ДИРЕКТИВА 2014/24/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 26 февруари 2014 година
за обществените поръчки и за отмяна на Директива 2004/18/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 53, параграф 1 и членове 62 и 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
При възлагането на обществени поръчки от органите на държавите членки или от тяхно име трябва да бъдат спазвани принципите на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално тези за свободното движение на стоки, свободата на установяване и свободата на предоставяне на услуги, както и произтичащите от тях принципи, като равнопоставеност, недискриминация, взаимно признаване, пропорционалност и прозрачност. Въпреки това за обществените поръчки над определена стойност следва да се изготвят разпоредби за координиране на националните процедури за възлагане на обществени поръчки, така че да се гарантира, че тези принципи се прилагат на практика и че при обществените поръчки има конкуренция.
(2)
Обществените поръчки играят ключова роля в стратегията „Европа 2020“, предвидена в съобщението на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020“, стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (наричана по-долу „стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“), като един от пазарните инструменти, които трябва да се използват за постигане на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и едновременно с това - за гарантиране на най-ефективното използване на публичните средства. За тази цел правилата за възлагане на обществени поръчки, приети съгласно Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4) и Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5), следва да се преработят и актуализират, за да се повиши ефективността на публичните разходи, да се улесни по-специално участието на малките и средните предприятия (МСП) в обществените поръчки и да се даде възможност на възложителите да използват по-добре обществените поръчки в подкрепа на общи цели от обществен характер. Налице е и необходимост от изясняване на основните понятия и концепции, за да се гарантира правна сигурност и за да се включат определени аспекти на утвърдената практика на Съда на Европейския съюз в тази област.
(3)
При прилагането на настоящата директива следва да се взема предвид Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания (6), по-специално във връзка с избора на средствата за комуникация, техническите спецификации, критериите за възлагане и условията за изпълнение на договора за поръчка.
(4)
Все по-разнообразните форми на публична дейност наложиха по-ясното определяне на самото понятие „обществена поръчка“. Това изясняване на определението не следва обаче да разширява обхвата на настоящата директива в сравнение с обхвата на Директива 2004/18/ЕО. Правилата на Съюза за обществените поръчки нямат за цел да обхванат всички форми на изразходване на публични средства, а само онези, предназначени за придобиване на строителство, доставки или услуги срещу възнаграждение въз основа на договор за обществена поръчка. Следва да се уточни, че придобиването на строителство, доставки или услуги следва да се урежда от настоящата директива, независимо дали придобиването става чрез покупка, лизинг или други договорни отношения.
Понятието „придобиване“ следва да се разбира в широк смисъл като получаване на ползите от строителството, доставките или услугите, за което не е задължително да се изисква прехвърляне на собствеността на възлагащите органи. Освен това самото финансиране на дадена дейност, по-специално чрез предоставяне на безвъзмездни средства, което често се свързва със задължението за възстановяване на получените суми, когато те не се използват по предназначение, по принцип не попада в обхвата на правилата за възлагане на обществени поръчки. Също така случаите, при които всички оператори, отговарящи на определени условия, имат право да изпълняват дадена дейност без никакъв подбор, като системите за избор от потребителя и за ваучери за услуги, не следва да се разглеждат като възлагане на обществени поръчки, а като обикновени разрешителни режими (например лицензии за лекарства или медицински услуги).
(5)
Следва да се припомни, че никоя разпоредба на настоящата директива не задължава държавите членки да възлагат с договори или да прехвърлят на външни лица предоставянето на услуги, които желаят да предоставят сами или да организират по различен начин, а не чрез договори за обществени поръчки по смисъла на настоящата директива. Предоставянето на услуги въз основа на законови или подзаконови разпоредби или трудови договори не следва да попада в обхвата на настоящата директива. В някои държави членки това например може да се отнася до определени административни услуги и услуги, предоставяни от органите на централната власт, като услуги на изпълнителната и законодателната власт, или предоставяне на някои услуги на населението, например услуги в областта на външните работи или правосъдието или услуги по задължително социално осигуряване.
(6)
Целесъобразно е също да се припомни, че настоящата директива не следва да засяга законодателството на държавите членки в областта на социалната сигурност. Настоящата директива не следва да се прилага и за либерализацията на услугите от общ икономически интерес, запазени за публични или частни субекти, нито за приватизацията на публични субекти, които предоставят услуги.
Също така следва да се припомни, че държавите членки имат правото да организират предоставянето на задължителни социални услуги или други услуги, например пощенски услуги, като услуги от общ икономически интерес, като нестопански услуги от общ интерес или като съчетание от двете. Целесъобразно е да се поясни, че нестопанските услуги от общ интерес не следва да попадат в обхвата на настоящата директива.
(7)
На последно място следва да се припомни, че настоящата директива не засяга свободата на националните, регионалните и местните органи да определят, в съответствие с правото на Съюза, услугите от общ икономически интерес, техния обхват и характеристиките на предоставяната услуга, включително условията по отношение на качеството на услугата, с оглед постигането на целите на публичната си политика. Освен това настоящата директива следва да не засяга правомощията на националните, регионалните и местните органи да предоставят, възлагат и финансират услуги от общ икономически интерес съгласно член 14 ДФЕС и Протокол № 26 относно услугите от общ интерес, приложен към ДФЕС и към Договора за Европейския съюз (ДЕС). В допълнение, настоящата директива не урежда финансирането на услуги от общ икономически интерес, нито системите за предоставяне на помощ от държавите членки, особено в социалната област, в съответствие с правилата на Съюза за конкуренцията.
(8)
Дадена поръчка следва да се счита за обществена поръчка за строителство само ако нейният предмет изрично предвижда изпълнението на дейностите, изброени в приложение II, дори когато поръчката включва предоставянето на други услуги, необходими за изпълнението на тези дейности. Обществените поръчки за услуги, по-специално в областта на услугите по управление на собственост, могат при определени обстоятелства да включват строителство. Въпреки това, доколкото това строителство представлява странична дейност по отношение на основния предмет на поръчката и е възможна последица или допълнение към нея, фактът, че това строителство е включено в поръчката, не дава основание обществената поръчка за услуги да се определя като обществена поръчка за строителство.
Въпреки това, предвид многообразието от обществени поръчки за строителство, възлагащите органи следва да могат да предвиждат възможност поръчките за проектиране и изпълнение нa строеж да бъдат възлагани поотделно или съвместно. Настоящата директива няма за цел да предвижда съвместно или отделно възлагане на обществени поръчки.
(9)
Изграждането на строеж, отговарящ на изискванията, посочени от възлагащия орган, изисква въпросният орган да е предприел мерки за определяне на вида на строежа или най-малко да е имал решаващо влияние по отношение на проектирането му. Независимо дали изпълнителят изгражда целия строеж или част от него със собствени средства или осигурява изграждането му по друг начин, класификацията на поръчката като поръчка за строителство следва да не се променя, когато, за да гарантира изпълнението на строителството, изпълнителят поема пряко или косвено задължение, което може да бъде изпълнено по съдебен ред.
(10)
Понятието „възлагащи органи“, и по-специално „публичноправни организации“, е многократно разглеждано в съдебната практика на Съда на Европейския съюз. За да се поясни, че обхватът на настоящата директива по отношение на лицата (ratione personae) следва да остане непроменен, е целесъобразно да се запазят определенията, въз основа на които Съдът се е произнесъл, и да се включат някои пояснения от съдебната практика като средство за разбиране на самите определения, без да се цели изменение на разбирането на понятието, разработено в съдебната практика. За целта следва да се поясни, че организация, която действа в нормални пазарни условия, стреми се да реализира печалба и понася загубите в резултат от извършването на дейността си, не следва да се счита за „публичноправна организация“, тъй като нуждите от общ икономически интерес, за задоволяването на които е създадена или има задача да задоволява, имат промишлен или търговски характер.
По сходен начин в съдебната практика се разглежда и условието, свързано с източника на финансиране на съответната организация, като наред с другото се пояснява, че финансиране „в по-голямата си част“ означава повече от половината и че такова финансиране може да включва плащания от ползватели, които се налагат, изчисляват и събират съгласно нормите на публичното право.
(11)
При смесените поръчки приложимите правила следва да се определят в зависимост от основния предмет на поръчката, когато различните части, които я съставляват, са обективно неделими. Поради това следва да се уточни начинът, по който възлагащите органи следва да определят дали различните части са делими. Това уточнение следва да се основава на съдебната практика на Съда на Европейския съюз в тази област.
Решението следва да се взема за всеки отделен случай, като не следва да са достатъчни изразените или предполагаемите намерения на възлагащия орган да разглежда различните части, съставляващи смесена поръчка, като неделими, а те следва да са подкрепени с обективни доказателства, които могат да ги обосноват и да потвърдят необходимостта от възлагането на една поръчка. Подобна обоснована необходимост от възлагане на една поръчка би могла например да съществува при строителството на една сграда, част от която ще се използва пряко от съответния възлагащ орган, а друга част от която ще се дава на концесия, например за осигуряване на обществени паркинги. Следва да се поясни, че възлагането на една поръчка може да е необходимо по причини както от техническо, така и от икономическо естество.
(12)
При смесените поръчки, които могат да бъдат разделени, възлагащите органи винаги имат правото да възлагат отделни поръчки за отделните части на смесената поръчка, като в този случай разпоредбите, приложими за всяка отделна част, следва да се определят изцяло в зависимост от характеристиките на конкретната поръчка. От друга страна, когато възлагащите органи решат да включат други елементи в обществената поръчка, основният принцип следва да бъде, че когато поръчката следва да се възложи съгласно разпоредбите на настоящата директива, ако се възлага самостоятелно, то настоящата директива следва да се прилага и по отношение на цялата смесена поръчка, независимо от стойността на допълнителните елементи и от правния режим, приложим към тях.
(13)
Следва обаче да се предвидят специални разпоредби за смесените поръчки, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността, или части извън обхвата на ДФЕС. В такива случаи следва да бъде възможно настоящата директива да не се прилага, при условие че възлагането с една поръчка е обосновано от обективни причини и че решението за възлагане с една поръчка не е взето с цел изключването на поръчки от прилагането на настоящата директива или на Директива 2009/81/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7). Следва да се поясни, че възлагащите органи следва да разполагат с възможността да прилагат за определени смесени поръчки настоящата директива вместо Директива 2009/81/ЕО.
(14)
Следва да се поясни, че понятието „икономически оператори“ следва да се тълкува широко, така че в него да бъдат включени всички лица и/или субекти, които предлагат изпълнението на строителство, доставката на продукти или предоставянето на услуги на пазара, независимо под каква правна форма са избрали да извършват дейност. Съответно предприятията, клоновете, дъщерните дружества, партньорствата, кооперациите, капиталовите дружества, университетите, публични или частни, и другите форми на субекти, различни от физически лица, следва да попадат в обхвата на понятието „икономически оператор“, независимо от това дали са „юридически лица“ във всеки един случай.
(15)
Следва да се поясни, че групите от икономически оператори, включително когато те са се обединили във временно сдружение, могат да участват в процедурите за възлагане, без да е необходимо да възприемат определена правна форма. Доколкото това е необходимо, например когато се изисква солидарна отговорност, може да е необходима определена форма, когато поръчката се възлага на такива групи.
Следва също така да се поясни, че възлагащите органи следва да могат да указват ясно начина, по който групите от икономически оператори да изпълнят изискванията относно икономическото и финансовото състояние съгласно настоящата директива или критериите относно техническите и професионалните способности, които трябва да притежават икономическите оператори, участващи самостоятелно.
Изпълнението на поръчки от групи от икономически оператори може да налага определянето на условия, които не са поставени на индивидуалните участници. Тези условия, които следва да се основават на обективни причини и да са пропорционални, могат да включват например изискване за определяне на общо представителство или водещ партньор за целите на процедурата за възлагане на обществена поръчка или изискване за предоставяне на информация за структурата им.
(16)
Възлагащите органи следва да използват всички възможни средства, с които разполагат съгласно националното право, за да предотвратят нарушенията в процедурите за възлагане на обществена поръчка, произтичащи от конфликти на интереси. Това може да включва процедури за разкриване, предотвратяване и отстраняване на конфликтите на интереси.
(17)
С Решение 94/800/ЕО на Съвета (8) беше одобрено по-специално Споразумението за държавните поръчки на Световната търговска организация (наричано по-долу „СДП“). Целта на СДП е да установи многостранна рамка от балансирани права и задължения по отношение на обществените поръчки с оглед постигане на либерализация и разширяване на световната търговия. За поръчките, които попадат в обхвата на приложения 1, 2, 4 и 5 и Общите забележки към допълнение I на Европейския съюз към СДП, както и в обхвата на други обвързващи Съюза международни споразумения в тази област, възлагащите органи следва да изпълняват задълженията по тези споразумения, като прилагат настоящата директива към икономическите оператори от трети държави, подписали споразуменията.
(18)
СДП се прилага за поръчки над определени прагове, установени в СПД и изразени в специални права на тираж. Праговете, установени от настоящата директива, следва да се съгласуват, за да се гарантира, че съответстват на равностойността в евро на праговете в СДП. Следва също така да се предвиди периодичен преглед на праговете, изразени в евро, за да могат те да се коригират посредством чисто математическа операция към възможните отклонения в стойността на еврото спрямо специалните права на тираж. Освен тези периодични математически корекции, на следващия кръг преговори по СДП следва да се разгледа възможността да се увеличат установените в него прагове.
(19)
Следва да се поясни, че за изчисляване на стойността на дадена поръчка трябва да се вземат предвид всички приходи, независимо от това дали са получени от възлагащия орган, или от трети лица. Следва също така да се поясни, че за целите на изчисляването на праговете понятието „сходни доставки“ следва да се разглежда като продукти, предназначени за същата или сходна употреба, например доставки на асортимент от храни или разнообразни артикули офис оборудване. Обикновено е възможно икономически оператор, който работи в съответния сектор, да извършва такива доставки като част от обичайната си продуктова гама.
(20)
За целите на изчисляването на стойността на дадена поръчка следва да се поясни, че то следва да може да се прави въз основа на разделянето на поръчката само когато това е обосновано от обективни причини. Например може да е обосновано стойностите на поръчките да се изчисляват на равнището на отделните оперативни единици на възлагащия орган, например училища или детски градини, при условие че съответната единица носи самостоятелно отговорността за своите обществени поръчки. Това може да се приеме в случаите, когато отделната оперативна единица организира самостоятелно процедурите за възлагане на обществена поръчка и взема решенията за закупуване, разполага с отделен бюджетен ред за съответните обществени поръчки, сключва самостоятелно договора за поръчка и го финансира от бюджета, с който разполага. Разделянето не е обосновано, когато възлагащият орган само организира обществената поръчка по децентрализиран начин.
(21)
Обществените поръчки, които се възлагат от възлагащи органи, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги, и които попадат в сферата на тези дейности, са включени в обхвата на Директива 2014/25/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (9). Въпреки това поръчките, възложени от възлагащите органи в контекста на извършваните от тях морски, крайбрежни или речни транспортни услуги, попадат в обхвата на настоящата директива.
(22)
Тъй като адресати на настоящата директива са държавите членки, тя не се прилага за обществени поръчки, възлагани от международни организации от тяхно име и за тяхна сметка. Въпреки това е необходимо да се изясни до каква степен настоящата директива следва да се прилага към обществените поръчки, уредени от специални международни правила.
(23)
Възлагането на обществени поръчки за определени радиоуслуги и аудио-визуални медийни услуги от доставчици на медийни услуги следва да позволява отчитане на аспектите с културна или социална значимост, които правят неподходящо прилагането на правилата за обществените поръчки. Поради тези причини следва да се предвиди изключение за обществените поръчки за услуги, възлагани от самите доставчици на медийни услуги за закупуване, разработване, продуциране или съвместно продуциране на стандартни предавания и други подготвителни услуги, като например свързаните със сценарии или художествени дейности, необходими за продуцирането на предаването. Следва също така да се поясни, че това изключение следва да се прилага и за медийните услуги за радио- и телевизионно разпространение и за услугите по заявка (нелинейни услуги). Това изключение обаче не следва да се прилага за доставките на техническо оборудване, необходимо за продуциране, съвместно продуциране и радио- и телевизионно разпространение на такива предавания.
(24)
Следва да се припомни, че арбитражните и помирителните услуги, както и други сходни алтернативни начини за уреждане на спорове обикновено се предоставят от органи или физически лица, за които е постигната договореност или които са избрани по начин, който не може да се уреди от правилата за обществените поръчки. Следва да се поясни, че настоящата директива не се прилага за поръчки за услуги за предоставяне на такива услуги, независимо от наименованието им съгласно националното право.
(25)
Определен брой правни услуги се предоставят от доставчици на услуги, определени от съд или юрисдикция на държава членка, включват представителство на клиенти в съдебни производства от страна на адвокат, представляват услуги, които трябва да бъдат предоставени от нотариус или са свързани с упражняването на официална власт. Такива правни услуги обикновено се предоставят от органи или физически лица, определени или избрани по начин, който не може да се уреди от правилата за поръчките, като например в случая с определянето на главния прокурор в някои държави членки. Следователно тези правни услуги следва да бъдат изключени от обхвата на настоящата директива.
(26)
Целесъобразно е да се уточни, че понятието „финансови инструменти“, използвано в настоящата директива, се използва в същия смисъл както в останалото законодателство в областта на вътрешния пазар, а с оглед на неотдавнашното създаване на Европейския инструмент за финансова стабилност и Европейския механизъм за стабилност следва да се посочи, че операциите по линия на този инструмент и този механизъм следва да бъдат изключени от обхвата на настоящата директива. На последно място, следва да бъде пояснено, че заемите, независимо дали са свързани с емитиране на ценни книжа или други финансови инструменти, или с други свързани с това операции, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящата директива.
(27)
Следва да се припомни, че член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета (10) изрично предвижда, че директиви 2004/17/ЕО и 2004/18/ЕО се прилагат съответно за поръчки за услуги и за обществени поръчки за обществени услуги за превоз с автобусен или трамваен транспорт, докато Регламент (ЕО) № 1370/2007 се прилага при концесии за обществени услуги за пътнически превоз с автобусен или трамваен транспорт. Освен това следва да се припомни, че посоченият регламент продължава да се прилага за обществени поръчки за услуги, както и за концесии за обществени услуги за пътнически превоз с железопътен транспорт или метро. За да се изясни връзката между настоящата директива и Регламент (ЕО) № 1370/2007, следва изрично да се предвиди, че настоящата директива не следва да се прилага за обществени поръчки за обществени услуги за пътнически превоз с железопътен транспорт или метро, възлагането на които следва да продължи да се урежда от посочения регламент. Доколкото в Регламент (ЕО) № 1370/2007 се предвижда възможността националното право да се отклонява от предвидените в посочения регламент правила, държавите членки следва да могат да продължат да предвиждат в националното си право, че обществените поръчки за обществени услуги за пътнически превоз с железопътен транспорт или метро трябва да се възлагат по процедура за възлагане на поръчка, следваща общите им правила за обществените поръчки.
(28)
Настоящата директива следва да не се прилага за определени услуги при спешни случаи, когато те се осигуряват от организации или от сдружения с нестопанска цел, тъй като ще е трудно да се запази особеното естество на тези организации, в случай че доставчиците на услуги трябва да бъдат избирани в съответствие с процедурите, предвидени в настоящата директива. Изключението обаче следва да не надхвърля строго необходимото. Ето защо следва изрично да се предвиди, че услугите за превоз на пациенти с линейка не са изключени. Освен това във връзка с това е необходимо да се поясни, че група 601 „Услуги на сухопътния транспорт“ по CPV не обхваща услугите за превоз с линейки, които са обхванати от клас 8514 по CPV. Ето защо следва да се поясни, че за услугите, обхванати от код 85143000-3 по CPV, които се състоят само от услуги за превоз на пациенти с линейка, следва да се прилага специалният режим, предвиден за социални и други специфични услуги (наричан по-долу „облекченият режим“). Поради това за смесените поръчки за предоставяне на услуги за превоз с линейка по принцип също ще се прилага облекченият режим, ако стойността на услугите за превоз на пациенти с линейка надвишава стойността на другите услуги за превоз с линейка.
(29)
Целесъобразно е да се припомни, че настоящата директива се прилага само за възлагащите органи на държавите членки. Ето защо нейните разпоредби по принцип не се прилагат за политическите партии, които не са възлагащи органи. Въпреки това политическите партии в някои държави членки може да попаднат в обхвата на понятието за публичноправни организации.
Независимо от това определени услуги (като производството на пропагандни кино- и видеофилми) са така неразривно свързани с политическите виждания на доставчика на услуги, когато се предоставят в рамките на избирателна кампания, че доставчиците на услуги обикновено се избират по начин, който не може да се урежда от правилата за обществените поръчки.
На последно място, следва да се припомни, че по отношение на статута и финансирането на европейските политически партии и европейските политически фондации се прилагат правила, различни от предвидените в настоящата директива.
(30)
В определени случаи възлагащ орган или сдружение от възлагащи органи може да бъде единственият източник на определена услуга, за чието предоставяне се ползва от изключително право съгласно законови, подзаконови или публикувани административни разпоредби, които са в съответствие с ДФЕС. Следва да се поясни, че не е нужно настоящата директива да се прилага за възлагането на обществени поръчки за услуги от такъв възлагащ орган или сдружение от такива органи.
(31)
Съществува значителна правна несигурност до каква степен договорите за поръчки, сключени между субекти в публичния сектор, следва да бъдат обхванати от правилата за обществените поръчки. Съдебната практика на Съда на Европейския съюз в тази област се тълкува по различен начин от държавите членки и дори от възлагащите органи. Следователно е необходимо да се поясни в кои случаи правилата за обществените поръчки не се прилагат по отношение на договорите за поръчки, сключени в рамките на публичния сектор.
Това пояснение следва да се основава на принципите, установени в съдебната практика на Съда на Европейския съюз в тази област. Сам по себе си фактът, че и двете страни по договора са публични органи, не изключва прилагането на правилата за обществените поръчки. Прилагането на правилата за обществените поръчки обаче не следва да засяга свободата на публичните органи да изпълняват възложените им задачи за осигуряване на обществени услуги, като използват собствените си ресурси, което включва възможността за сътрудничество с други публични органи.
Следва да се гарантира, че изключеното от прилагането на правилата сътрудничество между публични органи не води до нарушаване нa конкуренцията по отношение на частните икономически оператори, дотолкова доколкото поставя частен доставчик на услуги в по-изгодна позиция в сравнение с неговите конкуренти.
(32)
Предвидените в настоящата директива процедури не следва да се прилагат за обществените поръчки, възложени на контролирани юридически лица, ако възлагащият орган упражнява върху съответното юридическо лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си структурни звена, при условие че контролираното юридическо лице извършва повече от 80 % от дейността си при изпълнението на задачи, възложени му от контролиращия възлагащ орган или от други юридически лица, контролирани от същия възлагащ орган, независимо от бенефициера на изпълнението на поръчката.
Изключението следва да не обхваща случаите на пряко участие на частен икономически оператор в капитала на контролираното юридическо лице, тъй като при подобни обстоятелства възлагането на обществената поръчка без състезателна процедура би дало на частния икономически оператор с капиталово участие в контролираното юридическо лице неоправдано предимство спрямо неговите конкуренти. Въпреки това, предвид особените характеристики на публичните органи със задължително членство, като организациите, отговарящи за управлението или изпълнението на определени обществени услуги, това следва да не се прилага в случаи, когато съгласно разпоредба на националното законодателство в съответствие с Договорите участието на конкретни частни икономически оператори в капитала на контролираното юридическо лице е задължително, при условие че това участие не включва контролни или блокиращи правомощия и не оказва решаващо влияние върху решенията на контролираното юридическо лице. В допълнение следва да се поясни, че решаващ елемент е единствено прякото частно участие в контролираното юридическо лице. Ето защо участието на частен капитал в контролиращия възлагащ орган или органи не е пречка за възлагането на обществени поръчки на контролираното юридическо лице, без да се прилагат предвидените в настоящата директива процедури, тъй като подобно участие не оказва отрицателно въздействие върху конкуренцията между частните икономически оператори.
Следва също така да се поясни, че възлагащите органи от вида на публичноправните организации, при които може да има частно капиталово участие, следва да могат да се ползват от изключението във връзка с междуведомственото сътрудничество. Следователно, когато са спазени всички останали условия, свързани с междуведомственото сътрудничество, изключението за междуведомствено сътрудничество следва да се прилага и за възлагащите органи, когато договорът за поръчка е сключен изключително между възлагащи органи.
(33)
Възлагащите органи следва да могат да решат да предоставят съвместно обществени услуги посредством сътрудничество, без да са задължени да използват определена правна форма. Това сътрудничество може да обхваща всички видове дейности, свързани с изпълнението на услуги и задължения, възложени на участващите органи или поети от тях, като задължителни или доброволни задачи на местните или регионалните органи или услуги, възложени на конкретни органи съобразно публичното право. Услугите, предоставяни от различните участващи органи, не трябва непременно да бъдат еднакви; те могат и да се допълват взаимно.
Предвидените в настоящата директива правила не следва да се прилагат за договорите за съвместно предоставяне на обществени услуги, при условие че последните са сключени изключително между възлагащи органи, че осъществяването на това сътрудничество се ръководи единствено от съображения, свързани с обществения интерес, и че никой частен доставчик на услуги не е поставен в по-изгодна позиция в сравнение с конкурентите си.
За да отговаря на тези условия, сътрудничеството следва да се основава на концепция за сътрудничество. Това сътрудничество не налага всички участващи органи да поемат изпълнението на основните договорни задължения, ако съществува ангажимент за оказване на принос към съвместното изпълнение на съответната обществена услуга. Освен това осъществяването на сътрудничеството, включително финансовите трансфери между участващите възлагащи органи, следва да се ръководи единствено от съображения, свързани с обществения интерес.
(34)
В определени случаи дадено правно образувание действа, съгласно приложимите разпоредби на националното право, като инструмент или техническа служба на определени възлагащи органи, задължено е да изпълнява нарежданията на тези възлагащи органи и не може да влияе върху възнаграждението за изпълняваните от него задачи. Предвид техния извъндоговорен характер тези чисто административни отношения не следва да попадат в обхвата на процедурите за възлагане на обществена поръчка.
(35)
Следва да се насърчава съфинансирането на програми за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) от промишлени източници. Във връзка с това следва да се поясни, че настоящата директива се прилага само когато няма такова съфинансиране и когато съответният възлагащ орган получава резултатите от НИРД. Това не следва да изключва възможността доставчикът на услугата, извършил тези дейности, да публикува информация за тях, при условие че възлагащият орган запазва изключителното право да използва резултатите от НИРД при осъществяването на дейността си. Въпреки това фиктивното споделяне на резултатите от НИРД и символичното участие във възнаграждението на доставчика на услугата не следва да препятстват прилагането на настоящата директива.
(36)
Заетостта и упражняването на професия допринасят за социалната интеграция и сa ключови елементи за гарантирането нa равни възможности зa всички. Във връзка с това защитените предприятия могат да изиграят значителна роля. Същото важи и за другите социални предприятия, чиято основна цел е да подпомагат социалната и професионалната интеграция или повторната интеграция на хората с увреждания или хората в неравностойно положение, като безработните, членовете на малцинства в неравностойно положение или групите, живеещи в социална изолация по други причини. Въпреки това такива предприятия може да не успеят да получат поръчки при нормални условия на конкуренция. Следователно е целесъобразно да се предвиди възможността държавите членки да запазват за такива предприятия правото на участие в процедури за възлагане на обществени поръчки или на обособени позиции от тях или да запазват изпълнението на поръчки за програми за създаване на защитени работни места.
(37)
С цел подходящо отразяване на изискванията в екологичната, социалната и трудовата сфера в процедурите за възлагане на обществена поръчка е особено важно държавите членки и възлагащите органи да вземат съответни мерки за осигуряване на изпълнението на задълженията в областта на екологичното, социалното и трудовото право, които се прилагат на мястото на извършване на строителството или на предоставяне на услугите и които произтичат от закони, подзаконови актове, наредби и решения както на национално равнище, така и на равнището на Съюза, както и от колективни споразумения, при условие че тези правила и тяхното прилагане са в съответствие с правото на Съюза. Също така при изпълнението на поръчката следва да се прилагат задълженията, произтичащи от международните споразумения, които са ратифицирани от всички държави членки и са изброени в приложение X. Това обаче не следва по никакъв начин да възпрепятства прилагането на условия на труд, които са по-благоприятни за работниците.
Съответните мерки следва да се прилагат в съответствие с основните принципи на правото на Съюза, по-специално с оглед осигуряване на равнопоставеност. Тези мерки следва да се прилагат в съответствие с Директива 96/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (11) и по начин, осигуряващ равнопоставеност и липса на пряка или косвена дискриминация спрямо икономически оператори и работници от други държави членки.
(38)
Следва да се счита, че услугите се предоставят на мястото на изпълнение на основните им характерни елементи. Когато услугите се предоставят от разстояние, например от центрове за помощ по телефона, следва да се счита, че те се предоставят на мястото на тяхното изпълнение независимо от местата и държавите членки, към които са насочени.
(39)
Съответните задължения могат да бъдат предвидени в договорни клаузи. Освен това следва да е възможно в договорите за обществени поръчки да бъдат включени клаузи, гарантиращи спазването на колективните споразумения в съответствие с правото на Съюза. Неизпълнението на съответните задължения може да се разглежда като тежко нарушение от страна на съответния икономически оператор, което може да доведе до изключването му от процедурата за възлагане на договор за обществена поръчка.
(40)
На съответните етапи от процедурата за възлагане на обществена поръчка при прилагането на общите принципи, уреждащи избора на участниците и възлагането на поръчките, при прилагането на критериите за изключване и при прилагането на разпоредбите относно необичайно ниските оферти, следва да се упражнява контрол на спазването на разпоредбите на екологичното, социалното и трудовото право. За тази цел следва да се прави необходимата проверка в съответствие със съответните разпоредби на настоящата директива, по-специално относно доказателствата и личните декларации.
(41)
Никоя разпоредба на настоящата директива не следва да възпрепятства налагането или изпълнението нa мерки, които сa необходими зa защитата нa обществения ред, обществения морал, обществената сигурност, здравето, човешкия живот, фауната и флората, или на други екологични мерки, по-специално с оглед нa устойчивото развитие, при условие че тези мерки сa в съответствие с ДФЕС.
(42)
Крайно необходимо е възлагащите органи да разполагат с допълнителна гъвкавост при избора на процедура за възлагане на обществена поръчка, която да позволява договаряне. По-широкото използване на тези процедури би могло също да увеличи и трансграничната търговия, тъй като оценката сочи, че поръчките, възложени чрез процедура на договаряне с публикуване на предварително обявление за поръчка имат особено голям успех по отношение на подадените трансгранични оферти. Държавите членки следва да могат да предвиждат използване на състезателна процедура с договаряне или на състезателен диалог в различни случаи, при които откритите или ограничените процедури без договаряне по всяка вероятност не биха довели до задоволителни резултати от обществените поръчки. Следва да се припомни, че през последните години значително нарасна използването на състезателния диалог, изразено като стойност на поръчките. Състезателният диалог се оказва полезен в случаите, при които възлагащите органи не са в състояние да определят средствата за задоволяване на потребностите си или за оценка на възможностите, които пазарът предлага като технически, финансови или юридически решения. Такава ситуация може да възникне по-специално при новаторски проекти, при изпълнение на мащабни проекти за интегрирана транспортна инфраструктура, големи компютърни мрежи или проекти, включващи сложно и структурирано финансиране. Когато е целесъобразно, възлагащите органи следва да се насърчават да определят ръководител на проекта, който да осигурява доброто сътрудничество между икономическите оператори и възлагащия орган в хода на процедурата за възлагане на обществена поръчка.
(43)
За поръчките в сферата на строителството такъв е случаят при строителство, което не е свързано с изграждането на стандартни сгради или което включва проектиране или новаторски решения. Състезателната процедура с договаряне или състезателният диалог може да бъде от полза при услуги или доставки, които изискват адаптиране или проектантска дейност. Адаптирането или проектантската дейност са особено необходими при комплексни покупки, включващи например високотехнологични продукти, интелектуални услуги, например определени консултантски, архитектурни или инженерни услуги, или мащабни проекти в областта на информационните и комуникационни технологии (ИКТ). В тези случаи може да е необходимо договаряне, за да се гарантира, че въпросната доставка или услуга отговаря на потребностите на възлагащия орган. Състезателната процедура с договаряне и състезателният диалог не следва да се използват по отношение на стандартни услуги или доставки, които могат да бъдат доставени от множество различни оператори на пазара.
(44)
Състезателната процедура с договаряне следва да е достъпна и в случаи, в които при провеждането на открита или ограничена процедура са подадени само нередовни или неприемливи оферти. В тези случаи възлагащите органи следва да имат възможност за договаряне с оглед получаването на редовни и приемливи оферти.
(45)
Състезателната процедура с договаряне следва да е придружена от подходящи защитни механизми, осигуряващи съблюдаването на принципите за равнопоставеност и прозрачност. По-специално възлагащите органи следва предварително да посочат минималните изисквания, които характеризират естеството на поръчката и които не следва да бъдат променяни при договарянето. За да се гарантира равнопоставеност на всички икономически оператори, критериите за възлагане на поръчката и тяхната тежест следва да останат непроменени в хода на цялата процедура и не следва да са предмет на договаряне. Целта на договарянето следва да бъде подобряването на офертите, което да позволи на възлагащите органи да закупят строителство, доставки и услуги, напълно пригодени към конкретните им потребности. Договарянето може да засяга всички характеристики на закупуваното строителство, доставки и услуги, включително например качество, количества, търговски условия, както и социални, екологични и новаторски аспекти, доколкото те не представляват минимални изисквания.
Следва да се поясни, че минималните изисквания, които трябва да бъдат определени от възлагащия орган, са условията и характеристиките (особено физически, функционални и правни), на които следва да отговаря или които следва да притежава всяка оферта, за да се даде възможност на възлагащия орган да възложи поръчката в съответствие с избраните критерии за възлагане. За да се гарантират прозрачност и възможност за проследяване на процеса, всички етапи следва да бъдат надлежно документирани. Освен това по време на процедурата всички оферти следва да се подават в писмен вид.
(46)
На възлагащите органи следва да бъде разрешено да съкращават определени срокове, приложими за открити и ограничени процедури и за състезателни процедури с договаряне, когато спазването на тези срокове би било невъзможно поради неотложни обстоятелства, които следва да бъдат надлежно обосновани от възлагащите органи. Следва да се поясни, че не е необходимо това да са изключително неотложни обстоятелства, предизвиканa от събития, които нито могат да бъдат предвидени, нито се дължат на възлагащия орган.
(47)
Научните изследвания и иновациите, включително иновациите от екологично и социално естество, са сред основните двигатели на бъдещия растеж и са в центъра на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Публичните органи следва да използват обществените поръчки по най-добрия стратегически начин, за да насърчат иновациите. Закупуването на новаторски продукти, строителство и услуги играе ключова роля за повишаване на ефективността и качеството на обществените услуги, като същевременно спомага за справянето със сериозни обществени предизвикателства. То допринася за постигането на доброто съотношение между полученото качество и вложените публични средства, както и на по-широки икономически, екологични и обществени ползи, свързани с появата на нови идеи, тяхното превръщане в новаторски продукти и услуги и оттам - насърчаването на устойчив икономически растеж.
Следва да се припомни, че в съобщението на Комисията от 14 декември 2007 г., озаглавено „Доставки на развойни продукти: насърчаване на иновациите с цел обезпечаване устойчивостта и високото качество на обществените услуги в Европа“, се очертават няколко модела, свързани с възлагането на обществени поръчки за услугите за научноизследователска и развойна дейност, които не попадат в обхвата на настоящата директива. Тези модели ще продължат да се прилагат, но настоящата директива следва да допринесе и за по-лесното възлагане на обществени поръчки за иновации, както и да подпомогне държавите членки да постигнат целите на инициативата „Съюз за иновации“.
(48)
Поради значението на иновациите възлагащите органи следва да се насърчават възможно най-често да допускат варианти. Тези органи съответно следва да обърнат внимание на необходимостта да определят минималните изисквания, на които тези варианти трябва да отговарят, преди да обявят, че могат да бъдат представяни варианти.
(49)
Когато нуждата от разработването на новаторски продукт, услуга или строителство и последващото закупуване на получените в резултат на това доставки, услуги или строителство не може да бъде задоволена посредством наличните на пазара решения, възлагащите органи следва да имат достъп до специална процедура за възлагане на обществена поръчка във връзка с поръчки, попадащи в обхвата на настоящата директива. Тази специална процедура следва да позволи на възлагащите органи да установят дългосрочно партньорство за иновации с цел разработване и последващо закупуване на нов, новаторски продукт, услуга или строителство, при условие че този новаторски продукт, тази новаторска услуга или това новаторско строителство могат да бъдат доставени при договорените нива на изпълнение и разходи, без да се налага провеждането на отделна процедура за възлагане на обществена поръчка за закупуването им. Партньорството за иновации следва да се основава на процедурните правила, приложими за състезателната процедура с договаряне, и поръчките следва да се възлагат единствено въз основа на най-доброто съотношение качество/цена, което е най-подходящият критерий за сравняване на оферти за новаторски решения. Независимо дали става въпрос за изключително мащабни проекти или за по-малки новаторски проекти, партньорството за иновации следва да се структурира по начин, осигуряващ необходимата „пазарна тяга“, която да насърчи разработването на новаторско решение, без да се ограничава пазарът.
Ето защо възлагащите органи следва да не използват партньорствата за иновации по начин, който възпрепятства, ограничава или нарушава конкуренцията. В определени случаи подобен резултат би могъл да се избегне чрез създаването на партньорства за иновации с няколко партньори.
(50)
Предвид неблагоприятните им последици за конкуренцията процедурите на договаряне без предварително публикуване на обявление за поръчка следва да се използват само при особено изключителни обстоятелства. Това изключение следва да се ограничава до случаите, когато публикуването е невъзможно поради изключително неотложни обстоятелства, предизвикани от събития, които нито могат да бъдат предвидени, нито се дължат на възлагащия орган, или когато поначало е ясно, че публикуването на обявление няма да доведе до по-голяма конкуренция или до по-добри резултати от поръчката, предимно защото обективно съществува само един икономически оператор, който може да изпълни поръчката. Такъв е случаят при произведения на изкуството, когато личността на твореца изначално определя уникалния характер и стойността на самия предмет на изкуството. Наличието само на един икономически оператор може да се свързва и с други причини, но само случаите, когато обективно е налице само един икономически оператор, могат да обосноват използването на процедура на договаряне без обявление, ако това положение не е било създадено от самия възлагащ орган с оглед на бъдещата процедура за възлагане на обществена поръчка.
Възлагащите органи, които разчитат на това изключение, следва да обосноват твърдението, че няма разумни алтернативи или заместители, като например използване на алтернативни канали за дистрибуция, включително извън държавата членка на възлагащия орган, или че не е възможно да се използват функционално сравними строителство, доставки и услуги.
Когато наличието само на един икономически оператор се дължи на причини от техническо естество, те следва да бъдат строго определени и обосновани за всеки отделен случай. Те биха могли да включват например почти пълната техническа невъзможност на друг икономически оператор да постигне изискваното ниво на изпълнение или необходимостта да се използват конкретно ноу-хау, инструменти или средства, с които разполага само един икономически оператор. Техническите причини могат да произтичат също от специфични изисквания за оперативна съвместимост, които трябва да бъдат изпълнени, за да се гарантира експлоатацията на строителството, доставките или услугите, които трябва да се доставят.
На последно място, не е целесъобразно процедури за възлагане на обществена поръчка да се използват за доставки, закупувани директно на стокова борса, включително стокови търговски платформи, като борси за селскостопански продукти, суровини и енергия, при които регулираната и контролирана многостранна търговска структура по правило гарантира пазарни цени.
(51)
Следва да се поясни, че разпоредбите относно защитата на поверителната информация по никакъв начин не са пречка за публичното оповестяване на неповерителните части от сключените договори, включително на всички последващи изменения.
(52)
Електронните средства за информация и комуникация могат значително да опростят публикуването на поръчките и да увеличат ефективността и прозрачността на процесите за възлагането им. Те следва да се превърнат в стандартни средства за комуникация и обмен на информация в процедурите за възлагане на обществена поръчка, тъй като съществено увеличават възможностите на икономическите оператори да участват в процедури за възлагане на обществена поръчка в рамките на вътрешния пазар. За тази цел следва да станат задължителни изпращането на обявленията по електронен път, представянето на документацията за обществената поръчка в електронен вид и - след преходен период от 30 месеца - преминаването изцяло към електронни съобщения, което означава комуникация с електронни средства на всички етапи от процедурата, включително при подаването на заявленията за участие, и по-специално подаването на офертите (електронно подаване). Държавите членки и възлагащите органи следва да имат право при желание да предвиждат допълнителни правила в това отношение. Следва също така да се поясни, че задължителното използване на електронни средства за комуникация съгласно настоящата директива обаче не следва да задължава възлагащите органи да обработват офертите по електронен път, нито да налага електронно оценяване или автоматична обработка. Освен това, съгласно настоящата директива задължението за използване на електронни средства за комуникация не следва да обхваща никой от елементите на процеса за възлагане на обществена поръчка след сключването на договора, нито вътрешната комуникация в рамките на възлагащия орган.
(53)
Освен в някои определени ситуации, възлагащите органи следва да използват електронни средства за комуникация, които са недискриминационни, широко достъпни и оперативно съвместими с ИКТ продуктите за широка употреба и които не ограничават достъпа на икономическите оператори до процедурата за възлагане на обществена поръчка. Освен това при използването на тези средства за комуникация следва да се взема надлежно предвид достъпността за хората с увреждания. Следва да се поясни, че задължението за използване на електронни средства на всички етапи от процедурата за възлагане на обществена поръчка не би било целесъобразно, когато използването на електронни средства изисква специализирани инструменти или формати на файлове, които не са широко достъпни, нито когато съответната комуникация може да се осъществи единствено с помощта на специализирано офис оборудване. Поради това възлагащите органи не следва да са задължени да изискват използването на електронни средства за комуникация в процеса на подаване на документите в определени случаи, които следва да са изчерпателно изброени. В настоящата директива следва да се посочи, че тези случаи следва да включват ситуации, при които се налага използването на специализирано офис оборудване, което не е широко достъпно за възлагащите органи - например широкоформатни принтери. Възможно е документацията за обществената поръчка при някои процедури за възлагане на обществена поръчка да включва изискване за представяне на мостри или макети, които не могат да бъдат изпратени на възлагащите органи чрез електронни средства. В тези случаи мострите и макетите следва да се изпращат на възлагащите органи по пощата или с друга подходяща куриерска услуга.
Въпреки това следва да се поясни, че използването на други средства за комуникация следва да бъде ограничено до тези елементи на офертата, за които не се изискват електронни средства за комуникация.
Уместно е да се поясни, че по технически причини възлагащите органи следва да могат да определят максимално допустим размер на подаваните файлове.
(54)
Възможни са изключителни случаи, в които на възлагащите органи следва да се разреши да не използват електронни средства за комуникация, когато неизползването на подобни средства за комуникация е необходимо за защита на особено чувствителния характер на информацията. Следва да се поясни, че когато използването на електронни средства, които не са общодостъпни, може да осигури необходимото равнище на защита, тези електронни средства следва да се използват. Това може да бъде например случаят, при който възлагащите органи изискват да се използват специално предназначени за целта сигурни средства за комуникация, до които те осигуряват достъп.
(55)
Различията в техническите формати или стандартите за процеси и съобщения биха могли да създадат пречки за оперативната съвместимост не само в рамките на отделните държави членки, но също и основно между държавите членки. Например, за да участват в процедура за възлагане на обществена поръчка, при която е разрешено или се изисква използването на електронен каталог, който представлява формат за представяне и организиране на информацията по сходен начин за всички участващи оференти и подлежи на електронна обработка, при липса на стандартизация икономическите оператори ще трябва да адаптират каталозите си за всяка процедура за възлагане на обществена поръчка, което ще доведе до предоставяне на сходна информация в различен формат в зависимост от спецификациите на съответния възлагащ орган. Следователно стандартизирането на каталожните формати ще повиши степента на оперативна съвместимост, ще повиши ефективността и ще намали тежестта за икономическите оператори.
(56)
Когато разглежда необходимостта от гарантиране или повишаване на оперативната съвместимост между различни технически формати или стандарти за процеси и съобщения посредством въвеждането на задължение за използване на определени стандарти и при избора на стандарти, които да бъдат наложени, Комисията следва да отчита в максимална степен становището на заинтересованите страни. Следва също така да се има предвид степента, в която даден стандарт вече се използва на практика от икономическите оператори и възлагащите органи, и колко добре работи този стандарт. Преди да наложи задължение за използването на определен технически стандарт, Комисията следва внимателно да разгледа и свързаните с това разходи, по-специално по отношение на адаптирането към съществуващите решения за електронно възлагане на поръчки, включително инфраструктура, процеси или софтуер. Когато съответните стандарти не са разработени от международна, европейска или национална организация за стандартизация, те следва да отговарят на изискванията, приложими за стандартите в областта на ИКT, предвидени в Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета (12).
(57)
Преди да посочат необходимото ниво на сигурност на електронните средства за комуникация, които ще се използват на различните етапи от процедурата за възлагане, държавите членки и възлагащите органи следва да преценят пропорционалността между изискванията за гарантиране на точно и надеждно обозначаване на подателя на съответното съобщение, както и на целостта на съдържанието на съобщението, от една страна, и от друга страна, риска от проблеми например в случаите, при които съобщенията са изпратени от подател, различен от посочения. При равни други условия това означава, че необходимото ниво на сигурност например на електронно съобщение, с което се иска потвърждение на точния адрес на провеждане на информационна среща, няма да бъде същото като за самата оферта, която е обвързваща за икономическия оператор. По същия начин оценката на пропорционалността може да доведе до изискване за по-ниски нива на сигурност при повторното подаване на електронни каталози или при подаването на оферти в рамките на малки състезателни процедури по рамково споразумение или при достъпа до документацията за обществената поръчка.
(58)
Докато основните елементи на процедурата за възлагане на обществена поръчка, като документацията за обществената поръчка, заявленията за участие, потвърждаването на интерес и офертите следва винаги да се представят в писмена форма, устната комуникация с икономическите оператори следва да остане възможна, при условие че съдържанието ѝ е документирано в достатъчна степен. Това е необходимо, за да се осигури достатъчно равнище на прозрачност, което позволява проверка на спазването на принципа на равнопоставеност. По-специално, изключително важно е устната комуникация с оферентите, която би могла да повлияе върху съдържанието и оценката на офертите, да бъде документирана в достатъчна степен и с подходящите средства, като писмени записи или аудиозаписи, или обобщение на основните елементи на комуникацията.
(59)
На пазарите на обществени поръчки в целия Съюз се появява засилена тенденция към окрупняване на търсенето от страна на купувачите в публичния сектор с оглед постигане на икономии от мащаба, включително по-ниски цени и разходи при сделките и постигане на по-добро и по-професионално управление на обществените поръчки. Това може да се постигне чрез концентриране на покупките по броя на участващите възлагащи органи или по обема и стойността във времето. Въпреки това окрупняването и централизирането на покупките следва да се следят внимателно, за да се избегнат прекомерната концентрация на покупателна способност и тайните споразумения, както и за да се запазят прозрачността, конкуренцията и възможностите за достъп до пазара за МСП.
(60)
Инструментът на рамковите споразумения се използва широко и се счита за ефективна техника за възлагане на обществени поръчки в цяла Европа. Следователно той трябва да се запази до голяма степен непроменен. Някои аспекти обаче трябва да се изяснят, по-специално рамковите споразумения не следва да се използват от възлагащи органи, които не са посочени в тях. За целта възлагащите органи, които са страна по конкретно рамково споразумение от самото начало, следва да са ясно посочени поименно или по друг начин, например чрез посочване на дадена категория възлагащи органи в рамките на ясно определен географски район, така че съответните възлагащи органи да могат да бъдат лесно и недвусмислено определени. По същия начин след сключването на дадено рамково споразумение то не следва да остава открито за участие на нови икономически оператори. Това означава например, че когато централен орган за покупки използва общ регистър на възлагащите органи или на техните категории, като например местните органи в даден географски район, които имат право на достъп до сключваните от него рамкови споразумения, този централен орган за покупки следва да ползва регистъра по начин, който дава възможност да се провери не само кой е съответният възлагащ орган, но и датата, от която той е придобил право да използва рамковото споразумение, сключено от централния орган за покупки, тъй като тази дата определя кои конкретни рамкови споразумения следва да може да използва възлагащият орган.
(61)
Обективните условия за определяне на това кой от икономическите оператори - страни по рамковото споразумение, следва да изпълни определена задача, като доставки на стоки или услуги, предназначени за ползване от физически лица, може, в контекста на рамкови споразумения, определящи всички условия, да включват потребностите или избора на съответните физически лица.
Възлагащите органи следва да разполагат с допълнителна гъвкавост при възлагането на поръчки съгласно рамкови споразумения, които са сключени с повече от един икономически оператор и които определят всички условия.
В тези случаи възлагащите органи следва да могат да получат конкретно строителство, доставки или услуги, попадащи в обхвата на рамковото споразумение, като ги изискат от някой от икономическите оператори, определен в съответствие с обективни критерии и при вече установени условия, или като възложат конкретна поръчка за съответното строителство, доставки или услуги след провеждане на малка състезателна процедура сред икономическите оператори - страни по рамковото споразумение. За да се гарантира прозрачност и равнопоставеност, възлагащите органи следва да посочат в документацията за обществената поръчка във връзка с рамковото споразумение обективните критерии, от които ще се ръководи изборът между тези два метода за изпълнение на рамковото споразумение. Тези критерии например може да са свързани с количеството, стойността или характеристиките на съответното строителство, доставки или услуги, включително необходимостта от по-високо равнище на услугата или повишено ниво на сигурност, или с промените в ценовите равнища спрямо предварително определен ценови индекс. Рамковите споразумения не следва да се използват неправомерно или по начин, който възпрепятства, ограничава или нарушава конкуренцията. Възлагащите органи не следва да са задължени по настоящата директива да възлагат поръчки за строителство, доставки или услуги, попадащи в обхвата на рамково споразумение, съгласно условията на това рамково споразумение.
(62)
Следва също така да се поясни, че макар и поръчките, основани на рамково споразумение, да трябва да се възлагат преди изтичането на срока на самото рамково споразумение, не е необходимо срокът на отделните поръчки, основани на рамково споразумение, да съвпада със срока на това рамково споразумение, а може, в зависимост от случая, да бъде по-къс или по-дълъг. По-специално при определянето на срока на отделните поръчки, основани на рамково споразумение, следва да е възможно да се отчитат фактори като срок, необходим за тяхното изпълнение, дали е включена поддръжката на оборудване с очакван експлоатационен период от повече от четири години или дали е необходимо мащабно обучение на персонала с оглед изпълнението на поръчката.
Освен това следва да се поясни, че в изключителни случаи следва да е възможно срокът на самите рамкови споразумения да надвишава четири години. Такива случаи, които следва да бъдат надлежно обосновани, по-специално от предмета на рамковото споразумение, могат да възникнат например когато икономическите оператори трябва да разполагат с оборудване, чийто срок на амортизация е над четири години и което трябва да е на разположение по всяко време през целия срок на рамковото споразумение.
(63)
Предвид натрупания опит съществува и необходимост да се коригират правилата, уреждащи динамичните системи за покупки, за да могат възлагащите органи да се възползват в пълна степен от възможностите, предоставяни от този инструмент. Системите трябва да се опростят; по-специално те следва да се прилагат под формата на ограничена процедура, което премахва необходимостта от индикативни оферти - сочена като една от най-сериозните тежести, свързани с динамичните системи за покупки. По този начин всеки икономически оператор, който подава заявление за участие и отговаря на критериите за подбор, следва да бъде допуснат до участие в процедурите за възлагане на обществени поръчки, осъществявани чрез динамичната система за покупки в рамките на срока ѝ на действие. Тази техника за покупки позволява на възлагащия орган да получи особено широк диапазон от оферти и така да осигури оптимално използване на публичните средства чрез засилена конкуренция по отношение на широко използваните или стандартните продукти, строителство или услуги, които са налични на пазара.
(64)
Разглеждането на заявленията за участие следва по принцип да се извършва в максимален срок от 10 работни дни, при условие че оценката на критериите за подбор се прави въз основа на опростените изисквания за документация, предвидени в настоящата директива. Въпреки това, при първоначалното установяване на динамична система за покупки е възможно в отговор на първото публикуване на обявлението за поръчката или на поканата за потвърждаване на интерес възлагащите органи да получат толкова голям брой заявления за участие, че да им е необходимо повече време за тяхното разглеждане. Това следва да е допустимо, при условие че не се възлага конкретна поръчка, преди да бъдат разгледани всички заявления. Възлагащите органи следва да могат сами да решават как ще разглеждат заявленията за участие, например като предпочетат да разглеждат заявления само веднъж седмично, при условие че се спазват сроковете за разглеждане на всяко заявление за допускане до участие.
(65)
По всяко време в рамките на срока на действие на динамичната система за покупки възлагащите органи следва да могат да изискват от икономическите оператори да представят нова и актуализирана лична декларация за изпълнение на критериите за качествен подбор, като определят подходящ срок. Следва да се припомни, че възможността, предвидена в общите разпоредби на настоящата директива по отношение на доказателствата, да се изисква от икономическите оператори да представят придружаващи документи, както и задължението на оферента, на когото ще бъде възложена поръчката, да представи такива документи, се прилагат в частност в контекста на динамичните системи за покупки.
(66)
С оглед на разширяване на възможностите за участие на МСП в мащабна динамична система за покупки, например в система, управлявана от централен орган за покупки, съответният възлагащ орган следва да може да организира системата съобразно обективно определени категории продукти, строителство или услуги. Тези категории следва да се определят въз основа на обективни фактори, които могат да включват например максималния допустим размер на конкретни поръчки, които ще бъдат възложени в рамките на съответната категория, или конкретен географски район, в който ще бъдат изпълнявани конкретните поръчки. Когато динамичната система за покупки е разделена на категории, възлагащият орган следва да прилага критерии за подбор, които са пропорционални на характеристиките на съответната категория.
(67)
Следва да се поясни, че електронните търгове по принцип не са подходящи за някои обществени поръчки за строителство и за услуги, имащи за предмет интелектуални дейности, например строителното проектиране, тъй като само елементи, подлежащи на автоматизирана оценка с електронни средства без никаква намесa или оценкa нa възлагащия орган - а именно елементите, които се поддават на количествено изразяване в цифри или проценти - могат да бъдат предмет на електронен търг.
Освен това следва да се поясни, че електронните търгове могат да се използват при процедури за възлагане на обществена поръчка за закупуване на специални права върху интелектуална собственост. Целесъобразно е да се припомни също, че макар възлагащите органи да могат да ограничават броя на кандидатите или оферентите преди началото на търга, след започването на търга не следва да се допуска по-нататъшно намаляване на броя на оферентите, участващи в електронния търг.
(68)
Непрекъснато се разработват нови електронни техники за покупки - например електронни каталози. Електронните каталози представляват формат за представяне и организиране на информацията по сходен начин за всички участващи оференти, който се поддава на електронна обработка. Пример за това са офертите, представяни в табличен формат. Възлагащите органи следва да могат да поискат електронни каталози при всички съществуващи процедури, при които се изисква използването на електронни средства за комуникация. Електронните каталози спомагат за увеличаване на конкуренцията и рационализиране на обществените покупки, особено от гледна точка на икономията на време и пари. Въпреки това следва да се въведат определени правила, за да се гарантира, че използването на новите техники е съобразено с настоящата директива и с принципите на равнопоставеност, недискриминация и прозрачност. Ето защо използването на електронни каталози за представяне на офертите не следва да означава, че се допуска възможността икономическите оператори да се ограничат с подаването на общия си каталог. Икономическите оператори следва все пак да адаптират общия си каталог съобразно конкретната процедура за възлагане на обществена поръчка. Подобно адаптиране ще гарантира, че каталог, подаден за определена процедура за възлагане на обществена поръчка, съдържа единствено продукти, строителство или услуги, които - по преценка на икономическия оператор, извършена след активно проучване - отговарят на изискванията на възлагащия орган. В този случай икономическите оператори следва да могат да възпроизвеждат информация, съдържаща се в общия им каталог, но не следва да могат да представят самия общ каталог.
Освен това, в случай че се осигуряват достатъчно гаранции за възможността за проследяване, равнопоставеността и предсказуемостта, възлагащите органи следва да имат право да генерират оферти по отношение на конкретни покупки въз основа на предварително изпратени електронни каталози, по-специално когато някоя състезателна процедура е подновена съгласно рамково споразумение или когато се използва динамична система за покупки.
Когато възлагащият орган е генерирал оферти, съответният икономически оператор следва да има възможност да провери дали генерираната по този начин от възлагащия орган оферта не съдържа съществени грешки. При наличие на съществени грешки икономическият оператор не следва да е обвързан от офертата, генерирана от възлагащия орган, освен ако грешката не се поправи.
Съгласно изискванията на правилата за електронните средства за комуникация възлагащите органи следва да избягват създаването на необосновани пречки пред достъпа на икономическите оператори до процедурите за възлагане на обществена поръчка, в които офертите трябва да се представят под формата на електронни каталози и които гарантират спазването на общите принципи на недискриминация и равнопоставеност.
(69)
В повечето държави членки все по-често се използват техники за централизирани покупки. Централните органи за покупки отговарят за придобиванията, управлението на динамичните системи за покупки или възлагането на обществени поръчки/сключването на рамкови споразумения вместо други възлагащи органи, срещу или без възнаграждение. Възлагащите органи, за които е сключено рамково споразумение, следва да могат да го използват за единични или повтарящи се покупки. С оглед на големите обеми на покупките тези техники могат да способстват за повишаване на конкуренцията и следва да спомогнат за по-професионалното провеждане на обществените покупки. Във връзка с това следва да се предвидят разпоредби на равнището на Съюза за определяне на централните органи за покупки, които работят с възлагащите органи, и следва да се поясни, че централните органи за покупки работят по два различни начина.
На първо място, те следва да могат да действат като продавачи на едро, които купуват, съхраняват и препродават, а на второ място - те следва да могат да действат като посредници, които възлагат поръчки, управляват динамични системи за покупки или сключват рамкови споразумения, които да се използват от възлагащите органи. Тази посредническа функция може в някои случаи да се изпълнява чрез независимо провеждане на съответните процедури за възлагане на обществена поръчка без подробни указания от съответните възлагащи органи, а в други случаи - чрез провеждане на съответните процедури за възлагане на обществена поръчка съгласно указанията на съответните възлагащи органи, от тяхно име и за тяхна сметка.
Освен това следва да се въведат правила за разпределяне на отговорността за спазването на задълженията по настоящата директива между централния орган за покупки и възлагащите органи, поръчващи от или чрез него. Когато централният орган за покупки носи цялата отговорност за провеждането на процедурите за възлагане на обществена поръчка, той следва да бъде също така изцяло и пряко отговорен за законосъобразността им. Когато възлагащ орган провежда определени етапи от процедурата - например подновяване на състезателната процедура съгласно рамково споразумение или възлагане на отделни поръчки въз основа на динамична система за покупки - той следва да продължи да носи отговорността за етапите, които провежда.
(70)
Възлагащите органи следва да могат да възлагат обществена поръчка за услуги, свързана с извършването на централизирани дейности по закупуване, на централен орган за покупки, без да прилагат предвидените в настоящата директива процедури. Следва също така да е разрешено подобни обществени поръчки за услуги да включват извършването на подпомагащи дейности по закупуване. Обществените поръчки за услуги за извършване на подпомагащи дейности по закупуване следва да се възлагат в съответствие с настоящата директива, когато се изпълняват по друг начин освен от централен орган за покупки във връзка с извършване на централизирани дейности по закупуване за съответния възлагащ орган. Следва също така да се припомни, че настоящата директива не следва да се прилага, когато централизирани или подпомагащи дейности по закупуване се предоставят по друг начин, а не чрез възмезден договор, който представлява обществена поръчка по смисъла на настоящата директива.
(71)
По-строгите разпоредби относно централните органи за покупки не следва по никакъв начин да възпрепятстват текущата практика на единични съвместни поръчки, т.е. по-слабо институционализирани и систематични общи покупки, или установената практика на използване на доставчици на услуги, които подготвят и управляват процедурите за възлагане на обществена поръчка от името и за сметка на възлагащия орган и съгласно неговите указания. Напротив, някои елементи на съвместните поръчки следва да бъдат изяснени поради важната роля, която съвместните поръчки могат да играят, не на последно място във връзка с новаторски проекти.
Съвместните поръчки могат да бъдат под различна форма - от координирани поръчки чрез изготвяне на обща техническа спецификация за строителство, доставки или услуги, които ще бъдат поръчани от няколко възлагащи органа, всеки от които провежда отделна процедура за възлагане на обществена поръчка, до случаи, при които съответните възлагащи органи съвместно провеждат една процедура за възлагане на обществена поръчка, като работят заедно или като натоварят един възлагащ орган с управлението на процедурата от името на всички възлагащи органи.
Когато няколко възлагащи органи провеждат съвместно процедура за възлагане на обществена поръчка, те следва да носят обща отговорност за изпълнението на задълженията си съгласно настоящата директива. Въпреки това, когато възлагащите органи провеждат съвместно само етапи от процедурата за възлагане на поръчки, обща отговорност следва да се носи само за онези етапи от процедурата, които се провеждат съвместно. Всеки възлагащ орган следва да носи цялата отговорност по отношение на процедури или етапи от процедури, които провежда сам, като например възлагането на поръчка, сключването на рамково споразумение, управлението на динамична система за покупки, подновяването на състезателна процедура съгласно рамково споразумение или определянето на това кой от икономическите оператори - страни по рамково споразумение, да изпълни определена задача.
(72)
Електронните средства за комуникация са особено подходящи за поддържане на практики и инструменти за централизирани покупки поради възможностите, които предлагат за многократно използване и автоматична обработка на данните и за свеждане до минимум на разходите за информация и разходите по сделките. Поради това, като първа стъпка, използването на такива електронни средства за комуникация следва да стане задължително за централните органи за покупки, като същевременно се улесни и сближаването на практиките в рамките на целия Съюз. Това трябва да бъде последвано от общо задължение за използване на електронни средства за комуникация във всички процедури за възлагане на обществена поръчка след преходен период от 30 месеца.
