punt (j) rispettivament, tiżdied is-sentenza li ġejja:
“F’dak ir-rigward il-pjan operazzjonali għandu jiġi stabbilit f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 656/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*);
Artikolu 12
Mekkaniżmi ta’ solidarjetà
1. Stat Membru li jkun qed jiffaċċa sitwazzjoni ta’ pressjoni urġenti u eċċezzjonali fil-fruntieri esterni tiegħu għandu jkun jista’ jitlob:
(a)
l-iskjerament tat-Timijiet Ewropej ta’ Gwardji tal-Fruntieri f’konformità mal-Artikolu 8a tar-Regolament (KE) Nru 2007/2004 biex tingħata assistenza operazzjonali rapida lil dak l-Istat Membru;
(b)
l-assistenza teknika u operazzjonali lill-Aġenzija f’konformità mal-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 2007/2004 biex jikseb assistenza fil-qasam ta’ koordinazzjoni bejn l-Istati Membri u/jew l-iskjerament ta’ esperti biex jappoġġaw lill-awtoritajiet kompetenti nazzjonali;
(c)
assistenza ta’ emerġenza skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 515/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18) biex jiġu indirizzati l-ħtiġijiet urġenti u speċifiċi f’każ ta’ sitwazzjoni ta’ emerġenza.
2. Stat Membru soġġett għal pressjoni migratorja qawwija li tikkawża talbiet urġenti fuq il-faċilitajiet ta’ akkoljenza u fuq is-sistemi tal-asil tiegħu jista’ jitlob:
(a)
lill-Uffiċċju Ewropew ta’ Appoġġ fil-qasam tal-Asil għall-iskjerament ta’ tim ta’ appoġġ fil-qasam tal-asil f’konformità mal-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 439/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19) sabiex jipprovdi għarfien espert, bħal fil-qasam ta’ servizzi ta’ interpretazzjoni, mal-informazzjoni dwar il-pajjiżi ta’ oriġini u għarfien dwar it-trattament u l-ġestjoni tal-fajls tal-asil;
(b)
assistenza ta’ emerġenza f’konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament (UE) Nru 516/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (20) biex jiġu indirizzati l-ħtiġijiet urġenti u speċifiċi f’każ ta’ sitwazzjoni ta’ emerġenza;
Artikolu 13
Rapport
1. L-Aġenzija għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni prattika ta’ dan ir-Regolament sat-18 ta' Lulju 2015 u kull sena wara dan.
2. Ir-rapport għandu jinkludi deskrizzjoni tal-proċeduri implimentati mill-Aġenzija biex tapplika dan ir-Regolament matul operazzjonijiet fuq il-baħar u informazzjoni dwar l-applikazzjoni prattika ta’ dan ir-Regolament, inkluża informazzjoni dettaljata dwar il-konformità mad-drittijiet fundamentali u l-impatt ta’ dawk id-drittijiet, u kwalunkwe inċident li seta’ seħħ.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 14
Effetti tad-Deċiżjoni 2010/252/UE
Id-Deċiżjoni 2010/252/UE għandha tieqaf milli jkollha effett mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 15
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri f’konformità mat-Trattati.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta’ Mejju 2014.