(73)
Съвместното възлагане на обществени поръчки от възлагащи органи от различни държави членки понастоящем среща конкретни правни трудности, свързани със стълкновението на националните закони. Независимо от факта, че в Директива 2004/18/ЕО по подразбиране се разрешават трансграничните съвместни обществени поръчки, възлагащите органи все още срещат значителни правни и практически трудности при извършването на покупки от централни органи за покупки в други държави членки или при съвместното възлагане на обществени поръчки. За да се позволи на възлагащите органи да извлекат максимална полза от потенциала на вътрешния пазар по отношение на икономиите от мащаба и споделянето на ползите и рисковете, не на последно място за новаторски проекти с по-висока степен на риск от разумно приемливото за отделен възлагащ орган, тези трудности следва да бъдат отстранени. Във връзка с това следва да се установят нови правила за съвместните трансгранични поръчки, за да се улесни сътрудничеството между възлагащите органи и да се увеличат ползите от вътрешния пазар чрез създаването на възможности за трансгранична дейност на доставчиците на стоки и услуги. Тези правила следва да определят условията за трансгранична работа с централните органи за покупки и да посочат приложимото законодателство в областта на обществените поръчки, включително приложимото законодателство относно правните средства за защита, при трансгранични съвместни процедури, в допълнение към стълкновителните разпоредби на Регламент (ЕО) № 593/2008 на Европейския парламент и на Съвета (13). Освен това възлагащи органи от различни държави членки следва да могат да създават съвместни образувания, учредени съгласно националното право или правото на Съюза. За такива форми на съвместни обществени поръчки следва да се предвидят специални правила.
Възлагащите органи не следва обаче да използват възможностите за съвместни трансгранични поръчки с цел да заобикалят задължителните правила на публичното право, в съответствие с правото на Съюза, които са приложими за тях в държавата членка, в която са установени. Тези правила могат да включват например разпоредби относно прозрачността и достъпа до документи или конкретни изисквания, свързани с възможността за проследяване на чувствителни доставки.
(74)
Техническите спецификации, изготвяни от купувачите в публичния сектор, трябва да осигуряват възможност за конкуренция при обществените поръчки, както и за постигане на целите за устойчивост. За тази цел следва да бъде възможно подаването на оферти, които отразяват разнообразието от технически решения, стандарти и технически спецификации на пазара, включително изготвяните въз основа на критерии за изпълнение, свързани с жизнения цикъл и устойчивостта на производствения процес на строителството, доставките и услугите.
Поради това техническите спецификации следва да се изготвят по такъв начин, че да се избягва изкуствено ограничаване на конкуренцията с изисквания, които облагодетелстват конкретен икономически оператор чрез възпроизвеждане на основни характеристики на доставките, услугите или строителството, обичайно предлагани от него. Изготвянето на техническите спецификации по отношение на функционалните изисквания и изискванията за работните характеристики по принцип позволява тази цел да бъде постигната по възможно най-добрия начин. Функционалните изисквания и изискванията, свързани с работните характеристики, са и подходящо средство за насърчаване на иновациите в сферата на обществените поръчки и следва да получат възможно най-широко приложение. Когато се включва препратка към европейски стандарт или - при липса на такъв - национален стандарт, възлагащите органи следва да разглеждат направените оферти въз основа на еквивалентни условия. Доказването на еквивалентност с изискваната маркировка следва да е задължение на икономическия оператор.
За да се докаже еквивалентността, следва да е възможно от оферентите да се изиска предоставяне на доказателства, проверени от трето лице. Въпреки това други подходящи доказателства като техническо досие на производителя също следва да се допускат, когато въпросният икономически оператор няма достъп до подобни сертификати или протоколи от изпитване или няма възможност да ги получи в съответните срокове, при условие че заинтересованият икономически оператор докаже, че строителството, доставките и услугите спазват изискванията или критериите, установени в техническите спецификации, критериите за възлагане или условията за изпълнение на поръчката.
(75)
Възлагащите органи, които желаят да закупят строителство, доставки или услуги с конкретни екологични, социални или други характеристики, следва да могат да се позовават на определени маркировки - например европейската екомаркировка, (много)националните екомаркировки или всяка друга маркировка, при условие че изискванията за маркировката са свързани с предмета на поръчката, като описанието на продукта и неговото представяне, включително изискванията за опаковане. Освен това е изключително важно тези изисквания да бъдат изготвени и приети въз основа на обективно проверими критерии с използване на процедура, при която могат да участват заинтересованите страни като държавните органи, потребителите, производителите, дистрибуторите и екологичните организации, както и че маркировката е достъпна за всички заинтересовани страни. Следва да се поясни, че заинтересовани страни могат да бъдат публични органи или частни организации, предприятия или всякакви неправителствени организации (организация, която не е част от правителство и не е традиционно стопанско предприятие).
Следва също така да се уточни, че специални национални органи или организации или органи или организации на централната власт могат да участват в определянето на изискванията за поставяне на маркировка, които могат да се използват във връзка с възлагането на обществени поръчки от публични органи, без тези органи или организации да изгубят статуса си на трети лица.
Посочването на маркировки не следва да има за последица ограничаване на иновациите.
(76)
За всички обществени поръчки, предназначени за използване от физически лица - независимо дали става въпрос за масовия потребител или за персонала на възлагащия орган - е необходимо възлагащите органи да изготвят техническите спецификации така, че да бъдат съобразени с критериите за достъпност за хора с увреждания или да бъдат предназначени за всички ползватели, освен в надлежно обосновани случаи.
(77)
При изготвянето на технически спецификации възлагащите органи следва да вземат предвид изискванията, произтичащи от правото на Съюза в областта на защитата на данните, по-специално във връзка с проектирането на обработката на лични данни (защита на данните още при проектирането).
(78)
Възлагането на обществени поръчки следва да е адаптирано към нуждите на МСП. Възлагащите органи следва да бъдат насърчавани да използват кодекса за най-добри практики, съдържащ се в работния документ на Комисията от 25 юни 2008 г.„Европейски кодекс за най-добри практики, улесняващи достъпа на МСП до договори за възлагане на обществени поръчки“, който дава насоки как да прилагат рамката относно обществените поръчки по начин, улесняващ участието на МСП. За тази цел и за засилването на конкуренцията възлагащите органи следва по-специално да се насърчават да разделят големите поръчки на обособени позиции. Подобно разделение би могло да се направи въз основа на количествени параметри, като размерът на отделните поръчки се приведе в по-голямо съответствие с капацитета на МСП, или въз основа на качествени параметри - съобразно съответния сектор и област на специализация, като съдържанието на отделните поръчки се обвърже по-тясно със специализираните сектори на дейност на МСП или с различните последващи етапи на проекта.
Размерът и предметът на обособените позиции следва да се определят свободно от възлагащия орган, който, в съответствие с приложимите правила за изчисляване на прогнозната стойност на обществената поръчка, следва също така да може да възлага някои позиции, без да прилага предвидените в настоящата директива процедури. Възлагащият орган следва да бъде задължен да прецени доколко е целесъобразно разделянето на поръчки на обособени позиции, като същевременно запази свободата си да взема самостоятелно решения, основани на съображения, които счита за уместни, без да е подложен на административен или съдебен контрол. Когато възлагащият орган реши, че не е целесъобразно поръчката да се разделя на обособени позиции, в индивидуалния доклад или в документацията за обществената поръчка следва да се посочат основните съображения за избора на възлагащия орган. Такива съображения могат да бъдат например опасенията на възлагащия орган, че съществува риск подобно разделяне да ограничи конкуренцията, риск изпълнението на поръчката прекомерно да се затрудни технически или да се оскъпи, или че необходимостта от координирането на различни изпълнители за обособените позиции би могла сериозно да застраши правилното изпълнение на поръчката.
Държавите членки следва да запазят възможността да предприемат допълнителни мерки за улесняване на участието на МСП в пазара на обществени поръчки, като включат по-малки поръчки в обхвата на задължението за преценка на целесъобразността от разделянето на поръчките на обособени позиции, като изискват от възлагащите органи да представят обосновка за решението си да не разделят поръчките на обособени позиции или като направят разделянето на обособени позиции задължително при определени условия. Със същата цел държавите членки следва също така да могат да предвиждат механизми за преки плащания на подизпълнители.
(79)
Когато поръчките са разделени на обособени позиции, възлагащите органи следва да могат, например за да запазят конкуренцията или да гарантират надеждността на доставките, да ограничат броя на обособените позиции, за които един икономически оператор може да подава оферти; те следва да имат право също така да ограничат броя на обособените позиции, които могат да бъдат възложени на отделен оферент.
Постигането на целта за улесняване на достъпа на МСП до обществени поръчки може обаче да бъде затруднено, ако възлагащите органи бъдат задължени да възложат поръчката чрез отделни обособени позиции, дори когато това може да доведе до задължение да се приемат много по-неизгодни решения в сравнение с възлагане, обединяващо няколко или всички обособени позиции. Ето защо, когато възможността за прилагане на този метод е ясно обозначена предварително, възлагащите органи следва да могат да правят сравнителна оценка на офертите, за да установят дали офертите, представени от определен оферент за дадена комбинация от обособени позиции, изпълняват като цяло по-добре критериите за възлагане, установени в съответствие с настоящата директива за тези обособени позиции, в сравнение с офертите за съответните обособени позиции, взети поотделно. В такъв случай възлагащият орган следва да може да възложи дадена поръчка, комбинираща въпросните обособени позиции, на съответния оферент. Следва да се поясни, че възлагащите органи следва да правят подобна сравнителна оценка, като първо определят кои оферти най-добре изпълняват критериите за възлагане, установени за всяка обособена позиция, а след това ги сравнят с офертите, представени от даден оферент за определена комбинация от обособени позиции, взета като цяло.
(80)
За да се ускорят процедурите и да се повиши тяхната ефективност, сроковете за участие в процедури за възлагане на обществена поръчка следва да бъдат максимално кратки, без да се създават ненужни пречки пред достъпа на икономическите оператори от целия вътрешен пазар, и по-специално на МСП. Във връзка с това следва да се има предвид, че при определяне на сроковете за получаване на офертите и заявленията за участие възлагащите органи следва да отчитат по-специално сложността на поръчката и необходимото време за изготвяне на офертите, дори това да налага определяне на срокове, които са по-дълги от предвидения в настоящата директива минимум. От друга страна, използването на електронни средства за информация и комуникация, по-специално достъпът на икономическите оператори, оферентите и кандидатите до цялата документация за обществената поръчка в електронен вид и електронното изпращане на съобщения, води до по-голяма прозрачност и спестяване на време. Поради тази причина следва да се предвиди възможност за намаляване на минималните срокове в съответствие с правилата, установени в СДП, и при условието те да са съвместими с конкретния начин на предаване, предвиден на равнището на Съюза. Освен това възлагащите органи следва да могат допълнително да съкращават сроковете за получаване на заявления за участие и на оферти при неотложни обстоятелства, които правят невъзможно прилагането на обичайните срокове, но позволяват провеждането на редовна процедура с обявяване. Само в случай на изключителни обстоятелства, когато поради крайна неотложност, предизвикана от събития, които не могат да бъдат предвидени от възлагащия орган и не се дължат на него, не е възможно провеждането на редовна процедура дори при съкратени срокове, възлагащите органи следва, доколкото това е абсолютно необходимо, да могат да възложат поръчките чрез процедура на договаряне без предварително публикуване на обявление. Такъв може да е случаят при природни бедствия, които налагат незабавни действия.
(81)
Следва да се поясни, че необходимостта икономическите оператори да разполагат с достатъчно време за изготвянето на оферти може да доведе до удължаване на първоначално определените срокове. Такъв по-специално би бил случаят, когато са направени съществени промени в документацията за обществената поръчка. Следва също така да се поясни, че в такъв случай съществените промени следва да се разбират като промени, по-специално в техническите спецификации, при които икономическите оператори се нуждаят от достатъчно време, за да се запознаят с тях и да реагират по съответния начин. Следва обаче да се поясни, че тези промени не трябва да са съществени в степен, която да позволява допускането на кандидати, различни от първоначално избраните, или привличането на допълнителни участници в процедурата за възлагане на обществена поръчка. Такъв би бил по-специално случаят, когато промените изменят естеството на поръчката или на рамковото споразумение в сравнение с предвиденото в документацията за обществената поръчка.
(82)
Следва да се поясни, че информацията относно някои решения, взети в хода на процедура за възлагане на обществена поръчка, включително решението да не се възлага поръчка или да не се сключва рамково споразумение, следва да бъде изпращана от възлагащите органи, без да е нужно кандидатите или оферентите да я изискват. Следва също да се припомни, че Директива 89/665/ЕИО на Съвета (14) предвижда задължение за възлагащите органи да представят на заинтересованите кандидати или оференти, също без искане от тяхна страна, обобщение на основанията за вземане на някои от важните решения в хода на процедура за възлагане на обществена поръчка. На последно място, следва да се поясни, че кандидатите и оферентите следва да имат право да изискват по-подробна информация относно тези основания, като възлагащите органи следва да са задължени да я предоставят, освен при много сериозни причини за противното. Тези причини следва да бъдат определени в настоящата директива. За да се осигури необходимата прозрачност в рамките на процедури за възлагане на обществена поръчка, включващи договаряне и диалог с оферентите, оферентите, подали допустима оферта, следва да могат да поискат информация за провеждането и напредъка на процедурата, освен ако няма сериозни причини, които налагат това да не се допуска.
(83)
Твърде завишените изисквания по отношение на икономическия и финансовия капацитет често представляват необосновано препятствие пред участието на МСП в обществени поръчки. Всички подобни изисквания следва да са свързани с предмета на поръчката и да са пропорционални на него. По-специално, възлагащите органи не следва да имат право да изискват от икономическите оператори да имат определен минимален оборот, който не е пропорционален на предмета на поръчката; по правило изискването не следва да надвишава повече от двукратно прогнозната стойност на поръчката. Въпреки това при надлежно обосновани обстоятелства следва да могат да се прилагат по-високи изисквания. Такива обстоятелства могат да бъдат свързани с високите рискове при изпълнението на поръчката или с факта, че нейното точно изпълнение в срок е от критично значение - например ако представлява задължително предварително условие за изпълнението на други поръчки.
При такива надлежно обосновани случаи възлагащите органи следва да запазят свободата сами да решават дали изискванията за по-висок минимален оборот са целесъобразни и обосновани, без да подлежат на административен или съдебен контрол. Когато се прилагат изисквания за по-висок минимален оборот, възлагащите органи следва да могат да определят неговия размер, който трябва да остане свързан с предмета на поръчката и пропорционален на него. Когато възлагащият орган реши, че изискването за минимален оборот следва да се установи на равнище, което надвишава двукратно прогнозната стойност на поръчката, в индивидуалния доклад или в документацията за обществената поръчка следва да се посочват основните съображения за избора на възлагащия орган.
Освен това възлагащите органи следва също така да могат да поискат например информация относно съотношението между активите и пасивите в годишните отчети. Положително съотношение, при което размерът на активите надхвърля този на пасивите, би било допълнително доказателство, че икономическите оператори имат достатъчен финансов капацитет.
(84)
Много икономически оператори и особено МСП откриват, че сериозна пречка за тяхното участие в обществени поръчки представляват административните затруднения, произтичащи от необходимостта да представят значителен брой сертификати или други документи, свързани с критериите за изключване и подбор. Ограничаването на тези изисквания - например като се използва единен европейски документ за обществени поръчки (ЕЕДОП), състоящ се от актуализирана лична декларация- би могло да доведе до значително опростяване, което е от полза както за възлагащите органи, така и за икономическите оператори.
От оферента, на когото е решено да се възложи поръчката, обаче следва да се изиска да представи съответните доказателства и възлагащите органи не следва да сключват договори с оференти, които не успеят да го направят. Възлагащите органи следва да могат също така да изискват всички или някои придружаващи документи, винаги щом сметнат, че е необходимо с оглед на правилното провеждане на процедурата. Такъв би могъл да бъде по-специално случаят при двуетапните процедури - ограничени процедури, състезателни процедури с договаряне, състезателен диалог и партньорства за иновации - при които възлагащите органи използват възможността да ограничат броя на кандидатите, поканени да представят оферта. Изискването за представяне на придружаващи документи в момента на подбор на кандидатите, които да бъдат поканени, може да се счита за обосновано, за да се избегне ситуация, при която възлагащите органи канят кандидати, които впоследствие не са в състояние да представят придружаващите документи на етапа на възлагане и по този начин лишават от възможност за участие други квалифицирани кандидати.
Следва ясно да се посочи, че в ЕЕДОП следва да се предоставя и съответната информация относно субектите, на чийто капацитет разчита икономическият оператор, така че проверката на информацията относно тези субекти да може да се извърши едновременно и при същите условия като проверката на основния икономически оператор.
(85)
Важно е решенията на възлагащия орган да се основават на актуална информация, по-специално по отношение на основанията за изключване, тъй като много бързо могат да настъпят важни промени, например в случай на финансови трудности, които да направят неподходящ икономическия оператор, или напротив, поради междувременно погасяване на неизплатени задължения за социалноосигурителни вноски. Ето защо е за предпочитане винаги, когато това е възможно, възлагащите органи да проверяват тази информация, като се основават на съответните бази данни, които следва да са национални, което означава че се управляват от публични органи. На настоящия етап все още може да има случаи, при които това не е възможно по технически причини. Ето защо Комисията следва да обмисли възможността да се насърчават мерки, улесняващи достъпа по електронен път до актуална информация, например чрез подобряване на средствата за осигуряване на достъп до виртуалните досиета на дружествата, или средства за улесняване на оперативната съвместимост между базите данни или други подобни съпътстващи мерки.
Следва също така да се предвиди, че възлагащите органи следва да не искат да се представят документи, които все още са актуални и с които вече разполагат от предходни процедури за възлагане на обществена поръчка. Следва също да се гарантира обаче, че във връзка с това възлагащите органи няма да се сблъскат с несъразмерна тежест при архивирането и документирането. Ето защо изпълнението на това задължение следва да е приложимо само след като използването на електронни средства за комуникация стане задължително, тъй като електронното управление на документи ще улесни изпълнението на тази задача от възлагащите органи.
(86)
Може да се постигне допълнително опростяване както за икономическите оператори, така и за възлагащите органи посредством стандартен образец за личните декларации, което би намалило проблемите, свързани с точното формулиране на официални изявления и декларации за съгласие, както и езиковите проблеми.
(87)
Комисията осигурява и управлява електронна система - e-Certis, която понастоящем се актуализира и проверява на доброволни начала от националните органи. Целта на e-Certis е да улесни обмена на сертификати и други служещи за доказателства документи, често изисквани от възлагащите органи. Досегашният опит сочи, че доброволното актуализиране и проверка са недостатъчни да гарантират, че e-Certis може да реализира в пълна степен своя потенциал за опростяване и улесняване на обмена на документи, в полза по-специално на МСП. Затова като първа стъпка поддръжката следва да стане задължителна. Използването на e-Certis ще стане задължително на по-късен етап.
(88)
Възлагащите органи следва да могат да изискват прилагането на схеми или мерки за управление по околна среда по време на изпълнението на дадена обществена поръчка. Схемите за управление по околна среда - независимо дали са регистрирани съгласно правни инструменти на Съюза, като Регламент (ЕО) № 1221/2009 на Европейския парламент и на Съвета (15)- могат да покажат, че икономическият оператор има техническия капацитет да изпълни поръчката. Това включва сертификати за екомаркировка, които са свързани с критерии за управление по околна среда. Когато даден икономически оператор няма достъп до подобни регистрационни схеми за управление по околна среда или няма възможност да получи такъв достъп в съответните срокове, той следва да може да представи описание на приложените мерки за управление по околна среда, при условие че докаже, че тези мерки осигуряват същото равнище на опазване на околната среда като мерките, необходими във връзка с управлението по околна среда.
(89)
Понятието „критерии за възлагане“ заема централно място в настоящата директива. Поради това е важно съответните разпоредби да се редактират по възможно най-опростен и рационален начин. Това може да се направи, като изразът „икономически най-изгодна оферта“ се използва като водещо понятие, тъй като всички спечелили оферти следва в крайна сметка да се избират в съответствие с това какво е според възлагащия орган икономически най-доброто решение измежду представените оферти. С цел да се избегне объркване с критерия за възлагане, който понастоящем е известен като „икономически най-изгодна оферта“ в директиви 2004/17/ЕО и 2004/18/ЕО, за това понятие следва да се използва различен термин - „най-добро съотношение качество/цена“. Поради това то следва да се тълкува съгласно съответната съдебна практика във връзка с тези директиви, с изключение на случаите, когато настоящата директива предвижда решение, което несъмнено е различно по същество.
(90)
Поръчките следва да се възлагат въз основа на обективни критерии, които гарантират съобразяване с принципите за прозрачност, недискриминация и равнопоставеност, за да се осигури обективно сравняване на относителната стойност на офертите, с цел в условията на реална конкуренция да се определи коя оферта е икономически най-изгодна. Следва ясно да се посочи, че икономически най-изгодната оферта следва да се оценява въз основа на най-доброто съотношение качество/цена, което винаги следва да включва ценови или разходен елемент. Следва също така да се поясни, че оценката на икономически най-изгодната оферта може да се прави въз основа единствено на ценовата или разходната ефективност. В допълнение е уместно да се припомни, че възлагащите органи са свободни да установяват подходящи стандарти за качество чрез технически спецификации или условия за изпълнение на поръчката.
За да се насърчи по-голям стремеж към качество при обществените поръчки, държавите членки следва да имат право да забранят или ограничат използването само на цената или само на разходите при оценяването на икономически най-изгодната оферта, когато сметнат това за целесъобразно.
За да се гарантира спазването на принципа за равнопоставеност при възлагането на поръчки, възлагащите органи следва да са задължени да осигурят необходимата прозрачност, за да могат всички оференти да разполагат с достатъчно информация за критериите и условията, които ще се прилагат при решението за възлагане на поръчката. Във връзка с това възлагащите органи следва да са задължени да посочат критериите за възлагане на поръчката и относителната тежест на всеки от тези критерии. Възлагащите органи следва обаче да имат право да използват дерогация от задължението да посочат тежестта на критериите в надлежно обосновани случаи, в които трябва да могат да посочат причините за това, когато тежестта не може да бъде установена предварително, по-специално поради сложността на поръчката. В тези случаи те следва да степенуват критериите по значение в низходящ ред.
(91)
Съгласно член 11 ДФЕС изискванията за опазване на околната среда трябва да бъдат включени в определянето и изпълнението на политиките и действията на Съюза, в частност за да се насърчи устойчивото развитие. В настоящата директива се пояснява по какъв начин възлагащите органи могат да допринесат за опазването на околната среда и насърчаването на устойчивото развитие, като същевременно гарантират, че могат да получат най-доброто съотношение качество/цена за своите поръчки.
(92)
При оценяването на най-доброто съотношение качество/цена възлагащите органи следва да определят икономическите и качествените критерии, свързани с предмета на поръчката, които ще използват за тази цел. Тези критерии следва съответно да позволяват извършването на сравнителна оценка на нивото на изпълнение, предложено във всяка оферта, предвид предмета на поръчката, както е определен в техническите спецификации. Във връзка с най-доброто съотношение качество/цена в настоящата директива се съдържа неизчерпателен списък на възможни критерии за възлагане, в които са включени екологични и социални аспекти. Възлагащите органи следва да се насърчават да избират критерии за възлагане, които им позволяват да получат висококачествено строителство, доставки и услуги, които в най-голяма степен отговарят на техните потребности.
Избраните критерии за възлагане не следва да дават неограничена свобода на избор на възлагащия орган; те следва да осигуряват възможност за реална и лоялна конкуренция и да бъдат съпътствани от механизми, които позволяват ефективна проверка на информацията, предоставена от оферентите.
За да се определи икономически най-изгодната оферта, решението за възлагане на поръчката не следва да се основава единствено на критерии, които не са свързани с разходите. Поради тази причина критериите за качество следва да са съпътствани от разходен критерий, който по избор на възлагащия орган може да бъде цената или подходът на разходната ефективност, като например оценка на разходите за целия жизнен цикъл. Критериите за възлагане обаче не следва да засягат прилагането на националните разпоредби, определящи възнаграждението за определени услуги или установяващи фиксирана цена за някои доставки.
(93)
Когато националните разпоредби определят възнаграждението за определени услуги или установяват фиксирани цени за определени доставки, следва да се поясни, че продължава да е възможно да се направи оценка на съотношението качество/ цена въз основа на други фактори, различни от цената или възнаграждението. В зависимост от съответната услуга или продукт тези фактори могат да включват например условията за доставяне или плащане, аспекти на обслужването след продажбата (например обхватa на услугите за консултация и размяна) или екологични или социални аспекти (например дали книгите са отпечатани на рециклирана хартия или хартия от добит по устойчив начин дървен материал, разходите, дължащи се на външни екологични фактори, или дали е постигнат напредък в социалната интеграция на хората в неравностойно положение или на членовете на уязвими групи измежду лицата, изпълняващи поръчката). Предвид многото възможности за оценка на съотношението качество/цена въз основа на съществени критерии, следва да се избягва тегленето на жребий като единствено средство за възлагане на поръчката.
(94)
Когато качеството на наетия персонал е от значение за нивото на изпълнение на поръчката, възлагащите органи следва също така да могат да използват като критерий за възлагане организацията, квалификацията и опита на персонала, на когото е възложено изпълнението на въпросната поръчка, тъй като това може да се отрази на качеството на изпълнението ѝ и - в резултат на това - на икономическата стойност на офертата. Такъв може да е случаят например при поръчки за интелектуални услуги като консултантски или архитектурни услуги. Възлагащите органи, които използват тази възможност, следва да гарантират посредством подходящи договорни средства, че персоналът, на когото е възложено изпълнението на поръчката, в действителност отговаря на посочените стандарти за качество и че този персонал може да бъде заменен единствено със съгласието на възлагащия орган, който проверява дали заместващият персонал осигурява равностойно равнище на качество.
(95)
От изключителна важност е да се използва напълно потенциалът на обществените поръчки за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Във връзка с това следва да се припомни, че обществените поръчки са изключително важни за насърчаване на иновациите, които са от съществено значение за бъдещия растеж в Европа. Предвид значителните различия между отделните сектори и пазари обаче не би било подходящо да се въвеждат общи задължителни изисквания за обществени поръчки с екологичен, социален и иновативен характер.
Законодателните органи на Съюза вече въведоха задължителни изисквания за обществените поръчки за постигане на определени цели в секторите на пътните превозни средства (Директива 2009/33/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16)) и офис оборудването (Регламент (ЕО) № 106/2008 на Европейския парламент и на Съвета (17)). Освен това беше постигнат значителен напредък при определянето на общи методики за оценка на разходите за целия жизнен цикъл.
Следователно изглежда целесъобразно да се запази утвърденият модел - да се остави на специалното секторно законодателство да установява задължителни цели като функция от конкретните политики и преобладаващите условия в съответния сектор и да се насърчава разработването и използването на европейски модели за оценка на разходите за целия жизнен цикъл, което допълнително ще подчертае ролята на обществените поръчки в подкрепа на устойчивия растеж.
(96)
Тези мерки в конкретните сектори следва да се допълнят с адаптиране на директиви 2004/17/ЕО и 2004/18/ЕО, с което на възлагащите органи да се предоставят правомощия да преследват целите на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж в своите стратегии за покупки. Поради това следва да бъде пояснено, че освен когато оценката се прави само въз основа на цената, възлагащите органи могат да определят икономически най-изгодната оферта и най-ниските разходи, като използват подхода за оценка на разходите за целия жизнен цикъл. Понятието за „оценка на разходите за целия жизнен цикъл“ включва всички разходи в рамките на жизнения цикъл на строителството, доставките или услугите.
Това означава вътрешните разходи като разходите за необходими научни изследвания, разработка, производство, транспорт, експлоатация, поддръжка и обезвреждане в края на жизнения цикъл, но може да включва и разходите, дължащи се на външни екологични фактори, като замърсяване, причинено от добиването на използваните в продукта суровини или от самия продукт, или от неговото производство, при условие че тези разходи могат да се остойностят и проследят. Методите, които възлагащите органи използват за оценка на разходите, дължащи се на външни екологични фактори, следва да бъдат установени предварително по обективен и недискриминационен начин и да бъдат достъпни за всички заинтересовани страни. Тези методи могат да бъдат установени на национално, регионално или местно равнище, но за да се избегне нарушаване на конкуренцията чрез адаптирани методики, те следва да останат общи, в смисъл че не следва да се установяват конкретно за дадена процедура за възлагане на обществена поръчка.
На равнището на Съюза следва да се разработят общи методики за изчисляване на разходите за целия жизнен цикъл за определени категории доставки или услуги. Когато има разработени такива общи методики, тяхното използване следва да е задължително.
Освен това следва да се разгледа възможността за установяване на обща методика за оценка на разходите за целия социален жизнен цикъл, като се вземат предвид съществуващите методики като Насоките за оценка на социалния жизнен цикъл на продуктите, приети в рамките на Програмата за околната среда на Организацията на обединените нации.
(97)
Освен това, с цел по-успешното отразяване на социалните и екологичните съображения в процедурите за възлагане на обществена поръчка възлагащите органи следва да могат да използват критерии за възлагане или условия за изпълнение на поръчката, свързани със строителството, доставките или услугите, предмет на обществената поръчка, във всяко едно отношение и на всеки етап от жизнения им цикъл, от добиването на суровините за продукта до етапа на обезвреждане на продукта, включително фактори, свързани със специфичния процес на производство, предоставяне или търговия и нейните условия за строителството, доставките или услугите, или със специфичен процес на по-късен етап от жизнения им цикъл, дори когато тези фактори не са част от съществените им характеристики. Критерии и условия, отнасящи се до такъв процес на производство или предоставяне, са например изискванията при производството на закупените продукти да не се използват токсични химикали или закупените услуги да се предоставят при използване на енергийно ефективни машини. В съответствие със съдебната практика на Съда на Европейския съюз това включва още критерии за възлагане или условия за изпълнение на поръчката, свързани с доставката или използването на продукти на справедливата търговия при изпълнението на поръчката, която ще бъде възложена. Критериите и условията на търговията и нейните условия могат да се отнасят например до факта, че съответният продукт произхожда от справедлива търговия, в това число изискването да се заплаща минимална цена и ценова премия на производителите. Условията за изпълнение на поръчката, свързани с екологични съображения, могат да включват например доставката, пакетирането и обезвреждането на продуктите, а по отношение на поръчки за строителство и услуги - свеждането до минимум на отпадъците или ефективното използване на ресурсите.
Въпреки това, условието за наличие на връзка с предмета на поръчката изключва критерии и условия, свързани с общата корпоративна политика, които не могат да се считат за фактор, характеризиращ специфичния процес на производство или предоставяне на закупеното строителство, доставки или услуги. Във връзка с това възлагащите органи следва да нямат право да изискват от оферентите да провеждат определена корпоративна политика на социална и екологична отговорност.
(98)
Изключително важно е критериите за възлагане или условията за изпълнение на поръчката, отнасящи се до социалните аспекти на производствения процес, да са свързани със строителството, доставките или услугите, които ще бъдат предоставени в рамките на поръчката. В допълнение, те следва да се прилагат в съответствие с Директива 96/71/ЕО съгласно тълкуването на Съда на Европейския съюз и не следва да се избират или прилагат по начин, който води до пряка или косвена дискриминация на икономически оператори от други държави членки или от трети държави, страни по СДП или по споразумения за свободна търговия, по които Съюзът е страна. Следователно изискванията, отнасящи се до основните условия на труд, уредени с Директива 96/71/ЕО, като например минималните ставки на заплащане, следва да останат на нивото, определено в националното законодателство или в колективни споразумения, прилагани в съответствие с правото на Съюза в контекста на посочената директива.
Условията за изпълнение на поръчката може да са насочени и към прилагането на мерки за насърчаване на равенството между жените и мъжете на работното място, увеличаване на участието на жените на пазара на труда и съвместяване на професионалния и личния живот, опазването на околната среда или хуманното отношение към животните, към спазването по същество на основните конвенции на Международната организация на труда (МОТ) и към наемането на по-голям от изисквания съгласно националното законодателство брой хора в неравностойно положение.
(99)
Мерките, насочени към защитата на здравето на персонала, участващ в производствения процес, към насърчаването на социалната интеграция на хора в неравностойно положение или членове на уязвими групи сред ангажираните с изпълнението на поръчката лица или към обучение за придобиване на уменията, необходими за изпълнението на въпросната поръчка, също могат да бъдат предмет на критериите за възлагане или на условията за изпълнение на поръчката, при условие че са свързани със строителството, доставките или услугите, които ще бъдат предоставени в рамките на поръчката. Подобни критерии или условия могат например, наред с другото, да се отнасят до наемането на дългосрочно безработни или обучението на безработни или младежи в хода на изпълнението на поръчката, която ще бъде възложена. В техническите спецификации възлагащите органи могат да предвидят социални изисквания, които пряко характеризират въпросния продукт или услуга, като достъпност за хора с увреждания или предназначение за всички потребители.
(100)
Обществени поръчки не следва да се възлагат на икономически оператори, които са участвали в престъпна организация или са били признати за виновни за корупция, измама във вреда на финансовите интереси на Съюза, терористични престъпления, изпиране на пари или финансиране на терористична дейност. Неплащането на данъци или социалноосигурителни вноски също следва да води до задължително изключване на равнището на Съюза. Държавите членки обаче следва да могат да предвиждат дерогация от това задължително изключване при изключителни обстоятелства, когато първостепенни съображения от общ интерес правят възлагането на поръчката крайно необходимо. Такъв например може да бъде случаят, когато спешно необходими ваксини или аварийно-спасително оборудване могат да бъдат закупени единствено от икономически оператор, за когото при други обстоятелства би се прилагало някое от задължителните съображения за изключване.
(101)
Възлагащите органи следва също така да имат възможността да изключват икономически оператори, които са се оказали ненадеждни, например заради нарушения на екологични или социални задължения, включително правилата за достъпност за хора с увреждания, или други форми на тежки професионални нарушения - например нарушения на правилата за защита на конкуренцията или на правата върху интелектуална собственост. Следва да се поясни, че тежкото професионално нарушение може да постави под въпрос честността на икономическия оператор и по този начин да го направи неподходящ за възлагането на обществена поръчка, независимо от това дали икономическият оператор разполага с техническия и икономическия капацитет да изпълни поръчката.
Предвид факта, че възлагащият орган ще носи отговорност за последиците от евентуалното си погрешно решение, възлагащите органи следва също така да разполагат със свободата да преценят, че е налице тежко професионално нарушение, когато преди вземането на окончателно и обвързващо решение относно наличието на задължителни основания за изключване те могат да докажат с подходящи средства, че икономическият оператор е нарушил задълженията си, включително задълженията си по отношение на плащане на данъци или социалноосигурителни вноски, освен ако в националното право не е предвидено друго. Те следва да могат също така да изключват кандидати или оференти, показали значителни слабости при изпълнението на съществени изисквания в предходни поръчки, например неосъществени доставки или неизпълнение, значителни недостатъци на предоставения продукт или услуга, които ги правят неизползваеми по предназначение, или недопустими действия, които пораждат сериозни съмнения относно надеждността на икономическия оператор. В националното право следва да се предвиди максимален срок на такова изключване.
При прилагането на факултативни основания за изключване възлагащите органи следва да обръщат особено внимание на принципа на пропорционалност. Само в изключителни случаи дребните нередности следва да водят до изключване на икономически оператор. Независимо от това повтарящите се незначителни нередности могат да породят съмнения относно надеждността на даден икономически оператор, което може да обоснове неговото изключване.
(102)
Следва обаче да се предвиди възможност икономическите оператори да приемат мерки за съответствие, насочени към отстраняването на последиците от евентуални престъпления или нарушения и ефективното предотвратяване на бъдещи случаи на неправомерни прояви. Тези мерки могат да включват по-специално кадрови и организационни мерки като прекъсване на всякакви връзки с лица или организации, замесени в неправомерните прояви, подходящи мерки за кадрова реорганизация, внедряване на системи за отчетност и контрол, създаване на структура за вътрешен одит, която да следи за съответствието, и приемане на вътрешни правила за търсене на отговорност и обезщетяване. Когато такива мерки осигуряват достатъчно гаранции, въпросният икономически оператор не следва повече да бъде изключван само на тези основания. Икономическите оператори следва да разполагат с възможността да поискат оценяване на мерките за съответствие, взети с оглед евентуално допускане до процедурата за възлагане на обществена поръчка. Държавите членки обаче следва да бъдат тези, които да определят конкретните процедурни и материални условия, приложими в такива случаи. По-специално, те следва да могат да решават дали да позволят на отделните възлагащи органи да направят необходимите оценки или да възложат тази задача на други органи на централно или местно равнище.
(103)
Оферти, които изглеждат необичайно ниски по отношение на строителството, доставките или услугите, може да се основават на технически, икономически или юридически неиздържани допускания или практики. Когато оферентът не може да даде задоволително обяснение, възлагащият орган следва да има правото да отхвърли офертата. Отхвърлянето следва да бъде задължително в случаите, когато възлагащият орган е установил, че необичайно ниската цена или предложените разходи се дължат на неспазване на задължителното право на Съюза или на съвместимото с него национално право в областта на социалното, трудовото или екологичното право или на разпоредбите на международното трудово право.
(104)
Условията за изпълнение на поръчката имат за цел да се определят конкретните изисквания, свързани с изпълнението на поръчката. За разлика от критериите за възлагане, които са основа за сравнителна оценка на качеството на офертите, условията за изпълнение на поръчката представляват фиксирани обективни изисквания, които не оказват влияние върху оценката на офертите. Условията за изпълнение на поръчката следва да са съвместими с настоящата директива, при условие че не водят до пряка или непряка дискриминация и че са свързани с предмета на поръчката, който обхваща всички фактори, свързани със специфичния процес на производство, предоставяне или търговска реализация. Това включва условията, свързани с процеса на изпълнение на поръчката, но изключва изискванията, отнасящи се до общата корпоративна политика.
Условията за изпълнение на поръчката следва да бъдат посочени в обявлението за обществена поръчка, в обявлението за предварителна информация, използвано като покана за участие в състезателна процедура, или в документацията за обществената поръчка.
(105)
Важно е спазването от подизпълнителите на приложимите задължения в областта на екологичното, социалното и трудовото право, установени с правото на Съюза, националното право, колективните споразумения или с разпоредби на международното екологично, социално и трудово право, които са изброени в настоящата директива, при условие че тези правила и тяхното прилагане са съобразени с правото на Съюза, да бъде гарантирано от компетентните национални органи, като инспекциите по труда или агенциите за опазване на околната среда, посредством подходящи действия в рамките на техните отговорности и компетентност.
Необходимо е също така да се осигури известна прозрачност по веригата от подизпълнители, тъй като това дава на възлагащите органи информация за това кой присъства на строителните площадки, на които се извършва предназначено за тях строителство, или кои предприятия предоставят услуги във или по сгради, инфраструктура или зони, като кметства, общински училища, спортни съоръжения, пристанища или пътища, за които възлагащите органи отговарят или върху които упражняват пряк надзор. Следва да се поясни, че във всички случаи основният изпълнител има задължението да предостави необходимата информация въз основа на специални клаузи, които всеки възлагащ орган трябва да включи във всички процедури за възлагане на обществена поръчка, или въз основа на задълженията, които държавите членки налагат на основните изпълнители чрез общоприложими разпоредби.
Освен това следва да се поясни, че условията за налагане на спазването на приложимите задължения в областта на екологичното, социалното и трудовото право, установени с правото на Съюза, националното право, колективните споразумения или с разпоредби на международното екологично, социално и трудово право, които са изброени в настоящата директива, при условие че тези правила и тяхното прилагане са съобразени с правото на Съюза, следва да се прилагат винаги когато националното право на държавата членка предвижда механизъм за солидарна отговорност между подизпълнителите и основния изпълнител. В допълнение следва изрично да се посочи, че държавите членки следва да могат да предприемат допълнителни мерки, например като разширят обхвата на задълженията за прозрачност, улеснят преките плащания за подизпълнителите или улеснят или изискат от възлагащите органи да проверяват, че подизпълнителите не са в положение, при което би било обосновано изключването на икономически оператори. Когато тези мерки се прилагат за подизпълнителите, следва да се осигури съгласуваност с разпоредбите, приложими по отношение на основните изпълнители, така че наличието на задължителни основания за изключване да бъде последвано от изискване основният изпълнител да замени съответния подизпълнител. Когато проверката разкрие незадължителни основания за изключване, следва да се поясни, че възлагащите органи могат да изискат замяната. Следва обаче също така изрично да се поясни, че възлагащите органи могат да са задължени да изискат замяната на съответния подизпълнител, когато изключването на основните изпълнители би било задължително в такива случаи.
Следва също така изрично да се посочи, че в националното си право държавите членки могат да предвиждат по-строги правила за отговорност или да предприемат допълнителни мерки по отношение на преките плащания за подизпълнителите.
(106)
Следва да се припомни, че при изчисляването на сроковете по настоящата директива се прилага Регламент (ЕИО, Евратом) № 1182/71 на Съвета (18).
(107)
Необходимо е да се пояснят условията, при които изменения на договора за поръчка по време на неговото изпълнение налагат провеждането на нова процедура за възлагане на обществена поръчка, като се отчита съдебната практика на Съда на Европейския съюз в тази област. Нова процедура за възлагане на обществена поръчка се изисква в случай на съществени изменения в първоначалната поръчка, по-специално в обхвата и съдържанието на взаимните права и задължения на страните, включително разпределението на правата върху интелектуална собственост. Такива изменения указват на намерението на страните да предоговорят основни срокове или условия на тази поръчка. Такъв е по-специално случаят, когато изменените условия биха повлияли на резултата от процедурата, ако бяха включени в първоначалната процедура.
Изменения в договора за поръчка, които водят до минимална промяна на стойността ѝ в рамките на определена стойност, следва винаги да бъдат възможни, без да се налага провеждането на нова процедура за възлагане на обществена поръчка. За тази цел и за да се осигури правна сигурност, в настоящата директива следва да се предвидят минимални прагове, под които не е необходимо провеждането на нова процедура по възлагане на обществена поръчка. Над тези прагове изменения на договора за поръчка следва да са възможни, без да е необходимо да се провежда нова процедура за възлагане, доколкото те отговарят на съответните условия, предвидени в настоящата директива.
(108)
Възлагащите органи могат да са изправени пред ситуации, при които са необходими допълнителни строителство, доставки или услуги; в такъв случай може да е обосновано изменението на първоначалния договор за поръчка без провеждането на нова процедура за възлагане на обществена поръчка, по-специално когато допълнителните доставки са предназначени да заменят частично или да допълнят съществуващи услуги, доставки или съоръжения, когато смяната на доставчика би задължила възлагащия орган да придобие материали, строителство или услуги с различни технически спецификации, което би довело до несъвместимост или несъразмерни технически затруднения при експлоатацията и поддръжката.
(109)
Възможно е възлагащите органи да бъдат изправени пред външни обстоятелства, които не са могли да предвидят, когато са възлагали поръчката, по-специално когато изпълнението ѝ обхваща дълъг период от време. В тези случаи е необходима известна степен на гъвкавост за адаптиране на поръчката към тези обстоятелства без провеждането на нова процедура за възлагане на обществена поръчка. Понятието за непредвидени обстоятелства се отнася за обстоятелства, които не биха могли да бъдат предвидени въпреки достатъчно надлежната подготовка на първоначалното възлагане на поръчка от възлагащия орган при отчитане на наличните средства, естеството и характеристиките на конкретния проект, добрите практики в съответната област и необходимостта да се осигури подходящо съотношение между ресурсите, изразходвани за подготовката на възлагането на поръчката, и нейната предвидена стойност. Това обаче не може да се прилага в случаите, когато изменението води до промяна в естеството на цялата поръчка - например при замяна на поръчаното строителство, доставки или услуги с нещо друго или чрез коренна промяна на вида на поръчката, тъй като в такава ситуация може да се предположи хипотетично влияние върху резултата.
(110)
В съответствие с принципите за равнопоставеност и прозрачност спечелилият оферент не следва да бъде заменян с друг икономически оператор, без поръчката да бъде отново достъпна за конкуренти, например когато поръчката е била прекратена поради недостатъци при изпълнението. Спечелилият оферент, изпълняващ поръчката, особено когато поръчката е възложена на повече от едно предприятие, следва да може обаче да претърпи определени структурни промени по време на изпълнението ѝ, като например чисто вътрешни реорганизации, поглъщания, сливания и придобивания или несъстоятелност. Такива структурни промени не следва автоматично да налагат провеждането на нови процедури за възлагане на всички обществени поръчки, изпълнявани от този оферент.
(111)
Възлагащите органи следва да имат възможност в отделните договори да предвиждат изменения на договора посредством клаузи за преразглеждане или за опция, но тези клаузи не следва да им дават неограничена свобода. Във връзка с това с настоящата директива следва да се определи до каква степен могат да се предвиждат изменения на първоначалния договор за обществена поръчка. Ето защо следва да се поясни, че достатъчно ясно формулираните клаузи за преразглеждане или за опция могат например да предвиждат индексация на цените или да гарантират, че например комуникационното оборудване, което трябва да се достави в рамките на определен срок, продължава да е подходящо дори и при промяна на протоколи за комуникация или други технологични промени. Освен това следва да е възможно в достатъчно ясни клаузи да се предвидят изменения на поръчката, които са станали необходими поради технически трудности, появили се при експлоатацията или поддръжката. Следва също да се припомни, че поръчките могат да включват например както обикновената поддръжка, така и извънредна намеса по поддръжката, която може да е необходима за осигуряване на непрекъснатостта на дадена обществена услуга.
(112)
Понякога възлагащите органи са изправени пред обстоятелства, които налагат предсрочно прекратяване на договори за обществени поръчки с цел спазване на задълженията, съгласно правото на Съюза в областта на обществените поръчки. Във връзка с това държавите членки следва да гарантират, че възлагащите органи разполагат с възможност при условията, определени в националното право, да прекратят договор за обществена поръчка по време на неговия срок за изпълнение, ако това се изисква съгласно правото на Съюза.
(113)
Резултатите от работния документ на службите на Комисията от 27 юни 2011 г., озаглавен „Доклад за оценка: въздействието и ефективността на законодателството в областта на обществените поръчки на ЕС“, показаха, че следва да се преразгледа изключването на определени услуги от пълното прилагане на Директива 2008/18/ЕО. Вследствие на това пълното прилагане на настоящата директива следва да се разшири по отношение на определен брой услуги.
(114)
Поради своето естество определени категории услуги продължават да имат ограничено трансгранично измерение, а именно такива услуги, известни като услуги за личността, каквито са някои социални, здравни и образователни услуги. Тези услуги се предоставят в особен контекст, който силно се различава в отделните държави членки поради различните културни традиции. Поради тази причина по отношение на обществените поръчки за тези услуги следва да се установи специален режим с по-висок праг от приложимия за други услуги.
Услуги за личността със стойности под този праг обикновено няма да представляват интерес за доставчиците от други държави членки, освен когато има конкретни признаци за противното, като например финансиране на трансгранични проекти от страна на Съюза.
Поръчките за услуги за личността над този праг следва да се подчиняват на изискванията за прозрачност, приложими за целия Съюз. Предвид значението на културния контекст и чувствителния характер на тези услуги държавите членки следва да разполагат с голяма свобода да организират избора на доставчиците на услуги по начина, който считат за най-подходящ. Правилата на настоящата директива отчитат тази безусловна необходимост, като налагат единствено спазването на основните принципи за прозрачност и равнопоставеност и гарантират възможността възлагащите органи да прилагат специални критерии за качество при избора на доставчици на услуги, като например критериите, изложени в доброволната европейска рамка за качеството на социалните услуги, публикувана от Комитета за социална закрила. При определянето на процедурите, които да се използват за възлагането на поръчки за услуги за личността, държавите членки следва да вземат предвид член 14 ДФЕС и Протокол № 26. Същевременно държавите членки следва да се стремят и към постигане на целите за опростяване и облекчаване на административната тежест за възлагащите органи и икономическите оператори; следва да се поясни, че това може да означава и прилагане на правилата относно поръчките за услуги, за които не се прилага специалният режим.
Държавите членки и публичните органи запазват свободата да предоставят тези услуги сами или да организират социалните услуги по начин, който не включва сключване на договори за обществена поръчка - например само чрез финансиране на такива услуги или предоставяне на лицензи или разрешения на всички икономически оператори, които отговарят на условията, установени предварително от възлагащия орган, без ограничения или квоти, при условие че тази система осигурява разгласяване на информацията в достатъчна степен и зачита принципите за прозрачност и недискриминация.
(115)
По същия начин хотелиерските и ресторантьорските услуги обикновено се предлагат само от оператори, установени на конкретното място на доставка на тези услуги, и поради тази причина също имат ограничено трансгранично измерение. Ето защо те следва да бъдат включени в обхвата единствено на облекчения режим, при минимален праг от 750 000 EUR. Големи поръчки за хотелиерски и ресторантьорски услуги, надвишаващи този праг, могат да представляват интерес за различни икономически оператори, като туристически агенции и други посредници, и в трансграничен контекст.
(116)
По подобен начин определени правни услуги се отнасят изключително до въпроси, свързани единствено с националното право, поради което обикновено се предлагат само от оператори, установени в съответната държава членка, и следователно също имат ограничено трансгранично измерение. Ето защо те следва да бъдат включени в обхвата единствено на облекчения режим, при минимален праг от 750 000 EUR. Големите поръчки за правни услуги, надвишаващи този праг, могат да представляват интерес за различни икономически оператори, като например международни правни кантори, и в трансграничен контекст, по-специално когато включват правни въпроси, произтичащи от или имащи за основа правото на Съюза или друго международно право или включващи участието на повече от една държава.
(117)
Опитът показва, че редица други услуги, като услуги по аварийно-спасителни операции, противопожарно обслужване и обслужване на затвори обикновено представляват известен трансграничен интерес едва от момента, в който придобиват достатъчна критична маса поради относително високата си стойност. Доколкото не са изключени от обхвата на настоящата директива, те следва да бъдат включени в обхвата на облекчения режим. Доколкото предоставянето им действително се основава на поръчки, други категории услуги, като услугите, предоставяни от органите на централната власт, или предоставянето на услуги на населението, обикновено има вероятност да представляват трансграничен интерес над минималния праг от 750 000 EUR, поради което за тях следва да се прилага единствено облекченият режим.
(118)
За да се осигури непрекъснатост на обществените услуги, настоящата директива следва да дава възможност участието в процедурите за възлагане на обществена поръчка за определени здравни и социални услуги, както и услуги в сферата на културата, да може да бъде запазено за организации, основани на собствеността или на активното участие на служителите в управлението, както и за съществуващи организации, като кооперации, които да участват в доставката на тези услуги на крайните ползватели. Обхватът на тази разпоредба се ограничава само до определени здравни, социални и свързани с тях услуги, определени образователни и учебно-тренировъчни услуги, библиотечни, архивни, музейни и други услуги в сферата на културата, и услуги за домакинствата, и няма за цел да включва изключенията, предвидени от настоящата директива. Тези услуги следва да попадат единствено в обхвата на облекчения режим.
(119)
Целесъобразно е тези услуги да се обозначат чрез препратка към конкретните позиции в „Общия терминологичен речник, свързан с обществените поръчки (CPV)“, приет с Регламент (ЕО) № 2195/2002 на Европейския парламент и на Съвета (19), който представлява йерархично структурирана номенклатура, разделена на раздели, групи, класове, категории и подкатегории. За да се избегне правната несигурност, следва да се поясни, че препратката към даден раздел не води до препратка по подразбиране към спадащите към него подраздели. Подобна изчерпателна препратка следва да се установи изрично посредством посочване на всички съответни позиции, когато е целесъобразно - като поредица от кодове.
(120)
Конкурсите за проект обичайно се използват главно в областта на териториалното и селищното устройство, архитектурата, инженеринговата дейност или обработката на данни. Следва обаче да се припомни, че тези гъвкави инструменти могат да се използват и за други цели, като получаване на планове за финансов инженеринг, които биха оптимизирали подкрепата за МСП в контекста на съвместните европейски ресурси за микро-, малки и средни предприятия (JEREMIE) или други програми на Съюза за подкрепа на МСП в дадена държава членка. В конкурса за проект, използван за получаване на планове за такъв финансов инженеринг, би могло също така да се посочи, че последващите обществени поръчки за услуги за изпълнение на финансовия инженеринг ще бъдат възложени на спечелилия или на един от спечелилите конкурса за проект посредством процедура на договаряне без обявление.
(121)
Оценката сочи, че прилагането на правилата на Съюза в областта на обществените поръчки все още може да се подобри в значителна степен. С оглед на по-ефективното и последователно прилагане на правилата е от съществено значение да се придобие добра обща представа за възможните структурни проблеми и общите модели на националните политики за възлагане на поръчки, за да се търсят целеви решения на евентуалните проблеми. Тази обща представа следва да се придобие чрез подходящ мониторинг, резултатите от който следва да се публикуват редовно, за да се осигури възможност за информиран дебат относно възможното усъвършенстване на правилата и практиките в сферата на обществените поръчки. Придобиване на добра обща представа може също така да позволи да се придобият познания относно прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки във връзка с изпълнението на проекти, които са съфинансирани от Съюза. Държавите членки следва да продължат да разполагат със свобода при вземането на решения за това как и от кого следва да се осъществява този мониторинг на практика; същевременно те следва да продължат да разполагат със свобода и при вземането на решения за това дали мониторингът да се основава на последващ контрол въз основа на извадки или на систематичен предварителен контрол над процедурите за възлагане на обществена поръчка, обхванати от настоящата директива. Следва да съществува възможност евентуалните проблеми да бъдат отнасяни на вниманието на компетентните органи; това не следва задължително да изисква осъществилите мониторинга да бъдат конституирани като страна пред съд или юрисдикция.
По-ефективните насоки, информация и подкрепа за възлагащите органи и икономическите оператори също биха могли в голяма степен да допринесат за повишаването на ефективността на обществените поръчки чрез постигане на по-добро познаване, по-голяма правна сигурност и по-голяма професионална насоченост при практиките за възлагане на обществени поръчки. Тези насоки следва да се предоставят на възлагащите органи и икономическите оператори при възникване на необходимост да се усъвършенства правилното прилагане на правилата. Насоките, които следва да се предоставят, могат да включват всички свързани с обществените поръчки въпроси като планиране на придобиването, процедури, избор на техники и инструменти и добри практики при провеждането на процедурите. По отношение на юридическите въпроси насоките не следва задължително да включват пълен правен анализ на съответния въпрос; те могат да се ограничават до общо представяне на елементите, които следва да се вземат под внимание при последващ подробен анализ на въпросите, например като се посочи съдебната практика, която би могла да е от значение, или се дадат примери за документи или други източници, в които се разглежда конкретният въпрос.
(122)
Директива 89/665/ЕИО предвижда някои производства по обжалване да бъдат достъпни поне за всяко лице, което има или е имало интерес от спечелването на конкретна поръчка и което е понесло или би могло да понесе вреди от твърдяно нарушение на правото на Съюза в сферата на обществените поръчки или на националните правила, транспониращи това право. Настоящата директива не следва да засяга тези производства по обжалване. Въпреки това гражданите, заинтересованите страни, независимо дали са организирани или не, и други лица или органи, които нямат достъп до производствата по обжалване по Директива 89/665/ЕИО, като данъкоплатци имат обаче законен интерес от провеждането на надеждни процедури за възлагане на обществена поръчка. Поради тази причина те следва да имат възможност да сигнализират на компетентен орган или структура евентуални нарушения на настоящата директива по начин, различен от системата за обжалване съгласно Директива 89/655/ЕИО, и без това задължително да включва явяването им като страна пред съд или юрисдикция. За да се избегне дублирането на действащи органи или структури, държавите членки следва да могат да предвидят достъп до общите органи или структури за мониторинг, секторните надзорни органи, общинските надзорни органи, органите за защита на конкуренцията, омбудсмана или националните одитни органи.
(123)
За да се реализира напълно потенциалът на обществените поръчки за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж поръчките в областта на околната среда, социалната сфера и иновациите, също трябва да изпълнят своята функция. Във връзка с това е важно да се добие представа за развитието в сферата на стратегическите обществени поръчки, за да се изгради информирано мнение за общите тенденции на най-общо равнище в тази област. В този контекст могат да се използват и всички вече изготвени подходящи доклади.
(124)
Предвид потенциала на МСП за създаване на работни места, растеж и иновации е важно да се насърчи участието на МСП в процедурите за възлагане на обществена поръчка чрез подходящи разпоредби в настоящата директива, както и чрез инициативи на национално равнище. Новите разпоредби, предвидени в настоящата директива, следва да допринесат за подобряване на нивото на успех, което се разбира като дял на МСП в общата стойност на възложените поръчки. Не е целесъобразно да се налагат задължителни нива на успех, но при все това националните инициативи за повишаване на участието на МСП следва, предвид значението им, да подлежат на внимателен мониторинг.
(125)
Вече са установени редица процедури и работни методи по отношение на комуникацията и контактите на Комисията с държавите членки, като например по отношение на комуникацията и контактите, свързани с процедурите по членове 258 и 260 ДФЕС, мрежата за решаване на проблеми в рамките на вътрешния пазар (SOLVIT) и EU Pilot, които не се изменят от настоящата директива. Въпреки това те следва да се допълнят, като във всяка държава членка се установи звено за контакт за сътрудничество с Комисията, което да функционира като единствен входящ пункт по въпроси, отнасящи се до обществените поръчки, в съответната държава членка. Тази функция може да бъде изпълнявана от лица или структури, които вече поддържат редовни контакти с Комисията по въпроси, свързани с обществените поръчки, като национални звена за контакт, членове на Консултативния комитет за обществени поръчки, членове на мрежата за обществени поръчки или националните координационни структури.
(126)
Възможността за проследяване и прозрачността при вземането на решения в рамките на процедурите за възлагане на обществена поръчка са изключително важни за осигуряването на надеждни процедури, включително за ефективната борба срещу корупцията и измамите. Поради това възлагащите органи следва да съхраняват копия на сключените договори с висока стойност, за да могат да предоставят достъп до тези документи на заинтересованите страни в съответствие с приложимите правила относно достъпа до документи. Освен това съществените елементи и решения в отделните процедури за възлагане на обществена поръчка следва да бъдат документирани в доклада за поръчката. За да се избегне налагането на административна тежест, когато това е възможно, следва да е допустимо докладът за поръчката да се позовава на информация, която вече е била включена в съответното обявление за възложена поръчка. Електронните системи за публикуване на обявленията, които се управляват от Комисията, също следва да се усъвършенстват, за да се улесни едновременно въвеждането на данни, като при това се облекчи извличането на общите доклади и обменът на данни между системите.
(127)
С оглед опростяване на административните процедури и намаляване на тежестта за държавите членки Комисията следва периодично да проверява дали качеството и изчерпателността на информацията в обявленията, публикувани във връзка с процедури за възлагане на обществена поръчка, са достатъчни, за да ѝ позволят да извлече статистическите данни, които в противен случай трябва да се предадат от държавите членки.
(128)
За обмена на информация, необходим за провеждането на процедури за възлагане на обществена поръчка в трансграничен контекст, е нужно ефективно административно сътрудничество, по-специално по отношение на проверката на основанията за изключване и критериите за подбор, прилагането на стандартите за качество и на екологичните стандарти и на списъците на одобрените икономически оператори. Обменът на информация се урежда от националното право относно поверителността. Следователно настоящата директива не налага на държавите членки задължение да обменят информация, която надхвърля информацията, до която могат да имат достъп националните възлагащи органи. Информационната система за вътрешния пазар, създадена с Регламент (ЕС) № 1024/2012 на Европейския парламент и на Съвета (20), може да се окаже полезно електронно средство за улесняване и засилване на административното сътрудничество чрез управление на обмена на информация въз основа на опростени и уеднаквени процедури, които преодоляват езиковите бариери. Следователно възможно най-бързо следва да бъде поставено началото на пилотен проект, който да провери дали е целесъобразно Информационната система за вътрешния пазар да се разшири, така че да се включи обменът на информация по настоящата директива.
(129)
С цел адаптиране към бързите технически, икономически и регулаторни промени, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС във връзка с определени несъществени елементи от настоящата директива. Поради необходимостта от спазване на международните споразумения на Комисията следва да бъде предоставено правомощието да изменя техническите процедури за методи за изчисляване на праговете, както и периодично да преразглежда самите прагове и да адаптира приложение X; списъците с органите на централната власт подлежат на изменения поради административни промени на национално равнище. Те се съобщават на Комисията, на която следва да се предостави правомощието да адаптира приложение I; препратките към номенклатурата по CPV, могат да претърпят нормативни изменения на равнището на Съюза и е необходимо тези изменения да се отразят в текста на настоящата директива; техническите данни и характеристики на устройствата за електронно получаване следва да са съобразени с развитието на технологиите; необходимо е също така на Комисията да се предостави правомощие да изготвя задължителни технически стандарти за електронна комуникация, за да се гарантира оперативната съвместимост на техническите формати, процеси и съобщения в процедурите за възлагане на обществена поръчка, провеждани чрез използване на електронни средства за комуникация, като се отчита развитието на технологиите; списъкът на правните актове на Съюза, установяващи общи методики за изчисляване на разходите за целия жизнен цикъл, следва да се съгласува своевременно, за да се отразят приетите мерки по сектори. С цел удовлетворяването на тези потребности на Комисията следва да бъде предоставено правомощието да поддържа в актуално състояние списъка с правните актове, включително методиките за оценка на разходите за целия жизнен цикъл. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременното предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(130)
При прилагането на настоящата директива Комисията следва да се консултира със съответните експертни групи в областта на електронното възлагане на поръчки, като осигури балансиран състав на основните групи заинтересовани страни.
(131)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящата директива, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия за изготвянето на стандартните образци за публикуване на обявления и за лични декларации. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (21).
(132)
Процедурата по консултиране следва да бъде използвана за приемане на актове за изпълнение относно стандартните образци за публикуване на обявления, които нямат никакво въздействие както от финансова гледна точка, така и върху естеството и обхвата на задълженията, произтичащи от настоящата директива. Напротив, тези актове са от чисто административно естество и служат за улесняване на прилагането на правилата, установени в настоящата директива.
(133)
Процедурата по разглеждане следва да бъде използвана за приемането на стандартните образци на лични декларации, предвид въздействието на тези декларации върху обществените поръчки и поради факта,че те са от основно значение за опростяването на изискванията за документи в процедурите за възлагане на обществена поръчка.
(134)
Комисията следва да направи преглед на последиците за вътрешния пазар, произтичащи от прилагането на праговете, и да докладва за това на Европейския парламент и на Съвета. При това тя следва да отчита фактори като равнището на трансграничните поръчки, участието на МСП, разходите по сделките и съотношението между разходи и ползи.
В съответствие с член XXII, параграф 7 СДП по него се провеждат допълнителни преговори три години след влизането му в сила и периодично след това. В този контекст следва да се разгледа и целесъобразността на установените прагове предвид въздействието на инфлацията през дълъг период, през който не се променят праговете в СДП; ако в резултат на това се наложи нивото на праговете да бъде променено, Комисията следва, когато е целесъобразно, да приеме предложение за правен акт за изменение на праговете, установени в настоящата директива.
(135)
Предвид текущите обсъждания на хоризонталните разпоредби, уреждащи отношенията с трети държави във връзка с възлагането на обществени поръчки, Комисията следва да следи отблизо световните търговски условия и да направи оценка на конкурентната позиция на Съюза.
(136)
Доколкото целта на настоящата директива, а именно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите членки, приложими към определени процедури за възлагане на обществена поръчка, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а поради нейния обхват и последиците от нея може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(137)
Директива 2004/18/ЕО следва да бъде отменена.
(138)
В съответствие със Съвместната политическа декларация на държавите членки и Комисията от 28 септември 2011 г. относно обяснителните документи държавите членки са поели ангажимент в обосновани случаи да прилагат към съобщението за своите мерки за транспониране един или повече документи, обясняващи връзката между елементите на дадена директива и съответстващите им части от националните инструменти за транспониране. По отношение на настоящата директива законодателят смята, че предоставянето на тези документи е обосновано,
ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
ДЯЛ I:
ОБХВАТ, ОПРЕДЕЛЕНИЯ И ОБЩИ ПРИНЦИПИ
ГЛАВА I:
Обхват и определения
РАЗДЕЛ 1:
ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1:
Предмет и обхват
Член 2:
Определения
Член 3:
Смесени обществени поръчки
РАЗДЕЛ 2:
ПРАГОВЕ
Член 4:
Прагови стойности
Член 5:
Методи за изчисляване на прогнозната стойност на обществените поръчки
Член 6:
Преглед на праговете и на списъка на органите на централната власт
РАЗДЕЛ 3:
ИЗКЛЮЧЕНИЯ
Член 7:
Поръчки в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги
Член 8:
Специални изключения в областта на електронните съобщения
Член 9:
Обществени поръчки и конкурси за проект, възлагани или организирани съгласно международни правила
Член 10:
Специални изключения за поръчки за услуги
Член 11:
Поръчки за услуги, възлагани въз основа на изключително право
Член 12:
Отношения между субекти в публичния сектор
РАЗДЕЛ 4:
СПЕЦИАЛНИ СЛУЧАИ
Подраздел 1:
Субсидиране на поръчки и услуги за научноизследователска и развойна дейност
Член 13:
Поръчки, субсидирани от възлагащите органи
Член 14:
Услуги за научноизследователска и развойна дейност
Подраздел 2:
Обществени поръчки, включващи аспекти, свързани с отбраната и сигурността
Член 15:
Отбрана и сигурност
Член 16:
Смесени обществени поръчки, включващи аспекти, свързани с отбраната и сигурността
Член 17:
Обществени поръчки и конкурси за проекти, включващи аспекти от областта на отбраната и сигурността, които са възложени или организирани съгласно международни правила
ГЛАВА II:
Общи правила
Член 18:
Принципи на обществените поръчки
Член 19:
Икономически оператори
Член 20:
Запазени поръчки
Член 21:
Поверителност
Член 22:
Правила за предаване на информация
Член 23:
Номенклатури
Член 24:
Конфликти на интереси
ДЯЛ II:
ПРАВИЛА ЗА ОБЩЕСТВЕНИТЕ ПОРЪЧКИ
ГЛАВА I:
Процедури
Член 25:
Условия, свързани със СДП и други международни споразумения
Член 26:
Избор на процедури
Член 27:
Открита процедура
Член 28:
Ограничена процедура
Член 29:
Състезателна процедура с договаряне
Член 30:
Състезателен диалог
Член 31:
Партньорство за иновации
Член 32:
Използване на процедурата на договаряне без предварително обявяване
ГЛАВА II:
Техники и инструменти за електронни и комбинирани обществени поръчки
Член 33:
Рамкови споразумения
Член 34:
Динамични системи за покупки
Член 35:
Електронни търгове
Член 36:
Електронни каталози
Член 37:
Централизирани дейности по закупуване и централни органи за покупки
Член 38:
Единични съвместни обществени поръчки
Член 39:
Поръчки с участието на възлагащи органи от различни държави членки
ГЛАВА III:
Провеждане на процедурата
РАЗДЕЛ 1
ПОДГОТОВКА
Член 40:
Предварителни пазарни консултации
Член 41:
Предварително участие на кандидати или оференти
Член 42:
Технически спецификации
Член 43:
Маркировки
Член 44:
Протоколи от изпитване, сертифициране и други доказателства
Член 45:
Варианти
Член 46:
Разделяне на поръчките на обособени позиции
Член 47:
Определяне на срокове
РАЗДЕЛ 2:
ПУБЛИКУВАНЕ И ПРОЗРАЧНОСТ
Член 48:
Обявления за предварителна информация
Член 49:
Обявления за поръчки
Член 50:
Обявления за възложени поръчки
Член 51:
Форма и начин на публикуване на обявленията
Член 52:
Публикуване на национално равнище
Член 53:
Достъп до документацията за обществената поръчка по електронен път
Член 54:
Покани до кандидатите
Член 55:
Информиране на кандидатите и оферентите
РАЗДЕЛ 3:
ИЗБОР НА УЧАСТНИЦИ И ВЪЗЛАГАНЕ НА ПОРЪЧКИ
Член 56:
Общи принципи
Подраздел 1:
Критерии за качествен подбор
Член 57:
Основания за изключване
Член 58:
Критерии за подбор
Член 59:
Единен европейски документ за обществени поръчки
Член 60:
Доказателства
Член 61:
Онлайн хранилище за сертификати (e-Certis)
Член 62:
Стандарти за осигуряване на качеството и стандарти за екологично управление
Член 63:
Използване на капацитета на други субекти
Член 64:
Официални списъци на одобрените икономически оператори и сертифициране от органи, учредени в съответствие с публичното или частното право
Подраздел 2:
Намаляване на броя на кандидатите, офертите и решенията
Член 65:
Намаляване на броя на квалифицираните кандидати, които да бъдат поканени за участие
Член 66:
Намаляване на броя на офертите и решенията
Подраздел 3:
Възлагане на поръчките
Член 67:
Критерии за възлагане на поръчките
Член 68:
Оценка на разходите за целия жизнен цикъл
Член 69:
Необичайно ниски оферти
ГЛАВА IV:
Изпълнение на поръчките
Член 70:
Условия за изпълнение на поръчките
Член 71:
Подизпълнители
Член 72:
Изменение на договорите за поръчка през техния срок на изпълнение
Член 73:
Прекратяване на договорите за поръчка
ДЯЛ III
СПЕЦИАЛНИ РЕЖИМИ ЗА ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
ГЛАВА I:
Социални и други специфични услуги
Член 74:
Възлагане на поръчки за социални и други специфични услуги
Член 75:
Публикуване на обявления
Член 76:
Принципи на възлагане на поръчките
Член 77:
Запазени поръчки за определени услуги
ГЛАВА II:
Правила за провеждане на конкурси за проект
Член 78:
Обхват
Член 79:
Обявления
Член 80:
Правила за организиране на конкурси за проект и избор на участниците
Член 81:
Състав на журито
Член 82:
Решения на журито
ДЯЛ IV:
УПРАВЛЕНИЕ
Член 83:
Привеждане в изпълнение
Член 84:
Индивидуални доклади за процедури за възлагане на обществена поръчка
Член 85:
Национални доклади и статистическа информация
Член 86:
Административно сътрудничество
ДЯЛ V:
ДЕЛЕГИРАНИ ПРАВОМОЩИЯ, ИЗПЪЛНИТЕЛНИ ПРАВОМОЩИЯ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 87:
Упражняване на делегирането
Член 88:
Процедура по спешност
Член 89:
Процедура на комитет
Член 90:
Транспониране и преходни разпоредби
Член 91:
Отмяна
Член 92:
Преглед
Член 93:
Влизане в сила
Член 94:
Адресати
ПРИЛОЖЕНИЯ
ПРИЛОЖЕНИЕ I:
ОРГАНИ НА ЦЕНТРАЛНАТА ВЛАСТ
ПРИЛОЖЕНИЕ II:
СПИСЪК НА ДЕЙНОСТИТЕ, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 2, ПАРАГРАФ 1, ТОЧКА 6, БУКВА А)
ПРИЛОЖЕНИЕ III:
СПИСЪК НА СТОКИТЕ ПО ЧЛЕН 4, БУКВА Б) ВЪВ ВРЪЗКА С ПОРЪЧКИТЕ, ВЪЗЛАГАНИ ОТ ВЪЗЛАГАЩИ ОРГАНИ В ОБЛАСТТА НА ОТБРАНАТА
ПРИЛОЖЕНИЕ IV:
ИЗИСКВАНИЯ ОТНОСНО ИНСТРУМЕНТИТЕ И УСТРОЙСТВАТА ЗА ЕЛЕКТРОННО ПОЛУЧАВАНЕ НА ОФЕРТИ, ЗАЯВЛЕНИЯ ЗА УЧАСТИЕ, ПЛАНОВЕ И ПРОЕКТИ ЗА КОНКУРСИ ЗА ПРОЕКТ
ПРИЛОЖЕНИЕ V:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА
Част А:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В СЪОБЩЕНИЯТА ЗА ПУБЛИКУВАНЕ НА ОБЯВЛЕНИЕ ЗА ПРЕДВАРИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ В ПРОФИЛ НА КУПУВАЧ
Част Б:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА ПРЕДВАРИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ (съгласно член 48)
Част В:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА ПОРЪЧКИ (съгласно член 49)
Част Г:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА ВЪЗЛАГАНЕ НА ПОРЪЧКИ (съгласно член 50)
Част Д:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА КОНКУРСИ ЗА ПРОЕКТ (съгласно член 79, параграф 1)
Част Е:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ КОНКУРС (съгласно член 79, параграф 2)
Част Ж:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА ИЗМЕНЕНИЯ ПО ДОГОВОР ЗА ОБЩЕСТВЕНА ПОРЪЧКА ПРЕЗ СРОКА МУ НА ИЗПЪЛНЕНИЕ (съгласно член 72, параграф 1)
Част З:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ ЗА СОЦИАЛНИ И ДРУГИ СПЕЦИФИЧНИ УСЛУГИ (съгласно член 75, параграф 1)
Част И:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА ПРЕДВАРИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ ЗА СОЦИАЛНИ И ДРУГИ СПЕЦИФИЧНИ УСЛУГИ (съгласно член 75, параграф 1)
Част Й:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ОБЯВЛЕНИЯТА ЗА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ ЗА СОЦИАЛНИ И ДРУГИ СПЕЦИФИЧНИ УСЛУГИ (съгласно член 75, параграф 2)
ПРИЛОЖЕНИЕ VI:
ИНФОРМАЦИЯ, КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ВКЛЮЧЕНА В ДОКУМЕНТАЦИЯТА ЗА ОБЩЕСТВЕНАТА ПОРЪЧКА ПРИ ЕЛЕКТРОННИ ТЪРГОВЕ (ЧЛЕН 35, ПАРАГРАФ 4)
ПРИЛОЖЕНИЕ VII:
ОПРЕДЕЛЯНЕ НА НЯКОИ ТЕХНИЧЕСКИ СПЕЦИФИКАЦИИ
ПРИЛОЖЕНИЕ VIII:
ХАРАКТЕРИСТИКИ НА ПУБЛИКУВАНЕТО
ПРИЛОЖЕНИЕ IX:
СЪДЪРЖАНИЕ НА ПОКАНИТЕ ЗА ПРЕДСТАВЯНЕ НА ОФЕРТИ, ЗА УЧАСТИЕ В ДИАЛОГ ИЛИ ЗА ПОТВЪРЖДАВАНЕ НА ИНТЕРЕС, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 54
ПРИЛОЖЕНИЕ X:
СПИСЪК НА КОНВЕНЦИИТЕ В СОЦИАЛНАТА ОБЛАСТ И В ОБЛАСТТА НА ОКОЛНАТА СРЕДА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 18, ПАРАГРАФ 2
ПРИЛОЖЕНИЕ XI:
РЕГИСТРИ
ПРИЛОЖЕНИЕ XII:
ДОКАЗАТЕЛСТВА ЗА СЪОТВЕТСТВИЕ С КРИТЕРИИТЕ ЗА ПОДБОР
ПРИЛОЖЕНИЕ XIII:
СПИСЪК НА ПРАВНИ АКТОВЕ НА СЪЮЗА ПО ЧЛЕН 68, ПАРАГРАФ 3
ПРИЛОЖЕНИЕ XIV:
УСЛУГИ, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 74
ПРИЛОЖЕНИЕ XV:
ТАБЛИЦА НА СЪОТВЕТСТВИЕТО
ДЯЛ I
ОБХВАТ, ОПРЕДЕЛЕНИЯ И ОБЩИ ПРИНЦИПИ
ГЛАВА I
Обхват и определения
Раздел 1
Предмет и определения
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящата директива установява правила за процедурите за обществени поръчки, провеждани от възлагащи органи, във връзка с договорите за обществени поръчки и конкурсите за проект, чиято прогнозна стойност не е под праговете, предвидени в член 4.
2. По смисъла на настоящата директива „обществена поръчка“ е придобиването от страна на един или няколко възлагащи органа посредством договор за обществена поръчка на строителство, доставки или услуги от икономически оператори, избрани от тях, без значение дали строителството, доставките или услугите са предназначени за обществени цели.
3. Настоящата директива се прилага при спазване на условията по член 346 ДФЕС.
4. Настоящата директива не засяга правото на държавите членки да определят, в съответствие с правото на Съюза, кои услуги считат за услуги от общ икономически интерес, как следва да се организират и финансират такива услуги при спазване на правилата за държавната помощ и на какви специални задължения следва да се подчиняват. Освен това настоящата директива не засяга решенията на публичните органи относно това дали, как и до каква степен желаят да изпълняват сами публичните функции съгласно член 14 ДФЕС и Протокол № 26.
5. Настоящата директива не засяга начина, по който държавите членки организират своите системи за социална сигурност.
6. Споразумения, решения или други правни инструменти, които уреждат прехвърлянето на правомощия и отговорности за изпълнението на обществени задачи между възлагащите органи или сдруженията от възлагащи органи и не предвиждат възнаграждение за изпълнението на договореното, се считат за въпрос на вътрешна организация на съответната държава членка и като такива не са засегнати по никакъв начин от настоящата директива.
Член 2
Определения
1. За целите на настоящата директива се прилагат следните определения:
1)
„възлагащи органи“ означава държавните, регионалните или местните органи, публичноправните организации или сдружения от един или няколко държавни, регионални или местни органа или от една или няколко публичноправни организации;
2)
„органи на централната власт“ означава възлагащите органи, изброени в приложение I, и доколкото на национално ниво са направени поправки или изменения - заместилите ги органи;
3)
„нецентрални възлагащи органи“ означава всички възлагащи органи, които не са органи на централната власт;
4)
„публичноправни организации“ означава организации, които имат всички изброени по-долу характеристики:
а)
създадени са с конкретната цел да задоволяват нужди от общ интерес, които нямат промишлен или търговски характер;
б)
имат правосубектност; както и
в)
финансират се в по-голямата си част от държавни, регионални или местни органи или от други публичноправни организации; или са обект на управленски контрол от страна на тези органи; или имат административен, управителен или надзорен орган, повечето от половината от членовете на който са назначени от държавните, регионалните или местните органи или от други публичноправни организации;
5)
„договори за обществени поръчки“ означава писмени договори с определен паричен интерес, сключени между един или повече икономически оператори и един или повече възлагащи органи, с предмет строителство, доставки на стоки или предоставяне на услуги;
6)
„обществени поръчки за строителство“ означава договори, които имат за предмет някое от посочените по-долу:
а)
изпълнение или проектиране и изпълнение на строителство, свързано с една от дейностите по смисъла на приложение II;
б)
изпълнение или проектиране и изпълнение на строеж;
в)
изпълнение, независимо с какви средства, на строеж, отговарящ на изискванията на възлагащия орган, който има решаващо влияние върху вида или проектирането на строежа;
7)
„строеж“ означава резултатът от строителни работи или дейности, свързани с гражданското строителство, който е достатъчен сам по себе си да изпълнява икономическа или техническа функция;
8)
„обществени поръчки за доставки“ означава договори, чийто предмет е покупка, лизинг, наем или финансов лизинг, със или без правото на закупуване на продуктите. Поръчките за доставки може да включват като допълнителен предмет дейности по проучване на терена и инсталиране;
9)
„обществени поръчки за услуги“ означава договори, чийто предмет е предоставянето на услуги, различни от посочените в точка 6;
10)
„икономически оператор“ означава всяко физическо или юридическо лице или публично образувание, или група от такива лица и/или образувания, включително временно сдружение от предприятия, които предлагат на пазара изпълнение на строителство и/или строеж, доставка на продукти или предоставяне на услуги;
11)
„оферент“ означава икономически оператор, който е представил оферта;
12)
„кандидат“ означава икономически оператор, който е поискал да получи покана или е поканен за участие в ограничена процедура, в състезателна процедура с договаряне, в процедура на договаряне без предварително обявление, в състезателен диалог или партньорство за иновации;
13)
„документация за обществената поръчка“ означава всеки документ, представен от възлагащия орган, или такъв, на който той се позовава, с цел описание или определяне на елементите на обществената поръчка или процедурата, включително обявлението за поръчката, обявлението за предварителна информация, когато то се използва като покана за участие в състезателна процедура, техническите спецификации, описателният документ, предлаганите договорни условия, формати за представянето на документи от кандидатите и оферентите, информация за общоприложими задължения и всякакви други допълнителни документи;
14)
„централизирани дейности по закупуване“ означава дейности, които се осъществяват постоянно в една от следните форми:
а)
придобиване на доставки и/или услуги, предназначени за възлагащи органи;
б)
възлагане на обществени поръчки или сключване на рамкови споразумения за строителство, доставки или услуги, предназначени за възлагащи органи;
15)
„подпомагащи дейности по закупуване“ означава дейности, подпомагащи закупуването, по-специално следните форми:
а)
техническа инфраструктура, даваща възможност на възлагащите органи да възлагат обществени поръчки или да сключват рамкови споразумения за строителство, доставки или услуги;
б)
консултации по провеждането или разработването на процедурите за възлагане на обществена поръчка;
в)
подготовка и ръководство на процедурите за възлагане на обществена поръчка от името и за сметка на въпросния възлагащ орган;
16)
„централен орган за покупки“ означава възлагащ орган, осъществяващ централизирани дейности по закупуване и евентуално подпомагащи дейности по закупуване;
17)
„доставчик на услуги в областта на обществените поръчки“ означава публичен или частен орган, предлагащ на пазара подпомагащи дейности по закупуване;
18)
„писмен“ или „в писмена форма“ означава всеки израз, състоящ се от думи или цифри, който може да бъде прочетен, възпроизведен и впоследствие съобщен, включително информация, която се предава и съхранява с електронни средства;
19)
„електронни средства“ означава електронно оборудване за обработка (включително цифрово компресиране) и съхраняване на данни, които се предават, съобщават и получават по кабел, чрез радиовълни, по оптичен път или чрез други електромагнитни средства;
20)
„жизнен цикъл“ означава всички последователни и/или взаимосвързани стадии, включително провеждането на научноизследователски и развойни дейности, производство, търговска дейност и условия за извършването ѝ, превоз, употреба и поддръжка, през целия период на съществуване на продукта или строежа или на предоставяне на услугата - от придобиването на суровината или генерирането на ресурсите до обезвреждането, разчистването и края на експлоатацията или употребата;
21)
„конкурси за проект“ означава процедури, които дават възможност на възлагащ орган да придобива, основно в областите на градското и селищното устройство, архитектурата, инженеринговата дейност или обработката на данни, план или проект, избран от жури, въз основа на проведен конкурс със или без присъждане на награди;
22)
„иновация“ означава прилагането на нов или значително подобрен продукт, услуга или процес, включително, но не само, производствени или строителни процеси, на нов маркетингов подход или на нов метод на организация на стопанските дейности, работното място или външните отношения, наред с другото с цел да се спомогне за преодоляването на обществените предизвикателства или за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж;
23)
„маркировка“ означава всеки документ, сертификат или свидетелство, които потвърждават, че строителството, продуктите, услугите, процесите или процедурите отговарят на определени изисквания;
24)
„изисквания за маркиране“ означава изискванията, на които трябва да отговарят строителството, продуктите, услугите, процесите или процедурите, за да получат съответната маркировка.
2. За целите на настоящия член „регионални органи“ включват органите, изброени в неизчерпателен списък в класификациите NUTS 1 и 2 по Регламент (ЕО) № 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета (22), а „местни органи“ включват всички органи на административните единици, попадащи в NUTS 3, и по-малките административни единици по Регламент (ЕО) № 1059/2003.
Член 3
Смесени обществени поръчки
1. Параграф 2 се прилага за договорите за смесени поръчки, които имат за предмет различни видове обществени поръчки, всички от които са обхванати от настоящата директива.
Параграфи 3-5 се прилагат за договори за смесени поръчки, които имат за предмет обществени поръчки, обхванати от настоящата директива, и обществени поръчки, обхванати от други правни режими.
2. Договори с предмет два или повече вида обществени поръчки (строителство, услуги или доставки) се възлагат в съответствие с разпоредбите, приложими към вида обществена поръчка, който характеризира основния предмет на съответния договор.
При договори за смесени поръчки, включващи отчасти услуги по смисъла на дял III, глава I и отчасти други услуги, или договори за смесени поръчки, включващи отчасти услуги и отчасти доставки, основният предмет се определя в зависимост от това коя от прогнозните стойности на съответните услуги или доставки е най-висока.
3. Когато различните части от дадена поръчка са обективно делими, се прилага параграф 4. Когато различните части от дадена поръчка са обективно неделими, се прилага параграф 6.
Когато част от дадена поръчка е обхваната от член 346 ДФЕС или от Директива 2009/81/ЕО, се прилага член 16 от настоящата директива.
4. При договори с предмет обществена поръчка, която попада в обхвата на настоящата директива, както и обществена поръчка, която не попада в нейния обхват, възлагащите органи могат да решат да възложат отделни поръчки за отделните части или да възложат една поръчка. Когато възлагащите органи решат да възложат отделни поръчки за отделните части, решението кой правен режим се прилага за всяка една от отделните поръчки се взема въз основа на характеристиките на съответната част.
Когато възлагащите органи решат да възложат една поръчка и освен ако не е предвидено друго в член 16, настоящата директива се прилага за получения в резултат на това договор за смесена поръчка, независимо от стойността на частите, които в противен случай биха били уредени от различен правен режим, и независимо от това от кой правен режим биха били уредени иначе тези части.
При договори за смесени поръчки, съдържащи елементи на договори за доставка, строителство и услуги, и на концесии, смесената поръчка се възлага в съответствие с настоящата директива, при условие че прогнозната стойност на частта от договора, която представлява поръчка, попадаща в обхвата на настоящата директива, изчислена в съответствие с член 5, е по-голяма или равна на съответния праг, установен в член 4.
5. При договори с предмет както обществена поръчка, попадаща в обхвата на настоящата директива, така и обществена поръчка за осъществяване на дейност, за която се прилага Директива 2014/25/ЕС, приложимите правила се определят съгласно членове 5 и 6 от Директива 2014/25/ЕС, независимо от параграф 4 от настоящия член.
6. Когато различните части от дадена поръчка са обективно неделими, приложимият правен режим се определя въз основа на основния предмет на поръчката.
Раздел 2
Прагове
Член 4
Прагови стойности
Настоящата директива се прилага за обществени поръчки, чиято прогнозна стойност без данък върху добавената стойност (ДДС) е по-голяма или равна на следните прагове:
а)
5 186 000 EUR - за обществени поръчки за строителство;
б)
134 000 EUR - за обществени поръчки за доставки и услуги, които се възлагат от органи на централната власт, и конкурси за проект, които се организират от такива органи; когато обществените поръчки за доставки се възлагат от възлагащи органи, работещи в областта на отбраната, този праг се прилага само за поръчки, засягащи продукти, попадащи в обхвата на приложение III;
в)
207 000 EUR - за обществени поръчки за доставки и услуги, които се възлагат от нецентрални възлагащи органи, и конкурси за проекти, които се организират от такива органи; този праг се прилага и за обществени поръчки за доставки, възлагани от органи на централната власт, работещи в областта на отбраната, когато тези поръчки включват продукти извън обхвата на приложение III;
г)
750 000 EUR - за обществени поръчки за услуги във връзка с социални и други специфични услуги, изброени в приложение XIV.
Член 5
Методи за изчисляване на прогнозната стойност на обществените поръчки
1. Изчисляването на прогнозната стойност на обществените поръчки се основава на общата сума за плащане без ДДС, прогнозно изчислена от възлагащия орган и включваща всички възможни опции и всички подновявания на договорите, посочени изрично в документацията за обществената поръчка.
Когато възлагащият орган предвижда награди или плащания за кандидатите или оферентите, той ги взема предвид при изчисляване на прогнозната стойност на поръчката.
2. В случай че даден възлагащ орган е съставен от отделни оперативни единици, се взема предвид общата прогнозна стойност за всички оперативни единици.
Независимо от първа алинея, когато отделна оперативна единица носи самостоятелно отговорност за своите обществени поръчки или за някои категории обществени поръчки, прогнозните стойности могат да се изчисляват на равнището на въпросната оперативна единица.
3. Изборът на метод за изчисляване на прогнозната стойност на поръчка не се извършва с цел изключването ѝ от обхвата на настоящата директива. Обществената поръчка не може да се разделя с цел да не попадне в обхвата на настоящата директива, освен ако това е обосновано по обективни причини.
4. Прогнозната стойност трябва да е валидна към момента на изпращане на поканата за участие в състезателна процедура или - в случаите, в които не се предвижда такава покана- към момента, в който възлагащият орган започва процедурата за възлагане на обществена поръчка, например като се свърже с икономически оператори във връзка с обществената поръчка, когато е целесъобразно.
5. По отношение на рамковите споразумения и динамичните системи за покупки стойността, която се взема предвид, е максималната прогнозна стойност без ДДС на всички договори за обществена поръчка, предвидени за целия срок на действие на рамковото споразумение или динамичната система за покупки.
6. При партньорства за иновации стойността, която се взема предвид, е максималната прогнозна стойност без ДДС на научноизследователските и развойните дейности, които ще се извършват на всички етапи от предвиденото партньорство, както и на доставките, услугите или строителството, които ще се разработват и доставят в края на предвиденото партньорство.
7. По отношение на обществените поръчки за строителство при изчисляването на прогнозната стойност се отчитат както разходите за строителство, така и общата прогнозна стойност на доставките и услугите, предоставени на изпълнителя от страна на възлагащия орган, при условие че те са необходими за изпълнението на строителството.
8. Когато предложен строеж или предложено предоставяне на услуги може да доведе до възлагане на обществени поръчки под формата на отделни обособени позиции, се взема предвид общата прогнозна стойност на всички обособени позиции.
Когато общата стойност на обособените позиции е равна на прага, предвиден в член 4, или го превишава, настоящата директива се прилага по отношение на възлагането на всяка обособена позиция.
9. Когато предложение за придобиване на сходни доставки може да доведе до възлагане на обществени поръчки под формата на отделни обособени позиции, се взема предвид общата прогнозна стойност на всички обособени позиции, когато се прилага член 4, букви б) и в).
Когато общата стойност на обособените позиции е равна на прага, предвиден в член 4, или го превишава, настоящата директива се прилага по отношение на възлагането на всяка обособена позиция.
10. Независимо от параграфи 8 и 9 възлагащите органи могат да възлагат поръчки за отделни обособени позиции, без да прилагат процедурите, предвидени в настоящата директива, при условие че прогнозната стойност без ДДС на съответната обособена позиция е по-малка от 80 000 EUR за доставки или услуги или 1 милион евро за строителство. Въпреки това общата стойност на обособените позиции, възложени по този начин без прилагане на настоящата директива, не трябва да надхвърля 20 % от общата стойност на всички обособени позиции, на които е било разделено предложеното строителство, предложеното придобиване на сходни доставки или предложеното предоставяне на услуги.
11. При обществени поръчки за доставки или услуги, които са регулярни или са предназначени да бъдат подновявани в рамките на определен период, изчисляването на прогнозната стойност на обществената поръчка се основава на следното:
а)
общата действителна стойност на последователните поръчки от същия вид, които са възложени през предходните 12 месеца или предходната финансова година, по възможност коригирана, за да се отчетат промените в количеството или стойността, които биха могли да настъпят в продължение на 12-те месеца след първоначалната поръчка; или
б)
общата прогнозна стойност на последователните поръчки, възложени през 12-те месеца след първата доставка или през финансовата година, когато тя е по-дълга от 12 месеца.
12. При обществени поръчки за доставка чрез лизинг, наем, финансов лизинг или покупка на изплащане, стойността, която служи за основа за изчисляване на стойността на обществената поръчка е, както следва:
а)
при обществени поръчки с фиксиран срок, когато този срок е по-кратък от или равен на 12 месеца - общата прогнозна стойност за срока на действие на договора за обществена поръчка, или ако срокът на действие на договора е по-дълъг от 12 месеца - общата стойност, която включва прогнозната остатъчна стойност;
б)
при обществени поръчки без фиксиран срок или чийто срок не може да бъде определен - месечната стойност, умножена по 48.
13. По отношение на обществените поръчки за услуги основата за изчисляване на прогнозната им стойност, в зависимост от случая, е следната:
а)
застрахователни услуги - платимата застрахователна премия и други форми на възнаграждение;
б)
банкови и други финансови услуги - таксите, дължимите комисиони, лихвите и други форми на възнаграждение;
в)
поръчки за проектиране - таксите, дължимите комисиони и други форми на възнаграждение.
14. По отношение на обществени поръчки за услуги, в които не се посочва обща цена, основата за изчисляване на прогнозната стойност на поръчката е следната:
а)
при поръчки с фиксиран срок, ако този срок е по-кратък от или равен на 48 месеца - общата стойност за техния пълен срок;
б)
при поръчки без определен срок или със срок, по-дълъг от 48 месеца - месечната стойност, умножена по 48.
Член 6
Преглед на праговете и на списъка на органите на централната власт
1. На всеки две години, считано от 30 юни 2013 г., Комисията проверява дали праговете съгласно член 4, букви а), б) и в) съответстват на праговете, установени в Споразумението за държавните поръчки на Световната търговска организация (СДП), като при необходимост ги преразглежда в съответствие с настоящия член.
В съответствие с метода за изчисляване, установен в СДП, Комисията изчислява стойността на тези прагове въз основа на средната дневна стойност на еврото спрямо специалните права на тираж (СПТ) за период от 24 месеца, който завършва на 31 август преди преразглеждането, което започва да се прилага от 1 януари. Преразгледаната по такъв начин стойност на праговете се закръглява, когато е необходимо, надолу до най-близките хиляда евро, за да се гарантира спазването на приложимите прагове, предвидени в СДП, изразени в СПТ.
2. Когато извършва преразглеждането по параграф 1 от настоящия член, Комисията освен това преразглежда:
а)
прага, установен в член 13, първа алинея, буква а), като го съгласува с преразгледания праг, който се прилага към обществените поръчки за строителство;
б)
прага, установен в член 13, първа алинея, буква б), като го привежда в съответствие с преразгледания праг, който се прилага към обществените поръчки за услуги, възлагани от нецентрални възлагащи органи.
3. На всеки две години, считано от 1 януари 2014 г., Комисията определя стойностите в националните валути на държавите членки, чиято парична единица е различна от еврото, на праговете по член 4, букви а), б) и в), преразгледани съгласно параграф 1 от настоящия член.
Едновременно с това Комисията определя стойността на прага по член 4, буква г) в националните валути на държавите членки, чиято парична единица е различна от еврото.
В съответствие с метода за изчисляване, установен в СДП, определянето на тези стойности се основава на средните дневни стойности в тези валути, съответстващи на приложимия праг в евро, за период от 24 месеца, завършващ на 31 август преди преразглеждането, което започва да се прилага от 1 януари.
4. Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз информация за преразгледаните прагове по параграф 1, съответните им стойности в националните валути по параграф 3, първа алинея, и стойността, определена съгласно параграф 3, втора алинея, в началото на месец ноември след преразглеждането им.
5. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 87, за адаптиране на методиката, установена в параграф 1, втора алинея от настоящия член, към всяка промяна на методиката по СДП за преразглеждане на праговете по член 4, букви а), б) и в) и за определяне на съответните стойности в националните валути на държавите членки, чиято парична единица е различна от еврото, съгласно параграф 3 от настоящия член.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 87 за преразглеждане на праговете по член 4, букви а), б) и в) съгласно параграф 1 от настоящия член да приема делегирани актове в съответствие с член 89 за преразглеждане на праговете по член 13, първа алинея, букви а) и б) съгласно параграф 2 от настоящия член.
6. Когато е необходимо да се преразгледат праговете по член 4, букви а), б) и в) и праговете по член 13, първа алинея, букви а) и б), но ограниченото време не позволява да се приложи процедурата по член 87 и следователно са налице наложителни причини за спешност, за приемането на делегирани актове съгласно параграф 5, втора алинея от настоящия член се използва процедурата по член 88.
7. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 87 за изменение на приложение I с цел актуализиране на списъка на възлагащите органи след уведомления от държавите членки, когато такива изменения се налагат за точното обозначаване на възлагащите органи.
Раздел 3
Изключения
Член 7
Поръчки в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги
Настоящата директива не се прилага за обществени поръчки и конкурси за проект, които съгласно Директива 2014/25/ЕС се възлагат или организират от възлагащи органи, извършващи една или повече от дейностите, посочени в членове 8-14 от посочената директива, и се възлагат за изпълнение на тези дейности, не се прилага и за обществени поръчки, изключени от обхвата на посочената директива съгласно членове 18, 23 и 34 от нея, или които се възлагат от възлагащ орган, който предоставя пощенски услуги по смисъла на член 13, параграф 2, буква б) от същата директива - за поръчки, възлагани за изпълнението на следните дейности:
а)
услуги с добавена стойност, свързани с електронни средства и предоставени изцяло чрез такива средства (включително защитено предаване на кодирани документи с електронни средства, адресни разпределителни услуги и предаване на регистрирана електронна поща);
б)
финансови услуги, обхванати от кодове от 66100000-1 до 66720000-3 по CPV и от член 21, буква г) от Директива 2014/25/ЕС и включващи по-специално парични пощенски преводи и телеграфни преводи;
в)
филателни услуги; или
г)
логистични услуги (услуги, които съчетават физическо доставяне и/или складиране с други непощенски функции).
Член 8
Специални изключения в областта на електронните съобщения
Настоящата директива не се прилага за обществени поръчки и конкурси за проект с основна цел да се позволи на възлагащите органи да предоставят или експлоатират обществени съобщителни мрежи или да предоставят на обществото една или повече електронни съобщителни услуги.
За целите на настоящия член понятията „обществена съобщителна мрежа“ и „електронна съобщителна услуга“ имат същото значение като в Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (23).
Член 9
Обществени поръчки и конкурси за проект, възлагани или организирани съгласно международни правила
1. Настоящата директива не се прилага към обществени поръчки и конкурси за проект, които възлагащият орган е задължен да възлага или организира в съответствие с процедури за възлагане на обществена поръчка, различни от предвидените в настоящата директива, установени посредством което и да било от следните:
а)
правен инструмент, установяващ международноправни задължения, например международно споразумение, сключено в съответствие с Договорите между държава членка и една или повече трети държави или техни подразделения, за строителство, доставки или услуги, предназначени за съвместна реализация или експлоатация на проект от подписалите ги страни;
б)
международна организация.
Държавите членки съобщават всички правни инструменти, посочени в първа алинея, буква а) от настоящия параграф, на Комисията, която може да се консултира с Консултативния комитет за обществени поръчки, посочен в член 89.
2. Настоящата директива не се прилага за обществени поръчки и конкурси за проект, които възлагащият орган възлага или организира в съответствие с правилата за обществените поръчки, предвидени от международна организация или международна финансираща институция, когато съответните обществени поръчки и конкурси за проект са изцяло финансирани от съответната организация или институция; при обществени поръчки и конкурси за проект, съфинансирани предимно от международна организация или международна финансираща институция, страните договарят приложимите процедури за възлагане на поръчките.
3. Член 17 се прилага за поръчки и конкурси за проекти, включващи аспекти от областта на отбраната или сигурността, които са възложени съгласно международни правила. Параграфи 1 и 2 от настоящия член не се прилагат за такива поръчки и конкурси за проекти.
Член 10
Специални изключения за поръчки за услуги
Настоящата директива не се прилага за обществени поръчки за услуги при:
а)
придобиването или наемането, независимо с какви финансови средства, нa земя, съществуващи сгради или другa недвижимa собственост, или правa върху тях;
б)
придобиването, разработката, продуцирането или съвместното продуциране на материал за предавания, предназначен за аудио-визуални медийни услуги или радиоуслуги, които се възлагат от доставчици на радиоуслуги или аудио-визуални медийни услуги, или поръчки за програмно време или осигуряване на предавания, които се възлагат на доставчици на радиоуслуги или аудио-визуални медийни услуги. За целите на настоящата буква „аудио-визуални медийни услуги“ и „доставчици на медийни услуги“ имат същия смисъл като съответно в член 1, параграф 1, букви а) и г) от Директива 2010/13/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (24). „Предаване“ има същия смисъл като в член 1, параграф 1, буква б) от същата директива, но включва също така и радиопредаванията и материалите за радиопредаванията. Освен това за целите на настоящата разпоредба „материал за предаванията“ има същия смисъл като „предаване“;
в)
арбитражни и помирителни услуги;
г)
някоя от следните правни услуги:
i)
представителство на клиент от адвокат по смисъла на член 1 от Директива 77/249/ЕИО на Съвета (25) във:
-
арбитражна или помирителна процедура в държава членка, трета държава или пред международна арбитражна или помирителна инстанция; или
-
съдебно производство пред съд, юрисдикция или публичен орган на държава членка или трета държава или пред международен съд, юрисдикция или институция;
ii)
правни съвети, предоставени при подготовката на производство по подточка i) от настоящата буква, или когато има конкретни основания да се счита и висока степен на вероятност въпросът, до който се отнасят правните съвети, да се превърне в предмет на такова производство, при условие че правните съвети са предоставени от адвокат по смисъла на член 1 от Директива 77/249/ЕИО;
iii)
услуги по заверяване и удостоверяване на документи, които задължително се предоставят от нотариус;
iv)
правни услуги, предоставяни от настойници или попечители, или други правни услуги, чиито доставчици са определени от съд или юрисдикция в съответната държава членка или съгласно закона да изпълняват конкретни задачи под надзора на тези юрисдикции или съдилища;
v)
други правни услуги, които във въпросната държава членка са свързани, макар и в отделни случаи, с упражняването на официална власт;
д)
финансови услуги във връзка с емитирането, продажбата, закупуването или прехвърлянето на ценни книжа или други финансови инструменти по смисъла на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (26), услуги от централни банки и операции, извършвани с Европейския инструмент за финансова стабилност и Европейския механизъм за стабилност;
е)
заеми, независимо от това дали са свързани с емитирането, продажбата, закупуването или прехвърлянето на ценни книжа или други финансови инструменти;
ж)
трудови договори;
з)
услуги, свързани с гражданска отбрана, гражданска защита и предотвратяване на опасности, които се предоставят от организации или сдружения с нестопанска цел и които попадат в обхвата на кодове 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 и 85143000-3 по CPV, с изключение на услугите за превоз на пациенти с линейка;
и)
обществени услуги за пътнически превоз с железопътен транспорт или с метро;
й)
услуги, свързани с политически кампании, попадащи в обхвата на кодове 79341400-0, 92111230-3 и 92111240-6 по CPV, когато се възлагат от политическа партия в рамките на избирателна кампания.
Член 11
Поръчки за услуги, възлагани въз основа на изключително право
Настоящата директива не се прилага за обществени поръчки за услуги, възлагани от възлагащ орган на друг възлагащ орган или на сдружение от възлагащи органи въз основа на изключително право, с което те се ползват съгласно законови, подзаконови или публикувани административни разпоредби, съвместими с ДФЕС.
Член 12
Обществени поръчки между субекти в публичния сектор
1. Обществена поръчка, която се възлага от възлагащ орган на частноправно или публичноправно юридическо лице, попада извън обхвата на настоящата директива, когато са изпълнени всички условия по-долу:
а)
възлагащият орган упражнява върху съответното юридическо лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си структурни звена;
б)
повече от 80 % от дейността на контролираното юридическо лице се извършва при изпълнението на задачи, възложени му от контролиращия възлагащ орган или от други юридически лица, контролирани от същия възлагащ орган; и
в)
в контролираното юридическо лице няма пряко частно капиталово участие, с изключение на форми на частно капиталово участие, които не са свързани с контролни или блокиращи правомощия, които се изискват от разпоредби на националното законодателство в съответствие с Договорите и които не оказват решаващо влияние върху контролираното юридическо лице.
За възлагащ орган се счита, че упражнява върху едно юридическо лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си структурни звена по смисъла на първа алинея, буква а), когато има решаващо влияние както върху стратегическите цели, така и върху значимите решения на контролираното юридическо лице. Такъв контрол може да бъде упражняван и от друго юридическо лице, което на свой ред е контролирано по същия начин от възлагащия орган.
2. Параграф 1 се прилага и в случаите, когато контролирано юридическо лице, което представлява възлагащ орган, възлага поръчка на своя контролиращ възлагащ орган или на друго юридическо лице, контролирано от същия възлагащ орган, при условие че в юридическото лице, на което се възлага обществената поръчка, няма пряко частно капиталово участие, с изключение на форми на частно капиталово участие, които не са свързани с контролни или блокиращи правомощия, които се изискват от разпоредби на националното законодателство в съответствие с Договорите и които не оказват решаващо влияние върху контролираното юридическо лице.
3. Възлагащ орган, който не упражнява върху публичноправно или частноправно юридическо лице контрол по смисъла на параграф 1, може въпреки това да възложи на това юридическо лице обществена поръчка, без да прилага настоящата директива, ако са изпълнени всички условия по-долу:
а)
възлагащият орган упражнява съвместно с други възлагащи органи върху това юридическо лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си структурни звена;
б)
повече от 80 % от дейността на това юридическо лице се извършва при изпълнението на задачи, възложени му от контролиращите възлагащи органи или от други юридически лица, контролирани от същите възлагащи органи; и
в)
в контролираното юридическо лице няма пряко частно капиталово участие, с изключение на форми на частно капиталово участие, които не са свързани с контролни или блокиращи правомощия, които се изискват от разпоредби на националното законодателство в съответствие с Договорите и които не оказват решаващо влияние върху контролираното юридическо лице.
За целите на първа алинея, буква а) възлагащите органи упражняват съвместно контрол върху дадено юридическо лице, когато са изпълнени всички условия по-долу:
i)
органите по вземане на решение на контролираното юридическо лице са съставени от представители на всички участващи възлагащи органи. Отделни представители могат да представляват няколко или всички участващи възлагащи органи;
ii)
тези възлагащи органи са в състояние съвместно да упражнят решаващо влияние върху стратегическите цели и значимите решения на контролираното юридическо лице; и
iii)
контролираното юридическо лице не преследва интереси, които са в противоречие с интересите на контролиращите възлагащи органи.
4. Договор за поръчка, сключен изключително между два или повече възлагащи органа, попада извън обхвата на настоящата директива, когато са изпълнени всички условия по-долу:
а)
поръчката установява или осъществява сътрудничество между участващите възлагащи органи, за да се гарантира, че задълженията им за предоставяне на обществени услуги се изпълняват с оглед постигането на общи за тях цели;
б)
осъществяването на това сътрудничество се ръководи единствено от съображения, свързани с обществения интерес; и
в)
участващите възлагащи органи извършват на свободния пазар по-малко от 20 % от дейността, свързана със сътрудничеството.
5. За определянето на процента от дейността, посочен в параграф 1, първа алинея, буква б), параграф 3, първа алинея, буква б) и параграф 4, буква в), се взема предвид средният общ оборот или друг подходящ показател, основан на дейността, например разходите на съответното юридическо лице или възлагащ орган по отношение на услуги, доставки и строителство през трите години, предшестващи възлагането на поръчката.
Когато поради датата нa създаване или на започване на дейността на юридическото лице или възлагащия орган, или поради реорганизация на дейността му няма данни за оборота или за друг показател, основан на дейността, например разходите, зa предходните три години или когато тези данни вече не са актуални, е достатъчно да се докаже, че способът за измерване на дейността е достоверен, по-специално посредством прогнози за дейността.
Раздел 4
Специални случаи
Подраздел 1
Субсидиране на поръчки и услуги за научноизследователска и развойна дейност
Член 13
Поръчки, субсидирани от възлагащите органи
Настоящата директива се прилага за възлагането на следните поръчки:
а)
поръчки за строителство, които се субсидират пряко от възлагащите органи с повече от 50 % и чиято прогнозна стойност без ДДС е по-голяма или равна на 5 186 000 EUR, когато тези поръчки включват една от следните дейности:
i)
дейности, свързани с гражданското строителство, изброени в приложение II;
ii)
изграждане на болници, спортни съоръжения, съоръжения за забавление и отдих, училищни и университетски сгради, както и сгради, използвани за административни цели;
б)
обществени поръчки за услуги, които се субсидират пряко от възлагащите органи с повече от 50 %, чиято прогнозната стойност без ДДС е по-голяма или равна на 207 000 EUR, и които са свързани с обществена поръчка за строителство по буква а).
Възлагащите органи, осигуряващи субсидиите по първа алинея, букви а) и б), гарантират съответствието с настоящата директива, когато не възлагат сами субсидираната поръчка или когато възлагат поръчката от името и за сметка на други субекти.
Член 14
Услуги за научноизследователска и развойна дейност
Настоящата директива се прилага само за обществени поръчки за услуги за научноизследователска и развойна дейност, обхванати от кодове от 73000000-2 до 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 и 73430000-5 по CPV, когато са изпълнени и двете условия по-долу:
а)
ползите възникват изцяло за възлагащия орган, за да ги използва при извършване на дейността си; и
б)
предоставената услуга се заплаща изцяло от възлагащия орган.
Подраздел 2
Обществени поръчки, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността
Член 15
Отбрана и сигурност
1. Настоящата директива се прилага за възлагането на обществени поръчки и конкурси за проект, организирани в областите на отбраната и сигурността, с изключение на следните поръчки:
а)
поръчки, попадащи в обхвата на Директива 2009/81/ЕО;
б)
поръчки, за които Директива 2009/81/ЕО не се прилага съгласно членове 8, 12 и 13 от нея.
2. Настоящата директива не се прилага за обществени поръчки и конкурси за проекти, които не са изключени съгласно параграф 1, когато защитата на основните интереси, свързани със сигурността на държава членка, не може да бъде гарантирана чрез мерки с по-малка степен на намеса, например чрез налагане на изисквания, насочени към защита на поверителния характер на информацията, която възлагащите органи предоставят в хода на процедурата по възлагане на обществена поръчка съгласно настоящата директива.
Освен това в съответствие с член 346, параграф 1, буква а) ДФЕС настоящата директива не се прилага за договори за обществени поръчки и конкурси за проект, които не са изключени съгласно параграф 1 от настоящия член, когато прилагането на настоящата директива би задължило държава членка да предоставя информация, чието разгласяване тя счита за противоречащо на нейни основни интереси в областта на сигурността.
3. Настоящата директива не се прилага, когато възлагането и изпълнението на обществената поръчка или конкурса за проект са обявени за секретни или трябва да бъдат придружени от специални мерки за сигурност съгласно законовите, подзаконовите или административните разпоредби в сила в дадена държава членка, при условие че държавата членка е установила, че съответните основни интереси не могат да бъдат гарантирани чрез мерки с по-малка степен на намеса, като посочените в параграф 2, първа алинея.
Член 16
Смесени обществени поръчки, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността
1. Настоящият член се прилага за договори за смесени поръчки, които имат за предмет обществени поръчки, попадащи в обхвата на настоящата директива, и обществени поръчки, попадащи в обхвата на член 346 ДФЕС или на Директива 2009/81/ЕО.
2. Когато различните части на дадена обществена поръчка са обективно делими, възлагащите органи могат да решат да възложат отделни поръчки за отделните части или да възложат само една поръчка.
Когато възлагащите органи решат да възложат отделни поръчки за отделните части, решението кой правен режим се прилага за всяка една от отделните поръчки се взема въз основа на характеристиките на съответната част.
Когато възлагащите органи решат да възложат една поръчка, за определянето на приложимия правен режим се прилагат следните критерии:
а)
когато част от дадена поръчка попада в обхвата на член 346 ДФЕС, поръчката може да бъде възложена, без да се прилага настоящата директива, при условие че възлагането с една поръчка е обосновано по обективни причини;
б)
когато част от дадена поръчка попада в обхвата на Директива 2009/81/ЕО, поръчката може да бъде възложена в съответствие с посочената директива, при условие че възлагането с една поръчка е обосновано по обективни причини. Настоящата буква не засяга праговете и изключенията, предвидени в посочената директива.
Решението за възлагане с една поръчка обаче не може да бъде взето с цел изключване на поръчки от прилагането на настоящата директива или на Директива 2009/81/ЕО.
3. Параграф 2, трета алинея, буква а) се прилага за смесени поръчки, за които се прилага както буква а), така и буква б) от посочената алинея.
4. Когато различните части на дадена поръчка са обективно неделими, поръчката може да бъде възложена, без да се прилага настоящата директива, когато включва елементи, за които се прилага член 346 ДФЕС; в противен случай, тя може да бъде възложена в съответствие с Директива 2009/81/ЕО.
Член 17
Обществени поръчки и конкурси за проект, включващи аспекти от областта на отбраната или сигурността, които са възложени или организирани съгласно международни правила
1. Настоящата директива не се прилага към обществени поръчки и конкурси за проект, включващи аспекти от областта на отбраната или сигурността, които възлагащият орган е задължен да възлага или организира в съответствие с процедури за възлагане на обществена поръчка, различни от тези, уредени с настоящата директива, установени посредством което и да било от следните:
а)
международно споразумение или договореност, сключени в съответствие с Договорите, между държава членка и една или повече трети държави или техни подразделения, за строителство, доставки или услуги, предназначени за съвместна реализация или експлоатация на проект от подписалите ги страни;
б)
международно споразумение или договореност, свързани с разполагане на войски и отнасящи се до предприятия на държава членка или на трета държава;
в)
международна организация.
Всички споразумения или договорености, посочени в първа алинея, буква а) от настоящия параграф, се съобщават на Комисията, която може да се консултира с Консултативния комитет за обществени поръчки, посочен в член 89.
2. Настоящата директива не се прилага за обществени поръчки и конкурси за проект, включващи аспекти от областта на отбраната или сигурността, които възлагащият орган възлага в съответствие с правилата за обществени поръчки, предвидени от международна организация или международна финансираща институция, когато съответните обществени поръчки и конкурси за проект са изцяло финансирани от съответната организация или институция. При обществени поръчки и конкурси за проект, съфинансирани предимно от международна организация или международна финансираща институция, страните договарят приложимите процедури за възлагане на обществена поръчка.
ГЛАВА II
Общи правила
Член 18
Принципи на обществените поръчки
1. Възлагащите органи третират икономическите оператори при условията на равнопоставеност и без да ги дискриминират, и действат по прозрачен и пропорционален начин.
Обществените поръчки не трябва да се подготвят с цел изключването им от обхвата на настоящата директива или изкуствено ограничаване на конкуренцията. Приема се, че има изкуствено ограничаване на конкуренцията, когато обществената поръчка е подготвена с цел да се даде неоправдано предимство на определени икономически оператори или те да се поставят в неизгодно положение.
2. Държавите членки вземат необходимите мерки, за да гарантират, че при изпълнението на договорите за обществени поръчки икономическите оператори спазват приложимите задължения в областта на екологичното, социалното и трудовото право, установени с правото на Съюза, националното право, колективни споразумения или с разпоредби на международното екологично, социално и трудово право, които са изброени в приложение X.
Член 19
Икономически оператори
1. Икономически оператори, които съгласно правото на държавата членка, в която са установени, имат право да предоставят съответните услуги, не могат да бъдат отхвърлени единствено на основание, че съгласно правото на държавата членка, в която се възлага поръчката, от тях се изисква да бъдат физически или юридически лица.
Въпреки това при обществените поръчки за услуги и строителство, както и при обществените поръчки за доставки, включващи и услуги или дейности по проучване на терена и инсталиране, към юридическите лица може да бъде предявено изискване да посочат в офертата или заявлението си за участие имената и съответната професионална квалификация на лицата, които ще отговарят за изпълнението на съответната поръчка.
2. Групите от икономически оператори, включително временните сдружения, могат да участват в процедурите за възлагане на обществени поръчки. Възлагащите органи не могат да изискват от тях да имат определена правна форма, за да представят оферта или заявление за участие.
Когато е необходимо, възлагащите органи могат да пояснят в документацията за обществената поръчка по какъв начин групи от икономически оператори трябва да изпълняват изискванията относно икономическото и финансовото състояние или техническите и професионалните способности по член 58, при условие че това е обосновано по обективни причини и е пропорционално. Държавите членки могат да установят стандартни условия за начина, по който се изпълняват тези изисквания от групи от икономически оператори.
Условията за изпълнение на поръчката от такива групи от икономически оператори, които се различават от условията за индивидуалните участници, също трябва да са обосновани от обективни причини и да са пропорционални.
3. Независимо от параграф 3 възлагащите органи могат да поискат от групите от икономически оператори да възприемат определена правна форма, след като поръчката им бъде възложена, доколкото такава промяна е необходима за задоволителното изпълнение на поръчката.
Член 20
Запазени поръчки
1. Държавите членки могат да запазят правото на участие в процедури за възлагане на обществена поръчка за защитени предприятия или икономически оператори, чиято основна цел е социалното и професионално интегриране на хора с увреждания или хора в неравностойно положение, или да предвидят такива поръчки да бъдат изпълнявани по програми за създаване на защитени работни места, при условие че най-малко 30 % от служителите на тези предприятия, икономически оператори или програми са работници с увреждания или в неравностойно положение.
2. В поканата за участие в състезателната процедура трябва да се съдържа позоваване на настоящия член.
Член 21
Поверителност
1. Освен ако не е предвидено друго в настоящата директива или в националното право, на което е подчинен възлагащият орган, по-специално законодателството относно достъпа до информация, и без да се засягат задълженията, свързани с обявяването на възложените поръчки и с информацията за кандидати и оференти по смисъла на членове 50 и 55, възлагащият орган не може да разкрива информация, предоставена му от икономическите оператори, която те са определили като поверителна, включително, но не само, технически или търговски тайни и поверителните аспекти на офертите.
2. Възлагащите органи могат да наложат на икономическите оператори изисквания, имащи за цел защитата на поверителния характер на информацията, която възлагащите органи предоставят в хода на процедурата за възлагане на обществена поръчка.
Член 22
Правила за предаване на информация
1. Държавите членки гарантират, че всички съобщения и всеки обмен на информация по настоящата директива, и по-специално при електронното подаване, се предават и извършват с електронни средства за комуникация съгласно изискванията на настоящия член. Инструментите и устройствата, които трябва да бъдат използвани за осъществяване на комуникацията по електронен път, както и техните технически характеристики, трябва да са недискриминационни, широкодостъпни и оперативно съвместими с продуктите на ИКТ за широка употреба и да не ограничават достъпа на икономическите оператори до процедурата за възлагане на обществена поръчка.
Независимо от първа алинея възлагащите органи не са задължени да изискват използването на електронни средства за комуникация в процеса на подаване на документите в следните случаи:
а)
поради специализирания характер на обществената поръчка използването на електронни средства за комуникация би изисквало специфични инструменти, устройства или формати на файлове, които не са общодостъпни или не са поддържани от общодостъпни приложения;
б)
приложенията, поддържащи формати на файлове, които са подходящи за описанието на офертите, използват формати на файлове, които не могат да бъдат обработвани от други свободно достъпни или общодостъпни приложения, или които са включени в лицензионна схема за защита на авторски права и не могат да се предоставят за изтегляне или използване от разстояние от страна на възлагащия орган;
в)
използването на електронни средства за комуникация би изисквало специално офис оборудване, с което по принцип възлагащите органи не разполагат;
г)
в документацията за обществената поръчка се изисква представяне на мостри или макети, които не могат да бъдат предадени с електронни средства.
По отношение на съобщения, за които не се използват електронни средства за комуникация съгласно втора алинея, се използва пощенска или друга подходяща куриерска услуга или комбинация от пощенска или друга подходяща куриерска услуга и електронни средства.
Независимо от първа алинея от настоящия параграф, възлагащите органи не са задължени да изискват в процеса на подаването на офертите да се използват електронни средства за комуникация, когато използването на средства за комуникация, различни от електронните, е необходимо заради пробив в сигурността на електронните средства за комуникация или с цел защита на особено чувствителна информация, която изисква равнище на защита, което е толкова високо, че не може да се осигури в достатъчна степен с използването на електронни инструменти и устройства, които са общодостъпни за икономическите оператори или които те могат да си набавят чрез други средства за достъп по смисъла на параграф 5.
Възлагащите органи, които в съответствие с втора алинея от настоящия параграф изискват в процеса на подаване да се използват средства за комуникация, различни от електронните, са длъжни да посочат причините за това изискване в индивидуалния доклад по член 84. Когато е приложимо, възлагащите органи посочват в индивидуалния доклад причините, поради които използването на средства за комуникация, различни от електронните, е било счетено за необходимо при прилагането на четвърта алинея от настоящия параграф.
2. Независимо от параграф 1, устната комуникация може да бъде използвана за съобщения, които не съставляват съществени елементи от процедурата за възлагане на обществена поръчка, при условие че съдържанието на устната комуникация е документирано в достатъчна степен. За тази цел съществените елементи на процедурата за възлагане на обществена поръчка включват документацията за обществената поръчка, заявленията за участие, потвържденията на интерес и офертите. По-специално, устната комуникация с оферентите, която би могла да окаже значително влияние върху съдържанието и оценката на офертите, трябва се документира в достатъчна степен и с подходящи средства като писмени записи или аудиозаписи или обобщения на основните елементи на комуникацията.
3. При всеки случай на предаване, обмен и съхраняване на информация възлагащите органи гарантират защитата на целостта на данните и на поверителността на офертите и заявленията за участие. Те разглеждат съдържанието на офертите и заявленията за участие само след изтичането на срока за тяхното подаване.
4. За обществените поръчки за строителство и конкурсите за проект държавите членки могат да изискат използването на специални електронни средства, като инструменти за електронно моделиране на информация за строителни работи или подобни. В такива случаи възлагащите органи осигуряват други средства за достъп съгласно предвиденото в параграф 5, докато тези инструменти не станат общодостъпни по смисъла на второ изречение от параграф 1, първа алинея.
5. Възлагащите органи могат, когато е необходимо, да изискват използването на инструменти и устройства, които не са общодостъпни, при условие че възлагащите органи предложат други средства за достъп.
Счита се, че възлагащите органи предлагат подходящи други средства за достъп във всяка от следните ситуации, когато те:
а)
предлагат неограничен и пълен пряк безплатен достъп с електронни средства до тези инструменти и устройства от датата на публикуване на обявлението в съответствие с приложение VIII или от датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес. В текста на обявлението или поканата за потвърждаване на интерес се посочва интернет адресът, на който са достъпни тези инструменти и устройства;
б)
осигуряват на оферентите, които нямат достъп до съответните инструменти и устройства или нямат възможност да ги получат в рамките на съответните срокове по независещи от оферентите причини, достъп до процедурата за възлагане на обществена поръчка чрез генериране на кодове за еднократен достъп, достъпни безплатно онлайн; или
в)
поддържат друг път за електронно подаване на оферти.
6. В допълнение към изискванията, посочени в приложение IV, за инструментите и устройствата за електронно предаване и получаване на оферти, както и за електронно получаване на заявления за участие се прилагат следните правила:
а)
заинтересованите страни разполагат с информация относно спецификациите, необходима за електронно подаване на оферти и заявления за участие, включително чрез криптиране и предоставяне на услуга за удостоверяване на време;
б)
държавите членки или възлагащите органи, които действат съобразно установена от съответната държава членка обща рамка, посочват необходимото ниво на сигурност на електронните средства за комуникация на различните етапи от конкретната процедура за възлагане на обществена поръчка; нивото трябва да е пропорционално на съпътстващите рискове;
в)
когато държавите членки или възлагащите органи, които действат съобразно установена от съответната държава членка обща рамка, преценят след извършване на оценка по буква б) от настоящия параграф, че нивото на рисковете налага използването на усъвършенствани електронни подписи по смисъла на Директива 1999/93/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (27), възлагащите органи приемат усъвършенствани електронни подписи, предоставени като квалифицирано удостоверение, като вземат предвид дали удостоверенията са осигурени от доставчик на удостоверителни услуги, който е включен в доверителните списъци, предвидени в Решение 2009/767/ЕО на Комисията (28), и които са създадени със или без устройство за защитено създаване на подписи, при спазване на следните условия:
i)
възлагащите органи определят изисквания формат за усъвършенстван електронен подпис въз основа на форматите, установени с Решение 2011/130/ЕС (29) на Комисията, и въвеждат необходимите мерки за техническото обработване на тези формати; когато се използва различен формат за електронен подпис, електронният подпис или електронният документ съдържат информация относно съществуващите възможности за валидиране, за които отговаря държавата членка. Възможностите за валидиране позволяват на възлагащия орган да валидира получения електронен подпис като усъвършенстван електронен подпис, за който има квалифицирано удостоверение, онлайн, безплатно и по начин, разбираем за лицата, за които съответният език не е роден.
Държавите членки предоставят информацията относно доставчика на услугите за валидиране на Комисията, която осигурява в интернет публичен достъп до представената от държавите членки информация;
ii)
когато офертата е подписана с помощта на квалифицирано удостоверение, което е включено в доверителен списък, възлагащите органи не може да прилагат допълнителни изисквания, които могат да затруднят използването на тези подписи от оферентите.
По отношение на документите, използвани в рамките на процедура за възлагане на обществена поръчка, които са подписани от компетентен орган на държава членка или от друг автор, компетентният орган или другият автор на документите, може да определи изисквания формат на усъвършенстван електронен подпис в съответствие с изискванията на член 1, параграф 2 от Решение 2011/130/ЕС. Те въвеждат необходимите мерки, за да може технически да обработват този формат, като включват нужната информация с оглед на обработването на подписа в съответния документ. Тези документи трябва да съдържат, в електронния подпис или в електронния документ, информация за възможностите за валидиране, които позволяват полученият електронен подпис да бъде валидиран онлайн, безплатно и по начин, разбираем за лицата, за които съответният език не е роден.
7. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 87 за изменение на техническите данни и характеристиките, посочени в приложение IV, с цел отчитане на развитието на технологиите.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 87 за изменение на списъка в параграф 1, втора алинея, букви а)-г) от настоящия член, когато развитието на технологиите направи неподходяща продължителната употреба на изключения при използването на електронни средства за комуникация или, по изключение, когато трябва да се предвидят нови изключения поради развитието на технологиите.
За да се гарантира оперативната съвместимост на техническите формати и стандартите за процеси и съобщения, особено в трансграничен контекст, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 87 за въвеждане на задължителното използване на такива специфични технически стандарти, по-специално във връзка с използването на възможността за електронно подаване, на електронни каталози и на средства за електронно удостоверяване на самоличността, само когато техническите стандарти са напълно изпитани и ползата от тях е доказана в практиката. Преди да направи задължително използването на даден технически стандарт, Комисията внимателно проучва и свързаните с това разходи, по-специално по отношение на адаптирането към съществуващите решения за електронно възлагане на поръчки, включително инфраструктура, процеси или софтуер.
Член 23
Номенклатури
1. Всички препратки към номенклатури в контекста на обществените поръчки трябва да се основават на Общия терминологичен речник, свързан с обществените поръчки (CPV), приет с Регламент (ЕО) № 2195/2002.
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 87 за адаптиране на кодовете по CPV, посочени в настоящата директива, когато се налага в настоящата директива да се отразят промени в номенклатурата по CPV и тези промени не водят до изменение в обхвата на настоящата директива.
Член 24
Конфликти на интереси
Държавите членки гарантират, че възлагащите органи вземат необходимите мерки за ефективно предотвратяване, разкриване и отстраняване на конфликтите на интереси, които възникват при провеждането на процедури за възлагане на обществена поръчка, така че да се избегне нарушаването на конкуренцията и да се осигури равнопоставеност на всички икономически оператори.
Понятието „конфликт на интереси“ включва най-малкото всяко положение, при което служители на възлагащия орган или на доставчик на услуги за възлагане на обществени поръчки, действащ от името на възлагащия орган, които участват в провеждането на процедурата за възлагане на обществена поръчка или могат да повлияят на резултата от нея, имат пряк или косвен финансов, икономически или друг личен интерес, за който би могло да се приеме, че влияе на тяхната безпристрастност и независимост във връзка с процедурата за възлагане на обществена поръчка.
ДЯЛ II
ПРАВИЛА ЗА ОБЩЕСТВЕНИТЕ ПОРЪЧКИ
ГЛАВА I
Процедури
Член 25
Условия, свързани със СДП и други международни споразумения
Доколкото попадат в обхвата на приложения 1, 2, 4 и 5 и общите забележки към допълнение I на Европейския съюз към СДП, както и на другите обвързващи Съюза международни споразумения, възлагащите органи третират строителството, доставките, услугите и икономическите оператори на подписалите тези споразумения страни по не по-малко благоприятен начин от този, по който третират строителството, доставките, услугите и икономическите оператори на Съюза.
Член 26
Избор на процедури
1. При възлагането на обществени поръчки възлагащите органи прилагат националните процедури, адаптирани в съответствие с настоящата директива, при условие че бъде публикувана покана за участие в състезателна процедура в съответствие с настоящата директива, без да се засяга член 32.
2. Държавите членки осигуряват на възлагащите органи възможност да прилагат открити или ограничени процедури съгласно предвиденото в настоящата директива.
3. Държавите членки осигуряват на възлагащите органи възможност да прилагат партньорства за иновации съгласно предвиденото в настоящата директива.
4. Държавите членки осигуряват на възлагащите органи възможност да приложат състезателна процедура с договаряне или състезателен диалог в следните случаи:
а)
по отношение на строителство, доставки или услуги, които отговарят на един или повече от следните критерии:
i)
потребностите на възлагащия орган не могат да бъдат удовлетворени без приспособяване на леснодостъпни решения;
ii)
те включват решения, свързани с проектиране или иновации;
iii)
поръчката не може да бъде възложена без предварително договаряне заради особени обстоятелства, свързани с характера, сложността или правната и финансовата рамка, или заради свързаните с тях рискове;
iv)
техническите спецификации не могат да бъдат установени от възлагащия орган с необходимата точност с препратка към стандарт, европейска техническа оценка, общи технически спецификации или технически спецификации по смисъла на точки 2-5 от приложение VII;
б)
по отношение на строителство, доставки или услуги, за които след открита или ограничена процедура са подадени само нередовни или неприемливи оферти. В такива случаи не се изисква възлагащите органи да публикуват обявление за обществена поръчка, когато включват в процедурата всички оференти, които отговарят на критериите по членове 57-64 и които при предишното си участие в откритата или ограничената процедура са представили оферти, отговарящи на изискванията на процедурата за възлагане на обществена поръчка, като не включват други участници.
За нередовни се считат по-специално оферти, които не са в съответствие с документацията за обществената поръчка, които са получени със закъснение, за които има данни за тайно споразумение или корупция или които възлагащият орган счита за необичайно ниски. За неприемливи се считат по-специално оферти, подадени от оференти, които не притежават необходимите квалификации, и оферти, чиято цена надхвърля бюджета на възлагащия орган, определен и документиран преди започването на процедурата за възлагане на обществената поръчка.
5. Състезателната процедура се обявява посредством обявление за поръчка съгласно член 49.
Когато поръчката се възлага с ограничена процедура или състезателна процедура с договаряне, държавите членки могат, независимо от разпоредбите на първа алинея от настоящия параграф, да предвидят възможност нецентралните възлагащи органи или определени категории от тях да обявяват състезателната процедура с обявление за предварителна информация по член 48, параграф 2.
Когато процедурата се обявява с обявление за предварителна информация по член 48, параграф 2, икономическите оператори, изразили интерес след публикуването на обявлението за предварителна информация, биват впоследствие поканени да потвърдят своя интерес писмено с „покана за потвърждаване на интерес“ в съответствие с член 54.
6. Държавите членки могат да осигурят на възлагащите органи възможност да прилагат процедура на договаряне без предварително публикуване на покана за участие в състезателна процедура само в специалните случаи и обстоятелства, изрично посочени в член 32. Държавите членки не допускат тази процедура да бъде прилагана в никакви други случаи, освен посочените в член 32.
Член 27
Открита процедура
1. При откритите процедури всеки заинтересован икономически оператор може да подаде оферта в отговор на покана за участие в състезателна процедура.
Минималният срок за получаване на офертите е 35 дни от датата на изпращане на обявлението за обществената поръчка.
Офертата се придружава от изискваната от възлагащия орган информация за качествен подбор.
2. Когато възлагащите органи са публикували обявление за предварителна информация, което не се използва като покана за участие в състезателна процедура, минималният срок за получаване на оферти по параграф 1, втора алинея от настоящия член може да се съкрати на 15 дни, ако са изпълнени всички изброени по-долу условия:
а)
обявлението за предварителна информация включва цялата необходима информация за обявлението за поръчката по част Б, раздел I от приложение V, доколкото тази информация е била на разположение към момента на публикуване на обявлението за предварителна информация;
б)
обявлението за предварителна информация е изпратено за публикуване между 35 дни и 12 месеца преди датата на изпращане на обявлението за поръчката.
3. Когато неотложни обстоятелства, надлежно обосновани от възлагащия орган, направят невъзможно прилагането на срока по параграф 1, втора алинея, той може да определи срок, който не е по-кратък от 15 дни от датата на изпращане на обявлението за поръчката.
4. Възлагащият орган може да съкрати с пет дни срока за получаване на оферти по параграф 1, втора алинея от настоящия член, когато допуска подаването на офертите с електронни средства в съответствие с член 22, параграф 1, първа алинея и член 22, параграфи 5 и 6.
Член 28
Ограничена процедура
1. При ограничените процедури всеки икономически оператор може да подаде заявление за участие в отговор на покана за участие в състезателна процедура, която съдържа информацията по части Б и В от приложение V, в зависимост от случая, като представи поисканата от възлагащия орган информация за качествен подбор.
Минималният срок за получаване на заявленията за участие е 30 дни от датата на изпращане на обявлението за поръчката или, когато се използва обявление за предварителна информация като покана за участие в състезателна процедура - от датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес.
2. Само икономическите оператори, поканени от възлагащия орган след негова оценка на представената информация, могат да подават оферта. Възлагащите органи могат да ограничат броя на подходящите кандидати, които да бъдат поканени за участие в процедурата, в съответствие с член 65.
Минималният срок за получаване на офертите е 30 дни от датата на изпращане на поканата за представяне на оферти.
3. Когато възлагащите органи са публикували обявление за предварителна информация, което не се използва като покана за участие в състезателна процедура, минималният срок за получаване на оферти по параграф 2, втора алинея от настоящия член може да се съкрати на 10 дни, при условие че са изпълнени всички изброени по-долу условия:
а)
обявлението за предварителна информация включва цялата необходима информация по част Б, раздел I от приложение V, доколкото тази информация е била на разположение към момента на публикуване на обявлението за предварителна информация;
б)
обявлението за предварителна информация е изпратено за публикуване между 35 дни и 12 месеца преди датата на изпращане на обявлението за поръчката.
4. Държавите членки може да осигурят на всички или на конкретни категории нецентрални възлагащи органи възможност да установяват срока за получаването на оферти по взаимно споразумение на възлагащия орган и избраните кандидати, при условие че всички избрани кандидати разполагат с еднакво време, за да изготвят и подадат своите оферти. Когато няма споразумение относно срока за получаване на офертите, този срок е най-малко 10 дни от датата, на която е изпратена поканата за представяне на оферти.
5. Срокът за получаване на оферти по параграф 2 от настоящия член може да се съкрати с пет дни, когато възлагащият орган допуска подаването на офертите с електронни средства в съответствие с член 22, параграфи 1, 5 и 6.
6. Когато неотложни обстоятелства, надлежно обосновани от възлагащите органи, направят невъзможно прилагането на сроковете по настоящия член, възлагащите органи могат да определят:
а)
срок за получаването на заявления за участие, който не може да бъде по-малък от 15 дни от датата на изпращане на обявлението за поръчка;
б)
срок за получаването на оферти, който не може да бъде по-малък от 10 дни от датата на изпращане на поканата за представяне на оферти.
Член 29
Състезателна процедура с договаряне
1. При състезателните процедури с договаряне всеки икономически оператор може да подаде заявление за участие в отговор на покана за участие в състезателна процедура, съдържаща информацията, посочена в части Б и В от приложение V, като представи поисканата от възлагащия орган информация за качествен подбор.
В документацията за обществената поръчка възлагащите органи определят предмета на обществената поръчка, като описват своите потребности и необходимите характеристики на доставките, строителството или услугите, които трябва да бъдат доставени, и определят критериите за възлагане на поръчката. В тях се посочват и елементите от описанието, които представляват минималните изисквания, на които трябва да отговарят всички оферти.
Предоставената информация трябва да е достатъчно точна, за да могат икономическите оператори да определят характера и обхвата на поръчката и да решат дали да подадат заявление за участие в процедурата.
Минималният срок за получаване на заявленията за участие е 30 дни от датата на изпращане на обявлението за поръчката или, когато се използва обявление за предварителна информация като покана за участие в състезателна процедура - от датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес. Минималният срок за получаване на първоначални оферти е 30 дни от датата на изпращане на поканата. Прилага се член 28, параграфи 3-6.
2. Само икономическите оператори, поканени от възлагащия орган след оценката на представената информация, могат да подадат първоначална оферта, която служи за основа на последващото договаряне. Възлагащите органи могат да ограничат броя на подходящите кандидати, които да бъдат поканени за участие в процедурата, в съответствие с член 65.
3. Освен ако не е предвидено друго в параграф 4, възлагащите органи провеждат с оферентите преговори по първоначалните и всички последващи оферти, подадени от тях, с изключение на окончателните оферти по смисъла на параграф 7, за да подобрят тяхното съдържание.
Минималните изисквания и критериите за възлагане не подлежат на договаряне.
4. Възлагащите органи може да възлагат поръчки въз основа на първоначалните оферти без договаряне, когато са посочили в обявлението за поръчката или в поканата за потвърждаване на интерес, че си запазват тази възможност.
5. По време на преговорите възлагащите органи гарантират равнопоставеност на всички оференти. За тази цел те не предоставят информация по дискриминационен начин, който може да даде предимство на някои оференти за сметка на други. Те информират писмено всички оференти, чиито оферти не са отхвърлени съгласно параграф 6, за всякакви промени в техническите спецификации или в друг документ от документацията за обществената поръчка, различен от този, в който се определят минималните изисквания. След внасянето на такива промени възлагащите органи предоставят на оферентите достатъчно време, за да променят и представят отново, в зависимост от случая, изменените оферти.
В съответствие с член 21 възлагащите органи не разкриват на другите участници поверителна информация, предоставена от кандидат или оферент, участващ в договарянето, без неговото съгласие. Това съгласие не може да бъде под формата на общо освобождаване от отговорност, а се дава по отношение на намерението да се съобщи конкретна информация.
6. Състезателните процедури с договаряне могат да се провеждат на последователни етапи, за да се намали броят на офертите за договаряне, като се прилагат критериите за възлагане, посочени в обявлението за поръчката, в поканата за потвърждаване на интерес или в друг документ за обществената поръчка. В обявлението за поръчката, поканата за потвърждаване на интерес или в друг документ, свързан с обществената поръчка, възлагащият орган посочва дали ще използва тази възможност.
7. Когато възлагащият орган възнамерява да приключи договарянето, той информира останалите оференти за това и определя общ срок за подаването на всякакви нови или актуализирани оферти. Той проверява дали окончателните оферти отговарят на минималните изисквания и дали съответстват на член 56, параграф 1, прави оценка на окончателните оферти въз основа на критериите за възлагане и възлага поръчката в съответствие с членове 66-69.
Член 30
Състезателен диалог
1. При състезателния диалог всеки икономически оператор може да подаде заявление за участие в отговор на обявление за обществена поръчка, като представи поисканата от възлагащия орган информация за качествен подбор.
Минималният срок за получаване на заявление за участие е 30 дни от датата на изпращане на обявлението за обществената поръчка.
Само икономическите оператори, поканени от възлагащия орган след оценка на представената информация, могат да участват в диалога. Възлагащите органи могат да ограничат броя на подходящите кандидати, които да бъдат поканени за участие в процедурата, в съответствие с член 65. Поръчката се възлага единствено въз основа на критерия за най-добро съотношение качество/цена в съответствие с член 67, параграф 2.
2. Възлагащите органи посочват своите потребности и изисквания в обявлението за поръчката и ги определят в същото обявление и/или в описателен документ. Едновременно с това и в същите документи те посочват и определят избраните критерии за възлагане и определят индикативен график.
3. Възлагащите органи започват диалог с участниците, избрани съгласно съответните разпоредби на членове 56-66, целта на който е да се установят и определят най-подходящите средства за удовлетворяване на потребностите на възлагащите органи. По време на диалога последните могат да обсъждат всички аспекти на поръчката с избраните участници.
По време на диалога възлагащите органи гарантират равнопоставеност на всички участници. За тази цел те не предоставят информация по дискриминационен начин, който може да даде предимство на някои участници за сметка на други.
В съответствие с член 21 възлагащите органи не разкриват на другите участници предложените решения или друга поверителна информация, предоставена по време на диалога от участващ кандидат или оферент, без неговото съгласие. Това съгласие не може да бъде под формата на общо освобождаване от отговорност, а се дава по отношение на намерението да се съобщи конкретна информация.
4. Състезателните диалози могат да се провеждат на последователни етапи, за да се намали броят на решенията за обсъждане на етапа на диалога, като се прилагат критериите за възлагане, установени в обявлението за поръчката или в описателния документ. Възлагащият орган посочва дали ще използва тази възможност в обявлението за поръчката или в описателния документ.
5. Възлагащият орган продължава диалога, докато набележи решението или решенията, които могат да удовлетворят неговите потребности.
6. След като обявят диалога за приключен и уведомят за това оставащите участници, възлагащите органи ги канят да представят окончателните си оферти въз основа на представеното(ите) и конкретизирано(и) по време на диалога решение(я). Офертите трябва да съдържат всички задължителни елементи, необходими за изпълнението на проекта.
Офертите могат да бъдат разяснявани, уточнявани и подобрявани по искане на възлагащия орган. Подобни разяснения, уточнения, подобрения и допълнителна информация обаче не могат да променят основните характеристики на офертата или на обществената поръчка, включително потребностите и изискванията, посочени в обявлението за поръчката или в описателния документ, когато тези промени в характеристиките, потребностите и изискванията може да доведат до нарушаване на конкуренцията или до дискриминация.
7. Възлагащите органи оценяват получените оферти въз основа на критериите за възлагане, изложени в обявлението за поръчката или в описателния документ.
По искане на възлагащия орган може да се проведе договаряне с оферента, определен като подал офертата, характеризираща се с най-добро съотношение качество/цена в съответствие с член 67, за да се потвърдят финансовите ангажименти или други условия, съдържащи се в офертата, като се уточнят окончателно условията на поръчката, при условие че това не води до изменение по същество на основни параметри на офертата или на обществената поръчка, включително потребностите и изискванията, посочени в обявлението за поръчката или в описателния документ, и че няма опасност от нарушаване на конкуренцията или от дискриминация.
8. Възлагащите органи могат да предвидят награди или плащания за участниците в диалога.
Член 31
Партньорство за иновации
1. При партньорствата за иновации всеки икономически оператор може да подаде заявление за участие в отговор на обявление за обществена поръчка, като представи поисканата от възлагащия орган информация за качествен подбор.
В документацията за обществената поръчка възлагащият орган посочва потребността от новаторски продукт, услуга или строителство, която не може да бъде удовлетворена чрез закупуване на вече налични на пазара продукти, услуги или строителство. Той посочва кои елементи от описанието представляват минималните изисквания, на които трябва да отговарят всички оферти. Предоставената информация трябва да бъде достатъчно точна, за да могат икономическите оператори да определят характера и обхвата на търсеното решение и да решат дали да подадат заявление за участие в процедурата.
Възлагащият орган може да реши да установи партньорство за иновации с един партньор или с повече партньори, които извършват отделна научноизследователска и развойна дейност.
Минималният срок за получаване на заявление за участие е 30 дни от датата на изпращане на обявлението за обществената поръчка. Само икономическите оператори, поканени от възлагащия орган след оценката на представената информация, могат да участват в процедурата. Възлагащите органи могат да ограничат броя на подходящите кандидати, които да бъдат поканени за участие в процедурата, в съответствие с член 65. Поръчките се възлагат единствено въз основа на критерия за възлагане за най-добро съотношение качество/цена в съответствие с член 67.
2. Партньорството за иновации цели разработването на новаторски продукт, услуга или строителство и последващото закупуване на получените в резултат на това доставки, услуги или строителство, при условие че те съответстват на нивата на изпълнение и максималните разходи, договорени между възлагащите органи и участниците.
Партньорството за иновации се структурира на последователни етапи съобразно последователността на стъпките в процеса на научни изследвания и иновации, което може да включва производството на продуктите, предоставянето на услугите или извършването на строителството. Партньорството за иновации определя междинни цели, които партньорите трябва да постигнат, и предвижда заплащане на възнаграждението на подходящи вноски.
Въз основа на тези цели възлагащият орган може след всеки етап да реши да приключи партньорството за иновации или, при партньорство за иновации с няколко партньора, да намали броя на партньорите чрез прекратяване на отделни договори, ако възлагащият орган е посочил тази възможност и условията за това в документацията за обществената поръчка.
3. Освен ако не е предвидено друго в настоящия член, възлагащите органи договарят с оферентите първоначалните и всички последващи оферти, подадени от тях, с изключение на окончателните оферти, за да подобрят тяхното съдържание.
Минималните изисквания и критериите за възлагане не подлежат на договаряне.
4. По време на преговорите възлагащите органи гарантират равнопоставеност на всички оференти. За тази цел те не предоставят информация по дискриминационен начин, който може да даде предимство на някои оференти за сметка на други. Те информират писмено всички оференти, чиито оферти не са отхвърлени съгласно параграф 5, за всякакви промени в техническите спецификации или в друг документ от документацията за обществената поръчка, различен от този, в който се определят минималните изисквания. След внасянето на такива промени възлагащите органи предоставят на оферентите достатъчно време, за да променят и представят отново, в зависимост от случая, изменените оферти.
В съответствие с член 21 възлагащите органи не разкриват на другите участници поверителна информация, предоставена от кандидат или оферент, участващ в договарянето, без неговото съгласие. Това съгласие не може да бъде под формата на общо освобождаване от отговорност, а се дава по отношение на намерението да се съобщи конкретна информация.
5. Процедурите за партньорство за иновации могат да се провеждат на последователни етапи с цел да се намали броят на офертите, които се договарят, чрез прилагане на критериите за възлагане, посочени в обявлението за поръчката, в поканата за потвърждаване на интерес или в документацията за обществената поръчка. В обявлението за поръчката, поканата за потвърждаване на интерес или документацията за обществената поръчка възлагащият орган посочва дали ще използва тази възможност.
6. При подбора на кандидатите възлагащите органи прилагат по-специално критериите по отношение на капацитета на кандидатите в областта на научноизследователската и развойната дейност и разработването и внедряването на новаторски решения.
Само икономическите оператори, поканени от възлагащия орган след оценка на поисканата информация, могат да представят проекти за изследвания и иновации, чиято цел е удовлетворяване на потребностите, установени от възлагащия орган, които не могат да се удовлетворят от съществуващите решения.
В документацията за обществената поръчка възлагащият орган определя правилата, приложими към правата върху интелектуалната собственост. При партньорство за иновации с няколко партньора възлагащият орган не разкрива, в съответствие с член 21, на другите партньори предложените решения или друга поверителна информация, предоставена от даден партньор в рамките на партньорството, без съгласието на този партньор. Това съгласие не може да бъде под формата на общо освобождаване от отговорност, а се дава по отношение на намерението да се съобщи конкретна информация.
7. Възлагащият орган гарантира, че структурата на партньорството и по-специално продължителността и стойността на различните етапи отразяват степента на новаторство на предложеното решение и последователността на научноизследователските и иновационните дейности, необходими за разработването на новаторско решение, което все още не се предлага на пазара. Очакваната стойност на закупуваните доставки, услуги или строителство не трябва да е несъразмерна по отношение на инвестицията, необходима за тяхното разработване.
Член 32
Използване на процедурата на договаряне без предварително обявление
1. В специалните случаи и обстоятелства, посочени в параграфи 2-5, държавите членки могат да осигурят на възлагащите органи възможност да възлагат обществена поръчка посредством процедура на договаряне без предварително обявление.
2. Процедурата на договаряне без предварително обявление може да се използва за обществени поръчки за строителство, обществени поръчки за доставки и обществени поръчки за услуги във всеки от следните случаи:
а)
когато в отговор на открита или ограничена процедура не са подадени оферти или подходящи оферти или не са подадени заявления за участие или подходящи заявления за участие, при условие че първоначално обявените условия на поръчката не са съществено изменени и че е изпратен доклад до Комисията, когато тя е поискала това.
Счита се, че дадена оферта е неподходяща, когато не съответства на поръчката, тъй като явно не може без съществени промени да отговори на посочените в документацията за обществената поръчка потребности и изисквания на възлагащия орган. Счита се, че дадено заявление за участие е неподходящо, когато съответният икономически оператор трябва или може да бъде изключен в съответствие с член 57 или не отговаря на критериите за подбор, установени от възлагащия орган в съответствие с член 58;
б)
когато строителството, доставките или услугите могат да се осигурят само от конкретен икономически оператор поради някоя от следните причини:
i)
целта на поръчката е да се създаде или придобие уникално произведение на изкуството или творческо изпълнение;
ii)
отсъствие на конкуренция по технически причини;
iii)
закрила на изключителни права, включително на права върху интелектуалната собственост.
Изключенията по подточки ii) и iii) се прилагат само когато не съществува достатъчно добра алтернатива или заместител и отсъствието на конкуренция не се дължи на изкуствено стесняване на параметрите на поръчката;
в)
доколкото това е абсолютно необходимо, когато поради изключителни неотложни обстоятелства, предизвикани от събития, които не могат да бъдат предвидени от възлагащия орган, не могат да бъдат спазени сроковете за откритата или ограничената процедура или състезателната процедура с договаряне. Обстоятелствата, с които се обосновава наличието на крайна неотложност, в никакъв случай не трябва да се дължат на възлагащия орган;
3. Процедурата на договаряне без предварително обявление може да се използва за обществени поръчки за доставки в следните случаи:
а)
когато стоките, предмет на доставка, се произвеждат единствено с цел научноизследователска дейност, експеримент, проучване или развойна дейност; възлаганите съгласно настоящата буква поръчки обаче не обхващат производството в количества, които позволяват да се осигури достатъчна пазарна реализация или да се покрият разходите за научноизследователска и развойна дейност;
б)
когато са необходими допълнителни доставки от първоначалния доставчик, предназначени за частична замяна на доставки или инсталации или за допълване на съществуващите доставки или инсталации, когато смяната на доставчика би принудила възлагащия орган да придобие доставки с различни технически характеристики, което би довело до несъвместимост или несъразмерно технически затруднения при експлоатацията и поддръжката; продължителността на договорите за такива поръчки, както и на периодично повтарящи се договори за поръчки по правило не може да надвишава три години;
в)
при доставки, които се котират и купуват нa стокова борса;
г)
при закупуване на доставки или услуги при особено изгодни условия от доставчик, който окончателно прекратява стопанската си дейност, или от синдици или ликвидатори при производство по несъстоятелност, при наличие на споразумение с кредитори или друга сходна процедура съгласно националните законови или подзаконови разпоредби.
4. Процедурата на договаряне без предварително обявление може да се използва за обществени поръчки за услуги, когато въпросната поръчка се предхожда от конкурс за проект, организиран в съответствие с настоящата директива, и ще се възложи, съгласно предвидените в конкурса за проект правила, на победителя или на един от победителите в конкурса за проект; във втория случай всички победители трябва да бъдат поканени да участват в договарянето.
5. Процедурата на договаряне без предварително обявление може да се използва за ново строителство или услуги, които се състоят в повторение на подобно строителство или услуги, възложени от същите възлагащи органи на получилия първоначалната поръчка икономически оператор, при условие че това строителство или услуги съответстват на основния проект, в изпълнение на който е възложена първоначалната поръчка съгласно процедура по член 26, параграф 1. В основния проект се посочва размерът на възможното допълнително строителство или услуги и условията, при които те ще се възлагат.
Веднага щом започне процедурата за възлагане на обществена поръчка за първоначалния проект, се обявява възможността за прилагане на тази процедура, като общата прогнозна стойност на допълнителното строителство или услуги се взема предвид от възлагащите органи, когато прилагат член 4.
Тази процедура може да се прилага само за срок от три години след сключване на първоначалния договор.
ГЛАВА II
Техники и инструменти за електронни и комбинирани обществени поръчки
Член 33
Рамкови споразумения
1. Възлагащите органи могат да сключват рамкови споразумения, при условие че прилагат процедурите, предвидени в настоящата директива.
„Рамково споразумение“ означава споразумение между един или повече възлагащи органи и един или повече икономически оператори, чиято цел е да се определят условията на поръчките, които ще се възложат през определен период, и по-специално условията, свързани с цените, и когато е целесъобразно - с предвидените количества.
Срокът на рамковото споразумение не може да надвишава четири години, освен в изключителни, надлежно обосновани случаи, по-специално предвид предмета на рамковото споразумение.
2. Поръчките, основаващи се на рамково споразумение, се възлагат съгласно процедурите, предвидени в настоящия параграф и в параграфи 3 и 4.
Тези процедури могат да се прилагат само между възлагащите органи, които са ясно обозначени за тази цел в поканата за участие в състезателна процедура или в поканата за потвърждаване на интерес, и икономическите оператори, които са страна по сключеното рамково споразумение.
Поръчките, основаващи се на рамково споразумение, в никакъв случай не могат да водят до съществени изменения в условията, определени в него, и по-специално в случая, посочен в параграф 3.
3. Когато се сключва рамково споразумение само с един икономически оператор, поръчките, основаващи се на това рамково споразумение, се възлагат в рамките на условията, определени в него.
При възлагането на тези поръчки възлагащите органи могат да се обърнат писмено към икономическия оператор - страна по рамковото споразумение, с искане да допълни своята оферта, ако е необходимо.
4. Когато е сключено рамково споразумение с повече от един икономически оператор, това рамково споразумение се изпълнява по един от следните начини:
а)
спазват се редът и условията на рамковото споразумение, без да се подновява състезателната процедура, когато в него са посочени всички условия, уреждащи изпълнението на съответното строителство, услуги и доставки, както и обективните условия за определяне на това кой от икономическите оператори - страни по рамковото споразумение, трябва да ги изпълни; вторият вид условия се посочват в документацията за обществената поръчка относно рамковото споразумение;
б)
когато в рамковото споразумение са посочени всички условия, уреждащи изпълнението на строителството, услугите и доставките - отчасти без подновяване на състезателната процедура съгласно буква а) и отчасти с подновяване на състезателната процедура между икономическите оператори, страни по рамковото споразумение съгласно буква в), когато тази възможност е предвидена от възлагащите органи в документацията за обществената поръчка относно рамковото споразумение. Изборът дали конкретното строителство, доставки или услуги да бъдат придобити след подновяване на състезателната процедура или пряко при условията, посочени в рамковото споразумение, се прави съгласно обективни критерии, които са посочени в документацията за обществената поръчка относно рамковото споразумение. В тази документация се посочва и кои условия могат да бъдат предмет на подновена състезателна процедура.
Възможностите, предвидени в първа алинея от настоящата буква, се прилагат и за всяка обособена позиция по рамковото споразумение, за която в рамковото споразумение са определени всички условия, уреждащи изпълнението на строителството, услугите и доставките, независимо от това дали са били определени всички условия, уреждащи изпълнението на съответното строителство, услуги и доставки по други обособени позиции.
в)
когато не всички условия, уреждащи изпълнението на строителството, услугите и доставките, са посочени в рамковото споразумение - чрез подновяване на състезателната процедура между икономическите оператори, които са страни по рамковото споразумение.
5. Състезателните процедури по параграф 4, букви б) и в) се основават на същите условия, които се прилагат за възлагането на рамковото споразумение, а когато е необходимо - на по-точно формулирани условия, и когато е целесъобразно - на други условия, посочени в документацията за обществената поръчка относно рамковото споразумение, в съответствие със следната процедура:
а)
за всяка поръчка, която трябва да бъде възложена, възлагащите органи се обръщат писмено към икономическите оператори, които са в състояние да я изпълнят;
б)
възлагащите органи определят достатъчно дълъг срок за представяне на офертите за всяка отделна поръчка, като вземат предвид фактори като сложността на предмета на поръчката и времето, необходимо за изпращане на офертите;
в)
офертите се представят в писмен вид и не се отварят до изтичане на предвидения срок за отговор;
г)
възлагащите органи възлагат всяка поръчка на оферента, който е представил най-добрата оферта въз основа на критериите за възлагане, определени в документацията за обществената поръчка относно рамковото споразумение.
Член 34
Динамични системи за покупки
1. Възлагащите органи могат да използват динамична система за покупки при често осъществявани покупки, чиито характеристики във вида, в който се предлагат по принцип на пазара, отговарят на изискванията на възлагащите органи. Динамичната система за покупки се осъществява като изцяло електронен процес и е открита за всеки икономически оператор, който отговаря на критериите за подбор, през целия срок на действие на системата за покупки. Тя може да бъде разделена на категории продукти, строителство или услуги, определени обективно въз основа на характеристиките на поръчката, която ще бъде изпълнена в съответната категория. Тези характеристики могат да включват посочване на максимално допустимия размер на последващите конкретни поръчки или посочване на конкретен географски район, в който ще се изпълняват последващите конкретни поръчки.
2. За да възложат поръчки чрез динамична система за покупки, възлагащите органи спазват правилата на ограничената процедура. Всички кандидати, които отговарят на критериите за подбор, се допускат до системата, като броят на кандидатите, които се допускат до системата, не се ограничава в съответствие с член 65. Когато възлагащите органи са разделили системата на категории продукти, строителство или услуги съгласно параграф 1 от настоящия член, те посочват приложимите критерии за подбор за всяка категория.
Независимо от член 28 се прилагат следните срокове:
а)
минималният срок за получаване на заявленията за участие е 30 дни от датата на изпращане на обявлението за поръчката или, когато се използва обявление за предварителна информация като покана за участие в състезателна процедура - от датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес. След като бъде изпратена поканата зa представяне нa оферти за първата конкретна поръчка в рамките на динамична система за покупки, не се предвиждат последващи срокове за получаване на заявления за участие;
б)
минималният срок за получаване на офертите е най-малко 10 дни от датата на изпращане на поканата за представяне на оферти. когато е целесъобразно, се прилага член 28, параграф 4. Не се прилага член 28, параграфи 3 и 5.
3. Цялата комуникация в контекста на динамична система за покупки се осъществява само с електронни средства в съответствие с член 22, параграфи 1, 3, 5 и 6.
4. За целите на възлагането на поръчки в рамките на динамична система за покупки възлагащите органи:
а)
публикуват покана за участие в състезателна процедура, от която да е ясно, че става въпрос за динамична система за покупки;
б)
посочват в документацията за обществената поръчка най-малко естеството и прогнозното количество на предвидените покупки, както и цялата необходима информация за динамичната система за покупки, включително за това как функционира динамичната система за покупки, използваното електронно оборудване, организацията и спецификациите на техническото свързване;
в)
посочват евентуалното разделяне на категории продукти, строителство или услуги и характеристиките, които ги определят;
г)
предлагат неограничен и пълен пряк достъп до документацията за обществената поръчка през целия срок на действие на системата в съответствие с член 53.
5. Възлагащите органи предоставят на всеки икономически оператор през целия срок на действие на динамичната система за покупки възможността да заяви участие в системата при условията на параграф 2. Възлагащите органи изготвят оценка на тези заявления съгласно критериите за подбор в рамките на 10 работни дни след тяхното получаване. В отделни случаи, когато това е обосновано, този срок може да бъде удължен на 15 работни дни, по-специално при необходимост да се разгледат допълнителни документи или да се провери по друг начин дали са изпълнени критериите за подбор.
Независимо от първа алинея, докато няма изпратена покана за представяне на оферти за първата конкретна поръчка в рамките на динамичната система за покупки, възлагащите органи могат да удължават срока за оценяване, при условие че през удължения срок за оценяване не се публикува покана за представяне на оферти. Възлагащите органи посочват в документацията за обществената поръчка продължителността на удължения срок, който имат намерение да приложат.
Възлагащите органи уведомяват възможно най-скоро заинтересования икономически оператор дали е бил допуснат до динамичната система за покупки.
6. Възлагащите органи канят всички допуснати участници да подадат оферта за всяка конкретна обществена поръчка в рамките на динамичната система за покупки в съответствие с член 54. Когато динамичната система за покупки е разделена на категории строителство, продукти или услуги, възлагащите органи канят всички участници, допуснати до категорията, съответстваща на конкретната поръчка, да подадат оферта.
Възлагащите органи възлагат поръчката на оферента, подал най-добрата оферта въз основа на критериите за възлагане, посочени в обявлението за поръчката за динамичната система за покупки, или, когато обявление за предварителна информация се използва като покана за участие в състезателна процедура - в поканата за потвърждаване на интерес. Когато е целесъобразно, тези критерии могат да бъдат формулирани по-точно в поканата за представяне на оферти.
7. Възлагащите органи могат по всяко време през срока на действие на динамичната система за покупки да поискат от допуснатите участници да представят обновена и актуализирана лична декларация съгласно предвиденото в член 59, параграф 1 в срок от пет работни дни, считано от датата, на която е предадено искането.
Член 59, параграфи 4-6 се прилагат през целия срок на действие на динамичната система за покупки.
8. Възлагащите органи посочват срока на действие на динамичната система за покупки в поканата за участие в състезателна процедура. Те уведомят Комисията за всяка промяна на срока на действие, като използват следните стандартни образци:
а)
когато срокът на действие се променя без прекратяване на действието на системата - образеца, използван първоначално за поканата за участие в състезателна процедура за динамичната система за покупки;
б)
когато действието на системата се прекратява - обявление за възложена поръчка съгласно член 50.
9. Преди или по време на срока на действие на динамичната система за покупки не може да се начисляват такси на икономическите оператори, които са заинтересовани от динамичната система за покупки или участват като страна в нея.
Член 35
Електронни търгове
1. Възлагащите органи могат да използват електронни търгове, при които се представят нови цени, преразгледани в посока надолу цени и/или нови стойности, засягащи определени елементи от офертите.
За тази цел възлагащите органи структурират електронния търг като повтарящ се електронен процес, който започва след първоначална пълна оценка на офертите, която позволява те да бъдат класирани с помощта на автоматични методи за оценка.
Не се организират електронни търгове за някои обществени поръчки за услуги или строителство, които имат за предмет интелектуални дейности - например проектиране на строителство - и които не могат да бъдат класирани посредством автоматични методи за оценка.
2. При открити или ограничени процедури или състезателни процедури с договаряне възлагащите органи могат да решат възлагането на обществената поръчка да бъде предхождано от електронен търг, когато съдържанието на документацията за обществената поръчка, и по-специално техническите спецификации, могат да бъдат установени точно.
При същите обстоятелства електронен търг може да бъде проведен при подновяване на състезателната процедура между страните по рамково споразумение съгласно член 33, параграф 4, буква б) или в), както и при започване на състезателна процедура за поръчки, които ще бъдат възлагани в рамките на динамичната система за покупки по член 34.
3. Електронният търг се основава на един от следните елементи на офертите:
а)
единствено на цените, когато поръчката се възлага единствено въз основа на цената;
б)
на цените и/или на новите стойности на характеристиките на офертите, посочени в документацията за обществената поръчка, когато поръчката се възлага по критерия за най-добро съотношение качество/цена или за оферта с най-ниски разходи, при използването на подход за разходна ефективност.
4. Възлагащите органи, които решат да провеждат електронен търг, посочват този факт в обявлението за поръчката или в поканата за потвърждаване на интерес. Документацията за обществената поръчка включва най-малко информацията, посочена в приложение VI.
5. Преди да пристъпят към електронен търг, възлагащите органи правят пълна първоначална оценка на офертите съгласно критерия или критериите за възлагане и съгласно определените за тях относителни тежести.
Дадена оферта се смята за допустима, когато е подадена от оферент, който не е изключен съгласно член 57, който отговаря на критериите за подбор и чиято оферта съответства на техническите спецификации, без да е нередовна или неприемлива, или неподходяща.
За нередовни се считат по-специално оферти, които не са в съответствие с документацията за обществената поръчка, които са получени със закъснение, за които има данни за тайно споразумение или корупция или които възлагащият орган счита за необичайно ниски. За неприемливи се считат по-специално оферти, подадени от оференти, които не притежават необходимите квалификации, и оферти, чиято цена надхвърля бюджета на възлагащия орган, определен и документиран преди започването на процедурата за възлагане на обществената поръчка.
Счита се, че дадена оферта е неподходяща, когато не съответства на поръчката, тъй като явно не може без съществени промени да отговори на посочените в документацията за обществената поръчка потребности и изисквания на възлагащия орган. Счита се, че дадено заявление за участие е неподходящо, когато съответният икономически оператор трябва или може да бъде изключен в съответствие с член 57 или не отговаря на критериите за подбор, установени от възлагащия орган в съответствие с член 58.
Всички оференти, подали допустими оферти, едновременно се канят чрез електронни средства да участват в електронния търг, като използват към посочената дата и час връзките в съответствие с указанията, дадени в поканата. Електронният търг може да се проведе на няколко последователни етапа. Той не може да започне по-рано от два работни дни след датата на изпращане на поканите.
6. Поканата се придружава от резултата от пълната оценка на съответната оферта, извършена в съответствие с относителната тежест, посочена в член 67, параграф 5, първа алинея.
Поканата съдържа и математическата формула, която ще се използва в електронния търг за целите на автоматичното ново класиране въз основа на представените нови цени и/или нови стойности. Освен в случаите, в които икономически най-изгодната оферта се определя само въз основа на цената, тази формула трябва да отразява относителната тежест на всички критерии, установени с цел да се определи икономически най-изгодната оферта, както е посочено в обявлението, използвано като покана за участие в състезателна процедура, или в друг документ от документация за обществената поръчка. За тази цел обаче всички интервали от стойности се намаляват предварително до определена стойност.
Когато са разрешени варианти, за всеки вариант се предоставя отделна формула.
7. По време на всеки етап от електронния търг възлагащите органи съобщават незабавно на всички оференти най-малко информацията, необходима, за да определят относителното си място в класирането към всеки един момент. Възлагащите органи могат, когато това е посочено предварително, да съобщават и друга информация за други подадени цени или стойности. Те също така могат във всеки един момент да обявяват броя на участниците на текущия етап от търга. В никакъв случай обаче възлагащите органи не могат да разкриват самоличността на оферентите на който и да е етап от електронния търг.
8. Възлагащите органи приключват електронния търг по един или по няколко от следните начини:
а)
на посочените предварително дата и час;
б)
когато не получават повече нови цени или нови стойности, отговарящи на изискванията за минимални разлики, при условие че предварително са посочили колко време може да изтече между получаването на последната оферта и приключването на електронния търг; или
в)
когато е приключило изпълнението на предварително посочения брой етапи на търга.
Когато възлагащите органи възнамеряват да приключат електронния търг в съответствие с първа алинея, буква в), евентуално при спазване и на реда, определен в буква б) от нея, в поканата за участие в търга се посочва времевият график за всеки негов етап.
9. След приключването на електронния търг възлагащите органи възлагат поръчката в съответствие с член 67 въз основа на резултатите от електронния търг.
Член 36
Електронни каталози
1. Когато се изисква използването на електронни средства за комуникация, възлагащите органи могат да поискат офертите да бъдат представени под формата на електронен каталог или да включват електронен каталог.
Държавите членки могат да предвидят, че използването на електронни каталози е задължително във връзка с определени видове обществени поръчки.
Офертите, представени под формата на електронен каталог, могат да бъдат придружени от други документи, допълващи офертата.
2. Електронните каталози се изготвят от кандидатите или оферентите с цел участие в определена процедура за възлагане на обществена поръчка в съответствие с установените от възлагащия орган технически спецификации и формат.
Освен това електронните каталози трябва да съответстват на изискванията за електронните инструменти за комуникация, както и на всички допълнителни изисквания, установени от възлагащия орган в съответствие с член 22.
3. Когато представянето на оферти под формата на електронни каталози е допустимо или задължително, възлагащите органи:
а)
посочват това в обявлението за поръчката или, когато обявление за предварителна информация се използва като покана за участие в състезателна процедура - в поканата за потвърждаване на интерес;
б)
посочват в документацията за обществената поръчка цялата необходима информация съгласно член 22, параграф 6 относно формата, използваното електронно оборудване и организацията и спецификациите на техническото свързване за каталога.
4. Когато е сключено рамково споразумение с повече от един икономически оператор след подаване на оферти под формата на електронни каталози, възлагащите органи могат да предвидят възможност за подновяване на състезателната процедура за конкретни поръчки въз основа на актуализираните каталози. В този случай възлагащите органи използват един от следните методи:
а)
канят оферентите да изпратят отново своите електронни каталози, съобразени с изискванията на конкретната поръчка; или
б)
уведомяват оферентите, че възнамеряват да съберат от вече подадените електронни каталози необходимата информация за съставяне на оферти, съгласувани с изискванията на конкретната поръчка, при условие че използването на този метод е обявено в документацията за обществената поръчка относно рамковото споразумение.
5. Когато възлагащите органи подновяват състезателната процедура за конкретни поръчки в съответствие с параграф 4, буква б), те уведомяват оферентите за датата и часа, когато възнамеряват да съберат информацията, необходима за съставяне на оферти, съобразени с изискванията на конкретната поръчка, и предоставят на оферентите възможността да откажат такова събиране на информация.
Възлагащите органи осигуряват достатъчен срок между уведомяването и действителното събиране на информация.
Преди да възложат поръчката, възлагащите органи предоставят събраната информация на съответния оферент, за да му дадат възможност да я оспори или да потвърди отсъствието на съществени грешки в така съставената оферта.
6. Възлагащите органи могат да възлагат поръчки въз основа на динамична система за покупки, като поискат офертите за конкретната поръчка да бъдат представени под формата на електронен каталог.
Възлагащите органи могат също така да възлагат поръчки в рамките на динамична система за покупки съгласно параграф 4, буква б) и параграф 5, при условие че заявлението за участие в динамичната система за покупки е придружено от електронен каталог, съответстващ на установените от възлагащия орган технически спецификации и формат. Този каталог се допълва от кандидатите впоследствие, когато бъдат уведомени за намерението на възлагащия орган да състави оферти чрез процедурата по параграф 4, буква б).
Член 37
Централизирани дейности по закупуване и централни органи за покупки
1. Държавите членки могат да осигурят на възлагащите органи възможност да придобиват доставки и/или услуги от централен орган за покупки, който предлага централизирана дейност по закупуване съгласно член 2, параграф 1, точка 14, буква а).
Държавите членки могат да осигурят на възлагащите органи и възможност да придобиват строителство, доставки и услуги посредством поръчки, възложени от централен орган за покупки, при използване на динамична система за покупки, която се управлява от централен орган за покупки, или, в рамките на предвиденото в член 33, параграф 2, втора алинея, при използване на рамково споразумение, сключено от централен орган за покупки, който предлага централизирана дейност по закупуване съгласно член 2, параграф 1, точка 14, буква б). Когато други възлагащи органи могат да използват динамична система за покупки, която се управлява от централен орган за покупки, това се посочва в поканата за участие в състезателната процедура, с която се създава динамичната система за покупки.
Във връзка с първа и втора алинея държавите членки могат да предвидят определени поръчки да се извършват чрез централни органи за покупки или чрез един или повече конкретни централни органи за покупки.
2. Възлагащите органи изпълняват своите задължения по настоящата директива, когато придобиват доставки или услуги от централен орган за покупки, който предлага централизирана дейност по закупуване съгласно член 2, параграф 1, точка 14, буква а).
Освен това възлагащите органи изпълняват своите задължения по настоящата директива, когато придобиват строителство, доставки или услуги посредством поръчки, възложени от централен орган за покупки, при използване на динамични системи за покупки, които се управляват от централен орган за покупки, или, в рамките на предвиденото в член 33, параграф 2, втора алинея, при използване на рамково споразумение, сключено от централен орган за покупки, който предлага централизирана дейност по закупуване съгласно член 2, параграф 1, точка 14, буква б).
Съответните възлагащи органи обаче отговарят за спазването на задълженията по настоящата директива по отношение на частите, които провеждат лично, като:
а)
възлагане на поръчка в рамките на динамична система за покупки, която се управлява от централен орган за покупки;
б)
подновяване на състезателната процедура съгласно рамково споразумение, сключено от централен орган за покупки;
в)
определяне, съгласно член 33, параграф 4, буква а) или б), на икономическия оператор от тези, които са страна по рамковото споразумение, който да изпълни дадена задача по рамково споразумение, сключено от централен орган за покупки.
3. Всички процедури за възлагане на обществени поръчки, провеждани от централен орган за покупки, се провеждат чрез използване на електронни средства за комуникация в съответствие с изискванията по член 22.
4. Възлагащите органи могат, без да прилагат предвидените в настоящата директива процедури, да възложат на централен орган за покупки обществена поръчка, която има за предмет услуга за изпълнение на централизирани дейности по закупуване.
Такива обществени поръчки за услуга могат да включват и предоставянето на подпомагащи дейности по закупуване.
Член 38
Единични съвместни обществени поръчки
1. Два или повече възлагащи органа могат да се споразумеят за съвместното изпълнение на определени обществени поръчки.
2. Когато процедурата за възлагане на обществена поръчка се провежда изцяло съвместно от името на всички заинтересовани възлагащи органи и за тяхна сметка, тези органи носят обща отговорност за изпълнението на задълженията си по настоящата директива. Това важи и за случаите, в които един от възлагащите органи управлява процедурата, като представлява едновременно себе си и другите заинтересовани възлагащи органи.
Когато процедурата за възлагане на обществена поръчка не се провежда изцяло от името на всички заинтересовани възлагащи органи и за тяхна сметка, тези органи носят обща отговорност единствено за онези части, които се провеждат съвместно. Всеки възлагащ орган носи цялата отговорност за изпълнението на задълженията си по настоящата директива по отношение на частите, които провежда от свое име и за своя сметка.
Член 39
Поръчки с участието на възлагащи органи от различни държави членки
1. Без да се засяга член 12, възлагащи органи от различни държави членки могат съвместно да възлагат обществени поръчки, като използват един от предвидените в настоящия член механизми.
Възлагащите органи не може да използват предвидените в настоящия член механизми, с цел да избегнат прилагането на задължителни разпоредби на публичното право в съответствие с правото на Съюза, които са приложими към тях в тяхната държава членка.
2. Държавите членки не забраняват на своите възлагащи органи да използват централизирани дейности по закупуване, предлагани от централни органи за покупки, които са установени в друга държава членка
По отношение на централизираните дейности по закупуване, предлагани от централен орган за покупки, който е установен в държава членка, различна от държавата на възлагащия орган, държавите членки могат обаче по свой избор да предвидят техните възлагащи органи да използват единствено централизираните дейности по закупуване, определени в член 2, параграф 1, точка 14, буква а) или б).
3. Предоставянето на централизираните дейности по закупуване от централен орган за покупки, установен в друга държава членка, се извършва в съответствие с националните разпоредби на държавата членка, в която е установен централният орган за покупки.
Националните разпоредби на държавата членка, в която е установен централният орган за покупки, се прилагат също по отношение на:
а)
възлагането на поръчки чрез динамична система за покупки;
б)
подновяването на състезателна процедура съгласно рамково споразумение;
в)
определянето съгласно член 33, параграф 4, буква а) или б) на икономическия оператор от тези, които са страна по рамковото споразумение, който да изпълни дадена задача.
4. Няколко възлагащи органа от различни държави членки могат да възлагат съвместно обществени поръчки, да сключват рамкови споразумения или да управляват динамична система за покупки. Те могат също така, в рамките на предвиденото в член 33, параграф 2, втора алинея, да възлагат поръчки съгласно рамковото споразумение или в рамките на динамичната система за покупки. Освен ако необходимите елементи не са уредени от международно споразумение, сключено между заинтересованите държави членки, участващите възлагащи органи сключват споразумение, с което се определят:
а)
отговорностите на страните и съответните приложими национални разпоредби;
б)
вътрешната организация на процедурата за възлагане на обществена поръчка, включително управлението на процедурата, разпределението на строителството, доставките или услугите, предмет на поръчката, както и сключването на договорите.
Участващ възлагащ орган изпълнява задълженията си по настоящата директива, когато закупува строителство, доставки или услуги от възлагащ орган, който отговаря за процедурата за възлагане на обществена поръчка. Когато определят отговорностите и приложимото национално право по буква а), участващите възлагащи органи могат да разпределят конкретни отговорности помежду си и да определят приложимите разпоредби на националното право на своите съответни държави членки. Определянето на отговорностите и приложимото национално право се посочват в документацията за обществената поръчка при съвместното възлагане на обществени поръчки.
5. Когато няколко възлагащи органа от различни държави членки учредяват съвместно образувание, включително европейски групи за териториално сътрудничество по смисъла на Регламент (ЕО) № 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета (30), или други образувания, създадени съгласно правото на Съюза, участващите възлагащи органи се договорят посредством решение на компетентния орган на съвместното образувание относно приложимите национални правила за възлагане на обществени поръчки на една от следните държави членки:
а)
националните разпоредби на държавата членка, в която се намира седалището на съвместното образувание;
б)
националните разпоредби на държавата членка, в която съвместното образувание осъществява своята дейност.
Договореностите по първа алинея може да се прилагат за неограничен срок, когато това е предвидено в учредителния акт на съвместното образувание, или да бъдат ограничени за определен срок, за определени видове поръчки или за възлагането на една или повече отделни поръчки.
ГЛАВА III
Провеждане на процедурата
Раздел 1
Подготовка
Член 40
Предварителни пазарни консултации
Преди да открият процедура за възлагане на обществена поръчка, възлагащите органи могат да проведат пазарни консултации с цел подготовка на възлагането на обществената поръчка и информиране на икономическите оператори за своите планове и изисквания във връзка с обществената поръчка.
За тази цел възлагащите органи могат например да потърсят или приемат съвети от независими експерти или органи или от участници на пазара. Тези съвети могат да се използват при планирането и провеждането на процедурата за възлагане на обществена поръчка, при условие че не водят до нарушаване на конкуренцията и на принципите за недискриминация и прозрачност.
Член 41
Предварително участие на кандидати или оференти
Когато кандидат, оферент или предприятие, свързано с кандидат или оферент, съветва възлагащия орган при условията на член 40 или в други случаи, или по друг начин участва в подготовката на процедурата за възлагане на обществена поръчка, възлагащият орган взема съответните мерки, за да гарантира, че участието на този кандидат или оферент не нарушава конкуренцията.
Тези мерки включват съобщаване на другите кандидати и оференти на съответната информация, разменена в контекста на участието на кандидата или оферента в подготовката на процедурата за възлагане на обществена поръчка или получена в резултат от неговото участие, и определянето на подходящи срокове за получаването на оферти. Въпросният кандидат или оферент се изключва от процедурата само когато няма други начини да се осигури изпълнението на задължението за спазване на принципа за равнопоставеност.
Преди всяко такова изключване на кандидатите или оферентите задължително се предоставя възможност да докажат, че тяхното участие в подготовката на процедурата за възлагане на обществена поръчка не може да наруши конкуренцията. Взетите мерки се документират в индивидуалния доклад, който се изисква съгласно член 84.
Член 42
Технически спецификации
1. Техническите спецификации, определени в приложение VII, точка 1, се посочват в документацията за обществената поръчка. В техническите спецификации се определят необходимите характеристики на строителството, услугата или доставката.
Тези характеристики могат да се отнасят и до специфичния процес или метод за производство или предоставяне на заявеното строителство, доставки или услуги, или до специфичен процес на друг етап от жизнения им цикъл, дори когато тези фактори не са част от съществените им характеристики, при условие че са свързани с предмета на поръчката и са пропорционални на нейната стойност и цели.
Техническите спецификации могат също така посочват дали ще бъде необходимо прехвърляне на права върху интелектуалната собственост.
За всички обществени поръчки, които са предназначени за използване от физически лица - независимо дали става въпрос за масовия потребител или за персонала на възлагащия орган, техническите спецификации се изготвят така, че - освен в надлежно обосновани случаи -да бъдат съобразени с критериите за достъпност за хора с увреждания или да бъдат с предназначение за всички потребители.
Когато задължителни изисквания за достъпност са приети с правен акт на Съюза, техническите спецификации се определят с препратка към тези изисквания, когато става въпроса за критерии за достъпност за хора с увреждания или за предназначение за всички потребители.
2. Техническите спецификации трябва да осигуряват равен достъп на икономическите оператори до процедурата за възлагане на обществената поръчка и да не водят до създаване на необосновани пречки пред възлагането на обществената поръчка в условията на конкуренция.
3. Без да се засягат задължителните национални технически правила, доколкото те съответстват на правото на Съюза, техническите спецификации се определят по един от следните начини:
а)
посредством изисквания за работните характеристики или функционалните изисквания, включително екологичните характеристики, при условие че параметрите са достатъчно точно определени, за да позволят на оферентите да определят предмета на поръчката, а на възлагащите органи - да възложат поръчката;
б)
чрез препратка към техническите спецификации и в ред по тяхното предимство - на националните стандарти, които транспонират европейски стандарти, европейски технически оценки, общи технически спецификации, международни стандарти, други технически еталони, установени от европейски органи по стандартизация, или когато няма такива- чрез препратка към националните стандарти, националните технически одобрения или националните технически спецификации, отнасящи се до проектирането, метода на изчисление и изпълнение на строителството, както и до използването на доставките; при всяка препратка се добавят думите „или еквивалентно(и)“;
в)
по отношение на изискванията за работните характеристики или функционалните изисквания, посочени в буква а) - с препратка към техническите спецификации, посочени в буква б), като средство да се въведе презумпция за съответствие с тези изисквания за работните характеристики или функционални изисквания;
г)
чрез препратка към техническите спецификации, посочени в буква б), за едни характеристики, а за други - чрез препратка към изискванията за работните характеристики или функционалните изисквания, посочени в буква а).
4. Освен ако това не е обосновано от предмета на поръчката, техническите спецификации не могат да посочват конкретен модел или източник, или специфичен процес, който характеризира продуктите или услугите, предлагани от конкретен икономически оператор, нито търговска марка, патент, тип или конкретен произход или производство, което би довело до облагодетелстване или отстраняване на някои предприятия или някои продукти. Подобно посочване се разрешава в изключителни случаи, когато е невъзможно предметът на поръчката да се опише достатъчно точно и разбираемо съгласно параграф 3. Към това посочване се добавят думите „или еквивалентно(и)“.
5. Когато възлагащ орган използва възможността за препратка към техническите спецификации съгласно параграф 3, буква б), той не може да отхвърли оферта с аргумента, че оферираното строителство, доставки или услуги не съответства на техническите спецификации, към които е препратил, ако оферентът докаже в своята оферта по какъвто и да било подходящ начин, включително чрез доказателствата по член 44, че предлаганите решения удовлетворяват по еквивалентен начин изискванията, определени от техническите спецификации.
6. Когато възлагащ орган използва възможността по параграф 3, буква а) да формулира технически спецификации въз основа на изисквания за работни характеристики или функционални изисквания, той не може да отхвърли оферта за строителство, доставки или услуги, които съответстват на национален стандарт, транспониращ европейски стандарт, на европейско техническо одобрение, обща техническа спецификация, международен стандарт или технически еталон, установен от европейски орган по стандартизация, ако тези спецификации се отнасят до определените от възлагащия орган изисквания за работни характеристики и функционални изисквания.
В своята оферта оферентът доказва по какъвто и да е подходящ начин, включително по предвидените по член 44, че съответстващото на стандарта строителство, доставка или услуга отговаря на изискванията за работни характеристики или функционалните изисквания на възлагащия орган.
Член 43
Маркировки
1. Когато възлагащите органи възнамеряват да закупят строителство, доставки или услуги с конкретни екологични, социални или други характеристики, в техническите спецификации, критериите за възлагане или условията за изпълнение на поръчката те могат да изискват определена маркировка като доказателство, че строителството, услугите или доставките съответстват на изискваните характеристики, при условие че са изпълнени всички изброени по-долу условия:
а)
изискванията за маркировката се отнасят единствено до критерии, свързани с предмета на поръчката, и са подходящи за определяне на характеристиките на строителството, доставките или услугите, предмет на поръчката;
б)
изискванията за маркировката се основават на обективно проверими и недискриминационни критерии;
в)
маркировките са установени съгласно открита и прозрачна процедура, в която могат да участват всички заинтересовани страни, включително държавни органи, потребители, социални партньори, производители, дистрибутори и неправителствени организации;
г)
маркировките са достъпни за всички заинтересовани страни;
д)
изискванията за маркировката се определят от трета страна, над която икономическият оператор, кандидатстващ за маркировката, не може да оказва решаващо влияние.
Когато възлагащите органи не изискват строителството, доставките или услугите да отговарят на всички изисквания за маркировка, те определят към кои изисквания за маркировка се препраща.
Възлагащите органи, които изискват определена маркировка, приемат всички маркировки, които потвърждават, че строителството, доставките или услугите отговарят на еквивалентни изисквания за маркировка.
Когато икономическият оператор очевидно не може да получи конкретната маркировка, определена от възлагащия орган, или еквивалентна маркировка в съответния срок по независещи от него причини, възлагащият орган приема други подходящи доказателства, които могат да включват техническото досие на производителя, при условие че съответният икономически оператор докаже, че строителството, доставките или услугите, които трябва да достави, отговарят на изискванията на конкретната маркировка или на конкретните изисквания, посочени от възлагащия орган.
2. Когато дадена маркировка отговаря на условията, предвидени в параграф 1, букви б), в), г) и д), но също така поставя изисквания, които не са свързани с предмета на поръчката, възлагащите органи не изискват самата маркировка, а могат да определят технически спецификации, като препращат само към онези подробни спецификации на маркировката или, когато е необходимо, към части от тях, които са свързани с предмета на поръчката и са подходящи за определяне на характеристиките на този предмет.
Член 44
Протоколи от изпитване, сертифициране и други доказателства
1. Възлагащите органи могат да изискват от икономическите оператори да представят протокол от изпитване от орган за оценяване на съответствието или сертификат, издаден от такъв орган, като доказателство за съответствие с изискванията или критериите, посочени в техническите спецификации, в критериите за възлагане или в условията за изпълнение на поръчката.
Когато възлагащите органи изискват представянето на сертификати, изготвени от конкретен орган за оценяване на съответствието, те приемат и сертификати от други еквивалентни органи за оценяване на съответствието.
За целите на настоящия параграф орган за оценяване на съответствието е орган, който изпълнява дейности по оценяване на съответствието, в това число калибриране, изпитване, сертифициране и проверка, и е акредитиран съгласно Регламент (ЕО) № 765/2008 на Европейския парламент и на Съвета (31).
2. Възлагащите органи приемат други подходящи доказателства освен тези по параграф 1, като техническо досие на производителя, когато заинтересованият икономически оператор няма достъп до сертификатите или протоколите от изпитване по параграф 1 или няма възможност да ги получи в съответните срокове, в случай че няма достъп до тях по независещи от него причини и при условие че заинтересованият икономически оператор докаже, че строителството, доставките и услугите отговарят на изискванията или критериите, установени в техническите спецификации, критериите за възлагане или условията за изпълнение на поръчката.
3. Държавите членки предоставят на други държави членки при поискване всяка информация, свързана с доказателствата и документите, подадени в съответствие с член 42, параграф 6, член 43 и параграфи 1 и 2 от настоящия член. Компетентните органи на държавата членка, в която е установен икономическият оператор, предоставят тази информация в съответствие с член 86.
Член 45
Варианти
1. Възлагащите органи могат да разрешават на оферентите или да изискват от тях да представят варианти. Те посочват дали разрешават или изискват варианти в обявлението за поръчката или, когато обявление за предварителна информация се използва като покана за участие в състезателна процедура - в поканата за потвърждаване на интерес. Представянето на варианти не се разрешава без такова посочване. Вариантите трябва да са свързани с предмета на поръчката.
2. Възлагащите органи, които разрешават или изискват варианти, посочват в документацията за обществената поръчка минималните изисквания, на които трябва да отговарят вариантите, както и всички конкретни изисквания за тяхното представяне, по-специално дали могат да се представят варианти единствено в случай, че се представя и оферта, която не е вариант. Те гарантират също, че избраните критерии за възлагане могат да се прилагат както към вариантите, които отговарят на тези минимални изисквания, така и към редовните оферти, които не са варианти.
3. За разглеждане се приемат само варианти, които отговарят на предвидените от възлагащите органи минимални изисквания.
При процедури за възлагане на обществени поръчки за доставки или услуги възлагащите органи, които са разрешили или изискали представянето на варианти, не могат да отхвърлят вариант само на основание, че изборът му би довел до сключването на договор за услуги вместо на договор за обществена поръчка за доставка или обратното - на договор за доставка вместо на договор за обществена поръчка за услуги.
Член 46
Разделяне на поръчките на обособени позиции
1. Възлагащите органи могат да решат да възложат поръчка под формата на отделни обособени позиции и могат да определят размера и предмета на тези обособени позиции.
Освен при поръчките, чието разделяне е задължително съгласно параграф 4 от настоящия член, възлагащите органи посочват основните причини за решението да не разделят поръчката на обособени позиции, като те се включват в документацията за обществената поръчка или в индивидуалния доклад по член 84.
2. Възлагащите органи посочват в обявлението за поръчката или в поканата за потвърждаване на интерес дали офертите могат да бъдат подавани за една, за няколко или за всички обособени позиции.
Възлагащите органи могат, дори когато е разрешено оферти да се подават за няколко или за всички обособени позиции, да ограничат броя обособени позиции, които могат да бъдат възложени на един оферент, при условие че максималният брой обособени позиции на оферент е посочен в обявлението за поръчката или в поканата за потвърждаване на интерес. Когато прилагането на критериите за възлагане би могло да доведе до възлагане на по-голям от максималния брой обособени позиции на един оферент, възлагащите органи посочват в документацията за обществената поръчка обективните и недискриминационни критерии или правила, които възнамеряват да приложат, за да определят кои обособени позиции да възложат.
3. Когато е възможно повече от една обособена позиция да бъде възложена на един оферент, държавите членки могат да осигурят на възлагащите органи възможност да възлагат поръчки, като съчетават няколко или всички обособени позиции, при условие че в обявлението за поръчката или в поканата за потвърждаване на интерес са посочили, че си запазват тази възможност, и са посочили и обособените позиции или групите от обособени позиции, които могат да бъдат комбинирани.
4. Държавите членки могат да прилагат втора алинея от параграф 1, като направят задължително възлагането на поръчки под формата на отделни обособени позиции при условия, които се посочват в съответствие с националното им право при спазване на правото на Съюза. В такъв случай се прилага също така първа алинея от параграф 2 и когато е целесъобразно, параграф 3.
Член 47
Определяне на срокове
1. При определяне на сроковете за получаване на оферти и заявления за участие възлагащите органи отчитат сложността на поръчката и времето, необходимо за изготвяне на офертите, без да се засягат минималните срокове, определени в членове 27-31.
2. Когато офертите могат да се съставят само след посещение на обекта или след проверка на място на документите, съпътстващи документацията за обществената поръчка, сроковете за получаването на оферти, които не могат да бъдат по-дълги от посочените в членове 27-31 минимални срокове, се определят така, че всички заинтересовани икономически оператори да могат да се запознаят с цялата информация, необходима за изготвяне на офертите.
3. Възлагащите органи удължават сроковете за получаване на офертите, така че всички заинтересовани икономически оператори да могат да се запознаят с цялата информация, необходима за изготвяне на офертите, в следните случаи:
а)
когато по независимо какви причини допълнителната информация, въпреки че е поискана своевременно от икономическия оператор, не бъде представена най-късно шест дни преди изтичането на срока за получаване на офертите. В случай на ускорена процедура по член 27, параграф 3 и член 28, параграф 6 този срок е четири дни;
б)
когато са внесени съществени промени в документацията за обществената поръчка.
Удължаването на срока трябва да е пропорционално на значимостта на информацията или промяната.
От възлагащите органи не се изисква да удължават сроковете, когато допълнителната информация не е била поискана своевременно или когато нейното значение за изготвянето на оферти е несъществено.
Раздел 2
Публикуване и прозрачност
Член 48
Обявления за предварителна информация
1. Възлагащите органи могат да оповестяват своите намерения за планирани обществени поръчки чрез публикуването на обявление за предварителна информация. Тези обявления съдържат информацията, посочена в част Б, раздел I от приложение V. Те се публикуват от Службата за публикации на Европейския съюз или от възлагащите органи в техните профили на купувачи в съответствие с точка 2, буква б) от приложение VIII. Когато обявлението за предварителна информация е публикувано от възлагащите органи в профила им на купувач, те изпращат на Службата за публикации на Европейския съюз съобщение за публикуването в профила си на купувач в съответствие с приложение VIII. Тези съобщения съдържат информацията, посочена в част А от приложение V.
2. За ограничени процедури и състезателни процедури с договаряне нецентралните възлагащи органи могат да използват обявление за предварителна информация като покана за участие в състезателна процедура по член 26, параграф 5, при условие че обявлението отговаря на всички посочени по-долу условия:
а)
дa указва изрично доставките, строителството или услугите, които ще сa предмет нa поръчката, която се възлага;
б)
да посочва, че поръчката ще бъде възложена чрез ограничена процедура или състезателна процедура с договаряне без по-нататъшно публикуване на покана за участие в състезателна процедура, и да кани заинтересованите икономически оператори да заявят своя интерес;
в)
да съдържа, в допълнение към информацията, посочена в част Б, раздел I от приложение V, информацията, посочена в част Б, раздел II от приложение V;
г)
да е било изпратено за публикуване между 35 дни и 12 месеца преди датата на изпращане на поканата, посочена в член 54, параграф 1.
Обявленията не се публикуват в профил на купувач. При все това обаче допълнителното публикуване на национално равнище съгласно член 52, ако има такова, може да се извършва в профил на купувач.
Периодът, обхванат от обявлението за предварителна информация, продължава най-много 12 месеца от датата на изпращане на обявлението за публикуване. При обществени поръчки за социални и други специфични услуги обаче обявлението за предварителна информация, посочено в член 75, параграф 1, буква б), може да обхваща период, надвишаващ 12 месеца.
Член 49
Обявления за поръчки
Обявленията за поръчки се използват като покана за участие в състезателна процедура по отношение на всички процедури, без да се засягат разпоредбите на член 26, параграф 5, втора алинея и член 32. Обявленията за поръчки съдържат информацията, посочена в част В от приложение V, и се публикуват в съответствие с член 51.
Член 50
Обявления зa възложени поръчки
1. Не по-късно от 30 дни след сключването на договор за поръчка или на рамково споразумение след решението за възлагане или за сключване, възлагащите органи изпращат обявление за възложена поръчка, съдържащо резултатите от процедурата за възлагане на обществена поръчка.
Това обявление съдържа информацията, посочена в част Г от приложение V, и се публикуват в съответствие с член 51.
2. Когато поканата за участие в състезателна процедура за съответната поръчка е направена под формата на обявление за предварителна информация и възлагащият орган е решил да не възлага други поръчки по време на периода, обхванат от обявлението за предварителна информация, това се посочва изрично в обявлението за възложена поръчка.
При рамковите споразумения, сключени в съответствие с член 33, възлагащите органи не са задължени да изпращат обявление за резултатите от процедурата за възлагане за всяка поръчка, основаваща се на такова споразумение. Държавите членки могат да предвидят възлагащите органи да групират на тримесечна основа обявленията за резултатите от процедурата за възлагане за поръчките, основаващи се на рамково споразумение. В този случай възлагащите органи изпращат групираните обявления за тримесечието в срок от 30 дни след края на всяко тримесечие.
3. Възлагащите органи изпращат обявление за възлагането на поръчките в срок от 30 дни от възлагането на всяка поръчка, която е въз основа на динамична система за покупки. Те обаче могат да групират тези обявления на тримесечна основа. В този случай те изпращат групираните обявления за тримесечието в срок от 30 дни след края на всяко тримесечие.
4. Определена информация за възлагането на поръчката или за сключването на рамковото споразумение може да не бъде публикувана, когато разкриването ѝ би попречило на правоприлагането или би било в противоречие с обществения интерес поради други причини, би увредило законните търговски интереси на конкретен публичен или частен икономически оператор или би накърнило лоялната конкуренция между икономическите оператори.
Член 51
Форма и начин на публикуване на обявленията
1. Обявленията по членове 48, 49 и 50 трябва да съдържат информацията, посочена в приложение V, под формата на стандартни образци, включително стандартните образци за внасяне на поправки.
Комисията установява тези стандартни образци чрез актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 89, параграф 2.
2. Обявленията по членове 48, 49 и 50 се изготвят, предават се на Службата за публикации на Европейския съюз чрез електронни средства и се публикуват в съответствие с приложение VIII. Обявленията се публикуват не по-късно от пет дни след тяхното изпращане. Разходите за публикуване на обявленията от Службата за публикации на Европейския съюз се поемат от Съюза.
3. Обявленията по членове 48, 49 и 50 се публикуват без съкращения на официалния език или официалните езици на институциите на Съюза, избрани от възлагащия орган. Текстът на този език или на тези езици представлява единственият автентичен текст. Обобщение на важните елементи на всяко обявление се публикува на останалите официални езици на институциите на Съюза.
4. Службата за публикации на Европейския съюз гарантира, че пълният текст и обобщението на обявленията за предварителна информация по член 48, параграф 2 и поканите за участие в състезателна процедура, въвеждащи динамична система за покупки, по член 34, параграф 4, буква а) продължават да се публикуват:
а)
при обявления за предварителна информация - в продължение на 12 месеца или до получаване на обявление за възложена поръчка, както е предвидено в член 50, в което се посочва, че по време на 12-месечния период, обхванат от поканата за участие в състезателна процедура, няма да се възлагат други поръчки. При обществени поръчки за социални и други специфични услуги обаче обявлението за предварителна информация, посочено в член 75, параграф 1, буква б), продължава да се публикува до края на първоначално посочения срок на действие или до получаването на обявление за възложена поръчка, както е предвидено в член 50, в което се посочва, че по време на периода, обхванат от поканата за участие в състезателна процедура, няма да се възлагат други поръчки;
б)
при поканите за участие в състезателна процедура, въвеждащи динамична система за покупки - през срока на действие на динамичната система за покупки.
5. Възлагащите органи трябва да са в състояние да докажат на кои дати са били изпратени обявленията.
Службата за публикации на Европейския съюз предоставя на възлагащия орган потвърждение за получаване на обявлението и за публикуване на изпратената информация, в което се посочва датата на публикуването. Това потвърждение представлява доказателство за публикуване.
6. Възлагащите органи могат да публикуват обявления за обществени поръчки, за които не се прилага изискването за публикуване по настоящата директива, при условие че тези обявления са изпратени на Службата за публикации на Европейския съюз с електронни средства в съответствие с формата и процедурите за предаване, посочени в приложение VIII.
Член 52
Публикуване на национално равнище
1. Обявленията по членове 48, 49 и 50 и съдържащата се в тях информация не се публикуват на национално равнище преди публикуването по член 51. Независимо от това информацията може да се публикува на национално равнище, когато възлагащите органи не са били уведомени за публикуването в рамките на 48 часа от потвърждаването на получаването на обявлението в съответствие с член 51.
2. Публикуваните на национално равнище обявления не може да съдържат информация, различна от тази в изпратените на Службата за публикации на Европейския съюз обявления или тази, публикувана в профила на купувач, но в тях се посочва датата на изпращане на обявлението на Службата за публикации на Европейския съюз или на публикуването му в профила на купувач.
3. Обявленията за предварителна информация не се публикуват в профила на купувач, преди на Службата за публикации на Европейския съюз да бъде изпратено съобщението за тяхното публикуване в тази форма. В тях се посочва датата на изпращане.
Член 53
Достъп до документацията за обществената поръчка по електронен път
1. Възлагащите органи предоставят неограничен и пълен безплатен пряк достъп чрез електронни средства до документацията за обществената поръчка от датата на публикуване на обявлението в съответствие с член 51 или датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес. В текста на обявлението или поканата за потвърждаване на интерес се посочва интернет адресът, на който е достъпна документацията за обществената поръчка.
Когато по една от причините, посочени в член 22, параграф 1, втора алинея, не може да се предостави неограничен и пълен безплатен пряк достъп чрез електронни средства до определена документация за обществената поръчка, възлагащите органи могат да посочат в обявлението или поканата за потвърждаване на интерес, че съответната документация за обществената поръчка ще бъде изпратена по друг начин, а не чрез електронни средства, в съответствие с параграф 2 от настоящия член. В такъв случай срокът за подаване на оферти се удължава с пет дни, освен при надлежно обосновани неотложни обстоятелства съгласно член 27, параграф 3, член 28, параграф 6 и член 29, параграф 1, четвърта алинея.
Когато не може да се предостави неограничен и пълен безплатен пряк достъп чрез електронни средства до определена документация за обществена поръчка, тъй като възлагащите органи възнамеряват да приложат член 21, параграф 2 от настоящата директива, те посочват в обявлението или поканата за потвърждаване на интерес какви мерки, насочени към защита на поверителния характер на информацията, е необходимо да бъдат предприети и как може да се получи достъп до съответната документация. В такъв случай срокът за подаване на оферти се удължава с пет дни, освен при надлежно обосновани неотложни обстоятелства съгласно член 27, параграф 3, член 28, параграф 6 и член 29, параграф 1, четвърта алинея.
2. Когато е отправено своевременно искане за това, възлагащите органи осигуряват на всички оференти, участващи в процедурата за възлагане на обществена поръчка, допълнителна информация, отнасяща се до спецификациите и всички съпътстващи документи, не по-късно от шест дни преди определения срок за получаване на офертите. В случай на ускорена процедура по член 27, параграф 3 и член 28, параграф 6 този срок е четири дни.
Член 54
Покани до кандидатите
1. При ограничените процедури, процедурите на състезателен диалог, партньорствата за иновации и състезателните процедури с договаряне възлагащите органи приканват едновременно и в писмена форма избраните кандидати да подадат своите оферти или, в случай на състезателен диалог - да вземат участие в диалога.
Когато обявление за предварителна информация се използва като покана за участие в състезателна процедура съгласно член 48, параграф 2, възлагащите органи приканват едновременно и в писмена форма изразилите интерес икономически оператори да потвърдят своя интерес.
2. В поканите по параграф 1 от настоящия член се посочва електронният адрес, на който е предоставен пряк достъп с електронни средства до документацията за обществената поръчка. Поканите се придружават от документацията за обществената поръчка, когато до тази документация не е осигурен неограничен и пълен безплатен пряк достъп по причините, посочени в член 53, параграф 1, втора или трета алинея, и тя не е била вече предоставена по друг начин. Освен това поканите по параграф 1 от настоящия член съдържат информацията, посочена в приложение IX.
Член 55
Информиране на кандидатите и оферентите
1. Възлагащите органи възможно най-бързо информират всеки кандидат и оферент за решенията, взети във връзка със сключването на рамково споразумение, възлагането на обществена поръчка или допускането до динамична система за покупки, включително и за основанията за всяко решение да не се сключва рамково споразумение, да не се възлага обществена поръчка, за която е имало покана за участие в състезателна процедура, да се започне отново процедурата или да не се въвежда динамична система за покупки.
2. По искане на съответния кандидат или оферент възлагащият орган, по най-бързия възможен начин и във всички случаи не по-късно от 15 дни след получаване на писменото искане, уведомява:
а)
всеки неуспял кандидат за причините за отхвърляне на неговото заявление за участие;
б)
всеки неуспял оферент за причините за отхвърляне на неговата оферта, включително в случаите, посочени в член 42, параграфи 5 и 6 - за причините за решението си да счете офертата за нееквивалентна или за решението си, че строителството, доставките или услугите не отговарят на изискванията за работни характеристики или на функционалните изисквания;
в)
всеки оферент, който е подал допустима оферта, за характеристиките и относителните предимства на избраната оферта, както и за името на спечелилия оферент или страните по рамковото споразумение;
г)
всеки оферент, който е подал допустима оферта, за провеждането и хода на договарянето и диалога с оферентите.
3. Възлагащите органи могат да решат да откажат достъп до определена информация по параграфи 1 и 2, свързана с възлагането на поръчката, сключването на рамкови споразумения или допускането до динамична система за покупки, когато разкриването ѝ би попречило на правоприлагането или би било в противоречие с обществения интерес поради други причини, би увредило законните търговски интереси на конкретен публичен или частен икономически оператор или би накърнило лоялната конкуренция между икономическите оператори.
Раздел 3
Избор на участници и възлагане на поръчки
Член 56
Общи принципи
1. Поръчките се възлагат въз основа на критериите, определени в съответствие с членове 67-69, при условие че възлагащият орган се е уверил в съответствие с членове 59-61, че са изпълнени всички условия по-долу:
а)
офертата съответства на изискванията, условията и критериите, посочени в обявлението за поръчката или поканата за потвърждаване на интерес и в документацията за обществената поръчка, като се взема под внимание, където е приложимо, член 45;
б)
офертата е подадена от оферент, който не е изключен в съответствие с член 57 и който отговаря на критериите за подбор, установени от възлагащия орган в съответствие с член 58 и, където е приложимо, на недискриминационните правила и критерии по член 65.
Възлагащите органи могат да решат да не възлагат поръчка на оферента, подал икономически най-изгодната оферта, когато са установили, че офертата не отговаря на приложимите задължения, посочени в член 18, параграф 2.
2. При откритите процедури възлагащите органи могат да решат да разгледат офертите, преди да са се уверили в липсата на основания за изключване и изпълнението на критериите за подбор в съответствие с членове 57-64. Когато използват тази възможност, те гарантират, че проверката за липса на основания за изключване и за изпълнението на критериите за подбор се извършва по безпристрастен и прозрачен начин, така че нито една обществена поръчка да не се възлага на оферент, който би следвало да е изключен съгласно член 57 или който не отговаря на критериите за подбор, определени от възлагащия орган.
Държавите членки могат да изключат използването на процедурата по първа алинея за определени видове обществени поръчки или при специални обстоятелства или да го ограничат до такива поръчки или обстоятелства.
3. Когато информацията или документацията, която трябва да бъде представена от икономическите оператори, е или изглежда непълна или погрешна или когато липсват конкретни документи, възлагащите органи могат, освен ако националното право, прието в изпълнение на настоящата директива, не предвижда друго, да поискат от съответните икономически оператори да представят, допълнят, пояснят или попълнят съответната информация или документация в подходящ срок, при условие че исканията за това са отправени в пълно съответствие с принципите на равнопоставеност и прозрачност.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 87 във връзка с изменение на списъка в приложение X, когато това е необходимо, с цел добавяне на нови международни споразумения, ратифицирани от всички държави членки, или когато посочени съществуващи международни споразумения вече не са ратифицирани от всички държави членки или са претърпели други изменения, например по отношение на техния обхват, съдържание или наименование.
Подраздел 1
Критерии за качествен подбор
Член 57
Основания за изключване
1. Възлагащите органи изключват икономически оператор от участие в процедура за възлагане на обществена поръчка, когато са установили, чрез проверка в съответствие с членове 59, 60 и 61, или когато са узнали по друг начин, че този икономически оператор е осъден с окончателна присъда на едно от следните основания:
а)
участие в престъпна организация по смисъла на член 2 от Рамково решение 2008/841/ПВР на Съвета (32);
б)
корупция по смисъла на член 3 от Конвенцията за борба с корупцията, в която участват длъжностни лица на Европейските общности или длъжностни лица на държавите - членки на Европейския съюз (33), и член 2, параграф 1 от Рамково решение 2003/568/ПВР на Съвета (34), както и корупция по смисъла на националното законодателство на възлагащия орган или на икономическия оператор;
в)
измама по смисъла на член 1 от Конвенцията за защита на финансовите интереси на Европейските общности (35);
г)
терористични престъпления или престъпления, които са свързани с терористични дейности, по смисъла съответно на членове 1 и 3 от Рамково решение 2002/475/ПВР на Съвета (36), или подбудителство, помагачество или съучастие или опит за извършване на престъпление, както е посочено в член 4 от същото рамково решение;
д)
изпиране на пари или финансиране на тероризъм по смисъла на член 1 от Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (37);
е)
детски труд и други форми на трафик на хора по смисъла на член 2 от Директива 2011/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (38).
Задължението за изключване на икономически оператор се прилага и когато осъденото с окончателна присъда лице е член на административния, управителния или надзорния орган на този икономически оператор или има правомощия да представлява, да взема решения или да упражнява контрол в рамките на тези органи.
2. Икономически оператор се изключва от участие в процедура за възлагане на обществена поръчка, когато на възлагащия орган е известно, че този икономически оператор е нарушил задълженията си по отношение на плащането на данъци или социалноосигурителни вноски и това е установено със съдебно решение или административен акт с окончателен и обвързващ характер в съответствие с правните норми на държавата, в която той е установен, или с тези на държавата членка на възлагащия орган.
Освен това възлагащите органи, по собствена инициатива или по искане на държавите членки, могат да изключат от участие в процедура за възлагане на обществена поръчка икономически оператор, когато възлагащият орган може да докаже с подходящи средства, че този икономически оператор е нарушил задълженията си по отношение на плащането на данъци или социалноосигурителни вноски.
Настоящият параграф престава да се прилага, когато икономическият оператор изпълни задълженията си, като плати или поеме обвързващ ангажимент да изплати дължимите данъци или социалноосигурителни вноски, включително, когато е приложимо, всякакви начислени лихви или глоби.
3. По изключение държавите членки могат да предвидят дерогация от задължителното изключване по параграфи 1 и 2 по първостепенни причини от обществен интерес, като общественото здраве или защитата на околната среда.
Държавите членки могат също така да предвидят дерогация от задължителното изключване по параграф 2, когато изключването би било явно непропорционално, по-специално когато не са платени само незначителни по размер данъци или социалноосигурителни вноски или когато икономическият оператор е уведомен за точния размер, дължим вследствие на нарушението на задълженията му по отношение на плащането на данъци или социалноосигурителни вноски, в момент, в който не е бил в състояние да вземе мерките, предвидени в параграф 2, трета алинея, преди изтичането на срока за заявяване на участие или, при открити процедури, срока за представяне на офертата.
4. Възлагащите органи, по собствена инициатива или по искане на държавите членки, могат да изключат от участие в процедура за възлагане на обществена поръчка всеки икономически оператор, който се намира в което и да е от следните положения:
а)
когато възлагащият орган може да докаже по какъвто и да е подходящ начин нарушение на приложимите задължения по член 18, параграф 2;
б)
когато икономическият оператор е обявен в несъстоятелност или е предмет на процедура по несъстоятелност или ликвидация, когато активите му се управляват от синдик или ликвидатор или от съда, когато има споразумение с кредиторите си, когато стопанската му дейност е прекратена или е в подобно положение, произтичащо от сходна процедура съгласно националните законови и подзаконови разпоредби;
в)
когато възлагащият орган може да докаже по подходящ начин, че икономическият оператор е виновен за тежко професионално нарушение, които поставят под въпрос честността му;
г)
когато възлагащият орган разполага с достатъчно убедителни данни, че икономическият оператор е сключил споразумения с други икономически оператори, насочени към нарушаване на конкуренцията;
д)
когато конфликт на интереси по смисъла на член 24 не може да бъде ефикасно разрешен чрез други мерки с по-ниска степен на намеса;
е)
когато нарушението на конкуренцията поради предходното участие на икономическите оператори в подготовката на процедурата за възлагане на обществени поръчки, съгласно посоченото в член 41, не може да бъде поправено с други мерки с по-малка степен на намеса;
ж)
когато икономическият оператор е допуснал значителни или трайни недостатъци при изпълнението на съществено изискване в предходен договор за обществена поръчка, предходен договор за поръчка с възложител или предходен договор за концесия, довели до предсрочно прекратяване на този предходен договор, изплащане на обезщетения или други подобни санкции;
з)
когато икономическият оператор е виновен за сериозно изопачаване на данни при предоставянето на информацията, необходима за удостоверяване на липсата на основания за изключване или на изпълнението на критериите за подбор, не е предоставил такава информация или не е в състояние да представи придружаващите документи, изисквани съгласно член 59; или
и)
когато икономическият оператор се е опитал да упражни непозволено влияние върху процеса на вземане на решение от възлагащия орган, да получи поверителна информация, която може да му даде неоправдани предимства в процедурата за възлагане на обществена поръчка, или да предостави поради небрежност подвеждаща информация, която може да окаже съществено влияние върху решенията по отношение на изключването, подбора или възлагането.
Независимо от първа алинея, буква б), държавите членки могат да изискват или да предвидят възможност възлагащият орган да не изключва икономически оператор, който се намира в едно от положенията по посочената буква, когато възлагащият орган е установил, че въпросният икономически оператор ще е в състояние да изпълни поръчката, като се взимат предвид приложимите национални правила и мерки за продължаване на стопанската дейност в случаите по буква б).
5. Във всеки момент от процедурата възлагащите органи изключват икономически оператор, ако се окаже, че икономическият оператор, поради свои действия или пропуски преди или по време на процедурата, се намира в едно от положенията, посочени в параграфи 1 и 2.
Във всеки момент от процедурата възлагащите органи могат да изключат, по собствена инициатива или по искане на държавите членки, икономически оператор, ако се окаже, че икономическият оператор, поради свои действия или пропуски преди или по време на процедурата се намира в едно от положенията, посочени в параграф 4.
6. Всеки икономически оператор, който се намира в едно от положенията по параграфи 1 и 4, може да представи доказателства за това, че предприетите от него мерки са достатъчни за доказване на неговата надеждност, въпреки наличието на съответното основание за изключване. Ако бъде преценено, че тези доказателства са достатъчни, икономическият оператор не се изключва от процедурата за възлагане на обществена поръчка.
За тази цел икономическият оператор доказва, че е платил или е в процес на плащане на обезщетение за всички вреди, настъпили в резултат от престъплението или нарушението, изяснил е изчерпателно фактите и обстоятелствата, като активно е съдействал на разследващите органи, и е взел конкретни технически, организационни и кадрови мерки, които са подходящи за предотвратяването на нови престъпления или нарушения.
Мерките, предприети от икономическите оператори, се оценяват при отчитане на тежестта и конкретните обстоятелства, свързани с престъплението или нарушението. Ако бъде преценено, че мерките не са достатъчни, икономическият оператор получава становище с мотивите за това решение.
Икономически оператор, който е бил изключен с окончателна присъда от участие в процедури за възлагане на обществени поръчки или концесии, няма право да използва предвидената в настоящия параграф възможност по време на срока на изключването, произтичащ от тази присъда в държавата членка, в която присъдата поражда последици.
7. Държавите членки определят условията за прилагане на настоящия член чрез законови, подзаконови или административни разпоредби при спазване на правото на Съюза. Те определят по-специално максималния срок на изключване, в случай че икономическият оператор не е предприел мерките, посочени в параграф 6, за да докаже своята надеждност. Когато срокът на изключване не е определен с окончателна присъда, той не може да надвишава пет години от датата на осъждането с окончателна присъда в случаите по параграф 1 и три години от датата на съответното събитие в случаите по параграф 4.
Член 58
Критерии за подбор
1. Критериите за подбор могат да се отнасят до:
а)
годността за упражняване на професионалната дейност;
б)
икономическото и финансовото състояние;
в)
техническите и професионалните способности.
Възлагащите органи могат да налагат на икономическите оператори като изисквания за участие само критериите, посочени в параграфи 2, 3 и 4. Възлагащите органи ограничават изискванията само до тези, които са необходими, за да се гарантира, че кандидат или оферент има както правните и финансовите възможности, така и техническите и професионалните способности да изпълни възлаганата поръчка. Всички изисквания трябва да са пропорционални на предмета на поръчката и да са свързани с него.
2. По отношение на годността за упражняване на професионалната дейност възлагащите органи могат да изискват от икономическите оператори да бъдат вписани в един от професионалните или търговските регистри в тяхната държава членка по установяване, както е описано в приложение XI, или да изпълнят всяко друго условие, посочено в същото приложение.
При процедурите за възлагане на обществени поръчки за услуги, когато икономическите оператори трябва да притежават специално разрешение или да членуват в определена организация, за да могат да изпълняват съответната услуга в своята държава по произход, възлагащият орган може да поиска от тях да докажат, че имат такова разрешение или членство.
3. По отношение на икономическото и финансовото състояние възлагащите органи могат да налагат изисквания, с които да се гарантира, че икономическите оператори притежават необходимия икономически и финансов капацитет за изпълнение на поръчката. За тази цел възлагащите органи могат да изискват, по-специално, икономическите оператори да имат определен минимален годишен оборот, включително определен минимален оборот в сферата, попадаща в обхвата на поръчката. Освен това възлагащите органи могат да изискат икономическите оператори да предоставят информация относно годишните си отчети, които показват например съотношението между активите и пасивите. Те могат също така да изискват подходящо равнище на застраховката за риска „професионална отговорност“.
Изискваният от икономическите оператори минимален годишен оборот не може да превишава най-много двукратно прогнозна стойност на поръчката, освен в надлежно обосновани случаи, отнасящи се например до конкретните рискове, свързани с естеството на строителството, услугите или доставките. Възлагащият орган посочва основните причини за това изискване в документацията за обществената поръчка или в индивидуалния доклад по член 84.
Така например съотношението между активите и пасивите може да се вземе предвид, когато възлагащият орган уточни методите и критериите за това в документацията за обществената поръчка. Тези методи и критерии трябва да са прозрачни, обективни и недискриминационни.
Когато определена поръчка е разделена на обособени позиции, настоящият член се прилага по отношение на всяка обособена позиция. Възлагащият орган обаче може да определя минималния годишен оборот, изискван от икономическите оператори, по отношение на групи от обособени позиции, в случай че на спечелилия оферент се възлагат няколко обособени позиции за едновременно изпълнение.
Когато поръчки се възлагат въз основа на рамково споразумение след подновяване на състезателната процедура, максималното изискване за годишен оборот по втора алинея от настоящия параграф се изчислява въз основа на очаквания максимален размер на конкретните поръчки, които ще се изпълняват едновременно, или когато той не е известен - въз основа на прогнозната стойност на рамковото споразумение. При динамични системи за покупки максимално изискуемият годишен оборот по втора алинея се изчислява въз основа на очаквания максимален размер на конкретните поръчки, възлагани по тази система.
4. По отношение на техническите и професионалните способности възлагащите органи могат да налагат изисквания, с които да се гарантира, че икономическите оператори притежават необходимите човешки и технически ресурси и опит за изпълнение на поръчката при спазване на подходящ стандарт за качество.
Възлагащите органи могат по-специално да изискват икономическите оператори да притежават достатъчен опит, удостоверен чрез подходящи свидетелства за изпълнени в миналото поръчки. Възлагащият орган може да приеме, че икономическият оператор не притежава необходимите професионални способности, когато е установил, че икономическият оператор има конфликт на интереси, който може да се отрази неблагоприятно на изпълнението на поръчката.
При процедурите за възлагане на обществени поръчки за доставки, изискващи проучване на терена или инсталиране, за услуги или за строителство, професионалните способности на икономическите оператори да предоставят услугата или да изпълнят инсталирането или строежа могат да бъдат оценявани по отношение на техните умения, ефективност, опит и надеждност.
5. Възлагащите органи посочват изискуемите условия за участие, които могат да бъдат изразени като минимални изисквания за допустимост, заедно със съответните доказателства, в обявлението за поръчката или в поканата за потвърждаване на интерес.
Член 59
Единен европейски документ за обществени поръчки
1. При подаването на заявленията за участие или на офертите възлагащите органи приемат единния европейски документ за обществени поръчки (ЕЕДОП), който се състои от актуализирани лични декларации като предварително доказателство вместо издадени от публични органи или трети лица удостоверения, потвърждаващи, че съответният икономически оператор отговаря на което и да е от следните условия:
а)
не се намира в едно от положенията по член 57, при които икономическите оператори е задължително или възможно да бъдат изключени;
б)
отговаря на съответните критерии за подбор, установени в съответствие с член 58;
в)
когато е приложимо, отговаря на обективните правила и критерии, установени в съответствие с член 65.
Когато икономическият оператор използва капацитета на други субекти в съответствие с член 63, ЕЕДОП съдържа също така информацията, посочена в първа алинея от настоящия параграф, по отношение на тези субекти.
В ЕЕДОП се съдържа официално изявление на икономическия оператор, че съответното основание за изключване не се прилага и/или че съответният критерий за подбор е изпълнен, и се предоставя съответната информация, изисквана от възлагащия орган. Освен това в ЕЕДОП се посочва публичният орган или третото лице, отговорни за изготвянето на придружаващия документ, и се съдържа официално изявление в смисъл, че при поискване икономическият оператор ще може незабавно да представи тези придружаващи документи.
Когато възлагащият орган може да получи придружаващите документи чрез пряк достъп до база данни съгласно параграф 5, в ЕЕДОП се съдържа също изискваната за тази цел информация, като интернет адрес на базата данни, евентуални идентификационни данни и, където е приложимо, необходимата декларация за съгласие.
Икономическите оператори могат да използват отново ЕЕДОП, който вече е бил използван при предходни процедури за обществени поръчки, при условие че потвърдят, че съдържащата се в него информация все още е актуална.
2. ЕЕДОП се изготвя въз основа на стандартен образец. Комисията установява стандартния образец чрез актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 89, параграф 3.
ЕЕДОП ще се предоставя единствено в електронен вид.
3. Независимо от член 92 Комисията прави преглед на прилагането на практика на ЕЕДОП, като взема предвид техническото развитие на базите данни в държавите членки, и докладва във връзка с това пред Европейския парламент и Съвета до 18 април 2017 г.
Когато това е целесъобразно, Комисията прави предложения за решения с цел подобряване на трансграничния достъп до тези бази данни и използването на сертификати и свидетелства на вътрешния пазар.
4. Възлагащият орган може да поиска от оферентите и кандидатите във всеки момент от процедурата да представят всички или част от придружаващите документи, когато това е необходимо за осигуряване на правилното провеждане на процедурата.
Преди да възложи поръчката, възлагащият орган изисква от оферента, на когото е решил да я възложи - освен при поръчки въз основа на рамкови споразумения, когато договорите за тези поръчки са сключени в съответствие с член 33, параграф 3 или параграф 4, буква а) - да представи актуални придружаващи документи в съответствие с член 60 и когато е целесъобразно, член 62. Възлагащият орган може да прикани икономическите оператори да допълнят или пояснят сертификатите, получени съгласно членове 60 и 62.
5. Независимо от параграф 4 от икономическите оператори не се изисква да представят придружаващи документи или други документални доказателства, когато и доколкото възлагащият орган има възможност да получи сертификатите или съответната информация чрез пряк и безплатен достъп до национална база данни във всяка държава членка, като национален регистър на обществените поръчки, виртуални досиета на предприятия, електронна система за съхранение на документи или система за предварително класиране.
Независимо от параграф 4 не може да се изисква от икономическите оператори да представят придружаващи документи, когато възлагащият орган, който е възложил поръчката или е сключил рамковото споразумение, вече разполага с тези документи.
За целите на първа алинея държавите членки гарантират, че базите данни, които съдържат съответната информация за икономическите оператори и в които може да бъде направена справка от националните възлагащи органи, могат да бъдат използвани за справки при същите условия и от възлагащите органи на други държави членки.
6. Държавите членки предоставят в e-Certis актуален и пълен списък на базите данни, съдържащи съответната информация за икономическите оператори, в които могат да правят справки възлагащи органи от други държави членки. При поискване държавите членки предоставят на други държави членки всяка информация, отнасяща се до базите данни, посочени в настоящия член.
Член 60
Доказателства
1. Възлагащите органи могат да изискват сертификатите, изявленията и другите доказателства, посочени в параграфи 2, 3 и 4 от настоящия член и в приложение XII, като доказателства за липсата на основания за изключване по член 57 и за изпълнението на критериите за подбор в съответствие с член 58.
Възлагащите органи не изискват други доказателства, освен посочените в настоящия член и в член 62. Във връзка с член 63 икономическите оператори могат да използват всякакви подходящи средства, за да докажат на възлагащия орган, че ще разполагат с необходимите ресурси.
2. Възлагащите органи приемат следното като достатъчно доказателство за това, че нито един от случаите, посочени в член 57, не се отнася за икономическия оператор:
а)
по отношение на параграф 1 от посочения член - представянето на извлечение от съответния регистър, например съдебен, или ако това е невъзможно, на еквивалентен документ, който е издаден от компетентен съдебен или административен орган в държава членка или държавата по произход или държавата по установяване на икономическия оператор и който доказва, че тези изисквания са изпълнени;
б)
по отношение на параграф 2 и параграф 4, буква б) от посочения член - сертификат, издаден от компетентния орган на съответната държава членка или друга държава;
Когато някоя държава или държава членка не издава такива документи или сертификати или когато те не обхващат всички случаи по член 57, параграфи 1 и 2 и параграф 4, буква б), те могат да бъдат заменени от клетвена декларация, или - в държавите членки или в държавите, в които не съществуват такъв тип декларации - от тържествена декларация, направена от заинтересованото лице пред компетентен съдебен или административен орган, нотариус или компетентен професионален или търговски орган, в държавата членка или държавата по произход или в държавата членка или държавата по установяване на икономическия оператор.
Когато е целесъобразно, държавата членка предоставя официална декларация, в която се посочва, че документите или сертификатите по настоящия параграф не се издават или че те не обхващат всички случаи по член 55, параграфи 1 и 2 и член 57, параграф 4, буква б). Тези официални декларации се предоставят на разположение посредством онлайн хранилището за сертификати (e-Сertis), посочено в член 61.
3. Доказателството за икономическото и финансовото състояние на икономическия оператор може по принцип да бъде представено посредством едно или няколко от свидетелствата, изброени в част I от приложение XII.
Когато по някаква основателна причина икономическият оператор не е в състояние да представи поисканите от възлагащия орган свидетелства, той може да докаже своето икономическо и финансово състояние с помощта на всеки друг документ, който възлагащият орган счита за подходящ.
4. Доказателство за техническите способности на икономическите оператори може да бъде представено по един или няколко от начините, изброени в част II от приложение XII, според естеството, количеството или значението и използването на строителството, доставките или услугите.
5. При поискване държавите членки предоставят на други държави членки всяка информация, свързана с основанията за изключване, изброени в член 57, годността за упражняване на професионалната дейност и финансовия и технически капацитет на оферентите по член 58, както и всяка информация, свързана с доказателствата, посочени в настоящия член.
Член 61
Онлайн хранилище за сертификати (e-Certis)
1. За улесняване на трансграничното офериране държавите членки осигуряват постоянното актуализиране на информацията по отношение на сертификатите и другите форми на документални доказателства, въвеждана в създаденото от Комисията онлайн хранилище за сертификати (e-Certis).
2. Възлагащите органи използват e-Certis и изискват предимно такива видове сертификати или форми на документални доказателства, които са обхванати от e-Certis.
3. Комисията осигурява в e-Certis версиите на всички езици на ЕЕДОП.
Член 62
Стандарти за осигуряване на качеството и стандарти за екологично управление
1. Когато възлагащите органи изискват представянето на сертификати, изготвени от независими органи и доказващи, че икономическият оператор отговаря на определени стандарти за осигуряване на качеството, включително тези за достъпност за хора с увреждания, те се позовават на системите за осигуряване на качеството, основани на съответните серии европейски стандарти, сертифицирани от акредитирани органи. Те признават еквивалентни сертификати, издадени от органи, установени в други държави членки. Възлагащите органи приемат и други доказателства за еквивалентни мерки за осигуряване на качеството, когато съответният икономически оператор е нямал възможност да получи такива сертификати в съответните срокове по независещи от него причини, при условие че икономическият оператор докаже, че предложените мерки за осигуряване на качеството отговарят на необходимите стандарти за осигуряване на качеството.
2. Когато възлагащите органи изискват представянето на сертификати, изготвени от независими органи и доказващи, че икономическият оператор отговаря на определени системи или стандарти за екологично управление, те се позовават на Схемата на Съюза за управление по околна среда и одит (EMAS) или на други системи за екологично управление, признати в съответствие с член 45 от Регламент (ЕО) № 1221/2009 или други стандарти за екологично управление, основани на съответните европейски или международни стандарти на акредитирани органи. Те признават еквивалентни сертификати, издадени от органи, установени в други държави членки.
Възлагащият орган приема и други доказателства за еквивалентни мерки за екологично управление, когато даден икономически оператор очевидно е нямал достъп до такива сертификати или е нямал възможност да ги получи в съответните срокове по независещи от него причини, при условие че икономическият оператор докаже, че тези мерки са еквивалентни на изискваните съгласно приложимата система или стандарт за екологично управление.
3. В съответствие с член 86 държавите членки предоставят на други държави членки при поискване всякаква информация, отнасяща се до документите, представени като доказателство за съответствие със стандартите за качество и екологичните стандарти по параграфи 1 и 2.
Член 63
Използване на капацитета на други субекти
1. По отношение на критериите, свързани с икономическото и финансовото състояние, установени съгласно член 58, параграф 3, и критериите, свързани с техническите и професионалните способности, установени съгласно член 58, параграф 4, икономически оператор може, когато е целесъобразно и за конкретна поръчка, да използва капацитета на други субекти, независимо от правния характер на отношенията му с тях. По отношение на критериите, свързани с образованието и професионалната квалификация, посочени в част II, буква е) от приложение ХII, или със съответния професионален опит, икономическите оператори могат обаче да използват капацитета на други субекти само когато последните ще изпълняват строителството или услугите, за които е необходим този капацитет. Когато икономически оператор иска да използва капацитета на други субекти, той доказва на възлагащия орган, че ще разполага с необходимите ресурси, например като представя доказателство за поетия от посочените субекти ангажимент за тази цел.
Възлагащият орган проверява в съответствие с членове 59, 60 и 61 дали другите субекти, чийто капацитет икономическият оператор възнамерява да използва, отговарят на съответните критерии за подбор и дали има основания за изключване съгласно член 57. Възлагащият орган изисква от икономическия оператор да замени субект, който не отговаря на съответния критерий за подбор или по отношение на който има задължителни основания за изключване. Възлагащият орган може да изиска от икономическия оператор да замени субект, по отношение на който има незадължителни основания за изключване, или държава членка може да изиска от възлагащия орган да изиска това.
Когато икономическият оператор използва капацитета на други субекти по отношение на критериите, свързани с икономическото и финансовото състояние, възлагащият орган може да изисква икономическият оператор и тези субекти да носят обща отговорност за изпълнението на поръчката.
При същите условия група от икономически оператори, посочена в член 19, параграф 2, може да използва капацитета на участниците в групата или на други субекти.
2. При поръчки за строителство, поръчки за услуги и операции, свързани с проучване на терена или инсталиране в контекста на поръчка за доставки, възлагащите органи могат да изискват определени операции от критично значение да бъдат извършвани пряко от самия оферент или, когато офертата е подадена от група от икономически оператори по член 19, параграф 2 - от участник в тази група.
Член 64
Официални списъци на одобрените икономически оператори и сертифициране от органи, учредени в съответствие с публичното или частното право
1. Държавите членки могат да изготвят или поддържат официални списъци на одобрените изпълнители и доставчици на стоки или услуги или да предвиждат сертифициране от сертифициращи органи в съответствие с европейските стандарти за сертифициране по смисъла на приложение VII.
Те уведомяват Комисията и другите държави членки за адреса на сертифициращия орган или органа, отговарящ за официалните списъци, на който се изпращат заявленията.
2. Държавите членки съобразяват условията за регистрация в официалните списъци по параграф 1 и за издаване на сертификати от сертифициращи органи с разпоредбите на настоящия подраздел.
Държавите членки съобразяват тези условия и с разпоредбите на член 63 по отношение на заявленията за регистрация, подадени от икономически оператори, които са част от група и използват ресурси, предоставени им от други дружества в групата. В такива случаи тези оператори доказват пред органа, който изготвя официалния списък, че ще разполагат с ресурсите през целия срок на валидност на сертификата, удостоверяващ тяхното регистриране в официалния списък, и че през същия период посочените дружества ще продължават да изпълняват изискванията за качествен подбор, включени в официалния списък или сертификата, на които икономическите оператори се основават за регистрацията си.
3. Икономическите оператори, регистрирани в официалните списъци или притежаващи сертификат, могат за всяка отделна поръчка да представят на възлагащия орган сертификат за регистрация, издаден от компетентния орган, или сертификата, издаден от компетентния сертифициращ орган.
В сертификатите се посочват свидетелствата, които са дали възможност на тези икономически оператори да бъдат регистрирани в официалния списък или да бъдат сертифицирани, както и дадената по този списък класификация.
4. Удостоверената регистрация в официални списъци от компетентните органи или сертификатът, издаден от сертифициращия орган, създават презумпция за съответствие с изискванията за качествен подбор, предвидени от официалния списък или сертификата.
5. Информацията, която може да бъде извлечена от регистрация в официални списъци или сертифициране, не може да бъде оспорвана без наличието на основание. По повод възлагането на обществена поръчка от всеки регистриран икономически оператор може да се изисква допълнително удостоверение, свързано с плащането на социалноосигурителни вноски и данъци.
Възлагащите органи на други държави членки прилагат параграф 3 и първа алинея от настоящия параграф единствено в полза на икономически оператори, установени в държавата членка, която поддържа официалния списък.
6. Изискванията за доказване във връзка с критериите за качествен подбор, включени в официалния списък или сертификата, трябва да съответстват на разпоредбите на член 60 и когато е целесъобразно, на член 62. За всяка регистрация на икономически оператори от други държави членки в официален списък или за тяхното сертифициране не се изискват допълнителни доказателства или изявления, различни от исканите от националните икономически оператори.
Икономическите оператори могат да поискат във всеки един момент да бъдат регистрирани в официален списък или да им бъде издаден сертификат. Те биват информирани в разумно кратък срок за решението на органа, който изготвя официалния списък, или на компетентния сертифициращ орган.
7. Икономическите оператори от други държави членки не са задължени да преминават през процеса на регистриране или сертифициране, за да участват в обществена поръчка. Възлагащите органи признават еквивалентни сертификати, издадени от органи, установени в други държави членки. Те приемат също и други еквивалентни доказателства.
8. Държавите членки предоставят на други държави членки при поискване всяка информация, отнасяща се до документите, представени като доказателство, че икономическите оператори изпълняват изискванията за регистриране в официалния списък на одобрените икономически оператори, или като доказателство, че икономическите оператори от друга държава членка притежават еквивалентен сертификат.
Подраздел 2
Намаляване на броя на кандидатите, офертите и решенията
Член 65
Намаляване на броя на квалифицираните кандидати, които да бъдат поканени за участие
1. При ограничените процедури, състезателните процедури на договаряне, процедурите на състезателен диалог и партньорствата за иновации възлагащите органи могат да ограничават броя на кандидатите, отговарящи на критериите за подбор, които ще поканят за представяне на оферти или за провеждане на диалог, при условие че е налице минималният брой квалифицирани кандидати съгласно параграф 2.
2. В обявлението за обществена поръчка или в поканата за потвърждаване на интерес възлагащите органи посочват обективните и недискриминационни критерии или правила, които възнамеряват да прилагат, минималния брой кандидати, които възнамеряват да поканят и, когато е целесъобразно, максималния им брой.
При ограничената процедура минималният брой кандидати е пет. При състезателната процедура на договаряне, процедурата на състезателен диалог и партньорството за иновации минималният брой кандидати е трима. При всички случаи броят на поканените кандидати трябва да е достатъчен, за да се гарантира реална конкуренция.
Възлагащите органи канят поне минималния брой кандидати. Въпреки това, когато броят на кандидатите, отговарящи на критериите за подбор и на минималните изисквания за допустимост по член 58, параграф 5, е под минималния брой, възлагащият орган може да продължи процедурата, като покани кандидатите, които притежават изисквания капацитет. В контекста на същата процедура възлагащият орган не включва други икономически оператори, които не са заявили участие, или кандидати, които не притежават изисквания капацитет.
Член 66
Намаляване на броя на офертите и решенията
Когато възлагащите органи използват възможността за намаляване на броя на офертите, които подлежат на договаряне съгласно член 29, параграф 6, или на решенията, които трябва да бъдат обсъдени съгласно член 30, параграф 4, те правят това, като прилагат критериите за възлагане, посочени в документацията за обществената поръчка. На крайния етап полученият брой трябва да гарантира реална конкуренция, доколкото са налице достатъчно оферти, решения или квалифицирани кандидати.
Подраздел 3
Възлагане на поръчките
Член 67
Критерии зa възлагане нa поръчките
1. Без да се засягат националните законови, подзаконови или административни разпоредби относно цената на определени доставки или възнаграждението за определени услуги, възлагащите органи възлагат обществените поръчки въз основа на критерия за икономически най-изгодната оферта.
2. Икономически най-изгодната оферта от гледна точка на възлагащия орган се определя въз основа на цената или разходите, като се използва подход на разходната ефективност, например разходите за целия жизнен цикъл в съответствие с член 68, и може да включва критерия за най-доброто съотношение качество/цена, което се оценява въз основа на критерии, включващи качествени, екологични и/или социални аспекти, свързани с предмета на въпросната обществена поръчка. Тези критерии могат да включват например:
а)
качество, включително технически параметри, естетически и функционални характеристики, достъпност, предназначение за всички потребители, социални, екологични и иновативни характеристики и търговия и условията за нея;
б)
организация, квалификация и опит на персонала, на когото е възложено изпълнението на поръчката, когато качеството на ангажирания с изпълнението на поръчката персонал може да окаже съществено влияние върху нивото на изпълнение на поръчката; или
в)
обслужване след продажбата и техническа помощ, условия за доставка като дата на доставка, процес на доставка и срок на доставка или срок на завършване.
Елементът, свързан с разходите, може също така да приема формата на фиксирана цена или разходи, въз основа на което икономическите оператори ще се състезават само по отношение на критериите за качество.
Държавите членки могат да предвидят, че възлагащите органи не могат да използват само критерия „цена“ или само критерия „разходи“ като единствен критерий за възлагане, или да ограничат тяхното използване до определени категории възлагащи органи или определени видове поръчки.
3. Приема се, че критериите за възлагане са свързани с предмета на обществената поръчка, когато се отнасят до строителството, доставките или услугите, които трябва да бъдат предоставени в рамките на тази поръчка във всички отношения и на всеки етап от жизнения им цикъл, в това число факторите, свързани със:
а)
специфичния процес на производство, предоставяне или търгуване на това строителство, доставки или услуги; или
б)
специфичен процес, свързан с друг етап от жизнения им цикъл;
дори когато тези фактори не са част от съществените им характеристики.
4. Критериите за възлагане не трябва да водят до предоставянето на възлагащия орган на неограничена свобода на избор. Те трябва да гарантират, че е възможна реална конкуренция, и да се придружават от спецификации, които позволяват ефективната проверка на представената от оферентите информация с цел да се прецени доколко офертите отговарят на критериите за възлагане. При съмнение възлагащите органи проверяват ефективно точността на информацията и доказателствата, предоставени от оферентите.
5. Възлагащият орган посочва в документацията за обществената поръчка относителната тежест, която придава на всеки от критериите, избрани за определяне на икономически най-изгодната оферта, освен когато тя се определя само въз основа на цената.
Тези тежести могат да се изразят, като се предвиди диапазон с подходяща максимална разлика.
Когато претеглянето не е възможно по обективни причини, възлагащият орган степенува критериите по значение в низходящ ред.
Член 68
Оценка на разходите за целия жизнен цикъл
1. Оценката на разходите за целия жизнен цикъл включва в необходимата степен част или всички от посочените по-долу разходи в рамките на целия жизнен цикъл на продукта, услугата или строителството:
а)
разходи, които се поемат от възлагащия орган или други ползватели, като:
i)
разходи за придобиване,
ii)
разходи за използване, като потребление на енергия и други ресурси,
iii)
разходи за поддръжка,
iv)
разходи в края на експлоатационния период, като разходи за събиране и рециклиране;
б)
разходи, дължащи се на външни екологични фактори, които са свързани с продукта, услугата или строителството по време на целия им жизнен цикъл, при условие че паричната им стойност може да бъде определена и проверена; такива разходи могат да включват разходите, свързани с емисии на парникови газове и други вредни емисии, както и други разходи, свързани със смекчаване на последиците от изменението на климата.
2. Когато възлагащите органи оценяват разходите чрез подхода на оценката на разходите за целия жизнен цикъл, те посочват в документацията за обществената поръчка данните, които трябва да бъдат представени от оферентите, и метода, който ще използват за определяне на разходите за целия жизнен цикъл въз основа на тези данни.
Използваният метод за оценка на разходите, дължащи се на външни екологични фактори, трябва да отговаря на всички посочени по-долу условия:
а)
основава се на подлежащи на обективна проверка и недискриминационни критерии. По-специално, когато не е утвърден за редовно или продължително прилагане, методът не дава неоправдано предимство на определени икономически оператори и не ги поставя в неизгодно положение;
б)
достъпен е за всички заинтересовани лица;
в)
изискваните данни могат да бъдат предоставени при полагане на разумни усилия от обичайно добросъвестни икономически оператори, включително икономически оператори от трети държави, които са страна по СДП или по други международни споразумения, с които е обвързан Съюзът.
3. Когато общ метод за изчисляване на разходите за целия жизнен цикъл придобива задължителен характер съгласно законодателен акт на Съюза, този общ метод се прилага за оценката на разходите по време на жизнения цикъл.
Списък на такива законодателни актове и, когато е необходимо, на делегираните актове, с които те се допълват, се съдържа в приложение XIII. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 87 във връзка с актуализирането на този списък, когато се налага актуализирането му поради приемането на ново законодателство, с което се придава задължителен характер на общ метод, или поради отмяната или изменението на действащи правни актове.
Член 69
Необичайно ниски оферти
1. Възлагащите органи изискват от икономическите оператори да обяснят предложената в офертата цена или разходи, когато офертите изглеждат необичайно ниски спрямо строителството, доставките или услугите.
2. Обясненията по параграф 1 могат да се отнасят по-специално до:
а)
икономическите характеристики на производствения процес, на предоставяните услуги или на строителния метод;
б)
избраните технически решения или наличието на изключително благоприятни условия за оферента за предоставянето на продуктите или услугите или за изпълнението на строителството;
в)
оригиналното решение, предложено от оферента по отношение на строителството, доставките или услугите;
г)
спазването на задълженията по член 18, параграф 2;
д)
спазването на задълженията по член 71;
е)
възможността оферентът да получи държавна помощ.
3. Възлагащият орган прави оценка на предоставената информация, като се консултира с оферента. Той може да отхвърли офертата само когато представените доказателства не съставляват достатъчно основание за предложените ниски цена или разходи, като се отчитат елементите по параграф 2.
Възлагащите органи отхвърлят офертата, когато са установили, че тя е необичайно ниска, защото не отговаря на приложимите задължения, посочени в член 18, параграф 2.
4. Когато възлагащ орган установи, че дадена оферта е необичайно ниска, защото оферентът е получил държавна помощ, тази оферта може да бъде отхвърлена единствено на това основание само след консултация с оферента, при която последният не може да докаже в достатъчен срок, определен от възлагащия орган, че въпросната помощ е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107 ДФЕС. Когато възлагащият орган отхвърли оферта при тези обстоятелства, той информира Комисията за това.
5. При поискване държавите членки предоставят на други държави членки по линия на административното сътрудничество всяка информация, с която разполагат, като законови и подзаконови разпоредби, общоприложими колективни споразумения или национални технически стандарти, отнасящи се до доказателствата и документите, представени във връзка с изброените в параграф 2 данни.
ГЛАВА IV
Изпълнение на поръчките
Член 70
Условия за изпълнение на поръчките
Възлагащите органи могат да определят специални условия във връзка с изпълнението на обществена поръчка, при условие че те са свързани с предмета на поръчката по смисъла на член 67, параграф 3 и са посочени в поканата за участие в състезателна процедура или в документацията за обществената поръчка. Тези условия могат да включват икономически, свързани с иновациите,екологични, социални или свързани със заетостта съображения.
Член 71
Подизпълнители
1. Компетентните национални органи осигуряват спазването на задълженията по член 18, параграф 2 от страна на подизпълнителите чрез подходящи действия, които действат в рамките на своята отговорност и компетентност.
2. В документацията за обществената поръчка възлагащият орган може, по собствена инициатива или по искане на държава членка, да поиска оферентът да посочи в офертата си дела от поръчката, за който възнамерява да използва трети лица - подизпълнители, както и предлаганите подизпълнители.
3. Държавите членки могат да предвидят, че при заявка от страна на подизпълнителя и когато естеството на поръчката позволява това, възлагащият орган превежда дължимите плащания пряко на подизпълнителя за услугите, доставките или строителството, предоставени на икономическия оператор, на който е възложена обществената поръчка (наричан по-долу „основният изпълнител“). Тези мерки могат да включват подходящи механизми, позволяващи на основния изпълнител да оспори плащания, които не са дължими. Правилата относно този режим на плащане се посочват в документацията за обществената поръчка.
4. Параграфи 1-3 не засягат въпроса за отговорността на основния изпълнител.
5. При обществени поръчки за строителство и по отношение на услуги, които се предоставят на съоръжение под прекия надзор на възлагащия орган, след възлагането на поръчката и най-късно при започването на изпълнението на поръчката, възлагащият орган изисква от основния изпълнител да му посочи името, данните за контакт и представителите на своите подизпълнители, участващи в това строителство или услуги, когато те са известни към този момент. Възлагащият орган изисква от основния изпълнител да го уведомява за всякакви промени в тази информация в хода на изпълнението на поръчката, както и да му предоставя изискваната информация за всички нови подизпълнители, които впоследствие се включват в строителството или предоставянето на услугите.
Независимо от първа алинея държавите членки могат да наложат пряко на основния изпълнител задължението да предоставя необходимата информация.
Когато това е необходимо за целите по параграф 6, буква б) от настоящия член, изискваната информация се придружава от лични декларации на подизпълнителите съгласно предвиденото в член 59. Мерките за прилагане съгласно параграф 8 от настоящия член могат да предвиждат, че подизпълнителите, които се включват след възлагането на поръчката, представят сертификати и други придружаващи документи вместо личните декларации.
Първа алинея не се прилага за доставчиците.
Възлагащите органи могат, по собствена инициатива или по искане на държави членки, да разширят прилагането на задълженията, предвидени в първа алинея, например към:
а)
обществени поръчки за доставка, обществени поръчки за услуги, различни от тези за услуги, които се предоставят на съоръжения под прекия надзор на възлагащия орган или на доставчици, участващи в обществени поръчки за строителство или услуги;
б)
подизпълнители на подизпълнители на основния изпълнител, или още по-надолу по веригата от подизпълнители.
6. За да се избегнат нарушения на задълженията по член 18, параграф 2, могат да се предприемат подходящи мерки, например:
а)
когато националното право на дадена държава членка предвижда механизъм за обща отговорност между подизпълнителите и основния изпълнител, държавата членка прави необходимото съответните правила да се прилагат при спазване на условията по член 18, параграф 2;
б)
в съответствие с членове 59, 60 и 61 възлагащите органи могат, по собствена инициатива или по искане на държави членки, да проверят дали има основания за изключване на подизпълнители в съответствие с член 57. В такъв случай възлагащият орган изисква от икономическия оператор да замени подизпълнител, по отношение на който проверката е показала, че има задължителни основания за изключване. Възлагащият орган може, по собствена инициатива или по искане на държава членка, да изиска от икономическия оператор да замени подизпълнител, по отношение на който проверката е показала, че има незадължителни основания за изключване.
7. Държавите членки могат да предвидят по-строги правила за отговорност в националното си право или да предприемат допълнителни мерки в рамките на националното си право по отношение на преките плащания за подизпълнителите, например като предвидят преки плащания за подизпълнителите, без да е необходимо последните да правят искане за подобно пряко плащане.
8. Държавите членки, които решат да въведат мерките по параграф 3, 5 или 6, уточняват условията за прилагане на тези мерки със законови, подзаконови или административни разпоредби в съответствие с правото на Съюза. При това държавите членки могат да ограничат приложимостта им, например по отношение на определени видове поръчки, определени категории възлагащи органи или икономически оператори или определени суми.
Член 72
Изменение на договорите за поръчка през техния срок на изпълнение
1. Договорите за поръчки и рамковите споразумения могат да бъдат изменяни без провеждане на нова процедура за възлагане на обществена поръчка в съответствие с настоящата директива в следните случаи:
а)
когато измененията, независимо от паричната им равностойност, са предвидени в първоначалната документация за обществената поръчка чрез ясни, точни и недвусмислени клаузи за преразглеждане, които могат да включват клаузи за изменение на цената или опции. В тези клаузи се посочват обхватът и естеството на възможните изменения или опции, както и условията, при които те може да се използват. В тях не се предвиждат изменения или опции, които биха променили цялостния характер на поръчката или на рамковото споразумение;
б)
за допълнителни строителство, доставки или услуги от първоначалния изпълнител, които са станали необходими и не са включени в първоначалната обществена поръчка, когато смяната на изпълнителя:
i)
не може да се извърши поради икономически или технически причини като изисквания за взаимозаменяемост или оперативна съвместимост със съществуващо оборудване, услуги или инсталации, възложени с първоначалната поръчка; и
ii)
би предизвикала значително неудобство или съществено дублиране на разходите на възлагащия орган.
Независимо от това евентуалното увеличение на цената не може да превишава с повече от 50 % стойността на първоначалната поръчка. Когато се правят няколко последователни изменения, това ограничение се прилага за стойността на всяко изменение. Тези последователни изменения не трябва да целят заобикаляне на настоящата директива;
в)
когато са изпълнени всички условия по-долу:
i)
необходимостта от изменение е предизвикана от обстоятелства, които добросъвестен възлагащ орган не би могъл да предвиди;
ii)
изменението не променя цялостния характер на поръчката;
iii)
увеличението на цената не превишава с повече от 50 % стойността на първоначалния договор за поръчка или рамково споразумение. Когато се правят няколко последователни изменения, това ограничение се прилага за стойността на всяко изменение. Тези последователни изменения не трябва да целят заобикаляне на настоящата директива;
г)
когато нов изпълнител заменя изпълнителя, на който възлагащият орган първоначално е възложил поръчката, вследствие на:
i)
недвусмислена клауза за преразглеждане или опция в съответствие с буква а);
ii)
цялостно или частично встъпване в положението на първоначалния изпълнител след корпоративно преструктуриране, включително поглъщания, сливания, придобивания или несъстоятелност, от друг икономически оператор, който отговаря на първоначално установените критерии за качествен подбор, при условие че това не води до други съществени изменения на договора за поръчка и не цели заобикаляне на прилагането на настоящата директива; или
iii)
когато възлагащият орган сам поема задълженията на основния изпълнител по отношение на неговите подизпълнители, ако тази възможност е предвидена в националното законодателство съгласно член 71;
д)
когато измененията, независимо от стойността им, не са съществени по смисъла на параграф 4.
Възлагащите органи, които са изменили даден договор за поръчка в случаите по букви б) и в) от настоящия параграф, публикуват обявление за това в Официален вестник на Европейския съюз. Това обявление трябва да съдържа информацията, посочена в част Ж от приложение V, и се публикува в съответствие с член 51.
2. В допълнение и без да е необходима проверка на това дали са спазени условията по параграф 4, букви а)-г), договорите за поръчка могат да бъдат изменени, без да е необходимо провеждането на нова процедура в съответствие с настоящата директива, когато стойността на изменението е едновременно под следните две стойности:
i)
праговете по член 4; и
ii)
10 % от стойността на първоначалния договор за поръчка за услуги и доставки и под 15 % от стойността на първоначалния договор за поръчка за строителство.
Изменението обаче не може да променя цялостния характер на поръчката или рамковото споразумение. Когато се правят няколко последователни изменения, стойността се изчислява въз основа на нетната обща стойност на последователните изменения.
3. За целите на изчисляването на стойността по параграф 1, букви б и в) и параграф 2, когато договорът за поръчка съдържа клауза за индексация, за референтна стойност служи актуализираната стойност.
4. Изменението на договор за поръчка или на рамково споразумение по време на техния срок на изпълнение се счита за съществено по смисъла на параграф 1, буква д), когато прави договора за поръчката или рамковото споразумение съществено различни по техния характер от първоначално сключените. При всички случаи, без да се засягат параграфи 1 и 2, изменението се счита за съществено, когато е изпълнено едно или повече от следните условия:
а)
изменението въвежда условия, които, ако бяха част от първоначалната процедура за възлагане на обществена поръчка, биха позволили допускането на други кандидати, различни от първоначално избраните, или приемането на оферта, различна от първоначално приетата, или биха привлекли към участие в процедурата допълнителни кандидати;
б)
изменението променя икономическия баланс на договора за поръчка или рамковото споразумение в полза на изпълнителя по начин, който не е бил предвиден в първоначалния договор за поръчка или рамково споразумение;
в)
изменението значително разширява обхвата на договора за поръчка или рамковото споразумение;
г)
когато нов изпълнител заменя изпълнителя, на когото възлагащият орган първоначално е възложил поръчката, в случаи, различни от предвидените в параграф 1, буква г).
5. За изменения на разпоредбите на договора за обществена поръчка или на рамково споразумение по време на срока на изпълнение, различни от предвидените в параграфи 1 и 2, е необходимо провеждането на нова процедура за възлагане на обществена поръчка в съответствие с настоящата директива.
Член 73
Прекратяване на договорите за поръчка
Държавите членки осигуряват на възлагащите органи възможността, най-малко при следните обстоятелства и при условията, определени от приложимото национално право, да прекратят договор за обществена поръчка по време на неговия срок, когато:
а)
поръчката е претърпяла съществено изменение, което би наложило провеждането на нова процедура за възлагане на обществена поръчка съгласно член 72;
б)
по време на възлагането на поръчката изпълнителят се е намирал в някоя от хипотезите по член 57, параграф 1 и следователно е трябвало да бъде изключен от процедурата за възлагане на обществена поръчка;
в)
поръчката не е следвало да бъде възложена на изпълнителя поради тежко нарушение на задълженията, произтичащи от Договорите и настоящата директива, което е установено от Съда на Европейския съюз в процедура по член 258 ДФЕС.
ДЯЛ III
СПЕЦИАЛНИ РЕЖИМИ ЗА ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
ГЛАВА I
Социални и други специфични услуги
Член 74
Възлагане на поръчки за социални и други специфични услуги
Обществените поръчки за социални и други специфични услуги, изброени в приложение XIV, се възлагат в съответствие с настоящата глава, когато стойността на поръчките е по-голяма от или равна на прага, посочен в член 4, буква г).
Член 75
Публикуване на обявления
1. Възлагащите органи, които възнамеряват да възложат обществена поръчка за услугите по член 74, оповестяват своето намерение по който и да е от следните начини:
а)
посредством обявление за поръчка, в което се съдържа информацията, посочена в част З от приложение V, в съответствие със стандартните образци по член 51; или
б)
посредством обявление за предварителна информация, което се публикува редовно и в което се съдържа информацията, посочена в част И от приложение V. В обявлението за предварителна информация се посочват изрично видовете услуги, които ще бъдат предмет на възлаганите поръчки. В него се посочва, че поръчките ще се възлагат без допълнително публикуване и заинтересованите икономически оператори се приканват да заявят писмено своя интерес.
Първа алинея обаче не се прилага, когато в съответствие с член 32 за възлагането на обществена поръчка за услуги е било възможно да се използва процедура на договаряне без предварително обявление.
2. Възлагащите органи, които са възложили обществена поръчка за услугите по член 74, оповестяват резултатите от процедурата за възлагане на обществена поръчка посредством обявление за възложена поръчка, в което се съдържа информацията, посочена в част Й от приложение V, в съответствие със стандартните образци по член 51. Те обаче могат да групират тези обявления на тримесечна основа. В този случай те изпращат групираните обявления в срок от 30 дни след края на всяко тримесечие.
3. Комисията установява стандартните образци по параграфи 1 и 2 от настоящия член чрез актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 89, параграф 2.
4. Посочените в настоящия член обявления се публикуват в съответствие с член 51.
Член 76
Принципи на възлагане на поръчките
1. Държавите членки въвеждат национални правила за възлагането на поръчки съгласно настоящата глава с цел да се гарантира, че възлагащите органи спазват принципите на прозрачност и равнопоставеност на икономическите оператори. Държавите членки запазват правото да определят приложимите процедурни правила, доколкото тези правила позволяват на възлагащите органи да вземат под внимание конкретните особености на въпросните услуги.
2. Държавите членки гарантират, че възлагащите органи могат да вземат под внимание необходимостта от осигуряване на качество, непрекъснатост, достъпност, достъпна цена, наличие и всеобхватност на услугите, особените потребности на различните категории ползватели, включително групите в неравностойно положение и уязвимите групи, приобщаването и осигуряването на възможности за ползвателите, както и иновациите. Държавите членки могат също така да предвидят, че изборът на доставчика на услугите се осъществява въз основа на офертата, характеризираща се с най-доброто съотношение качество/цена, като се вземат предвид критериите за качество и устойчивост на социалните услуги.
Член 77
Запазени поръчки за определени услуги
1. Държавите членки могат да предвидят възможност възлагащите органи да запазят правото за организации да участват в процедури за възлагане на обществена поръчка изключително за онези здравни, социални и културни услуги, посочени в член 74, попадащи под кодове 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4, 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1, 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, от 85000000-9 до 85323000-9, 92500000-6, 92600000-7, 98133000-4 и 98133110-8 по CPV.
2. Всяка организация по параграф 1 трябва да отговаря на всички условия по-долу:
а)
целта ѝ е изпълнение на задачи по предоставяне на обществена услуга във връзка с доставката на услугите по параграф 1;
б)
печалбата ѝ се реинвестира с оглед на постигането на целите на организацията. Когато печалбата се разпределя или преразпределя, това следва да се извършва съобразно участието;
в)
структурата на управление или собственост на организацията, изпълняваща поръчката, се основава на принципите на собственост или участие на служителите или изисква активното участие на служители, потребители или заинтересовани страни; и
г)
съответният възлагащ орган не е възлагал поръчка на организацията за въпросните услуги съгласно настоящия член през последните три години.
3. Максималната продължителност на договора за поръчка не надвишава три години.
4. В поканата за участие в състезателната процедура се съдържа позоваване на настоящия член.
5. Независимо от член 92, Комисията прави оценка на последиците от настоящия член и докладва на Европейския парламент и на Съвета до 18 април 2019 г.
ГЛАВА II
Правила за провеждане на конкурси за проект
Член 78
Обхват
Настоящата глава се прилага за:
а)
конкурси за проект, които са организирани като част от процедура за възлагане на обществена поръчка за услуги;
б)
конкурси за проект с присъждане на награди или плащания за участниците.
В случаите по първа алинея, буква а) от настоящия член прагът по член 4 се изчислява въз основа на прогнозната стойност без ДДС на обществената поръчка за услуги, включително всички евентуални награди или плащания за участниците.
В случаите по първа алинея, буква б) от настоящия член прагът се отнася за общата сума на наградите и плащанията, включително прогнозната стойност без ДДС на обществената поръчка за услуги, която може да бъде сключена впоследствие по реда на член 32, параграф 4, ако възлагащият орган е обявил намерението си да възложи такава поръчка в обявлението за конкурс за проект.
Член 79
Обявления
1. Възлагащите органи, които възнамеряват да проведат конкурс за проект, оповестяват своето намерение посредством обявление за конкурс за проект.
Когато възнамеряват впоследствие да възложат поръчка за услуги по член 32, параграф 4, това се посочва в обявлението за конкурс за проект.
2. Възлагащите органи, които са провели конкурс за проект, изпращат обявление за резултатите от него в съответствие с член 51 по начин, който им позволява да докажат датата на изпращането.
Когато разкриването на информация за резултатите от конкурса би попречило на правоприлагането, би било в противоречие с обществения интерес или би увредило законните търговски интереси на конкретно публично или частно предприятие, или би накърнило лоялната конкуренция между доставчиците на услуги, тази информация може да не се публикува.
3. Обявленията по параграфи 1 и 2 от настоящия член се публикуват в съответствие с член 51, параграфи 2-6 и член 52. Те включват информацията, посочена съответно в части Д и Е от приложение V, под формата на стандартни образци.
Комисията установява тези стандартни образци чрез актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 89, параграф 2.
Член 80
Правила за организиране на конкурси за проект и избор на участниците
1. Когато организират конкурси за проект, възлагащите органи прилагат процедури, които са съобразени с дял I и на настоящата глава.
2. Допускането на участници в конкурсите за проект не може да се ограничава:
а)
чрез посочване на териториятa или част от териториятa нa държавa членкa;
б)
на основанието, че съгласно правото на държавата членка, в която се организира конкурсът, за тях би било съществувало изискване да бъдат физически или юридически лица.
3. Когато конкурсите за проект се провеждат с ограничен брой участници, възлагащите органи определят ясни и недискриминационни критерии за подбор. Във всеки случай броят на кандидатите, поканени да участват, трябва да е достатъчен, за да се гарантира реална конкуренция.
Член 81
Състав на журито
Журито се състои само от физически лица, които са независими от участниците в конкурса. Когато от участниците в конкурса се изисква конкретна професионална квалификация, най-малко една трета от членовете на журито трябва да имат същата или еквивалентна квалификация.
Член 82
Решения нa журито
1. Журито е независимо при вземането на решения или изразяването на становища.
2. Журито разглежда представените от кандидатите планове и проекти анонимно и единствено въз основа на критериите, посочени в обявлението за конкурса.
3. Журито записва класирането на проектите съобразно качествата на всеки проект в доклад, подписан от членовете на журито, заедно с техните забележки и всякакви въпроси, които се нуждаят от изясняване.
4. Запазва се анонимност, докато журито не достигне до становище или решение.
5. При необходимост кандидатите могат да бъдат поканени да отговорят на въпроси, които журито е записало в протокола, с цел изясняване на всякакви аспекти на проектите.
6. Съставя се пълен протокол на диалога между членовете на журито и кандидатите.
ДЯЛ IV
УПРАВЛЕНИЕ
Член 83
Привеждане в изпълнение
1. С цел ефективно осигуряване на правилно и ефикасно изпълнение държавите членки гарантират, че най-малко посочените в настоящия член задачи се изпълняват от един или повече органи, ведомства или структури. Те посочват на Комисията всички органи, ведомства или структури, компетентни за изпълнението на тези задачи.
2. Държавите членки осигуряват мониторинг на прилагането на правилата за обществените поръчки.
Когато органите или структурите за мониторинг констатират, по собствена инициатива или след получаване на информация, конкретни нарушения или системни проблеми, те трябва да разполагат с правомощията да съобщават тези проблеми на националните одитни органи, съдилища или юрисдикции или други подходящи органи или структури, като омбудсмана, националните парламенти или комисиите към тях.
3. Резултатите от дейността по мониторинга съгласно параграф 2 се оповестяват публично чрез подходящи средства за информация. Тези резултати се предоставят и на Комисията. Те могат например да бъдат включени в докладите от мониторинга, посочени във втора алинея от настоящия параграф.
До 18 април 2017 г. и на всеки три години след това държавите членки представят на Комисията доклад от мониторинга, в който, когато е целесъобразно, е включена информация за най-често срещаните причини за неправилно прилагане или правна несигурност, включително евентуалните структурни или повтарящи се проблеми при прилагането на правилата, за степента на участие на МСП в обществените поръчки, както и за предотвратяването, разкриването и докладването по подходящ начин на случаите на измама, корупция, конфликт на интереси и други сериозни нередности в областта на обществените поръчки.
Комисията може, най-много на всеки три години, да изисква от държавите членки да предоставят информация за практическото прилагане на националните стратегически политики в областта на обществените поръчки.
За целите на настоящия параграф и параграф 4 от настоящия член „МСП“ се разбират като съответстващи на определението в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (39).
Въз основа на получените по настоящия параграф данни Комисията редовно изготвя доклад за прилагането и за най-добрите практики, свързани с националните политики в областта на поръчките в рамките на вътрешния пазар.
4. Държавите членки гарантират, че:
а)
информацията и насоките относно тълкуването и прилагането на правото на Съюза в сферата на обществените поръчки се предоставят безплатно, за да се подпомогнат възлагащите органи и икономическите оператори, по-специално МСП, при правилното прилагане на правилата на Съюза за възлагане на обществени поръчки; и
б)
възлагащите органи разполагат с подкрепа по отношение на планирането и провеждането на процедурите за възлагане на обществени поръчки.
5. Без да се засягат общите процедури и работните методи, установени от Комисията за нейната комуникация и контакти с тях, държавите членки определят звена за контакт за сътрудничество с Комисията по отношение на прилагането на законодателството в областта на обществените поръчки.
6. Възлагащите органи съхраняват, най-малко за срока на поръчката, копия от всички сключени договори за поръчки на стойност, по-голяма или равна на:
а)
1 000 000 EUR при обществени поръчки за доставки или обществени поръчки за услуги;
б)
10 000 000 EUR при обществени поръчки за строителство.
Възлагащите органи предоставят достъп до тези договори; при все това обаче достъпът до конкретни документи или информация може да бъде отказан в степента и съгласно условията, предвидени в приложимите правила на Съюза или национални правила относно достъпа до документи и защитата на данни.
Член 84
Индивидуални доклади за процедури за възлагане на обществена поръчка
1. За всеки договор за поръчка или рамково споразумение, попадащи в обхвата на настоящата директива, и за всеки случай на въвеждане на динамична система за покупки възлагащите органи изготвят писмен доклад, който включва най-малко следната информация:
а)
името и адреса на възлагащия орган, предмета и стойността на поръчката, рамковото споразумение или динамичната система за покупки;
б)
когато е приложимо, резултатите от качествения подбор и/или намаляването на броя съгласно членове 65 и 66, а именно:
i)
имената на избраните кандидати или оференти и мотивите за техния избор;
ii)
имената на отхвърлените кандидати или оференти и мотивите за тяхното отхвърляне;
в)
мотивите за отхвърляне на офертите, счетени за необичайно ниски;
г)
името на спечелилия оферент и мотивите за избора на неговата оферта, и ако е известен, дела от договора за поръчка или рамковото споразумение, чието изпълнение възнамерява да възложи на трети лица; и ако са известни на този етап - имената на подизпълнителите на основния изпълнител, ако има такива;
д)
за състезателни процедури с договаряне и състезателен диалог - обстоятелствата по член 26, които обосновават използването на тези процедури;
е)
за процедури на договаряне без предварително обявление - обстоятелствата по член 32, които обосновават използването на тази процедура;
ж)
когато е приложимо - мотивите на възлагащия орган за решението му да не възложи обществена поръчка или рамково споразумение или да не въведе динамична система за покупки;
з)
когато е приложимо - мотивите за използване на други средства за комуникация, различни от електронните при електронното подаване;
и)
когато е приложимо - установените конфликти на интереси и взетите впоследствие мерки.
Докладът не се изисква по отношение на поръчки въз основа на рамкови споразумения, когато последните са сключени в съответствие с член 33, параграф 3 или параграф 4, буква а).
Възлагащите органи могат да препращат към обявлението за възложена поръчка, изготвено съгласно член 50 или член 75, параграф 2, доколкото то съдържа изискваната по настоящия параграф информация.
2. Възлагащите органи документират хода на всички процедури за възлагане на обществена поръчка, независимо от това дали те се провеждат с помощта на електронни средства. За тази цел те осигуряват съхранението на достатъчно документация за обосноваване на решенията, взети на всички етапи от процедурата за възлагане на обществена поръчка, например документация за комуникацията с икономическите оператори и вътрешните разисквания, подготовката на документацията за обществената поръчка, диалога или договарянето, ако има такива, подбора и възлагането на поръчката. Документацията се съхранява за срок от най-малко три години от датата на възлагане на поръчката.
3. Докладът или неговите основни елементи се съобщават на Комисията или на компетентните органи, ведомства или структури по член 83, при поискване от тяхна страна.
Член 85
Национални доклади и статистическа информация
1. Комисията извършва преглед на качеството и пълнотата на данните, които могат да бъдат извлечени от обявленията по членове 48, 49, 50, 75 и 79, които се публикуват в съответствие с приложение VIII.
Когато качеството и пълнотата на данните, посочени в първа алинея от настоящия параграф, не съответстват на задълженията по член 48, параграф 1, член 49, член 50, параграф 1, член 75, параграф 2 и член 79, параграф 3, Комисията изисква допълнителна информация от съответната държава членка. В разумен срок съответната държава членка предоставя изискваната от Комисията липсваща статистическа информация.
2. До 18 април 2017 г. и на всеки три години след това държавите членки изпращат на Комисията статистически доклад за обществените поръчки, които биха били обхванати от настоящата директива, ако стойността им превишаваше съответния праг по член 4, като посочват оценка на обобщената обща стойност на тези поръчки през въпросния период. Тази оценка може по-специално да се основава на данни, налични вследствие на прилагането на националните изисквания за публикуване, или на приблизителни изчисления върху извадки.
Този доклад може да бъде включен в доклада по член 83, параграф 3.
3. Държавите членки предоставят на Комисията информация за своята институционална организация по отношение на прилагането, мониторинга и изпълнението на настоящата директива, както и за предприетите национални инициативи за осигуряване на указания или помощ при прилагането на правилата на Съюза за възлагане на обществени поръчки или в отговор на трудности, възпрепятстващи прилагането им.
Тази информация може да бъде включена в доклада по член 83, параграф 3.
Член 86
Административно сътрудничество
1. Държавите членки си оказват взаимопомощ и въвеждат мерки за ефективно съвместно сътрудничество, за да се гарантира обменът на информация по въпросите, посочени в членове 42, 43, 44, 57, 59, 60, 62, 64 и 69. Те гарантират поверителността на информацията, която обменят.
2. Компетентните органи на всички заинтересовани държави членки обменят информация в съответствие с правилата относно защитата на личните данни, предвидени в Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (40) и Директива 2002/58/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (41).
3. До 18 април 2015 г. започва пилотен проект, който да установи дали за целите на обмена на информация по настоящата директива е подходящо използването на Информационната система за вътрешния пазар (ИСВП), създадена с Регламент (ЕС) № 1024/2012.
ДЯЛ V
ДЕЛЕГИРАНИ ПРАВОМОЩИЯ, ИЗПЪЛНИТЕЛНИ ПРАВОМОЩИЯ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 87
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в членове 6, 22, 23, 56 и 68, се предоставя на Комисията за неопределен срок, считано от 17 април 2014 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в членове 6, 22, 23, 56 и 68, може да бъдат оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно членове 6, 22, 23, 56 и 68, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 88
Процедура по спешност
1. Делегираните актове, приети съгласно настоящия член, влизат в сила незабавно и се прилагат, докато не бъдат представени възражения в съответствие с параграф 2. В нотификацията относно делегирания акт до Европейския парламент и до Съвета се посочват причините за използването на процедурата по спешност.
2. Европейският парламент или Съветът могат да възразят срещу делегиран акт в съответствие с процедурата, посочена в член 87, параграф 5. В такъв случай Комисията незабавно отменя акта след нотифицирането на решението на Европейския парламент или на Съвета, с което се представят възражения.
Член 89
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Консултативния комитет за обществени поръчки, създаден с Решение 71/306/ЕИО на Съвета (42). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 90
Транспониране и преходни разпоредби
1. Държавите членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива, до 18 април 2016 г. Те незабавно съобщават на Комисията текста на тези разпоредби.
2. Независимо от разпоредбите на параграф 1 от настоящия член държавите членки могат да отложат прилагането на член 22, параграф 1 до 18 октомври 2018 г., освен в случаите, в които използването на електронни средства е задължително съгласно член 34, 35 или 36, член 37, параграф 3, член 51, параграф 2 или член 53.
Независимо от разпоредбите на параграф 1 от настоящия член държавите членки могат да отложат прилагането на член 22, параграф 1 по отношение на централните органи за покупки до 18 април 2017 г.
Когато държава членка реши да отложи прилагането на член 22, параграф 1, тази държава членка предвижда за възлагащите органи възможност да избират между следните средства за комуникация за целия обмен на съобщения и информация:
а)
електронни средства в съответствие с член 22;
б)
пощенска или друга подходяща куриерска услуга;
в)
факс;
г)
комбинация от тези средства.
3. Независимо от разпоредбите на параграф 1 от настоящия член държавите членки могат да отложат прилагането на член 59, параграф 2, втора алинея до 18 април 2018 г.
4. Независимо от разпоредбите на параграф 1 от настоящия член държавите членки могат да отложат прилагането на член 59, параграф 5, втора алинея до 18 октомври 2018 г.
5. Независимо от разпоредбите на параграф 1 от настоящия член, държавите членки могат да отложат прилагането на член 61, параграф 2 до 18 октомври 2018 г.
6. Когато държавите членки приемат мерките по параграфи 1-5, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите членки.
7. Държавите членки съобщават на Комисията текста на основните разпоредби от националното право, които приемат в областта, уредена с настоящата директива.
Член 91
Отмяна
Директива 2004/18/ЕО се отменя, считано от 18 април 2016 г.
Позоваванията на отменената директива се считат за позовавания на настоящата директива и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение XV.
Член 92
Преглед
Комисията извършва преглед на икономическите последици върху вътрешния пазар, по-специално с оглед на фактори като трансграничното възлагане на поръчки и разходите за сделките, произтичащи от прилагането на праговете по член 4, и докладва за това на Европейския парламент и на Съвета до 18 април 2019 г.
Когато е възможно и целесъобразно, Комисията разглежда възможността да предложи увеличение на праговите стойности, приложими по СДП, по време на следващия кръг от преговори. В случай на промяна на приложимите прагови стойности по СДП, когато е целесъобразно, след доклада се изготвя предложение за правен акт за изменение на праговете, предвидени в настоящата директива.
Член 93
Влизане в сила
Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 94
Адресати
Адресати на настоящата директива са държавите членки.
Съставено в Страсбург на 26 февруари 2014 година.
DIRETTIVA 2014/24/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-26 ta’ Frar 2014
dwar l-akkwist pubbliku u li tħassar id-Direttiva 2004/18/KE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 53(1) l-Artikolu 62 u l-Artikolu 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu f’konformità mal-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
L-għoti ta’ kuntratti pubbliċi minn jew f’isem l-awtoritajiet tal-Istati Membri għandu jkun konformi mal-prinċipji tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), b’mod partikolari mal-moviment liberu tal-merkanzija, il-libertà tal-istabbiliment u l-libertà li jingħataw servizzi, kif ukoll mal-prinċipji li jitnisslu minnhom, bħat-trattament ugwali, in-nondiskriminazzjoni, ir-rikonoxximent reċiproku, il-proporzjonalità u t-trasparenza. Madankollu, għal kuntratti pubbliċi li jaqbżu ċertu valur, għandhom jitfasslu dispożizzjonijiet li jikkoordinaw il-proċeduri ta’ akkwist nazzjonali sabiex jiġi żgurat li dawk il-prinċipji jingħataw effett prattiku u li l-akkwist pubbliku jkun miftuħ għall-kompetizzjoni.
(2)
L-akkwist pubbliku għandu rwol ċentrali fl-istrateġija Ewropa 2020, stabbilita fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-3 ta’ Marzu 2010 intitolata “EWROPA 2020 Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv” (“Strateġija Ewropa 2020 għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv”), bħala wieħed mill-istrumenti bbażati fuq is-suq li għandu jintuża sabiex jinkiseb tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv filwaqt li jiġi żgurat l-aktar użu effiċjenti tal-fondi pubbliċi. Għal dak il-għan, ir-regoli dwar l-akkwist pubbliku adottati skont id-Direttiva 2004/17/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) u d-Direttiva 2004/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) għandhom jiġu riveduti u modernizzati sabiex tiżdied l-effiċjenza tan-nefqa pubblika, tiġi ffaċilitata b’mod partikolari l-parteċipazzjoni tal-impriżi żgħar u medji (SMEs) fl-akkwist pubbliku u sabiex ix-xerrejja jkunu jistgħu jagħmlu użu aħjar mill-akkwist pubbliku b’appoġġ għall-għanijiet soċjali komuni. Hemm bżonn ukoll li jiġu ċċarati ideat u kunċetti bażiċi sabiex tiġi żgurata ċ-ċertezza legali u sabiex jiġu inkorporati ċerti aspetti relatati ta’ każistika stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea.
(3)
Meta tkun qed tiġi implimentata din id-Direttiva, għandu jittieħed kont tal-Konvenzjoni dwar id-Drittijiet ta’ Persuni b’Diżabilità (6), b’mod partikolari f’rabta mal-għażla tal-mezzi ta’ komunikazzjoni, speċifiċitajiet tekniċi, kriterji ta’ għoti u kondizzjonijiet tat-twettiq tal-kuntratt.
(4)
Il-forom dejjem aktar varji ta’ azzjoni pubblika jeħtieġu definizzjoni aktar ċara tal-kunċett ta’ akkwist innifsu; madankollu dik il-kjarifika ma għandhiex twessa’ l-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva meta jitqabbel ma’ dak tad-Direttiva 2004/18/KE. Ir-regoli tal-Unjoni dwar l-akkwisti pubbliċi mhumiex maħsuba li jkopru kull forma ta’ ħlas ta’ fondi pubbliċi, iżda dawk biss immirati lejn l-akkwist ta’ xogħlijiet, provvisti jew servizzi għal konsiderazzjoni permezz ta’ kuntratt pubbliku. Għandu jkun ikkjarifikat li dawn l-akkwisti ta’ xogħlijiet, provvisti jew servizzi għandhom ikunu soġġett għal din id-Direttiva sew jekk ikunu implimentati permezz ta’ xiri, kiri jew forom kuntrattwali oħrajn.
Il-kunċett ta’ akkwist għandu jiġi interpretat fis-sens wiesa’ tal-kisba tal-benefiċċji tax-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi inkwistjoni, li ma jeħtiġux neċessarjament trasferiment tas-sjieda lill-awtoritajiet kontraenti. Barra minn hekk, il-finanzjament sempliċi, b’mod partikolari permezz ta’ għotjiet, ta’ attività, li ta’ spiss hu marbut mal-obbligu tar-rimborż tal-ammonti li jkunu ngħataw meta dawn ma jintużawx għall-finijiet maħsuba, normalment ma jaqax fl-ambitu tar-regoli dwar l-akkwist pubbliku. Bl-istess mod, is-sitwazzjonijiet fejn l-operaturi kollha li jissodisfaw ċerti kondizzjonijiet huma intitolati jwettqu kompitu speċifiku, mingħajr ebda selettività, bħall-għażla tal-konsumatur u sistemi ta’ skemi ta’ kupuni, ma għandhomx jitqiesu bħala akkwist iżda sempliċement skemi ta’ awtorizzazzjoni (pereżempju liċenzji għal mediċini jew servizzi mediċi).
(5)
Għandu jiġi mfakkar li xejn f’din id-Direttiva ma jobbliga lill-Istati Membri li għandhom jagħtu b’kuntratt jew jesternalizzaw il-forniment ta’ servizzi li jixtiequ jipprovdu huma stess jew li jorganizzaw b’mezzi oħra minbarra l-kuntratti pubbliċi skont it-tifsira ta’ din id-Direttiva. Ma għandux ikun kopert, il-forniment tas-servizzi bbażat fuq il-liġijiet, ir-regolamenti jew il-kuntratti ta’ impjiegi. F’xi Stati Membri, dan jista’ pereżempju jkun il-każ għal ċerti servizzi amministrattivi u governattivi bħal servizzi eżekuttivi u leġislattivi jew il-forniment ta’ ċerti servizzi lill-komunità, bħal servizzi tal-affarijiet barranin jew servizzi ġuridiċi jew servizzi tas-sigurtà soċjali obbligatorji.
(6)
Huwa wkoll xieraq li jiġi mfakkar li din id-Direttiva m’għandhiex taffettwa l-leġislazzjoni tas-sigurtà soċjali tal-Istati Membri.Lanqas m’għandha tittratta l-liberalizzazzjoni ta’ servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, riservat għall-entitajiet pubbliċi jew privati, u lanqas m’għandha tittratta l-privatizzazzjoni tal-entitajiet pubbliċi li jipprovdu s-servizzi.
Għandu jiġi mfakkar bl-istess mod li l-Istati Membri huma liberi li jorganizzaw il-forniment ta’ servizzi soċjali obbligatorji jew ta’ servizzi oħra bħal servizzi postali jew bħala servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali jew bħala servizzi mhux ekonomiċi ta’ interess ġenerali jew taħlita tagħhom. Huwa adatt li jiġi ċċarat li servizzi mhux ekonomiċi ta’ interess ġenerali ma għandhomx jaqgħu taħt il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva.
(7)
Fl-aħħar, għandu jiġi mfakkar li din id-Direttiva hija mingħajr preġudizzju għal-libertà tal-awtoritajiet nazzjonali, reġjonali u lokali li jiddefinixxu, f’konformità mad-Dritt tal-Unjoni, servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, il-kamp ta’ applikazzjoni tagħhom u l-karatteristiċi tas-servizz li għandu jiġi pprovdut, inkluż kwalunkwe kondizzjonijiet dwar il-kwalità tas-servizz, sabiex jiġu segwiti l-objettivi tal-politika pubblika tagħhom. Din id-Direttiva għandha tkun ukoll mingħajr preġudizzju għas-setgħa ta’ awtoritajiet nazzjonali, reġjonali u lokali li jipprovdu, servizzi ta’ kummissjoni u finanzi ta’ interess ekonomiku ġenerali f’konformità mal-Artikolu 14 TFUE u l-Protokoll Nru 26 dwar Servizzi ta’ Interess Ġenerali anness għat-TFUE u għat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Barra minn hekk, din id-Direttiva ma tittrattax il-finanzjament tas-servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali jew is-sistemi ta’ għajnuna mogħtija mill-Istati Membri, b’mod partikolari fil-qasam soċjali, skont ir-regoli tal-Unjoni dwar il-kompetizzjoni.
(8)
Kuntratt għandu jitqies biss bħala kuntratt għal xogħlijiet pubbliċi jekk is-suġġett tiegħu jkopri speċifikament l-eżekuzzjoni ta’ attivitajiet elenkati fl-Anness II, anke jekk il-kuntratt ikopri l-għoti ta’ servizzi oħra meħtieġa għall-eżekuzzjoni ta’ dawk l-attivitajiet. Kuntratti pubbliċi ta’ servizzi, b’mod partikolari fil-qasam tas-servizzi ta’ ġestjoni ta’ proprjetà, jistgħu, f’ċerti ċirkostanzi, jinkludu xogħlijiet. Madankollu, sa fejn dawk ix-xogħlijiet ikunu inċidentali għas-suġġett prinċipali tal-kuntratt, u jkunu konsegwenza possibli tagħhom jew komplimentari għalihom, il-fatt li dawk ix-xogħlijiet huma inklużi fil-kuntratt ma jiġġustifikax il-kwalifika tal-kuntratt pubbliku ta’ servizzi bħala kuntratt pubbliku ta’ xogħlijiet.
Madankollu, fid-dawl tad-diversità tal-kuntratti għal xogħlijiet pubbliċi, l-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu jistgħu jipprevedu li kuntratti għad-disinn u l-eżekuzzjoni ta’ xogħol jingħataw separatament jew b’mod konġunt. Din id-Direttiva mhix intiża li tippreskrivi għotji ta’ kuntratti konġunti jew separati.
(9)
It-twettiq ta’ biċċa xogħol li tikkorrispondi għar-rekwiżiti speċifikati minn awtorità kontraenti jirrikjedi li l-awtorità inkwistjoni tkun ħadet miżuri biex tiddefinixxi t-tip ta’ xogħol jew, tal-anqas, tkun eżerċitat influwenza deċiżiva fuq id-disinn tiegħu. Jekk il-kuntrattur jwettaqx ix-xogħol kollu jew parti minnu bil-mezzi tiegħu stess jew jiżgura li t-twettiq b’mezzi oħra m’għandux ibiddel il-klassifikazzjoni tal-kuntratt bħala kuntratt ta’ xogħlijiet, sakemm il-kuntrattur jibqa’ jassumi obbligu dirett jew indirett li huwa legalment infurzabbli biex jiżgura li x-xogħlijiet ser jitwettqu.
(10)
Il-kunċett ta’ “awtoritajiet kontraenti” u b’mod partikolari dak ta’ “korpi rregolati mil-liġi pubblika” ġew eżaminati ripetutament fil-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea. Biex ikun iċċarat li l-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva ratione personae għandu jibqa’ l-istess, huwa opportun li jinżammu d-definizzjonijiet li l-Qorti bbażat fuqha u li jiġu inkorporati għadd ta’ kjarifiki mogħtija minn dik il-każistika bħala mezz biex jinftiehmu dawk id-definizzjonijiet, mingħajr l-intenzjoni li jinbidel il-fehim tal-kunċett kif elaborat mill-każistika. Għal dak l-iskop, għandu jkun iċċarat li korp li jopera f’kondizzjonijiet normali tas-suq, għandu l-għan li jagħmel profitt, u jġarrab it-telf li jirriżulta mill-eżerċizzju tal-attività tiegħu ma għandux jitqies bħala “korp irregolat mil-liġi pubblika” peress li l-ħtiġijiet fl-interess ġenerali, li jkun twaqqaf biex jissodisfa jew ingħata l-inkarigu biex jissodisfa, jistgħu jitqiesu li huma ta’ natura industrijali jew kummerċjali.
Bl-istess mod, il-kondizzjoni dwar l-oriġini tal-finanzjament tal-korp ikkunsidrat ġiet ukoll eżaminata mill-każistika, li ċċarat fost oħrajn li jkun iffinanzjat “fil-parti maġġuri” tfisser għal aktar min-nofs u li dak il-finanzjament jista’ jinkludi ħlasijiet minn utenti li huma imposti, ikkalkulati u miġbura f’konformità mar-regoli tal-liġi pubblika.
(11)
Fil-każ ta’ kuntratti mħalltin, ir-regoli applikabbli għandhom jiġu ddeterminati fir-rigward tas-suġġett prinċipali tal-kuntratt fejn il-partijiet differenti li jifformaw il-kuntratt huma oġġettivament inseparabbli. Għandu għalhekk ikun iċċarat kif l-awtoritajiet kontraenti għandhom jiddeterminaw jekk il-partijiet humiex separabbli jew le. Dik il-kjarifika għandha tkun ibbażata fuq il-każistika rilevanti tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea.
Id-determinazzjoni għandha ssir fuq bażi ta’ każ b’każ, fejn l-intenzjonijiet espressi jew preżunti tal-awtorità kontraenti li jqisu d-diversi aspetti li jifformaw kuntratt imħallat bħala indiviżibbli ma għandhomx ikunu suffiċjenti, iżda għandhom ikunu sostnuti b’evidenza oġġettiva li tista’ tiġġustifikahom u tistabbilixxi l-ħtieġa li jsir kuntratt wieħed. Ħtieġa ġustifikata bħal din biex isir kuntratt wieħed tista’ pereżempju tkun fil-każ tal-kostruzzjoni ta’ bini wieħed, li parti minnu tkun ser tintuża direttament mill-awtorità kontraenti kkonċernata u parti oħra titħaddem fuq bażi ta’ konċessjonijiet, pereżempju biex jingħataw faċilitajiet ta’ parkeġġ għall-pubbliku. Għandu jkun iċċarat li l-ħtieġa li jiġi konkluż kuntratt uniku tista’ tkun minħabba raġunijiet ta’ kemm natura teknika kif ukoll ta’ natura ekonomika.
(12)
Fil-każ tal-kuntratti mħallta li jistgħu jiġu sseparati, l-awtoritajiet kontraenti huma, dejjem liberi li jagħtu kuntratti separati għall-partijiet separati tal-kuntratt imħallat, f’liema każ id-dispożizzjonijiet applikabbli għal kull parti separata għandhom jiġu ddeterminati eskusslivament fir-rigward tal-karatteristiċi ta’ dak il-kuntratt speċifiku. Min-naħa l-oħra, fejn l-awtoritajiet kontrajenti jagħżlu li jinkludu elementi oħra fl-akkwist, ikun xi jkun il-valur tagħhom u jkun xi jkun ir-reġim legali li l-elementi miżjuda kienu jkunu soġġetti għalihom, il-prinċipji ewlenin għandhom ikunu li fejn kuntratt għandu jingħata skont id-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva, jekk jingħata waħdu, f’dak il-każ din id-Direttiva għandha tkompli tapplika għall-kuntratt imħallat fl-intier tiegħu.
(13)
Madankollu, għandhom isiru dispożizzjonijiet speċjali għall-kuntratti mħallta li jinvolvu aspetti ta’ difiża jew ta’ sigurtà jew partijiet li ma jaqgħux fil-kamp ta’ appliazzjoni tat-TFUE. F’każijiet bħal dawn, in-nuqqas ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva għandu jkun possibbli dment li l-għoti ta’ kuntratt uniku huwa ġġustifikat għal raġunijiet oġġettivi u li d-deċiżjoni li jingħata kuntratt uniku ma titteħidx għall-fini li jiġu esklużi kuntratti mill-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva jew tad-Direttiva 2009/81/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7). Għandu jkun iċċarat li l-awtoritajiet kontraenti m’għandhomx jinżammu milli jagħżlu li japplikaw din id-Direttiva li ċerti kuntratti mħallta minflok japplikaw id-Direttiva 2009/81/KE.
(14)
Għandu jiġi ċċarat li l-kunċett ta’ “operaturi ekonomiċi” għandu jiġi interpretat f’sens wiesa’ sabiex jinkludi kwalunkwe persuna u/jew entità li toffri t-twettiq ta’ xogħlijiet u/jew biċċa xogħol, il-provvista ta’ prodotti jew il-forniment ta’ servizzi fis-suq, irrispettivament mill-forma legali li taħtha jkunu għażlu li joperaw. Għalhekk, impriżi, fergħat, sussidjarji, sħubijiet, soċjetajiet kooperattivi, kumpanniji b’responsabbiltà limitata, universitajiet, pubbliċi jew privati, u forom oħra ta’ entitajiet minbarra persuni fiżiċi għandhom kollha jaqgħu taħt il-kunċett ta’ operatur ekonomiku, kemm jekk huma sew jekk mhumiex “persuni ġuridiċi” fi kwalunkwe u f’kull ċirkostanza.
(15)
Għandu jiġi ċċarat li gruppi ta’ operaturi ekonomiċi, inkluż fejn ikunu ngħaqdu flimkien fil-forma ta’ assoċjazzjoni temporanja, jistgħu jipparteċipaw fil-proċeduri ta’ għoti mingħajr ma jkun meħtieġ minnhom li jieħdu xi forma legali speċifika. Sa fejn dan hu meħtieġ, pereżempju fejn hi mitluba responsabbiltà konġunta u diversa, forma speċifika tista’ tkun mitluba meta tali gruppi jingħataw il-kuntratt.
Għandu jkun ċċarat ukoll li l-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu kapaċi jistabilixxu b’mod espliċitu kif gruppi ta’ operaturi ekonomiċi għandhom jilħqu r-rekwiżiti dwar is-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja kif stabbiliti f’din id-Direttiva, jew il-kriterji marbuta mal-abbiltà teknika u professjonali, li huma mitluba mill-operaturi ekonomiċi li jkunu qed jipparteċipaw weħidhom.
It-twettiq tal-kuntratti minn gruppi ta’ operaturi ekonomiċi tista’ tkun teħtieġ li jiġu stabbiliti kondizzjonijiet, li mhumiex imposti fuq il-parteċipanti individwali. Dawn il-kondizzjonijiet, li għandhom ikunu ġġustifikati b’raġunijiet oġġettivi u proporzjonati, jistgħu pereżempju jinkludu r-rekwiżiti tal-ħatra ta’ rappreżentazzjoni konġunta jew ta’ sieħeb mexxej għall-finijiet tal-proċedura ta’ akkwist jew jitolbu informazzjoni dwar l-iffurmar tagħhom.
(16)
L-awtoritajiet kontraenti għandhom jagħmlu l-użu mill-mezzi kollha possibbli disponibbli għalihom taħt id-dritt nazzjonali sabiex jipprevjenu distorsjonijiet fil-proċeduri ta’ akkwist pubbliku li jirriżutaw minn kunflitti ta’ interess. Dan jista’ jinkludi proċeduri biex jiġu identifikati, evitati u rimedjati kunflitti ta’ interess.
(17)
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 94/800/KE (8) approvat b’mod partikolari l-Ftehim tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ dwar l-Akkwisti Pubbliċi (il-“FAP”). L-għan tal-FAP huwa li jistabbilixxi qafas multilaterali ta’ drittijiet u dmirijiet ibbilanċjati marbuta mal-kuntratti pubbliċi bil-għan li tinkiseb il-liberalizzazzjoni u t-twessigħ tal-kummerċ dinji. Għal kuntratti koperti mill-Annessi 1, 2, 4 u 5 u n-Noti Ġenerali għall-Appendiċi I tal-Unjoni Ewropea għall-FAP, kif ukoll permezz ta’ ftehimiet internazzjonali rilevanti oħrajn li l-Unjoni hija marbuta bihom, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jissodisfaw l-obbligi skont dawn il-ftehimiet billi japplikaw din id-Direttiva għall-operaturi ekonomiċi ta’ pajjiżi terzi li huma firmatarji tal-ftehimiet.
(18)
Il-FAP japplika għall-kuntratti li jaqbżu ċerti limiti, stipulati fil-FAP u mfissra bħala drittijiet speċjali ta’ prelevament. Il-limiti stabbiliti minn din id-Direttiva għandhom jiġu allinjati sabiex ikun żgurat li dawn jikkorrispondu għall-ekwivalenti f’euro tal-livelli stabbiliti fil-FAP. Huwa meħtieġ ukoll li jkunu previsti reviżjonijiet perjodiċi tal-livelli stabbiliti mfissra f’euro sabiex jiġu aġġustati, permezz ta’ operazzjoni purament matematika, għall-varjazzjonijiet possibbli fil-valur tal-euro fir-rigward ta’ dawk id-drittijiet speċjali ta’ prelevament. Barra minn dawk l-aġġustamenti matematiċi perijodiċi, matul iċ-ċiklu ta’ negozjati li jmiss għandha tiġi esplorata żieda fil-limiti mniżżla fil-FAP.
(19)
Għandu jiġi ċċarat li, għall-istima tal-valur ta’ kuntratt, irid jittieħed kont tad-dħul kollu, kemm jekk irċevut mill-awtorità kontraenti kif ukoll minn partijiet terzi. Għandu jkun iċċarat ukoll li, għall-fini tal-istima tal-limiti, il-kunċett ta’ provvisti simili għandu jinftiehem bħala prodotti li huma maħsuba għal użi identiċi jew simili, bħal provvisti ta’ firxa ta’ oġġetti tal-ikel jew ta’ diversi għamajjar tal-uffiċċju. Tipikament, operatur ekonomiku attiv fil-qasam ikkonċernat x’aktarx jinkludi dawk il-provvisti bħala parti mill-firxa normali tiegħu ta’ prodotti.
(20)
Għall-finijiet tal-istima tal-valur ta’ akkwist partikolari, għandu jiġi ċċarat li għandu jkun permess li l-istima tal-valur tiġi bbażata fuq subdiviżjoni tal-akkwist biss meta jkun iġġustifikat b’raġunijiet oġġettivi. Pereżempju, għandu jkun ġustifikat li valuri kontrattwali jiġu stmati fil-livell ta’ unità operazzjonali separata tal-awtorità kontraenti, bħal pereżempju skejjel jew kindergartens, dment li l-unità partikolari tkun responsabbli b’mod indipendenti għall-akkwist tagħha. Dan jista’ jiġi assunt meta unità operazzjonali separata tmexxi b’mod indipendenti l-proċeduri ta’ akkwist u tieħu d-deċiżjonijiet ta’ xiri, għandha linja ta’ baġit separata għad-dispożizzjoni tagħha għall-akkwisti kkonċernati, tikkonkludi l-kuntratt b’mod indipendenti u tiffinanzjah minn baġit li hi għandha għad-dispożizzjoni tagħha. Subdiviżjoni ma tkunx ġustifikata meta l-awtorità kontraenti sempliċiment torganizza l-akkwist biss b’mod deċentralizzat.
(21)
Kuntratti pubbliċi li jingħataw minn awtoritajiet kontraenti li joperaw fis-setturi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u s-servizzi postali u li jaqgħu fl-ambitu ta’ dawk l-attivitajiet huma koperti bid-Direttiva 2014/25/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9). Madankollu, kuntratti mogħtija minn awtoritajiet kontraenti fil-kuntest tal-operazzjoni minnhom ta’ servizzi ta’ trasport marittimu, kostali jew fuq ix-xmajjar jaqgħu taħt il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva.
(22)
Minħabba li hi indirizzata lill-Istati Membri, din id-Direttiva ma tapplikax għall-akkwisti mwettqa minn organizzazzjonijiet internazzjonali f’isimhom u b’responsabbiltà għalihom. Madankollu, jeħtieġ li jiġi ċċarat sa liema punt id-Direttiva għandha tiġi applikata għall-akkwisti rregolati minn regoli internazzjonali speċifiċi.
(23)
L-għoti ta’ kuntratti pubbliċi għal ċerti servizzi awdjoviżivi u tal-midja tar-radju minn fornituri tal-midja għandhom iħallu li jitqiesu l-aspetti ta’ sinifikat kulturali u soċjali, li jagħmel l-applikazzjoni ta’ regoli ta’ kisba mhux xierqa. Għal dawk ir-raġunijiet, għalhekk għandha ssir eċċezzjoni għal kuntratti pubbliċi ta’ servizzi, mogħtija mill-fornituri tas-servizzi tal-media nnifishom, għax-xiri, l-iżvilupp, il-produzzjoni jew koproduzzjoni ta’ programmi kummerċjalment disponibbli u servizzi oħra preparatorji, bħalma huma dawk li għandhom x’jaqsmu ma’ skripts jew esekuzzjoni artistika meħtieġa għall-produzzjoni tal-programm. Għandu jiġi ċċarat ukoll li dik l-esklużjoni għandha tapplika ugwalment għas-servizzi tax-xandir tal-media u għal servizzi on-demand (servizzi non-lineari). Madankollu, dik l-esklużjoni ma għandhiex tapplika għall-provvista ta’ tagħmir tekniku meħtieġ għall-produzzjoni, il-koproduzzjoni u x-xandir ta’ dawn il-programmi.
(24)
Għandu jiġi mfakkar li s-servizzi ta’ arbitraġġ u ta’ konċiljazzjoni u forom oħra simili ta’ riżoluzzjoni alternattiva għat-tilwim normalment jiġu pprovduti minn korpi jew individwi li jkun hemm qbil dwarhom, jew magħżula, b’mod li ma jistax jiġi regolat minn regoli ta’ akkwist. Għandu jiġi ċċarat li din id-Direttiva ma tapplikax għal kuntratti ta’ servizzi għall-provvista ta’ dawn is-servizzi, irrispettivament mid-denominazzjoni tagħhom taħt id-dritt nazzjonali.
(25)
Ċertu numru ta’ servizzi legali jitwettqu minn fornituri tas-servizzi li huma maħtura minn qorti jew tribunal ta’ Stat Membru, jinvolvu rappreżentanza ta’ klijenti fi proċedimenti ġudizzjarji minn avukati, għandhom jiġu pprovduti min-nutara jew huma marbuta mal-eżerċizzju tal-awtorità uffiċjali. Servizzi legali bħal dawn huma normalment ipprovduti minn korpi jew individwi maħtura jew magħżula b’mod li ma jistax jiġi rregolat minn regoli ta’ akkwist, bħal per eżempju l-ħatra ta’ Avukati tal-Istat f’ċerti Stati Membri. Dawk is-servizzi legali għandhom għalhekk ikunu esklużi mill-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva.
(26)
Huwa adatt li jiġi speċifikat li l-kunċett ta’ strumenti finanzjarji kif imsemmija f’din id-Direttiva jingħata l-istess tifsira bħal f’leġislazzjoni oħra tas-suq intern u, fid-dawl tal-ħolqien reċenti tal-Faċilità Ewropea ta’ Stabbiltà Finanzjarja u l- Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbiltà, għandu jiġi stipulat li operazzjonijiet imwettqa b’dik il-Faċilità u dak il-Mekkaniżmu għandhom jiġu esklużi mill-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva. Finalment għandu jiġi ċċarat li s-self, kemm b’rabta jew le mal-ħruġ ta’ titoli jew strumenti finanzjarji oħra jew operazzjonijiet oħra ma’ dawn, għandhom jiġu esklużi mill-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva.
(27)
Għandu jitfakkar li l-Artikolu 5(1) tar-Regolament (KE) Nru 1370/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10) jipprevedi espliċitament li d-Direttivi 2004/17/KE u 2004/18/KE japplikaw, rispettivament, għal kuntratti ta’ servizzi u kuntratti pubbliċi ta’ servizzi għal servizzi pubbliċi tat-trasport tal-passiġġieri bix-xarabank jew bit-tramm, filwaqt li r-Regolament (KE) Nru 1370/2007 japplika għal konċessjonijiet ta’ servizz għat-trasport pubbliku tal-passiġġieri bix-xarabank jew bit-tramm. Għandu jitfakkar, barra minn hekk, li dak ir-Regolament jibqa’ japplika għal kuntratti (pubbliċi) ta’ servizzi kif ukoll għal konċessjonijiet ta’ servizz għat-trasport pubbliku tal-passiġġieri bil-ferrovija jew bil-metro. Biex tiġi ċċarata r-relazzjoni bejn din id-Direttiva u r-Regolament (KE) Nru 1370/2007, għandu jkun previst espliċitament li din id-Direttiva ma għandhiex tkun applikabbli għal kuntratti pubbliċi ta’ servizzi għall-forniment ta’ servizzi ta’ traspost pubbliku ta’ passiġġieri bil-ferrovija jew bil-metro, li l-għoti tagħhom għandu jibqa’ soġġett għal dak ir-Regolament. Dment li r-Regolament (KE) Nru 1370/2007 iħalli f’idejn il-liġi nazzjonali biex titbiegħed mir-regoli stabbiliti f’dak ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jkomplu jipprevedu fil-liġi nazzjonali tagħhom li kuntratti pubbliċi ta’ servizzi għal servizzi pubbliċi tat-trasport tal-passiġġieri bil-ferrovija jew bil-metro għandhom jingħataw permezz tal-proċedura tal-għoti tal-kuntratt li ssegwi r-regoli ġenerali tal-akkwist pubbliku tagħhom.
(28)
Din id-Direttiva m’għandhiex tapplika għal ċerti servizzi ta’ emerġenza fejn dawn jitwettqu minn organizzazzjonijiet jew assoċjazzjonijiet mingħajr skop ta’ qligħ, minħabba li n-natura partikolari ta’ dawk l-organizzazzjonijiet hija diffiċli biex tiġi ppreservata jekk il-fornituri tas-servizzi jkollhom jintgħażlu skont il-proċeduri stabbiliti f’din id-Direttiva. Madankollu, l-esklużjoni m’għandhiex tiġi estiża lil hinn minn dak li hu strettament meħtieġ. Għalhekk għandu jiġi stabbilit b’mod espliċitu li s-servizzi tat-trasport tal-pazjenti b’ambulanzi m’għandhomx jiġu esklużi. F’dak il-kuntest huwa aktar meħtieġ li jiġi ċċarat li l-Grupp CPV 601 “Servizzi tat-Trasport bl-Art” ma jkoprix is-servizzi tal-ambulanzi, li jinsab fil-klassi CPV 8514. Għandu għalhekk jiġi ċċarat li servizzi, li huma koperti bil-kodiċi CPV 85143000-3, li jikkonsistu b’mod esklussiv fis-servizzi tat-trasport tal-pazjenti b’ambulanzi għandu jkun soġġett għar-reġim speċjali stipulat għal servizzi soċjali u għal servizzi speċifiċi oħra (ir-reġim anqas strett”. Konsegwentament, kuntratti mħallta għall-provvista tas-servizzi tal-ambulanzi b’mod ġenerali jkunu wkoll soġġetti għar-reġim anqas strett jekk il-valur tas-servizzi tat-trasport tal-pazjenti bl-ambulanzi jkun ikbar mill-valur ta’ servizzi oħra tal-ambulanza.
(29)
Huwa xieraq li jiġi mfakkar li din id-Direttiva tapplika biss għall-awtoritajiet kontraenti tal-Istati Membri. Konsegwentement, il-partiti politiċi b’mod ġenerali, peress li mhumiex awtoritajiet kontraenti, mhumiex soġġetti għad-dispożizzjonijiet tagħha. Madankollu, xi partiti politiċi f’xi Stati Membri jistgħu jaqgħu taħt in-nozzjoni ta’ korpi regolati mil-liġi pubblika.
Madankollu, ċerti servizzi (bħall-filmati ta’ propoganda u produzzjoni tal-vidjo) tant huma marbuta b’mod strett mal-fehmiet politiċi tal-fornitur tas-servizz meta jingħataw fil-kuntest ta’ kampanja elettorali, li l-fornituri tas-servizz huma normalment magħżula b’mod li ma jkunux jistgħu jiġu regolati b’regoli tal-akkwisti.
Fl-aħħarnett, għandu jiġi mfakkar li l-istatut u l-finanzjament tal-partiti politiċi Ewropej u l-fondazzjonijiet politiċi Ewropej huma soġġetti għal regoli oħra minbarra dawk stipulati f’din id-Direttiva.
(30)
F’ċerti każijiet, awtorità kontraenti jew assoċjazzjoni ta’ awtoritajiet kontraenti tista’ tkun l-uniku sors għal servizz partikolari, li tgawdi d-dritt esklussiv għall-forniment tiegħu skont il-liġijiet, ir-regolamenti jew id-dispożizzjonijiet amministrattivi ppubblikati li huma kompatibbli mat-TFUE. Għandu jiġi ċċarat li m’hemmx għalfejn li din id-Direttiva tapplika għall-għoti ta’ kuntratti pubbliċi ta’ servizzi lil dik l-awtorità kontraenti jew assoċjazzjoni.
(31)
Hemm inċertezza legali konsiderevoli dwar sa fejn il-kuntratti konklużi bejn entitajiet fis-settur pubbliku għandhom ikunu koperti bir-regoli dwar l-akkwist pubbliku. Il-każistika rilevanti tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea hija interpretata b’mod differenti bejn l-Istati Membri u anki bejn l-awtoritajiet kontraenti. Għaldaqstant huwa neċessarju li jiġi ċċarat f’liema każijiet, il-kuntratti konklużi fi ħdan is-settur pubbliku mhumiex soġġetti għall-applikazzjoni tar-regoli dwar l-akkwist pubbliku.
Din il-kjarifika għandha tkun iggwidata mill-prinċipji stabbiliti fil-każistika rilevanti tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea. Is-sempliċi fatt li ż-żewġ partijiet fi ftehim huma awtoritajiet pubbliċi huma stess, fih innifsu ma jeskludix l-applikazzjoni tar-regoli dwar l-akkwist. Madankollu, l-applikazzjoni tar-regoli tal-akkwist pubbliku ma għandhiex itellef il-libertà tal-awtoritajiet pubbliċi biex iwettqu l-kompiti pubbliċi ta’ servizzi kkonferiti lilhom billi jużaw ir-riżorsi proprji tagħhom li tinkludi l-possibbiltà ta’ kooperazzjoni ma’ awtoritajiet pubbliċi oħrajn.
Għandu jiġi żgurat li kull kooperazzjoni eżentata bejn l-awtoritajiet pubbliċi ma tirriżultax f’distorsjoni fil-kompetizzjoni fir-rigward tal-operaturi ekonomiċi privati peress li hi tpoġġi lill-fornitur privat ta’ servizzi f’pożizzjoni ta’ vantaġġ vis-à-vis il-kompetituri tagħha.
(32)
Kuntratti pubbliċi mogħtija lil persuni ġuridiċi kkontrollati ma għandhomx ikunu soġġetti għall-applikazzjoni tal-proċeduri previsti f’din id-Direttiva jekk l-awtorità kontraenti twettaq kontroll fuq il-persuna ġuridika kkonċernata simili għal dak li twettaq fuq id-dipartimenti tagħha stess, dment li l-persuna legali kkontrollata twettaq aktar minn 80 % tal-attivitajiet tagħha fit-twettiq ta’ kompiti fdati lilha mill-awtorità kontraenti li tikkontrollaha jew minn persuni ġuridiċi oħrajn ikkontrollati minn dik l-awtorità kontraenti, irrilevanti mill-benefiċjarju tat-twettiq tal-kuntratt.
L-eżenzjoni m’għandhiex tiġi estiża għal sitwazzjonijiet fejn hemm parteċipazzjoni diretta minn operatur ekonomiku privat fil-kapital tal-persuna ġuridika kkontrollata minħabba li, f’dawn iċ-ċirkustanzi, l-għotja ta’ kuntratt pubbliku mingħajr proċedura kompetittiva tagħti lill-operatur ekonomiku privat b’parteċipazzjoni kapitali fil-persuna ġuridika kkontrollata vantaġġ mhux dovut fuq il-kompetituri tiegħu. Madankollu, minħabba l-karatteristiċi partikolari tal-korpi pubbliċi bi sħubija obbligatorja, bħal organizzazzjonijiet responsabbli għall-amministrazzjoni jew l-eżekuzzjoni ta’ ċerti servizzi pubbliċi, dan m’għandux japplika f’każijiet fejn il-parteċipazzjoni ta’ operaturi ekonomiċi privati speċifiċi fil-kapital tal-persuna ġuridika kkontrollata ssir obbligatorja minn dispożizzjoni leġislattiva nazzjonali f’konformità mat-Trattati, sakemm din il-parteċipazzjoni ma tkunx tikkontrolla jew tibblokka u ma jkollhiex influwenza deċisiva fuq id-deċiżjonijiet tal-persuna ġuridika kkontrollata. Barra minn dan għandu jiġi ċċarat li l-element deċisiv huwa biss il-parteċipazzjoni privata diretta fil-persuna ġuridika kkontrollata. Għalhekk fejn ikun hemm parteċipazzjoni ta’ kapital privat fl-awtorità kontraenti ta’ kontroll jew fl-awtoritajiet kontraenti ta’ kontroll dan ma jeskludix l-għotja ta’ kontratti pubbliċi lil persuna ġuridika kkontrollata, mingħajr l-applikazzjoni tal-proċeduri previsti minn din id-Direttiva peress li dawn il-parteċipazzjonijiet ma jaffettwawx b’mod negattiv il-kompetizzjoni bejn l-operaturi ekonomiċi privati.
Għandu jiġi ċċarat ukoll li l-awtoritajiet kontraenti bħall-korpi regolati mil-liġi pubblika, li jista’ jkollhom parteċipazzjoni kapitali privata, għandhom ikunu f’pożizzjoni li jużufruwixxu mill-eżenzjoni tal-kooperazzjoni orizzontali. Konsegwentement, fejn il-kondizzjonijiet l-oħra kollha f’rabta mal-kooperazzjoni orizzontali jiġu sodisfatti, l-eżenzjoni għall-kooperzzjoni orizzontali għandha tkun estiża għal dawn l-awtoritajiet kontraenti fejn il-kuntratt huwa konkluż b’mod esklussiv bejn l-awtoritajiet kontraenti.
(33)
L-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu jistgħu jagħżlu li jipprovdu b’mod konġunt is-servizzi pubbliċi tagħhom permezz ta’ kooperazzjoni mingħajr ma jkunu obbligati jużaw kwalunkwe forma legali partikolari. Tali kooperazzjoni tista’ tkopri t-tipi kollha ta’ attivitajiet relatati mat-twettiq tas-servizzi u r-responsabbiltajiet li l-awtoritajiet parteċipanti jiġu assenjati jew jassumu, bħal kompiti obbligatorji jew voluntarji tal-awtoritjiet lokali jew reġjonali jew servizzi konferiti lil korpi speċifiċi permezz tal-liġi pubblika. Is-servizzi pprovduti mill-awtoritajiet parteċipanti diversi mhux neċessarjament għandhom ikunu identiċi; jistgħu jkunu wkoll kumplimentari.
Kuntratti għall-provvista konġunta ta’ servizzi pubbliċi ma għandhomx ikunu soġġetti għall-applikazzjoni tar-regoli stabbiliti f’din id-Direttiva dment li jkunu konklużi esklussivament bejn awtoritajiet kontraenti, li l-implimentazzjoni ta’ dik il-kooperazzjoni tkun regolata biss minn kunsiderazzjonijiet relatati mal-interess pubbliku u li l-ebda fornitur tas-servizzi privat ma jitqiegħed f’pożizzjoni ta’ vantaġġ vis-à-vis il-kompetituri tiegħu.
Sabiex jiġu sodisfatti dawk il-kondizzjonijiet, il-kooperazzjoni għandha tkun ibbażata fuq kunċett ta’ kooperazzjoni. Tali kooperazzjoni ma tirrikjedix li l-awtoritajiet parteċipanti kollha jassumu t-twettiq tal-obbligi kuntrattwali ewlenin, sakemm ikun hemm impenji għall-kontribuzzjoni lejn twettiq kooperattiv tas-servizz pubbliku inkwistjoni. Barra minn hekk, l-implimentazzjoni tal-kooperazzjoni, inkluż kwalunkwe trasferiment finanzjarju bejn l-awtoritajiet kontraenti parteċipanti, għandhom ikunu regolati biss b’kunsiderazzjonijiet relatati mal-interess pubbliku.
(34)
Jeżistu ċerti każijiet fejn entità legali taġixxi, skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-liġi nazzjonali, bħala strument jew servizz tekniku għal awtoritajiet kontraenti ddeterminati, tkun obbligata twettaq ordnijiet mogħtija lilha minn dawk l-awtoritajiet kontraenti u ma għandha l-ebda influwenza fuq ir-remunerazzjoni tal-prestazzjoni tagħha. Fid-dawl tan-natura mhux kuntrattwali tagħha, relazzjoni amminstrattiva bħal din ma għandhiex taqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-proċeduri ta’ akkwist pubbliku.
(35)
Il-kofinanzjament ta’ programmi ta’ riċerka u żvilupp (R&Ż) minn għejun tal-industrija għandu jkun inkoraġġut. Konsegwentement għandu jkun iċċarat li din id-Direttiva tapplika biss fejn ma hemm ebda kofinanzjament bħal dan u fejn ir-riżultati tal-attivitajiet ta’ R&Ż imorru għand l-awtorità kontraenti kkonċernata. Dan ma għandux jeskludi l-possibbiltà li l-fornitur tas-servizz li jkun wettaq dawk l-attivitajiet jista’ jippubblika kont dwarhom dment li l-awtorità kontraenti żżomm id-dritt esklużiv li tuża r-riżultati tar-R&Ż fit-tħaddim tal-affarijiet tagħha stess. Madankollu kondiviżjoni fittizja tar-riżultati tar-R&Ż jew sempliċiment parteċipazzjoni simbolika fir-remunerazzjoni tal-fornitur tas-servizz ma għandhiex twaqqaf l-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva.
(36)
L-impjieg u x-xogħol jikkontribwixxu għall-integrazzjoni fis-soċjeta u huma elementi prinċipali fil-garanzija ta’ opportunitajiet ugwali għal kulħadd. F’dan il-kuntest, workshops protetti jista’ jkollhom rwol sinifikanti. L-istess jgħodd għal impriżi soċjali oħra li l-għan prinċipali tagħhom hu li jappoġġaw l-integrazzjoni jew ir-reintegrazzjoni soċjali u professjonali tal-persuni diżabbli u żvantaġġati, bħal ma huma n-nies qiegħda, il-membri ta’ minoranzi żvantaġġati jew gruppi soċjalment marġinalizzati. Madankollu, dawn il-workshops jew impriżi jistgħu ma jkunux kapaċi jiksbu kuntratti b’kondizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni. Konsegwentement, huwa xieraq li jkun previst li l-Istati Membri jistgħu jirriservaw id-dritt li jipparteċipaw fil-proċeduri tal-għoti ta’ kuntratti pubbliċi jew għal gruppi minnhom għal workshops jew impriżi bħal dawn jew jirriservaw it-twettiq tal-kuntratti fil-kuntest ta’ programmi ta’ impjieg protetti.
(37)
Bil-ħsieb ta’ integrazzjoni adegwata ta’ rekwiżiti ambjentali, soċjali u tax-xogħol fil-proċeduri tal-akkwist pubbliku huwa ta’ importanza partikolari li l-Istati Membri u l-awtoritajiet kontraenti jieħdu l-miżuri relevanti biex jiżguraw konformità mal-obbligi fl-oqsma tal-liġi ambjentali, soċjali u tax-xogħol li japplikaw fil-post fejn ikun qed iseħħ ix-xogħol jew ipprovduti s-servizzi u jirriżultaw minn liġijiet, regolamenti, digrieti u deċiżjonijiet, sew fil-livell nazzjonali kif ukoll fil-livell tal-Unjoni, kif ukoll minn ftehimiet kollettivi, dment li dawn ir-regoli, u l-applikazzjoni tagħhom, jikkonformaw mad-dritt tal-Unjoni. Bl-istess mod, obbligazzjonijiet li joriġinaw minn ftehimiet internazzjonali ratifikati mill-Istati Membri kollha u elenkati fl-Awnness XI għandhom japplikaw matul it-twettiq tal-kuntratt. Madankollu, dan m’għandu bl-ebda mod jipprevjeni l-applikazzjoni tat-termini u kondizzjonijiet tal-impjieg li huma aktar favorevoli għall-ħaddiema.
Il-miżuri rilevanti għandhom ikunu applikati f’konformità mal-prinċipji bażiċi tad-dritt tal-Unjoni, b’mod partikolari bil-ħsieb li jiġi żgurat trattament ugwali. Dawn il-miżuri rilevanti għandhom jiġu applikati f’konformità mad-Direttiva 96/71/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) u b’mod li jiżgura trattament ugwali u li ma jiddiskriminax direttament jew indirettament kontra l-operaturi ekonomiċi u ħaddiema minn Stati Membri oħra.
(38)
Is-servizzi għandhom ikunu meqjusa li jkunu pprovduti fil-post li fih it-twettiq karatteristiku jitwettaq. Meta s-servizzi huma pprovduti mill-bogħod, pereżempju servizzi pprovduti minn ċentri telefoniċi, dawk is-servizzi għandhom jitqiesu bħala pprovduti fil-post fejn is-servizzi twettqu, irrispettivament mill-postijiet u l-Istati Membri li lejhom is-servizzi huma diretti.
(39)
L-obbligi rilevanti jistgħu jiġu riflessi fi klawsoli kuntrattwali. Għandu jkun possibbli wkoll li jiġu inklużi klawsoli li jiżguraw konformità mal-ftehimiet kollettivi f’konformità mad-dritt tal-Unjoni dwar kuntratti pubbliċi. In-nuqqas ta’ konformità mal-obbligi rilevanti jista’ jiġi kkunsidrat bħala kondotta serjament skorretta min-naħa tal-operatur ekonomiku kkonċernat, li tista’ twassal għall-esklużjoni ta’ dak l-operatur ekonomiku mill-proċedura għall-għoti ta’ kuntratt pubbliku.
(40)
Il-kontroll tal-osservanza tad-dispożizzjonijiet tal-liġijiet ambjentali, soċjali u tax-xogħol, għandhom jitwettqu fl-istadji rilevanti tal-procedura ta’ akkwist, meta jiġu applikati l-prinċipji ġenerali li jirregolaw l-għażla tal-parteċipanti u l-għoti tal-kuntratti, meta jiġi applikat il-kriterju ta’ esklużjoni u meta jiġu applikati d-dispożizzjonijiet li jikkonċernaw offerti baxxi b’mod anormali. Il-verifika meħtieġa għal dak il-għan għandha titwettaq skont id-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ din id-Direttiva, b’mod partikolari dawk li jirregolaw il-mezzi ta’ prova u l-awtodikjarazzjonijiet.
(41)
F’din id-Direttiva xejn m’għandu jxekkel l-impożizzjoni jew l-infurzar ta’ miżuri meħtieġa biex jiġu protetti l-politika pubblika, il-moralità pubblika, is-sigurtà pubblika, is-saħħa, il-ħajja tal-bniedem u dik tal-annimali, il-preservazzjoni tal-ħajja tal-pjanti jew miżuri ambjentali oħrajn, b’mod partikolari bil-ħsieb tal-iżvilupp sostenibbli, dment li dawk il-miżuri jkunu konformi mat-TFUE.
(42)
Hemm ħtieġa kbira li l-awtoritajiet kontraenti jkollhom flessibbiltà miżjuda sabiex jagħżlu proċedura għall-akkwist, li tipprevedi negozjati. Aktar użu ta’ dawk il-proċeduri x’aktarx ukoll iżid il-kummerċ transkonfinali, hekk kif l-evalwazzjoni wriet li l-kuntratti mogħtija bi proċedura negozjata b’pubblikazzjoni minn qabel għandhom rata ta’ suċċess partikolarment għolja fl-offerti transkonfinali. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jipprevedu l-użu tal-proċedura kompetittiva b’negozjar jew tad-djalogu kompetittiv, f’diversi sitwazzjonijiet fejn proċeduri miftuħa jew ristretti mingħajr negozjati x’aktarx li ma jwasslux għal riżultati sodisfaċenti ta’ akkwist. Għandu jitfakkar li l-użu tad-djalogu kompetittiv kellu żieda sostanzjali f’termini ta’ valuri ta’ kuntratt fis-snin li għaddew. Huwa rriżulta siewi f’każijiet fejn l-awtoritajiet kontraenti ma jkunux jistgħu jiddefinixxu l-mezzi li jissodisfaw il-bżonnijiet tagħhom jew li jevalwaw x’jista’ joffri s-suq f’termini ta’ soluzzjonijiet tekniċi, finanzjarji jew legali. Din is-sitwazzjoni tista’ tinħoloq b’mod partikolari fil-każ ta’ proġetti innovattivi, l-implimentazzjoni ta’ proġetti infrastrutturali kbar fit-trasport integrat, netwerks kbar ta’ kompjuters jew proġetti li jinvolvu finanzjament kumpless u strutturat. Fejn rilevanti, l-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu mħeġġa jaħtru mexxej tal-proġett sabiex tiġi żgurata kooperazzjoni tajba bejn l-operaturi ekonomiċi u l-awtorità kontraenti matul l-proċedura tal-għoti tal-kuntratt.
(43)
Għal kuntratti ta’ xogħlijiet, tali sitwazzjonijiet jinkludu xogħlijiet li mhumiex binjiet standard jew fejn ix-xogħlijiet jinkludu d-disinn jew soluzzjonijiet innovattivi. Għal servizzi jew provvisti li jeħtieġu sforzi ta’ adattament jew disinn, l-użu ta’ proċedura kompetittiva bin-negozjar jew djalogu kompetittiv x’aktarx ikun siewi. Dawk l-isforzi ta’ adattament jew disinn huma partikolarment meħtieġa fil-każ ta’ xirjiet kumplessi bħalma huma prodotti sofistikati, servizzi intellettwali, pereżempju xi servizzi ta’ konsulenza, servizzi ta’ arkitettura jew ta’ inġinerija, jew proġetti kbar tat-teknoloġija tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni (ICT). F’dawk il-każijiet, jistgħu jkunu meħtieġa negozjati biex jiggarantixxu li l-provvista jew is-servizz inkwistjoni jikkorrispondu għall-bżonnijiet tal-awtorità kontraenti. Fir-rigward ta’ servizzi jew provvisti minn fuq l-ixkaffa li jistgħu jiġu pprovduti minn bosta operaturi differenti tas-suq, il-proċedura kompetittiva b’negozjar u d-djalogu kompetittiv ma għandhomx jintużaw.
(44)
Il-proċedura kompetittiva b’negozjar għandha tkun disponibbli wkoll f’każijiet fejn proċedura miftuħa jew ristretta rriżultat biss f’offerti irregolari jew inaċċettabbli. F’dawn il-każijiet, l-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu permessi jwettqu negozjati bil-għan li jinkisbu offerti regolari u aċċettabbli.
(45)
Il-proċedura kompetittiva b’negozjar għandha tkun akkumpanjata minn salvagwardji xierqa li jiżguraw l-osservanza tal-prinċipji ta’ trattament ugwali u trasparenza. B’mod partikolari, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jindikaw minn qabel ir-rekwiżiti minimi li jikkaratterizzaw in-natura tal-akkwist u li ma għandhomx jinbidlu fin-negozjati. Il-kriterji tal-għoti u l-piż li jingħatalhom għandhom jibqgħu stabbli tul il-proċedura kollha u ma għandhomx ikunu soġġetti għal negozjati, biex ikun garantit trattament ugwali tal-operaturi ekonomiċi kollha. In-negozjati għandu jkollhom l-għan li jtejbu l-offerti sabiex l-awtoritajiet kontraenti jkunu jistgħu jixtru xogħlijiet, provvisti u servizzi perfettament adatti għall-ħtiġijiet speċifiċi tagħhom. In-negozjati jistgħu jkunu dwar il-karatteristiċi kollha tax-xogħlijiet, provvisti u servizzi mixtrija inkluż, pereżempju, il-kwalità, il-kwantitajiet, klawżoli kummerċjali kif ukoll aspetti soċjali, ambjentali u innovattivi, sakemm ma jkunux rekwiżiti minimi.
Għandu jkun iċċarat li r-rekwiżiti minimi li għandhom jiġu stabbiliti mill-awtorità kontraenti huma dawk il-kondizzjonijiet u l-karatteristiċi (b’mod partikolari fiżiċi, funzjonali u legali) li kull offerta għandha tissodisfa jew tippossjedi sabiex l-awtorità kontraenti tkun tista’ tagħti l-kuntratt f’konformità mal-kriterju tal-għoti magħżul. Biex jiżgura t-trasparenza u t-traċċabbiltà tal-proċess, l-istadji kollha għandhom ikunu dokumentati kif dovut. Barra minn hekk, l-offerti kollha tul il-proċedura għandhom isiru bil-miktub.
(46)
L-awtoritajiet kontraenti għandhom jitħallew iqassru ċerti skadenzi applikabbli għall-proċedura miftuħa u ristretta u għall-proċeduri ta’ kompettitività permezz tan-negozjar fejn l-iskadenzi inkwistjoni jkunu imprattikabbli minħabba stat ta’ urġenza li għandu jkun debitament sostanzjat mill-awtoritajiet kontraenti. Għandu jiġi ċċarat li din ma għandhiex għalfejn tkun urġenza estrema minħabba avvenimenti mhux previsti u mhux attribwibbli għall-awtorità kontraenti.
(47)
Ir-riċerka u l-innovazzjoni, inklużi l-ekoinnovazzjoni u l-innovazzjoni soċjali, huma fost il-muturi ewlenin tat-tkabbir ġejjieni u tqiegħdu fiċ-ċentru tal-istrateġija Ewropa 2020 għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv. L-awtoritajiet pubbliċi għandhom jagħmlu l-aħjar użu strateġiku mill-akkwist pubbliku biex b’hekk jixprunaw l-innovazzjoni. Ix-xiri ta’ prodotti, xogħlijiet u servizzi innovattivi għandu rwol ewlieni fit-titjib tal-effiċjenza u l-kwalità tas-servizzi pubbliċi filwaqt li jindirizza sfidi soċjetali kbar. Huwa jikkontribwixxi għall-kisba tal-aħjar valur għall-flus pubbliċi kif ukoll għal benefiċċji ekonomiċi, ambjentali u soċjali usa’ f’termini ta’ ħolqien ta’ ideat ġodda, u jsarrafhom fi prodotti u servizzi innovattivi u b’hekk jippromwovi t-tkabbir ekonomiku sostenibbli.
Għandu jitfakkar li għadd ta’ mudelli ta’ akkwist ġew deskritti fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-14 ta’ Diċembru 2007 intitolata “L-akkwist pubbliku pre-kummerċjali: Inrawmu l-innovazzjoni biex niżguraw servizzi pubbliċi sostenibbli u ta’ kwalità għolja fl-Ewropa”, li tittratta l-akkwist ta’ dawk is-servizzi ta’ riċerka u żvilupp li ma jaqgħux fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva. Dawk il-mudelli jibqgħu disponibbli, iżda din id-Direttiva għandha wkoll tikkontribwixxi biex tiffaċilita l-akkwist pubbliku tal-innovazzjoni u tgħin lill-Istati Membri biex jiksbu l-miri tal-Unjoni tal-Innovazzjoni.
(48)
Minħabba l-importanza tal-innovazzjoni, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jiġu mħeġġa jippermettu varjanti ta’ spiss kemm jista’ jkun. Konsegwentement għandha tinġibed l-attenzjoni ta’ dawk l-awtoritajiet għall-ħtieġa li jiġu definiti r-rekwiżiti minimi li għandhom jintlaħqu mill-varjanti qabel ma jiġi indikat li jistgħu jiġu ppreżentati l-varjanti.
(49)
Meta l-ħtieġa għall-iżvilupp ta’ prodott jew servizz innovattiv jew xogħlijiet innovattivi u x-xiri sussegwenti tal-provvisti, is-servizzi jew ix-xogħlijiet li jirriżultaw ma tistax tiġi sodisfatta bis-soluzzjonijiet diġà disponibbli fis-suq, l-awtoritajiet kontraenti għandu jkollhom aċċess għal proċedura ta’ akkwist speċifika fir-rigward ta’ kuntratti li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva. Din il-proċedura speċifika għandha tippermetti lill-awtoritajiet kontraenti jistabbilixxu sħubija tal-innovazzjoni fit-tul għall-iżvilupp u x-xiri sussegwenti ta’ prodott, servizz jew xogħlijiet ġodda u innovattivi dment li dak il-prodott jew servizz jew xogħlijiet innovattivi jkunu jistgħu jitwasslu bil-livelli ta’ prestazzjoni u l-ispejjeż miftiehma, mingħajr il-ħtieġa għal proċedura ta’ akkwist separata għax-xiri. Is-sħubija għall-innovazzjoni għandha tkun ibbażata fuq ir-regoli proċedurali li japplikaw għall-proċedura kompetittiva permezz tan-negozjar u l-kuntratti għandhom jingħataw fuq il-bażi biss tal-aħjar relazzjoni bejn il-prezz u l-kwalità, li hija l-aktar xierqa biex jitqabblu l-offerti għal soluzzjonijiet innovattivi. Kemm fir-rigward ta’ proġetti kbar ħafna jew proġetti innovattivi iżgħar, is-sħubija għall-innovazzjoni għandha tkun strutturata b’tali mod li tkun tista’ tipprovdi l-‘attrazzjoni tas-suq’ meħtieġa, biex b’hekk tinċentiva l-iżvilupp ta’ soluzzjoni innovattiva mingħajr ma jingħalaq is-suq.
L-awtoritajiet kontraenti għaldaqstant ma għandhomx jużaw is-sħubiji għall-innovazzjoni b’tali mod li jipprevjenu, jillimitaw jew jgħawġu l-kompetizzjoni. F’ċerti każijiet, l-istabbiliment ta’ sħubiji għall-innovazzjoni ma’ diversi sħab jista’ jikkontribwixxi biex ikunu evitati effetti bħal dawn.
(50)
Minħabba l-effetti detrimentali fuq il-kompetizzjoni, il-proċeduri negozjati mingħajr pubblikazzjoni minn qabel ta’ avviż dwar kuntratt għandhom jintużaw biss f’ċirkostanzi eċċezzjonali ħafna. Din l-eċċezzjoni għandha tkun limitata għal każijiet fejn il-pubblikazzjoni ma tkunx possibbli, minħabba raġunijiet ta’ urġenza estrema kkawżata minn ġrajjiet imprevedibbli għall-awtorità kontraenti u li ma jistgħux jiġu attribwiti lilha, jew fejn ikun ċar mill-bidu nett li l-pubblikazzjoni mhux ser toħloq aktar kompetizzjoni jew riżultati ta’ akkwist aħjar, b’mod speċjali minħabba li jkun hemm oġġettivament operatur ekonomiku wieħed biss li jista’ jwettaq il-kuntratt. Dan huwa l-każ tax-xogħlijiet artistiċi, fejn l-identità tal-artist tiddetermina intrinsikament il-karattru uniku u l-valur tal-oġġett artistiku nnifsu. L-esklużività tista’ tirriżulta wkoll minn raġunijiet oħrajn, iżda huma biss sitwazzjonijiet ta’ esklużività oġġettiva li jistgħu jiġġustifikaw l-użu tal-proċedura negozjata mingħajr pubblikazzjoni, fejn is-sitwazzjoni ta’ esklużività ma tkunx inħolqot mill-awtorità kontraenti stess bil-ħsieb ta’ proċedura ta’ akkwist futura.
L-awtoritajiet kontraenti li jirrikorru għal din l-eċċezzjoni għandhom jipprovdu raġunijiet għalfejn ma hemmx alternattivi jew sostituti raġonevoli bħal ma hu l-użu ta’ kanali tad-distribuzzjoni alternattivi inkluż barra l-Istat Membru tal-awtorità kontraenti jew billi jitqiesu xogħlijiet, provvisti u servizzi funzjonalment komparabbli.
Fejn is-sitwazzjoni ta’ esklużività tkun minħabba raġunijiet tekniċi, dawn għandhom jiġu ddefiniti rigorożament u ġġustifikati fuq bażi ta’ każ b’każ. Huma jistgħu jinkludu, pereżempju, il-fatt li jkun teknikament kważi impossibbli biex operatur ekonomiku ieħor jilħaq il-prestazzjoni meħtieġa jew in-neċessità li jintużaw kompetenza, għodod jew mezzi speċifiċi li għandu għad-dispożizzjoni tiegħu operatur ekonomiku wieħed biss. Ir-raġunijiet tekniċi jistgħu jirriżultaw ukoll minn rekwiżiti speċifiċi ta’ interoperabbiltà li jridu jiġu sodisfatti sabiex ikun żgurat il-funzjonament tax-xogħlijiet, provvisti jew servizzi li ser jiġu akkwistati.
Fl-aħħar nett, proċedura ta’ akkwist ma tkunx siewja meta l-provvisti jinxtraw direttament minn suq ta’ prodotti bażiċi, inkluż pjattaformi tan-negozju għal prodotti bażiċi bħal ma huma skambji ta’ prodotti agrikoli, materja prima u enerġija, fejn l-istruttura rregolata u taħt superviżjoni ta’ negozju multilaterali tiggarantixxi l-prezzijiet tas-suq b’mod naturali.
(51)
Għandu jiġi ċċarat li d-dispożizzjonijiet dwar il-protezzjoni tal-informazzjoni kunfidenzjali ma tipprevjeni bl-ebda mod l-iżvelar pubbliku ta’ partijiet mhux kunfidenzjali tal-kuntratti konklużi, inkluż kwalunkwe bidliet sussegwenti.
(52)
Il-mezzi elettroniċi ta’ informazzjoni u komunikazzjoni jistgħu jissimplifikaw il-pubblikazzjoni tal-kuntratti u jżidu l-effiċjenza u t-trasparenza tal-proċessi ta’ akkwist. Dawn għandhom isiru l-mezz standard ta’ komunikazzjoni u skambju ta’ informazzjoni fil-proċeduri ta’ akkwist, peress li huma jsaħħu bil-kbir il-possibbiltajiet tal-operaturi ekonomiċi li jipparteċipaw fi proċeduri ta’ akkwist fis-suq intern. Għal dak il-għan, it-trasmissjoni ta’ avviżi f’forma elettronika, id-disponibbiltà elettronika tad-dokumenti tal-akkwist u - wara perijodu ta’ transizzjoni ta’ 30 xahar - il-komunikazzjoni elettronika kompleta, jiġifieri il-komunikazzjoni b’mezzi elettroniċi fl-istadji kollha tal-proċedura, inkluż it-trasmissjoni ta’ talbiet għal parteċipazzjoni u, b’mod partikolari, it-trasmissjoni tal-offerti (sottomissjoni elettronika) għandhom ikunu obbligatorji. L-Istati Membri u l-awtoritajiet kontraenti għandhom jibqgħu liberi li jmorru oltre jekk ikunu jixtiequ dan. Għandu jiġi ċċarat ukoll li l-użu obbligatorju ta’ mezzi ta’ komunikazzjoni elettroniċi skont din id-Direttiva ma għandux, madankollu, jobbliga lill-awtoritajiet kontraenti biex iwettqu proċessi elettroniċi ta’ offerti, u lanqas ma għandu jeħtieġ evalwazzjoni elettronika jew proċessar awtomatiku. Barra minn hekk, skont din id-Direttiva, l-ebda element tal-proċess ta’ akkwist pubbliku wara l-għoti tal-kuntratt ma għandu jkun kopert mill-obbligu li jintużaw mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni, u lanqas il-komunikazzjoni interna fi ħdan l-awtorità kontraenti.
(53)
L-awtoritajiet kontraenti għandhom, ħlief f’ċerti sitwazzjonijiet speċifiċi, jużaw mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni li mhumiex diskriminatorji, ġeneralment disponibbli u interoperabbli mal-prodotti tal-ICT f’użu ġenerali u li ma jirristrinġux l-aċċess tal-operaturi ekonomiċi għall-proċedura ta’ akkwist. L-użu ta’ dawn il-mezzi ta’ komunikazzjoni għandhom jieħdu kont tal-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabbiltajiet. Għandu jiġi ċċarat li l-obbligu li jintużaw mezzi elettroniċi fl-istadji kollha tal-proċedura ta’ akkwist pubbliku la jkun adatt fejn l-użu ta’ mezzi elettroniċi tirrikjedi għodod speċjalizzati jew formats ta’ fajls li ġeneralment mhumiex disponibbli u lanqas fejn il-komunikazzjoni kkonċernata setgħet tiġi ttrattata biss bl-użu ta’ tagħmir speċjalizzat tal-uffiċċju. Għalhekk l-awtoritajiet kontraenti ma għandhomx ikunu obbligati li jirrikjedu l-użu ta’ mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni fil-proċess ta’ sottomissjoni f’ċerti każijiet, li għandhom ikunu elenkati b’mod eżawrjenti. Din id-Direttiva tistipula li tali każijiet għandhom jinkludu sitwazzjonijiet li jeħtieġu l-użu ta’ tagħmir speċjalizzat tal-uffiċċju li mhux ġeneralment disponibbli għall-awtoritajiet kontraenti bħal stampaturi b’format wiesa’. F’xi proċeduri ta’ akkwist id-dokumenti tal-akkwist jistgħu jeħtieġu s-sottomissjoni ta’ mudell fiżiku jew fuq skala li ma jistax jiġi sottomess lill-awtoritajiet kontraenti bl-użu ta’ mezzi elettroniċi. F’tali sitwazzjonijiet, il-mudell għandu jkun trasmess lill-awtoritajiet kontraenti bil-posta jew b’mezz ta’ ġarr adatt ieħor.
Għandu jkun iċċarat madankollu li l-użu ta’ mezzi oħra ta’ komunikazzjoni għandu jkun limitat għal dawk l-elementi tal-offerta li għalihom mhumiex meħtieġa mezzi ta’ komunikazzjoni.
Huwa adatt li jiġi ċċarat li, fejn meħtieġ għal raġunijiet tekniċi, l-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu kapaċi jistabbilixxu limitu massimu għad-daqs tal-fajls li jistgħu jiġu ppreżentati.
(54)
Jista’ jkun hemm każijiet eċċezzjonali li fihom l-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu permessi ma jużawx mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni meta dan in-nuqqas tal-użu ta’ tali mezz ta’ komunikazzjoni jkun meħtieġ sabiex tiġi protetta n-natura partikolarment sensittiva tal-informazzjoni. Għandu jiġi ċċarat li fejn l-użu ta’ għodod elettroniċi li mhumiex ġeneralment disponibbli jista’ joffri l-livell meħtieġ ta’ protezzjoni, dawn l-għodod elettroniċi għandhom jintużaw. Dan jista’ pereżempju jkun il-każ fejn awtoritajiet kontraenti jitolbu l-użu ta’ mezzi siguri dedikati ta’ komunikazzjoni li għalihom huma joffru aċċess.
(55)
Formati tekniċi jew standards ta’ proċessi jew ta’ messaġġi li huma differenti jistgħu joħolqu ostakoli għall-interoperabbiltà, mhux biss f’kull Stat Membru iżda wkoll u speċjalment bejn l-Istati Membri. Pereżempju, biex jipparteċipaw fi proċedura ta’ akkwist li fiha l-użu ta’ katalogi elettroniċi, li huwa format għall-preżentazzjoni u l-organizzazzjoni ta’ informazzjoni b’mod li huwa komuni għall-offerenti li jipparteċipaw u li jista’ jiġi ttrattat elettronikament, huwa permess jew meħtieġ, l-operaturi ekonomiċi huma,fin-nuqqas ta’ standardizzazzjoni, meħtieġa li jbiddlu l-katologi tagħhom stess skont kull proċedura ta’ akkwist, li jinkludi l-provvediment ta’ informazzjoni simili ħafna f’formati differenti skont l-ispeċifikazzjonijiet tal-awtorità kontraenti kkonċernata. Għalhekk l-istandardizzazzjoni tal-format tal-katalogu ttejjeb il-livell ta’ interoperabbiltà, issaħħaħ l-effiċjenza kif ukoll tnaqqas l-isforz meħtieġ tal-operaturi ekonomiċi.
(56)
Meta tikkonsidra jekk hemmx ħtieġa li tiżgura jew issaħħaħ l-interoperabbiltà bejn formati tekniċi jew standards ta’ proċessi jew ta’ messaġġi differenti billi tagħmel l-użu ta’ standards speċifiċi obbligatorji, u jekk inhu hekk liema standards timponi, il-Kummissjoni għandha tieħu l-akbar kont tal-opinjonijiet tal-partijiet interessati kkonċernati. Hija għandha tikkunsidra wkoll sal-liema punt standard partikolari diġà intuża fil-prattika mill-operaturi ekonomiċi u l-awtoritajiet kontraenti u kemm dan iffunzjona sew. Qabel ma jsir użu minn kwalunkwe standard tekniku obbligatorju partikolari, il-Kummissjoni għandha wkoll tikkunsidra bir-reqqa l-ispejjeż li dan jista’ jinkludi, b’mod partikolari f’termini ta’ adattamenti għal soluzzjonijiet eżistenti għall-akkwist elettroniku, inklużi l-infrastruttura, il-proċessi jew is-software. Fejn l-istandards ikkonċernati mhumiex żviluppati minn organizzazzjoni ta’ standardizzazzjoni internazzjonali, Ewropea jew nazzjonali, huma għandhom jilħqu r-rekwiżiti applikabbli għall-istandards tal-ICT kif stipulati fir-Regolament (UE) Nru 1025/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12).
(57)
Qabel ma jispeċifikaw il-livell ta’ sigurtà meħtieġ għall-mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni li għandhom jintużaw fl-istadji diversi tal-proċedura tal-għoti, l-Istati Membri u l-awtoritajiet kontraenti għandhom jevalwaw il-proporzjonalità bejn min-naħa waħda r-rekwiżiti immirati biex jiżguraw identifikazzjoni korretta u affidabbli tal-ispedituri tal-komunikazzjoni kkonċernata kif ukoll l-integrità tal-kontenut tagħha u min-naħa l-oħra r-riskju tal-problemi bħal sitwazzjonijiet fejn messaġġi jintbagħtu minn speditur li huwa differenti minn dak indikat. Jekk il-kondizzjonijiet ikunu l-istess, dan ikun ifisser li l-livell ta’ sigurtà meħtieġ għal, pereżempju, posta elettronika li titlob konferma tal-indirizz eżatt fejn tkun ser issir laqgħa ta’ informazzjoni, ma jkunx meħtieġ li jiġi stabbilit fl-istess livell tal-offerta nfisha li tikkostitwixxi offerta vinkolanti għall-operatur ekonomiku. Bl-istess mod, l-evalwazzjoni tal-proporzjonalità tista’ tirriżulta fil-ħtieġa ta’ livelli aktar baxxi ta’ sigurtà fir-rigward mas-sottomissjoni mill-ġdid ta’ katalogi elettroniċi jew is-sottomissjoni ta’ offerti fil-kuntest ta’ minikompetizzjonijiet taħt ftehim qafas jew l-aċċess għal dokumenti tal-akkwist.
(58)
Waqt li elementi essenzjali ta’ proċedura ta’ akkwist bħad-dokumenti tal-akkwist, talbiet għal parteċipazzjoni, konferma ta’ interess u offerti għandhom dejjem isiru bil-miktub, komunikazzjoni bil-fomm mal-operaturi ekonomiċi għandha tkompli tkun altrimenti possibbli, kemm-il darba l-kontenut tagħha jkun iddokumentat sa livell suffiċjenti. Dan huwa neċessarju biex jiġi żgurat livell adegwat ta’ trasparenza li jippermetti verifika ta’ kemm il-prinċipju ta’ trattament ugwali ikun ġie rispettat. B’mod partikolari, huwa essenzjali li l-komunikazzjoni bil-fomm mal-offerenti li jista’ jkollha impatt fuq il-kontenut u l-valutazzjoni tal-offerti tkun iddokumentata sa punt suffiċjenti u b’mezzi adatti, bħal reġistrazzjonijiet bil-mitbu jew bl-awdjo jew sommarji tal-elementi prinċipali tal-komunikazzjoni.
(59)
Madwar is-swieq Ewropej tax-xiri pubbliku qed tinbet tendenza qawwija lejn l-aggregazzjoni tad-domanda mix-xerrejja pubbliċi, bil-ħsieb li jinkisbu ekonomiji ta’ skala, inklużi prezzijiet aktar baxxi u spejjeż ta’ tranżazzjoni, u għat-titjib u l-professjonalizzazzjoni tal-ġestjoni tal-akkwisti. Dan jista’ jintlaħaq permezz tal-konċentrazzjoni tax-xiri skont in-numru ta’ awtoritajiet kontraenti involuti, jew il-volum u l-valur matul iż-żmien. Madankollu, l-aggregazzjoni u ċ-ċentralizzazzjoni tax-xiri għandhom jiġu sorveljati b’attenzjoni sabiex tiġi evitata konċentrazzjoni eċċessiva tal-kapaċita tal-akkwist u l-kollużjoni, u biex jiġu ppreservati t-trasparenza u l-kompetizzjoni, kif ukoll l-opportunitajiet ta’ aċċess għas-swieq tal-SMEs.
(60)
L-istrument tal-ftehimiet qafas intuża ħafna u huwa kkunsidrat bħala teknika ta’ akkwist effiċjenti madwar l-Ewropa kollha. Għalhekk għandu jinżamm prattikament kif inhu. Madankollu, ċerti aspetti jeħtieġ li jkunu kkjarifikati, b’mod partikolari li l-ftehimiet qafas ma għandhomx jintużaw mill-awtoritajiet kontraenti li mhumiex identifikati fihom. Għal dak il-għan, l-awtoritajiet kontraenti li huma partijiet minn ftehim qafas speċifiku mill-bidu għandhom ikunu indikati b’mod ċar, jew b’isem jew b’mezz ieħor, bħal referenza għal kategorija partikolari ta’ awtoritajiet kontraenti f’żona ġeografika delimitata b’mod ċar, sabiex l-awtoritajiet kontraenti kkonċernati jkunu jistgħu jiġu identifikati faċilment u inekwivokabbilment. Bl-istess mod, ftehim qafas m’għandux ikun miftuħ għal dħul ta’ operaturi ekonomiċi ġodda ladarba jkun konkluż. Dan jimplika pereżempju li fejn korp ta’ xiri ċentrali juża reġistru ġenerali tal-awtoritajiet kontraenti jew kategoriji tagħhom, bħall-awtoritajiet lokali f’żona ġeografika partikolari, li għandhom il-jedd għal rikors għal ftehimiet qafas li hija tikkonkludi li l-korp ta’ xiri ċentrali għandu jagħmel dan b’mod li jagħmilha possibbli li ssir verifika mhux biss tal-identità tal-awtorità kontraenti kkonċernata iżda wkoll tad-data minn meta hija takkwista l-jedd li jkollha rikors għal ftehim qafas konkluż mill-korp ta’ xiri ċentrali peress li dik id-data tiddetermina liema ftehimiet qafas speċifiċi dik l-awtorità kontraenti għandha titħalla tuża.
(61)
Il-kondizzjonijiet oġġettivi biex jiġi identifikat liema mill-operaturi ekonomiċi parti mill-ftehim qafas għandhom iwettqu kompitu partikolari, bħal provvisti jew servizzi maħsuba għal użu minn persuni fiżiċi, jistgħu, fil-kuntest ta’ ftehimiet qafas li jistipulaw it-termini kollha, jinkludu l-ħtiġijiet jew l-għażla tal-persuni fiżiċi kkonċernati.
L-awtoritajiet kontraenti għandhom jingħataw flessibbiltà addizzjonali meta jagħmlu akkwisti taħt il-ftehimiet qafas, li huma konklużi ma’ aktar minn operatur ekonomiku wieħed u li jistipulaw it-termini kollha.
F’tali każijiet, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jitħallew jakkwistaw xogħlijiet, provvisti jew servizzi speċifiċi, li huma koperti mill-ftehim qafas, jew billi jeħtiġuhom minn wieħed mill-operaturi ekonomiċi, determinati skont kriterji oġġettivi u fuq it-termini diġà stabbiliti, jew billi jagħtu kuntratt speċifiku għax-xogħlijiet, provvisti jew servizzi ikkonċernati wara minikompetizzjoni bejn l-operaturi ekonomiċi li huma parti mill-ftehim qafas. Biex jiżguraw trasparenza u trattament ugwali, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jindikaw fid-dokumenti tal-akkwist għall-ftehim qafas il-kriterji oġġettivi li ser jirregolaw l-għażla bejn dawk iż-żewġ metodi ta’ twettiq tal-ftehim qafas. Kriterji bħal dawn pereżempju jirrigwardaw il-kwantità, il-valur jew il-karatteristiċi tax-xogħlijiet, provvisti jew servizzi kkonċernati, inkluż il-ħtieġa għal livell ogħla ta’ servizz jew livell ta’ siġurtà miżjud, jew għal żviluppi fil-livell tal-prezz meta mqabbel ma’ indiċi ta’ prezz predeterminat. Il-ftehimiet qafas m’għandhomx jintużaw b’mod skorrett jew b’tali mod li jipprevjenu, jirrestrinġu jew jgħawġu l-kompetizzjoni. L-awtoritajiet kontraenti m’għandhomx ikunu obbligati skont din id-Direttiva li jakkwistaw xogħlijiet, provvisti jew servizzi li huma koperti minn ftehim qafas, taħt dan il-ftehim qafas.
(62)
Għandu jiġi wkoll iċċarat li filwaqt li kuntratti bbażati fuq ftehim qafas għandhom jingħataw il-kuntratt qabel tmiem l-obbligu tal-ftehim qafas innifsu, id-durata tal-kuntratti individwali bbażati fuq ftehim qafas mhix meħtieġa li tikkoinċidi mad-durata ta’ dak il-ftehim qafas, iżda jista’ jkun, kif adegwat, iqsar jew itwal. B’mod partikolari, għandu jiġi permess li d-durata tal-kuntratti individwali tiġi stabbilita abbażi ta’ ftehim qafas li jieħu kont ta’ fatturi bħaż-żmien meħtieġ għat-twettiq tagħhom, fejn tkun inkluża l-manutenzjoni tat-tagħmir li l-ħajja utli mistennija tiegħu tkun ta’ aktar minn erba’ snin jew fejn ikun meħtieġ taħriġ estensiv tal-persunal biex jitwettaq il-kuntratt.
Għandu wkoll jiġi ċċarat li jista’ jkun hemm każijiet eċċezzjonali li fihom id-durata tal-ftehimiet qafas infushom għandha titħalla tkun itwal minn erba’ snin. Dawn il-każijiet, li għandhom ikunu ġustifikati debitament, b’mod partikolari mis-suġġett tal-ftehim qafas, jistgħu jseħħu pereżempju meta l-operaturi ekonomiċi jkunu jeħtieġu jarmu t-tagħmir li l-perjodu tal-amortizzament tiegħu jkun itwal minn erba’ snin u li għandu jkun disponibbli fi kwalunkwe mument matul id-durata tal-ftehim qafas.
(63)
Fid-dawl tal-esperjenza miksuba, jeħtieġ ukoll li jiġu aġġustati r-regoli li jirregolaw is-sistemi dinamiċi ta’ xiri biex b’hekk l-awtoritajiet kontraenti jieħdu vantaġġ sħiħ mill-possibbiltajiet li joffri dak l-istrument. Jeħtieġ li s-sistemi jiġu ssimplifikati, b’mod partikolari huma għandhom jitħaddmu fil-forma ta’ proċedura ristretta, biex b’hekk jeliminaw il-bżonn għall-offerti indikattivi, li ġew identifikati bħala wieħed mill-piżijiet ewlenin assoċjati mas-sistemi dinamiċi ta’ xiri. Għalhekk, kull operatur ekonomiku li jissottometti talba għall-parteċipazzjoni u jissodisfa l-kriterji ta’ għażla għandu jitħalla jieħu sehem fil-proċeduri ta’ akkwist li jitwettqu permezz tas-sistemi dinamiċi ta’ xiri matul il-perijodu ta’ validità tagħha. It-teknika ta’ xiri tippermetti li l-awtorità kontraenti jkollha firxa partikolarment wiesgħa ta’ offerti u b’hekk tiżgura l-użu ottimali ta’ finanzi pubbliċi permezz ta’ kompetizzjoni wiesgħa fir-rigward ta’ prodotti użati komunament jew minn fuq l-ixkaffa, xogħlijiet jew servizzi li huma ġeneralment disponibbli fis-suq.
(64)
L-eżami ta’ dawk it-talbiet għall-parteċipazzjoni għandu normlament jitwettaq fi żmien massimu ta’ 10 ijiem ta’ xogħol, peress li l-evalwazzjoni tal-kriterji tal-għażla ser issir fuq il-bażi tar-rekwiżiti simplifikati għal dokumentazzjoni li huma mniżżla f’din id-Direttiva. Madankollu, meta sistema dinamika ta’ xiri hija stabbilta l-ewwel darba, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu, b’respons għall-ewwel pubblikazzjoni tal-avviż tal-kuntratt jew l-istedina biex jiġi kkonfermat l-interess, jiġu ffaċċjati b’għadd tant kbir ta’ talbiet għall-parteċipazzjoni li huma jkollhom bżonn aktar żmien biex jeżaminaw it-talbiet. Dak għandu jkun ammissibbli, kemm-il darba ma jkun tnieda l-ebda akkwist speċifiku qabel ma t-talbiet kollha jkunu ġew eżaminati. L-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu liberi li jorganizzaw il-mod li bih huma beħsiebhom jeżaminaw it-talbiet għall-parteċipazzjoni, pereżempju billi jiddeċiedu li jwettqu tali eżamijiet darba biss fil-ġimgħa, kemm-il darba l-iskadenzi għall-eżami ta’ kull talba ta’ ammissjoni jiġu osservati.
(65)
Fi kwalunkwe mument matul il-perijodu tal-validità tas-sistema dinamika ta’ xiri, l-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu liberi li jeżiġu li l-operaturi ekonomiċi jissottomettu awtodikjarazzjoni mġedda u aġġornata dwar l-issodisfar tal-kriterji għall-għażla kwalitattiva, f’limitu ta’ żmien adegwat. Għandu jkun imfakkar li l-possibbiltà prevista fid-dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-mezzi ta’ prova ta’ din id-Direttiva sabiex l-operaturi ekonomiċi jintalbu jissottomettu dokumenti ta’ appoġġ u l-obbligu li dan isir mill-offerent li lilu ġie deċiż li jingħata l-kuntratt, japplikaw ukoll fil-kuntest partikolari tas-sistemi dinamiċi ta’ xiri.
(66)
Sabiex tavvanza l-possibiltajiet tal-SMEs li jipparteċipaw f’sistema dinamika ta’ xiri fuq skala kbira, pereżempju waħda li titħaddem minn korp ta’ xiri ċentrali, l-awtorità kontraenti kkonċernata għandha tkun tista’ tartikola s-sistema f’kategoriji ta’ prodotti, xogħlijiet jew servizzi definiti oġġettivament. Tali kategoriji għandhom jiġu definiti b’referenza għal fatturi oġġettivi li jistgħu pereżempju jinkludu d-daqs massimu permess ta’ kuntratti speċifiċi li għandhom jingħataw fil-kategorija kkonċernata jew żona ġeografika speċifika li fiha kuntratti speċifiċi għandhom jitwettqu. Fejn sistema dinamika ta’ xiri tinqasam f’kategoriji, l-awtorità kontraenti għandha tapplika kriterji ta’ għażla li huma proporzjonati għall-karatteristiċi tal-kategorija kkonċernata.
(67)
Għandu jkun iċċarat li rkantijiet elettroniċi tipikament mhumiex adatti għal ċerti kuntratti pubbliċi ta’ xogħlijiet u ċerti kuntratti pubbliċi ta’ servizzi li jkollhom bħala s-suġġett tagħhom prestazzjonijiet intellettwali, bħad-disinn ta’ xogħlijiet, għaliex huma biss l-elementi xierqa għal evalwazzjoni awtomatika b’mezzi elettroniċi, mingħajr xi intervent jew apprezzament mill-awtorità kompetenti, jiġifieri elementi li huma kwantifikabbli sabiex ikunu espressi f’ċifri jew perċentwali, li jistgħu jkunu suġġetti għal irkantijiet elettroniċi.
Madankollu, għandu jkun iċċarat ukoll li l-irkantijiet elettroniċi jistgħu jintużaw fi proċedura ta’ akkwist għax-xiri ta’ dritt speċifiku ta’ propjetà intellettwali. Huwa wkoll adatt li jitfakkar li waqt li l-awtoritajiet kontraenti jibqgħu liberi li jnaqqsu l-għadd ta’ kandidati jew offerenti sakemm l-irkant ma jkunx diġà beda, l-ebda tnaqqis ieħor fl-għadd ta’ offerenti li jipparteċipaw fl-irkant elettroniku ma jista’ jkun permess wara li jkun beda l-irkant.
(68)
Qegħdin jiġu żviluppati kontinwament tekniki ġodda ta’ xiri elettroniku, bħalma huma l-katalogi elettroniċi. Il-katologi elettroniċi huma format għall-preżentazhoni u l-organizzazzjoni ta’ informazzjoni b’mod li jkun komuni għall-offerenti parteċipanti kollha u li jista’ jiġi ttrattat elettronikament. Eżempju jista’ jkun offerti preżentati fil-forma ta’ spreadsheet. L-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu jistgħu jeħtieġu katalogi elettroniċi fil-proċeduri disponibbli kollha fejn ikun meħtieġ l-użu ta’ mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni. Il-katalogi elettroniċi jgħinu biex tiżdied il-kompetizzjoni u titjieb l-effiċjenza tax-xiri pubbliku, b’mod partikolari f’termini ta’ nuqqas ta’ telf ta’ ħin u flus. Madankollu, għandhom jiġu stabbiliti ċerti regoli biex jiġi żgurat li l-użu tal-metodi l-ġodda jkun konformi ma’ din id-Direttiva u mal-prinċipji ta’ trattament ugwali, nondiskriminazzjoni u trasparenza. Għalhekk, l-użu ta’ katalogi elettroniċi għat-tfigħ tal-offerti m’għandux jimplika l-possibbilta li l-operaturi ekonomiċi jillimitaw lilhom infushom għat-trasmissjoni tal-katalogu ġenerali tagħhom. L-operaturi ekonomiċi xorta għandhom jadattaw il-katalogi ġenerali minħabba l-proċedura speċifika ta’ akkwist. Tali adattament jiżgura li l-katalogu li huwa trasmess b’respons għal proċedura speċifika ta’ akkwist ikun fih biss prodotti, xogħlijiet jew servizzi li l-operaturi ekonomiċi jkunu vvalutaw - wara eżami attiv - li jikkorrispondu għar-rekwiżiti tal-awtorità kontraenti. Billi jagħmlu dan, l-operaturi ekonomiċi għandhom jitħallew jikkuppjaw informazzjoni li tinsab fil-katalogi ġenerali tagħhom, iżda huma m’għandhomx jitħallew jissottomettu l-katalogu ġenerali bħala tali.
Barra minn hekk, fejn jiġu offruti garanziji suffiċjenti fir-rigward tal-assigurazzjoni tat-traċċabbiltà, it-trattament ugwali u l-prevedibbiltà, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jitħallew jiġġeneraw offerti fir-rigward ta’ xiri speċifiku fuq il-bażi tal-katalogi elettroniċi trasmessi qabel, b’mod partikolari fejn il-kompetizzjoni tkun reġgħet infetħet skont ftehim qafas jew fejn tkun qed tintuża sistema dinamika ta’ xiri.
Fejn ikunu ġenerati offerti mill-awtorità kontraenti, l-operatur kontraenti ikkonċernat għandu jingħata l-possibbiltà li jivverifika li l-offerta hekk kostitwita mill-awtorità kontraenti ma jkunx fiha żbalji materjali. Fejn ikun hemm żbali materjali, l-operatur ekonomiku m’għandux ikun marbut mill-offerta ġġenerata mill-awtorità kontraenti sakemm ma jkunx ikkoreġut l-iżball.
F’konformità mar-rekwiżiti tar-regoli għall-mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jevitaw ostakli mhux iġġustifikati għall-aċċess tal-operaturi ekonomiċi għall-proċeduri ta’ akkwist li fihom l-offerti għandhom ikunu ppreżentati fil-forma ta’ katalogi elettroniċi u li jiggarantixxu l-konformità mal-prinċipji ġenerali ta’ nondiskriminazzjoni u trattament ugwali.
(69)
It-tekniki ta’ xiri ċentralizzat qed jintużaw dejjem aktar fil-biċċa l-kbira tal-Istati Membri. Il-korpi ta’ xiri ċentrali huma responsabbli għat-twettiq tal-akkwisti, il-ġestjoni ta’ sistemi dinamiċi ta’ xiri jew l-għoti ta’ kuntratti pubbliċi/ftehimiet qafas għal awtoritajiet kontraenti oħrajn, b’remunerazzjoni jew mingħajrha. L-awtoritajiet kontraenti li għalihom ġie konkluż ftehim qafas għandhom ikunu jistgħu jużawh għal xiri individwali jew ripetittiv. Fid-dawl tal-volumi kbar mixtrija, tali tekniki jistgħu jgħinu biex iżidu l-kompetizzjoni u għandhom jgħinu biex jipprofessjonalizzaw l-akkwist pubbliku. Għalhekk għandha ssir dispożizzjoni għal defnizzjoni tal-Unjoni ta’ korpi ta’ xiri ċentrali dedikati għal awtoritajeit kontraenti u għandu jkun iċċarat li korpi ta’ xiri ċentrali joperaw f’żewġ modi differenti.
L-ewwel nett, huma għandhom ikunu kapaċi jaġixxu bħala grossisti billi jbigħu, jaħżnu, jbigħu mill-ġdid jew, it-tieni nett, għandhom ikunu jistgħu jaġixxu bħala intermedjarji billi jagħtu kuntratti, joperaw sistemi dinamiċi ta’ xiri jew jikkonkludu ftehimiet qafas li għandhom jintużaw minn awtoritajiet kontraenti. Dan ir-rwol intermedjarju jista’ f’xi każijiet jitwettaq billi jsiru proċeduri ta’ akkwist rilevanti b’mod awtonomu, mingħajr struzzjonijiet dettaljati mill-awtoritajiet kontraenti kkonċernati; f’każijiet oħra, bit-twettiq tal-proċeduri ta’ għoti rilevanti taħt l-istruzzjonijiet tal-awtoritajiet kontraenti kkonċernati, f’isimhom u għall-kont tagħhom.
Barra minn hekk, għandhom jiġu stabbiliti regoli għall-allokazzjoni tar-responsabbiltà għall-osservanza tal-obbligi skont din id-Direttiva, bejn il-korp ta’ xiri ċentrali u l-awtoritajiet kontraenti li jakkwistaw minnu jew permezz tiegħu. Fejn il-korp ta’ xiri ċentrali jkun responsabbli biss għat-twettiq tal-proċeduri ta’ akkwist, dan għandu wkoll ikun unikament u direttament responsabbli għal-legalità tal-proċeduri. Fejn awtorità kontraenti twettaq ċerti partijiet tal-proċedura, pereżempju l-ftuħ mill-ġdid tal-kompetizzjoni taħt ftehim qafas jew l-għoti ta’ kuntratti individwali bbażati fuq sistema dinamika ta’ xiri, hija għandha tibqa’ responsabbli għall-istadji li twettaq.
(70)
L-awtoritajiet kontraenti għandhom jitħallew jagħtu kuntratt pubbliku ta’ servizz għall-provvista ta’ attivitajiet ta’ xiri ċentralizzati lil korp ta’ xiri ċentrali mingħajr l-applikazzjoni tal-proċeduri previsti f’din id-Direttiva. Huwa għandu jkun permess ukoll li tali kuntratti pubbliċi ta’ servizzi jinkludu l-provvista ta’ attivitajiet ta’ xiri anċillari. Il-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi għall-provvediment ta’ attivitajiet ta’ xiri anċillari għandhom, meta mwettqa b’mod ieħor minn korp ta’ xiri ċentrali b’rabta mal-provvediment ta’ attivitajiet ta’ xiri ċentrali lill-awtorità kontraenti kkonċernata, jingħataw skont din id-Direttiva. Għandu jitfakkar ukoll li din id-Direttiva ma għandhiex tapplika fejn attivitajiet ta’ xiri ċentralizzati jew anċillari jiġu pprovduti jekk mhux b’kuntratt għal interess perkunjarju li jikkostitwixxi akkwist fit-tifsira ta’ din id-Direttiva.
(71)
It-tisħiħ tad-dispożizzjonijiet dwar il-korpi ta’ xiri ċentrali m’għandu bl-ebda mod jostakola l-prattiċi attwali ta’ akkwist konġunt okkażjonali, jiġifieri akkwist komuni anqas istituzzjonalizzat u sistematiku jew il-prattika stabbilita li jsir rikors għal fornituri ta’ servizzi li jħejju u jiġġestixxu l-proċeduri ta’ akkwist f’isem u għall-kont ta’ awtorità kontraenti u taħt l-istruzzjonijiet tagħha. Għall-kuntrarju, ċerti karatteristiċi ta’ akkwist konġunt għandhom jiġu ċċarati minħabba r-rwol importanti li l-akkwist konġunt jista’ jkollu, mhux l-anqas b’rabta ma’ proġetti innovattivi.
L-akkwist konġunt jista’ jieħu ħafna forom differenti, li jvarjaw minn akkwist ikkoordinat permezz tat-tħejjija ta’ speċifikazzjonijet tekniċi komuni għal xogħlijiet, provvisti jew servizzi li ser jiġu akkwistati minn għadd ta’ awtoritajiet kontraenti, li kull waħda minnhom twettaq proċedura ta’ akkwist separat, għal sitwazzjonijiet fejn l-awtoritajiet kontraenti kkonċernati jwettqu konġuntament proċedura waħda ta’ akkwist jew billi jaġixxu flimkien jew billi jafdaw awtorità kontraenti waħda bil-ġestjoni tal-proċedura ta’ akkwist f’isem l-awtoritajiet kontraenti kollha.
Fejn diversi awtoritajiet kontraenti jwettqu konġuntament proċedura ta’ akkwist, huma għandhom ikunu konġuntament responsabbli għat-twettiq tal-obbligi tagħhom taħt din id-Direttiva. Madankollu, fejn partijiet biss tal-proċedura ta’ akkwist jitwettqu konġuntament mill-awtoritajiet kontraenti, ir-responsabbiltà konġunta għandha tapplika biss għal dawk il-partijiet tal-proċedura li twettqu flimkien. Kull awtorità kontraenti għandha tkun unikament responsabbli fir-rigward ta’ proċeduri jew partijiet ta’ proċeduri li hija twettaq waħedha, bħall-għoti ta’ kuntratt, il-konklużjoni ta’ ftehim qafas, l-operat ta’ sistema dinamika ta’ xiri, il-ftuħ mill-ġdid ta’ kompetizzjoni taħt ftehim qafas jew l-istabbiliment ta’ min mill-operaturi ekonomiċi parti mill-ftehim qafas għandu jwettaq kompitu partikolari.
(72)
Il-mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni huma partikolarment xierqa biex jappoġġaw prattiki u għodod ta’ xiri ċentralizzat minħabba li joffru l-possibbiltà ta’ użu mill-ġdid u pproċessar awtomatiku tad-data u ta’ tnaqqis fl-ispejjeż relatati mal-informazzjoni u t-transazzjonijiet. Għalhekk, bħala l-ewwel pass, l-użu ta’ mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni bħal dawn għandu jsir obbligatorju għall-korpi ta’ xiri ċentrali, filwaqt li għandhom jiġu ffaċilitati wkoll il-prattiki konverġenti madwar l-Unjoni. Dan għandu jiġi segwit minn obbligu ġenerali li jintużaw mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni fil-proċeduri ta’ akkwist kollha wara perijodu transitorju ta’ 30 xahar.
(73)
Attwalment, l-għoti konġunt ta’ kuntratti pubbliċi mill-awtoritajiet kontraenti ta’ Stati Membri differenti qed jiffaċċja diffikultajiet legali speċifiċi rigward kunflitti tal-liġijiet nazzjonali. Minkejja l-fatt li d-Direttiva 2004/18/KE ppermettiet impliċitament akkwist pubbliku konġunt transkonfinali, l-awtoritajiet kontraenti xorta qed jiffaċċjaw diffikultajiet legali u prattiċi konsiderevoli fix-xiri minn korpi ta’ xiri ċentrali fi Stati Membri oħra jew fl-għoti b’mod konġunt ta’ kuntratti pubbliċi. Sabiex l-awtoritajiet kontraenti jkunu jistgħu jiksbu benefiċċju massimu mill-potenzjal tas-suq intern f’termini ta’ ekonomiji ta’ skala u kondiviżjoni tar-riskji u l-benefiċċji, mhux l-anqas għal proġetti innovattivi li jinvolvu ammont akbar ta’ riskju minn dak raġonevolment tollerabbli minn awtorità kontraenti unika, dawk id-diffikultajiet għandhom jiġu remedjati. Għalhekk għandhom jiġu stabbiliti regoli ġodda dwar l-akkwist konġunt transkonfinali sabiex tiġi ffaċilitata l-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet kontraenti u jissaħħu l-benefiċċji tas-suq intern bil-ħolqien ta’ opportunitajiet ta’ negozju transkonfinali għall-fornituri u għal min jipprovdi servizz. Dawk ir-regoli għandhom jiddeterminaw il-kondizzjonijiet għall-użu transkonfinali tal-korpi ta’ xiri ċentrali u jistabbilixxu l-leġislazzjoni ta’ akkwist pubbliku applikabbli, inkluż il-leġislazzjoni applikabbli dwar rimedji, f’każijiet ta’ proċeduri konġunti transkonfinali, li tikkomplementa r-regola tal-konflitt tal-liġijiet tar-Regolament (KE) Nru 593/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13). Barra minn hekk, l-awtoritajiet kontraenti minn Stati Membri differenti għandhom ikunu jistgħu jwaqqfu entitajiet konġunti stabbiliti skont il-liġi nazzjonali jew tal-Unjoni. Għandhom ikunu stabbiliti regoli speċifiċi għal dawn il-forom ta’ akkwist konġunt.
Madankollu, l-awtoritajiet kontraenti ma għandhomx jużaw il-possibbiltajiet għall-akkwist konġunt transkonfinali sabiex jevitaw liġijiet pubbliċi obbligatorji, f’konformità mad-dritt tal-Unjoni, li huma applikabbli għalihom fl-Istat Membru fejn ikunu jinsabu. Regoli bħal dawn jistgħu jinkludu, pereżempju, id-dispożizzjonijiet dwar it-trasparenza u l-aċċess għal dokumenti jew ir-rekwiżiti speċifiċi għall-ittraċċar ta’ provvisti sensittivi.
(74)
Huwa meħtieġ li l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi mfassla mix-xerrejja pubbliċi jippermettu li l-akkwist pubbliku jkun miftuħ għall-kompetizzjoni kif ukoll li dawn jilħqu l-objettivi tas-sostenibilità. Għal dak il-għan, għandu jkun possibbli li jintefgħu offerti li jirriflettu d-diversità ta’ soluzzjonijiet tekniċi, l-istandards u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi fis-suq, inklużi dawk imfassla abbażi tal-kriterji ta’ prestazzjoni marbuta maċ-ċiklu tal-ħajja u s-sostenibilità tal-proċess tal-produzzjoni tax-xogħlijiet, il-provvisti u s-servizzi.
Konsegwentement, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għandhom jiġu abbozzati b’tali mod li jiġi evitat tnaqqis b’mod artifiċjali fil-kompetizzjoni permezz ta’ rekwiżiti li jiffavorixxu lil operatur ekonomiku speċifiku billi jirriflettu l-karatteristiċi ewlenin tal-provvisti, servizzi jew xogħlijiet li huma normalment offruti minn dak l-operatur ekonomiku. It-tfassil tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi f’termini ta’ rekwiżiti ta’ prestazzjoni u funzjonali ġeneralment jippermetti li dak l-objettiv jintlaħaq bl-aħjar mod possibbli. Ir-rekwiżiti funzjonali u dawk relatati mat-twettiq huma wkoll mezzi adatti li jiffavorixxu l-innovazzjoni fl-akkwist pubbliku u għandhom jintużaw b’mod kemm jista’ jkun wiesa’. Fejn issir referenza għal standard Ewropew jew, fin-nuqqas tiegħu, għal standard nazzjonali, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jikkunsidraw offerti bbażati fuq arranġamenti ekwivalenti. Għandha tkun ir-responsabilità tal-operatur ekonomiku li jagħti prova tal-ekwivalenza mat-tikketta mitluba.
Sabiex jagħtu prova ta’ ekwivalenza, għandu jkun possibbli li l-offerenti jintalbu li jipprovdu evidenza vverifikata minn parti terza. Madankollu, għandhom ikunu permessi wkoll mezzi xierqa oħra ta’ prova bħal dossier tekniku tal-manifattur fejn l-operatur ekonomiku kkonċernat ma jkollux aċċess għal dawn iċ-ċertifikati jew rapporti tat-testijiet, jew ma jkollu l-ebda possibbiltà li jiksibhom fil-limiti ta’ żmien rilevanti, dment li l-operatur ekonomiku kkonċernat jagħti prova li x-xogħlijiet, provvisti jew servizzi jissodisfaw r-rekwiżiti jew kriterji stabbiliti fl-ispeċifikazzjonijiet tekniċi, il-kriterji tal-għoti jew il-kondizzjonijiet tat-twettiq tal-kuntratt.
(75)
L-awtoritajiet kontraenti li jixtiequ jixtru xogħlijiet, provvisti jew servizzi b’karatteristiċi speċifiċi ambjentali, soċjali jew oħrajn għandhom ikunu jistgħu jirreferu għal tikketti partikolari, bħall-Eko-tikketta Ewropea, l-eko-tikketti (multi-) nazzjonali jew kull tikketta oħra, sakemm ir-rekwiżiti għat-tikketta jkunu marbuta mas-suġġett tal-kuntratt, bħad-deskrizzjoni tal-prodott u l-preżentazzjoni tiegħu, inklużi r-rekwiżiti għall-imballaġ. Barra minn hekk huwa essenzjali li dawk ir-rekwiżiti jitfasslu u jiġu adottati fuq il-bażi ta’ kriterji verifikabbli oġġettivament, bl-użu ta’ proċedura li jistgħu jipparteċipaw fiha l-partijiet interessati, bħal korpi governattivi, konsumaturi, manifatturi, distributuri u organizzazzjonijiet ambjentali, u li t-tikketta tkun aċċessibbli u disponibbli għall-partijiet interessati kollha. Għandu jiġi ċċarat li l-partijiet interessati jistgħu jkunu korpi pubbliċi jew privati, kumpanniji jew kwalunkwe xorta ta’ organizzazzjoni mhux governattivi (organizzazzjoni li mhijiex parti minn gvern u li mhijiex kumpannija konvenzjonali).
Għandu jiġi ċċarat bl-istess mod li korpi jew organizzazzjonijiet nazzjonali jew governattivi speċifiċi jistgħu jkunu involuti fl-istabbiliment tar-rekwiżiti ta’ tikkettar li jistgħu jintużaw f’rabta mal-akkwisti minn awtoritajiet pubbliċi mingħajr ma dawk il-korpi jew organizzazzjonijiet jitilfu l-istatus tagħhom bħala partijiet terzi.
Referenzi għat-tikketti ma għandux ikollhom l-effett li jirrestrinġu l-innovazzjoni.
(76)
Għal kull akkwist maħsub biex jintuża minn persuni, sew jekk pubbliku ġenerali jew persunal tal-awtorità kontraenti, jeħtieġ li l-awtoritajiet kontraenti jistabbilixxu speċifikazzjonijiet tekniċi sabiex iqisu l-kriterji ta’ aċċessibilità għall-persuni b’diżabilità jew id-disinn għall-utenti kollha, ħlief f’każijiet iġġustifikati kif jixraq.
(77)
Fit-tfassil tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jieħdu kont tar-rekwiżiti li joriġinaw mid-dritt tal-Unjoni fil-qasam tal-liġi tal-protezzjoni tad-data, b’mod partikolari f’rabta mad-disinn tal-ipproċessar tad-data personali (protezzjoni tad-data mid-disinn).
(78)
L-akkwist pubbliku għandu jkun adatt għall-ħtiġijiet tal-SMEs. L-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu inkoraġġuti jużaw il-Kodiċi tal-Aħjar Prattiki stipulat fid-Dokument ta’ Ħidma tal-Persunal tal-Kummissjoni tal-25 ta’ Ġunju 2008 bit-titolu ‘Kodiċi Ewropew tal-Aħjar Prattiki għall-iffaċilitar tal-aċċess mill-SMEs għall-kuntratti tal-akkwist pubbliku’, li jipprovdi gwida dwar kif jistgħu japplikaw il-qafas tal-akkwist pubbliku b’mod li jiffaċilita l-parteċipazzjoni tal-SMEs. Għal dak il-għan u sabiex isaħħaħ il-kompetizzjoni, l-awtortajiet kontraenti għandhom b’mod partikolari jkunu inkoraġġuti jaqsmu kuntratti kbar f’lottijiet. Tali diviżjoni tista’ ssir fuq bażi kwantitattiva, billi d-daqs tal-kuntratti individwali jkun jikkorrispondi aħjar għall-kapaċità tal-SMEs, jew fuq bażi kwalitattiva, skont is-snajja’ u speċjalizzazzjonijiet differenti involuti, biex il-kontenut tal-kuntratti individwali jiġi adattat aktar mill-qrib għas-setturi speċjalizzati tal-SMEs jew skont il-fażijiet differenti sussegwenti tal-proġett.
Id-daqs u s-suġġett tal-lottijiet għandhom jiġi ddeterminati liberament mill-awtorità kontraenti, li, skont ir-regoli rilevanti dwar il-kalkolu tal-valur stmat tal-akkwist, għandha wkoll titħalla tagħti xi lottijiet mingħajr l-applikazzjoni tal-proċeduri ta’ din id-Direttiva. L-awtorità kontraenti għandu jkollha dmir tikkonsidra l-adegwatezza tad-diviżjoni ta’ kuntratti f’lottijiet filwaqt li tibqa’ libera li tiddeċiedi b’mod awtonomu fuq il-bażi ta’ kwalunkwe raġuni li hija tqis rilevanti, mingħajr ma tkun soġġetta għal superviżjoni amministrattiva jew ġuridika. Fejn l-awtorità kontraenti tiddeċiedi li ma jkunx adattat li tiddividi l-kuntratt f’lottijiet, ir-rapport individwali jew id-dokumenti tal-akkwist għandu jkun fih indikazzjoni tar-raġunijiet ewlenin għall-għażla tal-awtorità kontraenti. Tali raġunijiet jistgħu pereżempju jkunu li l-awtorità kontraenti ssib li tali diviżjoni tista’ tirriskja li tirrestrinġi l-kompetizzjoni, jew tirriskja li tagħmel l-eżekuzzjoni tal-kuntratt eċċessivament u teknikament diffiċli jew għali, jew li l-ħtieġa għall-koordinazzjoni tal-kuntratturi differenti għall-lottijiet tista’ tirriskja li tipperikola l-eżekuzzjoni korretta tal-kuntratt.
L-Istati Membri għandhom jibqgħu liberi li jmorru oltre fl-isforzi tagħhom biex jiffaċilitaw l-involviment tal-SMEs fis-suq tal-akkwist pubbliku, billi jestendu l-ambitu tal-obbligu tal-konsiderazzjoni tal-adegwatezza tad-diviżjoni tal-kuntratti f’lottijiet għal kuntratti li jkun iżgħar, u billi jeżiġu li l-awtoritajiet kontraenti jipprovdu ġustifikazzjoni għal deċiżjoni li l-kuntratti ma jiġux diviżi f’lottijiet jew billi jagħmlu diviżjoni f’lottijiet obbligatorja taħt ċerti kondizzjonijiet. Bl-istess għan, l-Istati Membri għandhom ukoll ikunu liberi li jipprovdu mekkaniżmi għal pagamenti diretti lis-sottokuntratturi.
(79)
Fejn l-kuntratti jiġu diviżi f’lottijiet, l-awtoritajiet kontraenti għandhom, pereżempju sabiex jippreservaw il-kompetizzjoni jew jiżguraw l-affidabbiltà tal-provvista, jitħallew jillimitaw l-għadd ta’ lottijiet li jista’ jressaq offerta għalihom l-operatur ekonomiku; għandhom ukoll jitħallew jillimitaw l-għadd ta’ lottijiet li jistgħu jiġu aġġudikati lil xi offerent partikolari.
Madankollu, l-objettiv ta’ ffaċilitar ta’ aċċess akbar għall-akkwist pubbliku mill-SMEs jista’ jkun mfixkel jekk l-awtoritajiet kontraenti jkunu obbligati jagħtu l-kuntratti lott b’lott anke meta dan ikun ifisser li jkollhom jaċċettaw soluzzjonijiet ħafna anqas vantaġġużi meta mqabbla mal-għoti li jiġbor fih bosta lottijiet jew kollha kemm huma. Fejn il-possibbiltà li jkun applikat dan il-metodu tkun ġiet indikata b’mod ċar minn qabel, għandu jkun għalhekk possibbli għall-awtoritajiet kontraenti li jwettqu valutazzjoni komparattiva tal-offerti sabiex jistabbilixxu jekk l-offerti ppreżentati minn offerent partikolari għal kombinazzjoni ta’ lottijiet, bħala unità sħiħa, jissodisfawx il-kriterji ta’ għoti stipulati skont din id-Direttiva fir-rigward ta’ dawk il-lottijiet aħjar mill-offerti għal-lottijiet individwali kkonċernati meta jittieħdu b’mod iżolat. Jekk ikun il-każ, l-awtorità kontraenti għandha tkun permessa tagħti kuntratt li jiġbor il-lottijiet inkwistjoni lill-offerent ikkonċernat. Għandu jiġi kkjarifikat li l-awtoritajiet kontraenti għandhom iwettqu valutazzjoni komparattiva ta’ dan it-tip billi l-ewwel jiddeterminaw liema offerti jissodisfaw l-aħjar il-kriterji tal-għoti stipulati għal kull lott individwali u mbagħad jqabbluha mal-offerti ppreżentati minn offerent partikolari għal kombinazzjoni speċifika ta’ lottijiet, mittieħda bħala unità sħiħa.
(80)
Sabiex il-proċeduri jitħaffu u jsiru aktar effiċjenti, il-limiti ta’ żmien għall-parteċipazzjoni fi proċeduri ta’ akkwist għandhom jinżammu kemm jista’ jkun qosra mingħajr il-ħolqien ta’ ostakoli mhux xierqa għall-aċċess ta’ operaturi ekonomiċi mis-suq intern u partikolarment SMEs. Għandu jinżamm preżenti għalhekk li, meta jistabbilixxu l-limiti ta’ żmien biex jintlaqgħu l-offerti u t-talbiet għall-parteċipazzjoni, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jieħdu kont b’mod partikolari tal-kumplessità tal-kuntratt u ż-żmien meħtieġ għat-tfassil tal-offerti, anki jekk dan jimplika stabbiliment ta’ limiti ta’ żmien li huma itwal minn dawk minimi previsti f’din id-Direttiva. L-użu ta’ mezzi elettroniċi ta’ informazzjoni u komunikazzjoni, b’mod partikolari d-disponibbiltà elettronika sħiħa lill-operaturi ekonomiċi, l-offerenti u l-kandidati ta’ dokumenti tal-akkwist u t-trasmissjoni elettronika ta’ komunikazzjoni, ma jwassalx min-naħa l-oħra għal iżjed trasparenza u ffrankar ta’ ħin. Għalhekk, għandu jsir provvediment għat-tnaqqis tal-limiti ta’ żmien minimi f’konformità mar-regoli stabbiliti mill-FAP u soġġett għall-kondizzjoni li huma jkunu kompatibbli mal-mod speċifiku ta’ trasmissjoni previst fil-livell tal-Unjoni. Barra minn hekk, l-awtoritajiet kontraenti għandu jkollhom l-opportunità li jqassru aktar il-limiti ta’ żmien biex jintlaqgħu t-talbiet għall-parteċipazzjoni u ta’ offerti f’każijiet fejn stat ta’ urġenza jagħmel il-limiti ta’ żmien regolari imprattikabbli, iżda ma jagħmilx proċedura regolari bil-pubblikazzjoni impossibbli. Huwa biss f’sitwazzjonijiet eċċezzjonali fejn urġenza estrema maħluqa minn avvenimenti imprevedibbli mill-awtorità kkonċernata li mhumiex attribwibbli lil dik l-awtorità kontraenti tagħmilha impossibbli li titwettaq proċedura regolari anki b’limiti ta’ żmien imqassra, li l-awtoritajiet kkonċernati għandhom, safejn ikun strettament neċessarju, ikollhom il-possibbiltà li jagħtu kuntratti bi proċedura nnegozjata mingħajr pubblikazzjoni minn qabel. Dan jista’ jkun il-każ fejn katastrofi naturali jeħtieġu azzjoni immedjata.
(81)
Għandu jiġi ċċarat li l-ħtieġa li jiġi żgurat li l-operaturi ekonomiċi jkollhom ħin biżżejjed li fih ifasslu offerti ammissibbli tista’ tinkludi li l-iskadenzi li jkunu ġew stabbiliti inizjalment jista’ jkun li jkollhom jittawlu. B’mod partikolari dan jista’ jkun il-każ fejn isiru bidliet sinifikanti lid-dokumenti tal-akkwist. Għandu wkoll ikun speċifikat li, f’dak il-każ, bidliet sinifikanti għandhom jinftiehmu bħala bidliet li jkopru, b’mod partikolari s-speċifiċitajiet tekniċi, li fir-rigward tagħhom l-operaturi ekonomiċi jkunu jeħtieġu ħin addizzjonali sabiex jifhmu u jwieġbu adegwatament. Madankollu, għandu jiġi ċċarat li dawn il-bidliet m’għandhomx ikunu daqshekk sostanzjali li l-ammissjoni ta’ kandidati oħra lil hinn minn dawk inizjalment magħżula kienu jkollhom jitħallew jidħlu fil-proċedura ta’ akkwist jew li parteċipanti addizjonali kienu jkunu attratti lejha. Dak jista’ jkun il-każ, b’mod partikolari, fejn il-bidliet jagħmlu lill-kuntratt jew il-ftehim qafas materjalment differenti fil-karattru minn dak inizjalment imfassal fid-dokumenti ta’ akkwist.
(82)
Għandu jkun iċċarat li l-informazzjoni dwar ċerti deċiżjonijiet meħuda matul proċedura ta’ akkwist, inkluża d-deċiżjoni li ma jingħatax kuntratt jew li ma jiġix konkluż ftehim qafas għandha tinbagħat mill-awtoritajiet kontraenti, mingħajr ma l-kandidati jew l-offerenti jkollhom jitolbu tali informazzjoni. Għandu jitfakkar ukoll li d-Direttiva tal-Kunsill 89/665/KEE (14) tipprevedi obbligu għall-awtoritajiet kontraenti, għal darba oħra mingħajr ma l-kandidati jew l-offerenti jkollhom jitlobu dan, li jipprovdu lill-kandidati jew l-offerenti kkonċernati sommarju tar-raġunijiet rilevanti għal xi wħud mid-deċiżjonijiet ċentrali li jittieħdu matul il-proċedura tal-akkwist. Fl-aħħar nett għandu jkun iċċarat li l-kandidati u l-offerenti għandhom ikunu jistgħu jitolbu aktar informazzjoni dettaljata dwar dawk ir-raġunijiet, li l-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu meħtieġa li jagħtu ħlief fejn ikun hemm raġunijiet serji biex ma jagħmlux dan. Dawk ir-raġunijiet għandhom jiġu stabbiliti f’din id-Direttiva. Sabiex tiġi żgurata t-trasparenza neċessarja fil-kuntest tal-proċeduri ta’ akkwist li jinvolvu negozjati u djalogi mal-offerenti, l-offerenti li jkunu għamlu offerta ammissibbli għandhom, ħlief fejn ikun hemm raġunijiet serji biex dan ma jsirx, ikunu jistgħu jitolbu informazzjoni dwar it-twettiq u l-progress tal-proċedura.
(83)
Ir-rekwiżiti li huma eżiġenti żżejjed rigward il-kapaċità ekonomika u finanzjarja ta’ spiss jikkostitwixxu ostakolu mhux ġustifikat għall-involviment tal-SMEs fl-akkwist pubbliku. Kwalunkwe tali rekwiżit għandu jkun relatat u proporzjonat mas-suġġett tal-kuntratt. B’mod partikolari, l-awtoritajiet kontraenti m’għandhomx jitħallew jeżiġu li l-operaturi ekonomiċi jkollhom turnover minimu li jkun sproporzjonat mas-suġġett tal-kuntratt; ir-rekwiżit normalment m’għandux jeċċedi massimu ta’ darbtejn l-istima tal-valur tal-kuntratt. Madankollu, f’ċirkostanzi ġġustifikati kif jixraq, għandu jkun possibbli li jiġu applikati rekwiżiti ogħla. Tali ċirkostanzi jistgħu jirrelataw mar-riskji kbar marbuta mat-twettiq tal-kuntratt jew mal-fatt li t-twettiq korrett u f’waqtu tiegħu huwa kruċjali, pereżempju għaliex ikun jikkostitwixxi preliminari meħtieġ għat-twettiq ta’ kuntratti oħra.
F’dawn il-każijiet debitament ġustifikati l-awtoritajiet kontraenti għandhom jibqgħu ħielsa li jiddeċiedu b’mod awtonomu dwar jekk ikunx adegwat u pertinenti li r-rekwiżiti ta’ fatturat minimu jkunu ogħla mingħajr ma jkun soġġett għal superviżjoni amministrattiva jew ġudizzjarja. Fejn ikunu ser jiġu applikati rekwiżiti ta’ turnover minimu ogħla, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jibqgħu ħielsa li jistabbilixxu l-livell dment li huwa relatat u proporzjonat mas-suġġett tal-kuntratt. Fejn l-awtorità kontraenti tiddeċiedi li r-rekwiżit ta’ turnover minimu għandu jkun stabbilit f’livell ogħla mid-doppju tal-istima tal-valur tal-kuntratt, ir-rapport individwali jew id-dokumenti tal-akkwist għandu jkun fih indikazzjoni tar-raġunijiet ewlenin għall-għażla tal-awtorità kontraenti.
L-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu jistgħu wkoll jitolbu informazzjoni dwar il-proporzjon, pereżempju, bejn l-assi u l-passivi fil-kontijiet annwali. Proporzjon pożittiv li juri livelli ogħla ta’ assi milli ta’ passivi jista’ jagħti prova addizjonali li l-kapaċità finanzjarja tal-operaturi ekonomiċi hija suffiċjenti.
(84)
Ħafna mill-operaturi ekonomiċi, u b’mod speċjali SMEs, iqisu li l-piżijiet amministrattivi li jinħolqu mill-ħtieġa li jiġu prodotti għadd sostanzjali ta’ ċertifikati jew dokumenti oħra relatati mal-kriterji ta’ esklużjoni u għażla huma ostaklu kbir għall-parteċipazzjoni tagħhom fl-akkwist pubbliku. Il-limitazzjoni ta’ tali rekwiżiti, pereżempju permezz tal-użu ta’ Dokument ta’ Akkwist Uniku Ewropew (DAUE) li jikkonsisti f’awtodikjarazzjoni aġġornata, tista’ twassal għal simplifikazzjoni konsiderevoli li minnha jibbenefikaw kemm l-awtoritajiet kontraenti kif ukoll l-operaturi ekonomiċi.
L-offerent li lilu ġie deċiż li jingħata l-kuntratt għandu, madanakollu, jintalab jipprovdi l-evidenza rilevanti u l-awtoritajiet kontraenti ma għandhomx jikkonkludu kuntratti mal-offerenti li mhumiex kapaċi jagħmlu dan. L-awtoritajiet kontraenti għandhom ukoll ikollhom il-jedd li jitolbu id-dokumenti ta’ appoġġ kollha jew parti minnhom fi kwalnunkwe mument fejn huma jikkunsidraw dan neċessarju fid-dawl tat-twettiq korrett tal-proċedura. Dan jista’ jkun partikolarment il-każ fi proċeduri b’żewġ stadji - proċeduri restrittivi, proċeduri kompetittivi b’negozjati, djalogi kompetittivi u sħubiji innovattivi - fejn l-awtoritajiet kontraenti jagħmlu użu mill-possibbiltà li jillimitaw l-għadd ta’ kandidati mistednin biex jissottomettu l-offerta. Il-ħtieġa għas-sottomissjoni tad-dokumenti ta’ appoġġ fil-mument tal-għażla tal-kandidati li għandhom jiġu mistiedna tista’ tkun iġġustifikata sabiex jiġi evitat li l-awtoriatjiet kontraenti jistiednu kandidati li aktar tard ma jkunux jistgħu jissottomettu dokumenti ta’ appoġġ fl-istadju ta’ għoti, li altrimenti jippriva kandidati kwalifikati milli jipparteċipaw.
Għandu jkun stabbiliti b’mod espliċitu li d-Dokument ta’ Akkwist Uniku Ewropew għandu wkoll jipprovdi l-informazzjoni rilevanti fir-rigward tal-entitajiet li fuq il-kapaċitajiet tagħhom jiddependi operatur ekonomiku, sabiex il-verifika tal-informazzjoni dwar dawn l-entitajiet tista’ ssir flimkien mal-verifika fir-rigward tal-operatur ekonomiku prinċipali u fuq l-istess kondizzjonijiet.
(85)
Huwa importanti li d-deċiżjonijiet tal-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu bbażati fuq informazzjoni reċenti, b’mod partikolari fir-rigward tar-raġunijiet ta’ esklużjoni, peress li bidliet importanti jistgħu jintervjenu b’mod rapidu, pereżempju fl-eventwalità ta’ diffikultajiet finanzjarji li jagħmlu lill-operatur ekonomiku mhux adatt jew, bil-maqlub, peress li dejn pendenti fuq kontribuzzjonijiet soċjali jkunu sadanittant ġew imħallsa. Huwa għalhekk preferibbli li, fejn possibbli, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jivverifikaw din l-informazzjoni billi jaċċessaw database rilevanti, li għandha tkun nazzjonali fis-sens li tkun amministrata minn awtoritajiet pubbliċi. Fl-istadju attwali tal-iżvilupp, jista’ jkun għad baqa’ każijiet fejn għadu mhux possibbli li dan isir minħabba raġunijiet tekniċi. Għalhekk, il-Kummissjoni għandha tipprevedi l-promozzjoni ta’ miżuri li jkunu jistgħu jiffaċilitaw rikors elettroniku faċli għal informazzjoni aġġornata, bħat-tisħiħ tal-għodod li jagħtu aċċess għal dossiers virtwali ta’ kumpanniji, jew mezz ta’ ffaċilitar tal-interoperabbiltà bejn id-databases jew miżuri oħra ta’ akkumpanjament.
Għandu jkun ukoll previst li l-awtoritajiet kontraenti ma għandhomx jistaqsu għal dokumenti - xorta waħda aġġornati - li diġà għandhom minn proċeduri ta’ akkwist preċedenti. Madankollu, għandu jiġi żgurat ukoll li l-awtoritajiet kontraenti ma jsibux ma’ wiċċhom piżijiet ta’ arkivjar u ffajljar sproporzjonat f’dan il-kuntest. Konsegwentement, l-implimentazzjoni ta’ dan il-kompitu għandu jkun applikabbli biss ladarba l-użu ta’ mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni jkun obbligatorju, peress li ġestjoni elettronika tad-dokument tagħmilha ħafna aktar faċli għall-awtoritajiet kontraenti.
(86)
Tista’ tinkiseb aktar simplifikazzjoni kemm għall-operaturi ekonomiċi kif ukoll għall-awtoritajiet kontraenti permezz ta’ formula standard għall-awtodikjarazzjonijiet, li tista’ tnaqqas il-problemi marbuta mal-abbozzar preċiż ta’ stqarrijiet u dikjarazzjonijiet ta’ kunsens formali kif ukoll kwistjonijiet ta’ lingwa.
(87)
Il-Kummissjoni tipprovdi u tamministra sistema elettronika, e-Certis, li attwalment tiġi aġġornata u verifikata fuq bażi volontarja mill-awtoritajiet nazzjonali. L-għan tal-e-Certis huwa li tiffaċilita l-iskambju ta’ ċertifikati u ta’ evidenza dokumentata oħra li ta’ spiss ikunu meħtieġa mill-awtoritajiet kontraenti. L-esperjenza li nkisbet s’issa tindika li l-aġġornament u l-verifika volontarji mhumiex suffiċjenti biex jiżguraw li l-e-Certis tagħti l-potenzjal sħiħ tagħha għas-simplifikazzjoni u l-faċilitazzjoni tal-iskambji dokumentati b’mod partikolari għall-benefiċċju tal-SMEs. Għaldaqstant il-manutenzjoni għandha tkun obbligatorja mill-ewwel. Ir-rikors għall-e-Certis ser isir obbligatorju fi stadju aktar tard.
(88)
L-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu jistgħu jeħtieġu li l-miżuri jew l-iskemi ta’ ġestjoni ambjentali jiġu applikati matul it-twettiq ta’ kuntratt pubbliku. L-iskemi ta’ ġestjoni ambjentali, sew jekk huma rreġistrati kif ukoll jekk le taħt l-istrumenti tal-Unjoni bħar-Regolament (KE) Nru 1221/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15), jistgħu juru li l-operatur ekonomiku għandu l-kapaċità teknika li jwettaq il-kuntratt. Din tinkludi ċertifikati Ekotikketta li jinvolvu l-kriterji ta’ ġestjoni ambjentali. Fejn operatur ekonomiku ma jkollu ebda aċċess għal tali skemi ta’ reġistrazzjoni ta’ ġestjoni ambjentali jew ebda possibbiltà li jiksibhom fil-limiti ta’ żmien rilevanti, għandu jitħalla jippreżenta deskrizzjoni tal-miżuri ta’ ġestjoni ambjentali implimentati, dment li l-operatur ekonomiku kkonċernat juri li dawk il-miżuri jiżguraw l-istess livell ta’ protezzjoni ambjentali bħall-miżuri rikjesti taħt il-ġestjoni ambjentali.
(89)
In-nozzjoni ta’ kriterji ta’ għoti hija ċentrali għal din id-Direttiva. Għalhekk huwa importanti li d-dispożizzjonijiet rilevanti jiġu mressqa bl-aktar mod sempliċi u allinjati possibbli. Dan jista’ jinkiseb bl-użu tat-terminoloġija “l-aktar offerta ekonomikament vantaġġuża” bħala l-ogħla kunċett, peress li l-offerti kollha rebbieħa għandhom finalment jintgħażlu skont dak li l-awtorità kontraenti individwali tikkunsidra li tkun ekonomikament l-aħjar soluzzjoni fost dawk offruti. Biex tiġi evitata l-konfużjoni bil-kriterji tal-għoti li attwalment hija magħrufa bħala “l-aktar offerta ekonomikament vantaġġuża” fid-Direttivi 2004/17/KE u 2004/18/KE, għandha tintuża terminoloġija differenti biex jiġi kopert dak il-kunċett, “l-aqwa bilanċ bejn prezz u kwalità”. Konsegwentement, għandha tiġi interpretata skont il-każistika marbuta ma’ dawk id-Direttivi, ħlief fejn ikun hemm soluzzjoni materjalment differenti f’din id-Direttiva.
(90)
Il-kuntratti għandhom jingħataw abbażi ta’ kriterji oġġettivi li jiżguraw konformità mal-prinċipji ta’ trasparenza, nondiskriminazzjoni u trattament ugwali, bil-ħsieb li jiġi żgurat tqabbil oġġettiv tal-valur relattiv tal-offerti sabiex jiġi determinat, f’kondizzjonijiet ta’ kompetizzjoni effettiva, liema offerta hija l-aktar offerta ekonomikament vantaġġuża. Għandu jkun stabbilit b’mod espliċitu li l-aktar offerta ekonomikament vantaġġuża għandha tkun ivvalutata abbażi tal-aqwa bilanċ bejn prezz u kwalità, li dejjem għandu jinkludi element ta’ prezz jew spiża. Għandu jkun iċċarat bl-istess mod li din il-valutazzjoni tal-aktar offerta ekonomikament vantaġġuża għandha wkoll isseħħ abbażi tal-effettività tal-prezz jew il-kost-effettività biss. Huwa għalhekk aktar adegwat li jiġi mfakkar li l-awtoritajiet kontraenti huma liberi li jistabbilixxu standards ta’ kwalità adegwati billi jużaw speċifikazzjonijiet tekniċi jew kondizzjonijiet għat-twettiq tal-kuntratt.
Sabiex tiġi mħeġġa orjentazzjoni akbar lejn il-kwalità tal-akkwist pubbliku, l-Istati Membri għandhom ikunu permessi jipprojbixxu jew jagħmlu restrizzjonijiet dwar l-użu tal-prezz biss jew il-kost biss biex tiġi vvalutata l-aktar offerta ekonomikament vantaġġuża meta huma jqisu li dan ikun adatt.
Biex tiġi żgurata konformità mal-prinċipju ta’ trattament ugwali fl-għoti ta’ kuntratti, l-awtoritajiet kontraenti għandu jkollhom l-obbligu li joħolqu t-trasparenza meħtieġa biex l-offerenti kollha jkunu jistgħu jkunu infurmati b’mod raġonevoli dwar il-kriterji u l-arranġamenti li ser jiġu applikati fid-deċiżjoni tal-għoti tal-kuntratt. L-awtoritajiet kontraenti għaldaqstant għandu jkollhom l-obbligu li jindikaw il-kriterji għall-għoti tal-kuntratt u l-importanza relattiva mogħtija lil kull wieħed minn dawk il-kriterji. L-awtoritajiet kontraenti għandu, madankollu, ikollhom il-permess li jidderogaw mill-obbligu li jindikaw l-importanza tal-kriterji f’każijiet debitament ġustifikati li għalihom għandhom ikunu jistgħu jagħtu r-raġunijiet, fejn l-importanza ma tistax tiġi stabbilita bil-quddiem, b’mod partikolari minħabba l-kumplessità tal-kuntratt. F’tali każijiet, huma għandhom jindikaw il-kriterji billi jibdew mill-aktar importanti.
(91)
L-Artikolu 11 tat-TFUE jitlob li r-rekwiżiti tal-protezzjoni ambjentali għandhom jiġu integrati fid-definizzjoni u l-implimentazzjoni tal-politika u l-attivitajiet tal-Unjoni, b’mod partikolari bil-għan li jiġi mħeġġeġ l-iżvilupp sostenibbli. Din id-Direttiva tiċċara kif l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jikkontribwixxu għall-protezzjoni tal-ambjent u l-promozzjoni tal-iżvilupp sostenibbli, filwaqt li tiżgura li dawn ikunu jistgħu jiksbu l-aħjar valur għall-flus għall-kuntratti tagħhom.
(92)
Meta jkunu qed jivvalutaw l-aqwa bilanċ bejn prezz u kwalità l-awtortajiet kontraenti għandhom jiddeterminaw il-kriterji ekonomiċi u kwalitattivi marbuta mas-suġġett tal-kuntratt li huma ser jużaw għal dak il-għan. Dawk il-kriterji għandhom għaldaqstant jippermettu valutazzjoni komparattiva tal-livell ta’ prestazzjoni offrut minn kull offerta fid-dawl tas-suġġett tal-kuntratt, kif iddefinit fl-ispeċifikazzjonijiet tekniċi. Fil-kuntest tal-aqwa bilanċ bejn prezz u kwalità, lista mhux eżawrjenti ta’ kriterji possibbli tal-għoti li jinkludu aspetti ambjentali u soċjali stabbiliti f’din id-Direttiva. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jiġu mħeġġa jagħżlu kriterji għall-għoti li jippermettulhom li jiksbu xogħlijiet, provvisti u servizzi ta’ kwalità għolja li l-aktar li jixirqu l-ħtiġijiet tagħhom.
Il-kriterji tal-għoti magħżula ma għandhomx jikkonferixxu libertà tal-għażla bla restrizzjoni fuq l-awtorità kontraenti u għandhom jiżguraw il-possibbiltà ta’ kompetizzjoni effettiva u ġusta u jkunu akkumpanjati minn arranġamenti li jippermettu li l-informazzjoni pprovduta mill-offerenti tkun ivverifikata b’mod effikaċi.
Biex tiġi identifikata l-aktar offerta ekonomikament vantaġġuża, id-deċiżjoni tal-għoti tal-kuntratt m’għandhiex tkun ibbażata biss fuq kriterji ta’ nuqqas ta’ spiża. Il-kriterji kwalitattivi għaldaqstant għandhom jiġu akkumpanjati minn kriterju ta’ spiża li jista’, fl-għażla tal-awtorità kontraenti, ikun il-prezz jew approċċ ta’ kosteffettività bħall-ispiża taċ-ċiklu tal-ħajja. Madankollu, il-kriterji għall-għoti m’għandhomx jaffettwaw l-applikazzjoni ta’ dispożizzjonijiet nazzjonali li jiddeterminaw ir-remunerazzjoni ta’ ċerti servizzi jew jistabbilixxu prezzijiet fissi għal ċerti provvisti.
(93)
Fejn dispożizzjonijiet nazzjonali jiddeterminaw id-dħul ta’ ċerti servizzi jew jistabbilixxu prezzijiet fissi ta’ ċerti provvisti, għandu jiġi ċċarat li tibqa’ possibbli valutazzjoni għall-flus abbażi ta’ fatturi oħra lil hinn mill-prezz uniku jew id-dħul. Skont is-servizz jew prodott ikkonċernat, dawn il-fatturi jistgħu pereżempju, jinkludu kondizzjonijiet ta’ aspetti ta’ distribuzzjoni u pagamenti tal-assistenzi lill-klijenti wara l-bejgħ (eż. sas-servizzi ta’ konsulenza u ta’ tibdil) jew l-aspetti ambjentali jew soċjali (eż. jekk il-kotba ġewx stampati fuq karta riċiklata jew fuq karta minn injam sostenibbli, l-ispejjeż fuq l-esternalitajiet ambjentali jew jekk żdiditx l-integrazzjoni soċjali tal-persuni żvantaġġati jew tal-membri ta’ gruppi vulnerabbli fost il-persuni maħtura). Minħabba l-bosta possibiltajiet ta’ vvalutar tal-kwalità mqabbla mal-prezz abbażi ta’ kriterji sostantivi, rikors ta’ prelevar ta’ lottijiet bħala l-uniku mezz ta’ għoti ta’ kuntratt għandu jiġi evitat.
(94)
Kull meta l-kwalità tal-persunal impjegat tkun rilevanti għal-livell ta’ prestazzjoni tal-kuntratt, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jitħallew ukoll jużaw bħala kriterju għall-għoti l-organizzazzjoni, il-kwalifiki u l-esperjenza tal-persunal assenjat biex iwettaq il-kuntratt inkwistjoni, minħabba li dan jista’ jaffettwa l-kwalità tat-twettiq tal-kuntratt u, b’riżultat ta’ dan, il-valur ekonomiku tal-offerta. Dan jista’ jkun il-każ, pereżempju, f’kuntratti għal servizzi intellettwali bħal servizzi ta’ konsulenza jew ta’ arkitettura. L-awtoritajiet kontraenti li jużaw din il-possibbiltà għandhom jiżguraw, bil-mezzi kuntrattwali adatti, li l-persunal assenjat għat-twettiq tal-kuntratt effettivament jissodisfa l-istandards ta’ kwalita speċifikati u li tali persunal jista’ jiġi sostitwit biss bil-kunsens tal-awtorità kontraenti li tivverifika li l-persunal li ser jeħodlu postu jkun jista’ jilħaq livell ekwivalenti ta’ kwalità.
(95)
Huwa tal-akbar importanza li jiġi sfruttat bis-sħiħ il-potenzjal tal-akkwist pubbliku sabiex jintlaħqu l-għanijiet tal-istrateġija Ewropa 2020 għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv. F’dan il-kuntest, għandu jiġi mfakkar li l-akkwist pubbliku huwa kruċjali biex tiġi stimolata l-innovazzjoni, li hija ta’ importanza kbira għat-tkabbir futur fl-Ewropa. Fl-isfond tad-differenzi importanti bejn is-setturi individwali u s-swieq, ma jkunx xieraq madankollu li jkunu stabbiliti rekwiżiti obbligatorji ġenerali għal akkwist ambjentali, soċjali u ta’ innovazzjoni.
Il-leġislatur tal-Unjoni diġà stabbilixxa rekwiżiti għall-akkwist obbligatorji biex jintlaħqu miri speċifiċi fis-setturi tal-vetturi ta’ trasport fuq it-triq (id-Direttiva 2009/33/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16)) u t-tagħmir tal-uffiċċju (ir-Regolament (KE) Nru 106/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17)). Barra minn hekk, id-definizzjoni ta’ metodoloġiji komuni għall-ispiża taċ-ċiklu tal-ħajja avvanzat b’mod sinifikanti.
Għaldaqstant jidher xieraq li nkomplu fuq dik it-triq u nħallu l-leġislazzjoni speċifika għas-settur tistabbilixxi objettivi u miri obbligatorji fir-rigward tal-politiki u l-kondizzjonijiet partikolari prevalenti fis-settur rilevanti u tippromwovi l-iżvilupp u l-użu ta’ approċċi Ewropej għall-ispiża taċ-ċiklu tal-ħajja bħala sostenn ulterjuri għall-użu tal-akkwist pubbliku b’appoġġ għat-tkabbir sostenibbli.
(96)
Dawk il-miżuri speċifiċi għas-settur għandhom jiġu kkomplementati minn adattament tad-Direttivi 2004/17/KE u 2004/18/KE li jagħtu s-setgħa lill-awtoritajiet kontraenti sabiex isegwu l-għanijiet tal-istrateġija Ewropa 2020 għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussivfl-istrateġiji tax-xiri tagħhom. Għalhekk għandu jiġi ċċarat li, għajr fejn huwa vvalutat abbażi tal-prezz biss, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jiddeterminaw l-aktar offerta ekonomikament vantaġġuża u l-anqas spejjeż billi jużaw approċċ li jikkalkula l-ispiża taċ-ċiklu tal-ħajja. Il-kunċett tal-kalkolu tal-ispiża taċ-ċiklu tal-ħajja jinkludi l-ispejjeż kollha matul iċ-ċiklu tal-ħajja ta’ xogħlijiet, provvisti jew servizzi.
Dan ifisser spejjeż interni, bħal spejjeż għar-riċerka li għad trid issir, għall-iżvilupp, il-produzzjoni, it-trasport, l-użu, il-manutenzjoni u l-ispejjeż tar-rimi fi tmiem il-ħajja iżda jista’ jinkludi wkoll spejjeż attribwiti lil esternalitajiet ambjentali, bħat-tniġġis ikkawżat mill-estrazzjoni tal-materja prima użata fil-prodott jew ikkawżata mill-prodott innifsu jew mill-manifattura tiegħu, dment li dawn ikunu jistgħu jiġu immonetizzati u sorveljati. Il-metodi li l-awtoritajiet kontraenti jużaw biex jivvalutaw l-ispejjeż attribwiti lil esternalitajiet ambjentali għandhom jiġu stabbiliti bil-quddiem b’mod oġġettiv u mhux diskriminatorju u jkunu aċċessibbli għall-partijiet interessati kollha. Tali metodi jistgħu jiġu stabbiliti fil-livell nazzjonali, reġjonali jew dak lokali, iżda għandhom, biex jiġu evitati distorsjonijiet tal-kompetizzjoni permezz ta’ metodoloġiji mfasslin apposta, jibqgħu ġenerali fis-sens li m’għandhomx jiġu stabbiliti speċifikament għal proċedura partikolari ta’ akkwist pubbliku.
Għandhom jiġu żviluppati metodoloġiji komuni fil-livell tal-Unjoni għall-kalkolu tal-ispejjeż matul iċ-ċiklu tal-ħajja għal kategoriji speċifiċi ta’ provvisti jew servizzi. Fejn tali metodoloġiji komuni huma żviluppati, l-użu tagħhom għandu jsir obbligatorju.
Barra minn hekk, il-fattibbiltà ta’ ħolqien ta’ metodoloġija komuni dwar l-ispejjeż taċ-ċiklu tal-ħajja soċjali għandha tiġi eżaminata b’kont meħud tal-metodoloġiji eżistenti bħall-Linji Gwida għall-Valutazzjoni taċ-Ċiklu tal-Ħajja Soċjali tal-Prodotti adottati fi ħdan il-qafas tal-Programm tan-Nazzjonijiet Uniti għall-Ambjent.
(97)
Barra minn hekk, bil-ħsieb ta’ integrazzjoni aħjar tal-konsiderazzjonijiet soċjali u ambjentali fil-proċeduri ta’ akkwist, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jitħallew jużaw kriterji għall-għoti jew kondizzjonijiet għat-twettiq tal-kuntratt relatati max-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi li jiġu pprovduti taħt il-kuntratt pubbliku fi kwalunkwe aspett u fi kwalunkwe stadju taċ-ċikli tal-ħajja tagħhom mill-estrazzjoni tal-materja prima għall-prodott sal-istadju tar-rimi tal-prodott, inklużi fatturi involuti fil-proċess speċifiku tal-produzzzjoni, il-provvista jew, il-kummerċ u l-kondizzjonijiet tiegħu, ta’ dawk ix-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi jew proċess speċifiku waqt stadju aħħari taċ-ċiklu tal-ħajja tagħhom, anke meta tali fatturi mhumiex parti mis-sustanza materjali tagħhom. Il-kriterji u l-kondizzjonijiet li jirreferu għal proċess ta’ produzzjoni jew provvista bħal dan huma, pereżempju, li l-manifattura tal-prodotti mixtrija ma involvietx sustanzi kimiċi tossiċi, jew li s-servizzi mixtrija jiġu pprovduti bl-użu ta’ magni effiċjenti fl-użu tal-enerġija. Skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, dan jinkludi wkoll kriterji għall-għoti jew kondizzjonijiet għat-twettiq ta’ kuntratti relatati mal-provvista jew l-użu ta’ prodotti minn kummerċ ġust matul it-twettiq tal-kuntratt li jkun ser jingħata. Il-kriterji u l-kondizzjonijiet marbuta mal-kummerċ u l-kondizzjonijiet tiegħu jistgħu pereżempju jirreferu għall-fatt li l-prodott ikkonċernat ġej minn kummerċ ġust, inkluż ir-rekwiżit biex jitħallas prezz minimu u prezz primjum lill-produtturi. Kondizzjonijiet għat-twettiq ta’ kuntratti marbuta ma’ konsiderazzjonijiet ambjentali jistgħu jinkludu, pereżempju, il-kunsinna, l-imballaġġ u d-disponiment tal-prodotti, u fir-rigward ta’ kuntratti ta’ xogħlijiet u servizzi, it-tnaqqis tal-iskart u l-effiċjenza fl-użu tar-riżorsi.
Madankollu, il-kondizzjoni ta’ rabta mas-suġġett tal-kuntratt teskludi l-kriterji u l-kondizzjonijiet relatati mal-politika korporattiva ġenerali, li ma tistax titqies fattur li jikkaraterizza l-proċess speċifiku tal-produzzjoni jew il-provvista tax-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi mixtrija. L-awtoritajiet kontraenti għalhekk m’għandhomx jitħallew jirrikjedu li l-offerenti jkollhom ċerta politika ta’ responsabbiltà soċjali jew ambjentali korporattiva stabbilita.
(98)
Huwa essenzjali li l-kriterji għall-għoti jew il-kondizzjonijiet għat-twettiq tal-kuntratt li jirrigwardaw l-aspetti soċjali tal-proċess ta’ produzzjoni jkunu relatati max-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi li jkunu ser jingħataw taħt il-kuntratt. Barra minn hekk, huma għandhom jiġu applikati skont id-Direttiva 96/71/KE,kif interpretata mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, u m’għandhomx jintgħażlu jew jiġu applikati b’mod li jiddiskrimina direttament jew indirettament kontra operaturi ekonomiċi minn Stati Membri oħra jew minn pajjiżi terzi partijiet għall-FAP jew Ftehimiet ta’ Kummerċ Ħieles li għalihom l-Unjoni hija parti. Għaldaqstant, ir-rekwiżiti li jirrigwardaw il-kondizzjonijiet bażiċi ta’ ħidma regolati fid-Direttiva 96/71/KE, bħar-rati minimi ta’ ħlas, għandhom jibqgħu fil-livell stabbilit mil-leġislazzjoni nazzjonali jew minn ftehimiet kollettivi applikati f’konformità mad-dritt tal-Unjoni fil-kuntest ta’ dik id-Direttiva.
Il-kondizzjonijiet għat-twettiq tal-kuntratt jistgħu wkoll ikunu maħsuba biex jiffavorixxu l-implimentazzjoni ta’ miżuri għall-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel fuq ix-xogħol, parteċipazzjoni ogħla tan-nisa fis-suq tax-xogħol u r-rikonċiljazzjoni tax-xogħol u l-ħajja privata, il-ħarsien tal-ambjent jew il-benessri tal-annimali u, biex jikkonformaw fis-sustanza mal-Konvenzjonijiet fundamentali tal-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol (ILO), u għar-reklutaġġ ta’ aktar persuni żvantaġġatti milli huma meħtieġa taħt il-leġislazzjoni nazzjonali.
(99)
Il-miżuri bil-għan li titħares is-saħħa tal-persunal involut fil-proċess tal-produzzjoni, li tiġi favorita l-integrazzjoni soċjali ta’ persuni żvantaġġati jew membri ta’ gruppi vulnerabbli fost il-persuni assenjati biex iwettqu l-kuntratt jew biex jitħarrġu fil-ħiliet meħtieġa għall-kuntratt inkwistjoni jistgħu wkoll ikunu s-suġġett ta’ kriterji għall-għoti jew kondizzjonijiet għat-twettiq tal-kuntratt dment li dawn ikunu marbuta max-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi li għandhom jiġu pprovduti taħt il-kuntratt. Pereżempju, tali kriterji jew kondizzjonijiet jistgħu jirreferu, fost l-oħrajn, għall-impjieg ta’ persuni li qed ifittxu xogħol fit-tul, l-implimentazzjoni ta’ mizuri ta’ taħriġ għall-persuni qiegħda jew żgħażagħ waqt it-twettiq tal-kuntratt li jkun ser jingħata. Fl-ispeċifikazzjonijiet tekniċi l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jipprovdu rekwiżiti soċjali bħal dawn li jikkaratterizzaw direttament il-prodott jew servizz inkwistjoni, bħall-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabbiltajiet jew tfassil għall-utenti kollha.
(100)
Il-kuntratti pubbliċi ma għandhomx jingħataw lill-operaturi ekonomiċi li jkunu pparteċipaw f’organizzazzjoni kriminali jew li jkunu nstabu ħatja ta’ korruzzjoni, frodi għad-detriment tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni, reati terroristiċi, ħasil tal-flus jew finanzjament ta’ terroriżmu. In-nuqqas ta’ ħlas ta’ taxxi jew ta’ kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali għandu jwassal ukoll għal esklużjoni obbligatorja fil-livell tal-Unjoni. Madankollu, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jipprevedu deroga minn dawk l-esklużjonijiet obbligatorji f’sitwazzjonijiet eċċezzjonali fejn ħtiġijiet aktar importanti fl-interess ġenerali jagħmlu l-għoti tal-kuntratt indispensabbli. Pereżempju, dan jista’ jkun il-każ meta tilqim jew tagħmir ta’ emerġenza meħtieġa b’mod urġenti jkunu jistgħu jinxtraw biss mingħand operatur ekonomiku li għalih japplika wieħed mir-raġunijiet obbligatorji għall-esklużjoni.
(101)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet kontraenti għandha tingħatalhom il-possibbiltà li jeskludu operaturi ekonomiċi li wrew li mhumiex affidabbli, pereżempju minħabba ksur ta’ obbligi ambjentali jew soċjali, inklużi regoli dwar l-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabilità jew forom oħra ta’ kondotta professjonali serjament skorretta, bħal ksur ta’ regoli tal-kompetizzjoni jew ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali. Għandu jiġi ċċarat li kondotta professjonali ħażina ta’ ċerta gravità tista’ twassal għad-dubju fl-integrità ta’ operatur ekonomiku u għalhekk twassal biex l-operatur ekonomiku ma jkunx adattat biex jingħata kuntratt pubbliku irrispettivament minn jekk l-operatur ekonomiku jkollux il-kapaċità ekonomika u teknika biex jitwettaq il-kuntratt.
Filwaqt li wieħed iqis li l-awtorità kontraenti ser tkun responsabbli għall-konsegwenzi tad-deċiżjoni possibbilment żbaljata tagħha, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jibqgħu liberi wkoll li jqisu li kien hemm kondotta professjonali serjament skorretta, fejn, qabel issir deċiżjoni finali u vinkolanti dwar il-preżenza ta’ raġunijiet obbligatorji għall-esklużjoni, huma jkunu jistgħu juru bi kwalunkwe mezz xieraq li l-operatur ekonomiku kiser l-obbligi tiegħu, inklużi l-obbligi relatati mal-ħlas ta’ taxxi jew kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali, sakemm ma jiġix stipulat mod ieħor mil-liġi nazzjonali. Huma għandhom ukoll ikunu jistgħu jeskludu kandidati jew offerenti li t-twettiq tagħhom ta’ kuntratti pubbliċi preċedenti wera nuqqasijiet kbar fir-rigward ta’ rekwiżiti sostantivi, pereżempju n-nuqqas ta’ twettiq jew prestazzjoni ta’ suċċess, nuqqasijiet sinifikanti tal-prodott jew servizz mogħti, li b’hekk ma setax jintuża għall-iskop maħsub, jew imġiba skorretta li tqajjem dubji serji dwar l-affidabbiltà tal-operatur ekonomiku. Il-liġi nazzjonali għandha tipprevedi għal durata massima ta’ esklużjonijiet bħal dawn.
Bl-applikazzjoni ta’ raġunijiet fakultattivi għall-esklużjoni, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jagħtu attenzjoni partikolari għall-prinċipju ta’ proporzjonalità. Irregolaritajiet minuri għandhom iwasslu għall-esklużjoni ta’ operatur ekonomiku f’ċirkostanzi eċċezzjonali. Madankollu każijiet ripetuti ta’ irregolaritajiet minuri jistgħu jwasslu għal dubju dwar l-affidibbiltà ta’ operatur ekonomiku li jistgħu jiġġustifikaw l-esklużjonijiet tiegħu.
(102)
Madankollu, trid tingħata xi ftit konċessjoni għall-possibbiltà li l-operaturi ekonomiċi jistgħu jadottaw miżuri ta’ konformità li għandhom l-għan li jirrimedjaw għall-konsegwenzi ta’ kwalunkwe reat kriminali jew kondotta skorretta u li jimpedixxu b’mod effettiv milli jkun hemm iżjed okkorrenzi tal-imġiba ħażina. Dawk il-miżuri jistgħu jikkonsistu b’mod partikolari minn miżuri tal-persunal u organizzattivi bħall-qtugħ tar-rabtiet kollha ma’ persuni jew organizzazzjonijiet involuti fl-imġiba ħażina, miżuri xierqa ta’ riorganizzazzjoni tal-persunal, l-implimentazzjoni ta’ sistemi ta’ rapportar u kontroll, il-ħolqien ta’ struttura ta’ verifika interna għall-monitoraġġ tal-konformità u l-adozzjoni ta’ regoli interni dwar ir-responsabbiltà u l-kumpens. Fejn tali miżuri joffru garanziji suffiċjenti, l-attur ekonomiku inkwistjoni ma għandux jibqa’ jiġi eskluż minħabba dawk ir-raġunijiet waħedhom. L-operaturi ekonomiċi għandu jkollhom il-possibbiltà li jitolbu li jiġu eżaminati l-miżuri ta’ konformità li ttieħdu bil-ħsieb li jiġu ammessi għall-proċedura ta’ akkwist. Madankollu, għandha titħalla f’idejn l-Istati Membri li jiddeterminaw il-kondizzjonijiet proċedurali u sostantivi eżatti applikabbli f’tali każijiet. Huma għandhom, b’mod partikolari, ikunu liberi li jiddeċiedu jekk jippermettux lill-awtoritajiet kontraenti individwali li jwettqu l-valutazzjonijiet rilevanti jew li jagħtu s-setgħa lil awtoritajiet oħra f’livell ċentrali jew deċentralizzat f’dak il-kompitu.
(103)
L-offerti li jidhru baxxi wisq fir-rigward tax-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi jistgħu jkunu bbażati fuq assunzjonijiet jew prattiċi li teknikament, ekonomikament jew legalment mhumiex tajbin. Fejn l-offerent ma jkunx jista’ jipprovdi spjegazzjoni suffiċjenti, l-awtorità kontraenti għandha tkun intitolata li tirrifjuta l-offerta. L-awtorità kontraenti għandha tkun obbligata li tirrifjuta, f’każijiet fejn tkun stabbiliet li l-prezz baxx b’mod anormali jew l-ispejjeż proposti jirriżultaw min-nuqqas ta’ konformità mal-liġi obbligatorja tal-Unjoni jew mal-liġi nazzjonali kompatibbli magħha fl-oqsma tal-liġi soċjali, tax-xogħol jew ambjentali jew id-dispożizzjonijiet tal-liġi internazzjonali tax-xogħol.
(104)
Il-kondizzjonijiet għat-twettiq tal-kuntratt huma sabiex jistipulaw rekwiżiti speċifiċi relatati mat-twettiq tal-kuntratt. B’differenza mill-kriterji għall-għoti ta’ kuntratti li huma l-bażi għal valutazzjoni komparattiva tal-kwalità tal-offerti, il-kondizzjonijiet għat-twettiq tal-kuntratt jikkostitwixxu rewiżiti oġġettivi fissi li m’għandhom l-ebda impatt fuq il-valutazzjoni tal-offerti. Il-kondizzjonijiet ta’ eżekuzzjoni tal-kuntratti għandhom ikunu kompatibbli ma’ din id-Direttiva sakemm dawn ma jkunux direttament jew indirettament diskriminatorji u jkunu marbuta mas-suġġett tal-kuntratt, li jinkludi l-fatturi kollha involuti fil-proċess speċifiku ta’ produzzjoni, forniment jew kummerċjalizzazzjoni. Dawn jinkludu l-kondizzjonijiet dwar il-proċess tal-eżekuzzjoni tal-kuntratt, iżda jeskludu r-rekwiżiti li jirreferu għal politika korporattiva ġenerali.
Il-kondizzjonijiet għat-twettiq tal-kuntratt għandhom jiġu indikati fl-avviż tal-kuntratt, l-avviż ta’ tagħrif preċedenti użat bħala mezz għal sejħa għal kompetizzjoni jew id-dokumenti tal-akkwist.
(105)
Huwa importanti li l-osservanza mis-sottokuntratturi tal-obbligi applikabbli fl-oqsma tal-liġi ambjentali, soċjali u tax-xogħol, stabbiliti bid-dritt tal-Unjoni, id-dritt nazzjonali, il-ftehimiet kollettivi, jew bid-dispożizzjonijiet tal-liġi ambjentali, soċjali u tax-xogħol internazzjonali elenkati f’din id-Direttiva, dment li tali regoli, u l-applikazzjoni tagħhom, tikkonforma mad-dritt tal-Unjoni, tkun żgurata permezz ta’ azzjonijiet xierqa mill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti fi ħdan l-ambitu tar-responsabbiltajiet tagħhom u l-limiti, bħal aġenziji tal-ispezzjoni tax-xogħol jew aġenziji tal-protezzjoni tal-ambjent.
Huwa wkoll meħtieġ li tiġi żgurat xi trasparenza fil-katina tas-sottokuntratti, peress li din tagħti informazzjoni lill-awtoritajiet kontraenti dwar min hu preżenti fis-siti tal-bini li fuqhom qed isiru x-xogħlijiet għalihom, jew fuq liema impriżi qed jipprovdu servizzi fil-bini, fl-infrastrutturi jew żoni, bħal fil-kunsilli lokali, skejjel tal-istat, faċilitajiet sportivi, portijiet jew awtostradi, li għalihom l-awtoritajiet kontraenti huma responsabbli jew li fuqhom jagħmlu superviżjoni diretta. Għandu jiġi ċċarat li l-obbligu tat-tqassim tal-informazzjoni meħtieġa hija fi kwalunkwe każ tal-kuntrattur ewlieni, jew abbażi ta’ klawsoli speċifiċi, li kull awtorità kontraenti jkollha tinkludi fil-proċeduri kollha ta’ akkwist, jew abbażi tal-obbligi li l-Istati Membri jkunu imponew fuq il-kuntratturi ewlenija permezz ta’ dispożizzjonijiet ġeneralment applikabbli.
Għandu jiġi ċċarat ukoll li l-kondizzjonijiet marbuta mal-infurzar tal-osservanza tal-obbligi applikabbli fl-oqsma tal-liġi ambjentali, soċjali u tax-xogħol, stabbiliti mid-dritt tal-Unjoni, il-liġi nazzjonali, il-ftehimiet kollettivi, jew bid-dispożizzjonijiet tal-liġi internazzjonali ambjentali, soċjali u tax-xogħol elenkati f’din id-Direttiva, dment li tali regoli, u l-applikazzjoni tagħhom, tkun konformi mad-dritt tal-Unjoni, għandhom jiġu applikati kull meta l-liġi nazzjonali ta’ Stat Membru tipprevedi għal mekkaniżmu ta’ passiv konġunt bejn sottokuntrattur u l-kuntrattur ewlieni. Barra minn hekk, għandu jiġi ddikjarat b’mod espliċitu li l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jmorru lil hinn, pereżempju billi jestendu l-obbligi ta’ trasparenza billi jippermettu pagamenti diretti lis-sottokuntratturi jew billi jippermettu jew jitolbu lill-awtoritajiet kontraenti biex jivverifikaw li s-sottokuntratturi mhumiex f’xi sitwazzjonijiet li twassal għall-esklużjoni tal-operaturi ekonomiċi. Fejn tali miżuri jiġu applikati fuq sottokuntratturi, għandha tiġi żgurata koerenza mad-dispożizzjonijiet applikabbli għall-kuntratturi prinċipali sabiex l-eżistenza ta’ raġunijiet għall-esklużjoni obbligatorja jkunu segwiti minn talba li l-kuntrattur prinċipali jissostitwixxi s-sottokuntrattur imsemmi. Meta tali verifika turi l-preżenza ta’ raġunijiet għal esklużjoni mhux obbligatorja, għandu jiġi ċċarat li l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jitolbu s-sostituzzjoni. Għandu wkoll ikun stabbilit b’mod espliċitu li l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jkunu obbligati jitolbu s-sostituzzjoni tas-sottokuntrattur kkonċernat fejn l-esklużjoni tal-kuntratturi ewlenin tkun obbligatorja f’tali każijiet.
Għandu jkun stabbilit ukoll b’mod espliċitu li l-Istati Membri jibqgħu liberi li jipprovdu regoli ta’ passivi aktar stretti taħt il-liġi nazzjonali jew li jmorru lil hinn taħt il-liġi nazzjonali dwar il-pagamenti diretti lis-sottokuntratturi.
(106)
Għandu jiġi mfakkar li r-Regolament tal-Kunsill (KEE, Euratom) No 1182/71 (18) japplika għall-kalkolazzjoni ta’ limiti ta’ ħin miġbura f’din id-Direttiva
(107)
Huwa meħtieġ li jiġu ċċarati l-kondizzjonijiet skont liema, il-modifiki għal kuntratt matul it-twettiq tiegħu jeħtieġu proċedura ta’ akkwist ġdida, filwaqt li tiġi kkunsidrata l-każistika rilevanti tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea. Hija meħtieġa proċedura ta’ akkwist ġdida fil-każ ta’ bidliet materjali fil-kuntratt inizjali, b’mod partikolari għall-kamp ta’ applikazzjoni u l-kontenut tad-drittijiet u l-obbligi reċiproċi tal-partijiet, inkluża d-distribuzzjoni tad-drittijiet ta’ proprjetà intellettwali. Dawn il-bidliet juru l-intenzjoni tal-partijiet li jerġgħu jinnegozjaw it-termini jew il-kondizzjonijiet essenzjali ta’ dak il-kuntratt. Dan ikun il-każ b’mod partikolari jekk il-kondizzjonijiet emendati kien ser ikollhom influwenza fuq l-eżitu tal-proċedura, kieku dawn kienu parti mill-proċedura inizjali.
Modifiki għall-kuntratt li jirriżultaw f’bidla żgħira tal-valur tal-kuntratt sa ċertu valur għandhom dejjem ikunu possibbli mingħajr il-ħtieġa li titwettaq proċedura ta’ akkwist ġdida. Għal dan il-għan u sabiex tiġi żgurata ċ-ċertezza legali, din id-Direttiva għandha tipprovdi limiti de minimis, taħt liema proċedura ta’ akkwist ma tkunx meħtieġa. Modifiki għall-kuntratt ‘il minn dawn il-limiti għandhom ikunu possibbli mingħajr il-ħtieġa li titwettaq proċedura ta’ akkwist ġdida sakemm ikunu konformi mal-kondizzjonijiet rilevanti imniżżla f’din id-Direttiva.
(108)
L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jsibu ma’ wiċċhom sitwazzjonijiet fejn xogħlijiet, provvisti jew servizzi addizzjonali jkunu meħtieġa; f’tali każijiet modifika tal-kuntratt inizjali mingħajr proċedura ta’ akkwist ġdida tista’ tkun ġustifikata, b’mod partikolari fejn id-distribuzzjonijiet addizzjonali huma maħsuba jew bħala tibdil parzjali jew bħala estensjoni tas-servizzi, provvisti jew installazzjonijiet eżistenti li bidla fil-fornitur tobbliga lill-awtorità kontraenti tixtri materjal, xogħlijiet jew servizzi b’karatteristiċi tekniċi differenti li jirriżultaw f’inkompatibbiltà jew diffikultajiet tekniċi sproporzjonati fl-operazzjoni u l-manutenzjoni.
(109)
L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jiffaċċjaw ċirkostanzi esterni li ma setgħux jipprevedu meta dawn taw il-kuntratt, b’mod partikolari meta l-eżekuzzjoni tal-kuntratt tkopri perijodu ta’ żmien twil. F’dan il-każ, huwa meħtieġ ċertu livell ta’ flessibilità biex il-kuntratt jiġi adattat għal dawk iċ-ċirkostanzi mingħajr proċedura ta’ akkwist ġdida. Il-kunċett ta’ ċirkostanzi imprevedibbli jirreferi għal ċirkostanzi li ma setgħux ikunu mbassra minkejja tħejjija raġonevolment diliġenti tal-għoti inizjali mill-awtorità kontraenti, filwaqt li jitqiesu l-mezzi disponibbli tagħha, in-natura u l-karatteristiċi tal-proġett speċifiku, il-prattika tajba fil-qasam inkwistjoni u l-ħtieġa li tiġi żgurata relazzjoni xierqa bejn ir-riżorsi li jintefqu fit-tħejjija tal-għoti u l-valur prevedibbli tiegħu. Madankollu, dan ma jistax japplika fil-każijiet fejn modifika tirriżulta f’alterazzjoni tan-natura tal-akkwist ġenerali, pereżempju billi jiġu sostitwiti x-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi li jridu jiġu akkwistati b’xi ħaġa differenti jew billi jinbidel fundamentalment it-tip ta’ akkwist, minħabba li, f’sitwazzjoni bħal din, wieħed jista’ jassumi li jkun hemm influwenza ipotetika fuq ir-riżultat.
(110)
F’konformità mal-prinċipji ta’ trattament ugwali u ta’ trasparenza, l-offerent magħżul ma għandux, pereżempju fejn kuntratt jiġi mitmum minħabba nuqqasijiet fil-prestazzjoni, jiġi sostitwit minn operatur ekonomiku ieħor mingħajr ma jerġa’ jinfetaħ mill-ġdid il-kuntratt għall-kompetizzjoni. Madankollu, l-offerent li jwettaq il-kuntratt għandu jkun jista’, b’mod partikolari fejn il-kuntratt ikun ingħata lill-aktar minn impriża waħda, li jgħaddi minn ċerti bidliet strutturali matul it-twettiq tal-kuntratt, bħar-riorganizzazzjonijiet purament interni, takeovers, amalgamazzjonijiet u akkwisti jew insolvenza. Tali bidliet strutturali ma għandhomx awtomatikament jirrikjedu proċeduri ta’ akkwist ġodda għall-kuntratti pubbliċi kollha mwettqa minn dak l-offerent.
(111)
L-awtoritajiet kontraenti għandhom, fil-kuntratti individwali stess, ikollhom il-possibbiltà li jipprovdu modifiki għall-kuntratt permezz ta’ klawsoli ta’ reviżjoni jew ta’ għażla, iżda dawn il-klawsoli ma għandhomx jagħtuhom diskrezzjoni illimitata. Għaldaqstant, din id-Direttiva għandha tistabbilixxi sa liema punt jistgħu jiġu ppreveduti modifiki fil-kuntratt inizjali. Konsegwentement għandu jiġi ċċarat li klawsoli ta’ reviżjoni jew ta’ għażla abbozzati suffiċjentement b’mod ċar jistgħu pereżempju jipprovdu għal indiċizzazzjonijiet tal-prezzijiet jew jiżguraw li, pereżempju, tagħmir ta’ komunikazzjoni li jiġi distribut matul perijodu partikolari jibqa’ jkun adattat, ukoll fil-każ ta’ tibdil fil-protokolli tal-komunikazzjonijiet jew bidliet teknoloġiċi oħra. Għandu jkun ukoll possibbli taħt klawsoli suffiċjentement ċari li jiġu pprovduti adattazzjonijiet tal-kuntratt li jsiru meħtieġa minħabba diffikultajiet tekniċi li jfeġġu matul l-operazzjoni jew il-manutenzjoni. Għandu jiġi mfakkar ukoll li l-kuntratti jistgħu, pereżempju, jinkludu sew manutenzjoni ordinarja kif ukoll jipprovdu għal interventi ta’ manutenzjoni straordinarja li tista’ tiġi meħtieġa sabiex ikun żgurat il-kontinwazzjoni ta’ servizz pubbliku.
(112)
L-awtoritajiet kontraenti xi drabi huma ffaċċjati b’ċirkostanzi li jeħtieġu li kuntratti pubbliċi jintemmu kmieni sabiex ikunu konformi mal-obbligi taħt il-liġi tal-Unjoni fil-qasam tal-akkwist pubbliku. L-Istati Membri għandhom għalhekk jiżguraw li l-awtoritajiet kontraenti jkollhom il-possibbiltà, skont il-kondizzjonijiet stabbiliti mil-liġi nazzjonali, li jtemmu kuntratt pubbliku waqt il-terminu tiegħu jekk dan ikun mitlub mil-liġi tal-Unjoni.
(113)
Ir-riżultati tad-dokument ta’ ħidma tal-persunal tal-Kummissjoni tas-27 ta’ Ġunju 2011 intitolat “Evalwazzjoni dwar l-Impatt u l-Effikaċja tal-Leġislazzjoni tal-UE dwar l-Akkwist Pubbliku” ssuġġerew li l-esklużjoni ta’ ċerti servizzi mill-applikazzjoni sħiħa tad-Direttiva 2004/18/KE għandha tiġi riveduta. Bħala riżultat, l-applikazzjoni sħiħa ta’ din id-Direttiva għandha tiġi estiża għal numru ta’ servizzi.
(114)
Ċerti kategoriji ta’ servizzi jibqgħu min-natura tagħhom ikollhom dimensjoni transkonfinali limitata, jiġifieri dawk is-servizzi li huma magħrufa bħala servizzi lill-persuna, bħal ċerti servizzi soċjali, tas-saħħa u edukattivi. Dawk is-servizzi jingħataw f’kuntest partikolari li jvarja ħafna fost l-Istati Membri, minħabba tradizzjonijiet kulturali differenti. Għaldaqstant, għandu jiġi stabbilit reġim speċifiku għall-kuntratti pubbliċi għal dawk is-servizzi, b’limitu ogħla minn dak li japplika għal servizzi oħra.
Servizzi lill-persuna b’valuri inqas minn dak il-limitu stabbilit tipikament mhux ser ikunu ta’ interess għall-fornituri minn Stati Membri oħra, sakemm ma jkunx hemm indikazzjonijiet konkreti għall-kuntrarju, bħall-finanzjament tal-Unjoni għal proġetti transkonfinali.
Il-kuntratti għal servizzi lill-persuna li jaqbżu dak il-limitu għandhom ikunu soġġetti għal trasparenza fl-Unjoni kollha. Fid-dawl tal-importanza tal-kuntest kulturali u s-sensittività ta’ dawn is-servizzi, l-Istati Membri għandhom jingħataw diskrezzjoni wiesgħa sabiex jorganizzaw l-għażla tal-fornituri ta’ servizzi bil-mod li jidhrilhom li jkun l-iżjed xieraq. Ir-regoli ta’ din id-Direttiva jqisu dak l-imperattiv, billi jimponu biss l-osservanza ta’ prinċipji bażiċi ta’ trasparenza u trattament ugwali u billi jiżguraw li l-awtoritajiet kontraenti jkunu jistgħu japplikaw kriterji ta’ kwalità speċifiċi għall-għażla tal-fornituri tas-servizz, bħall-kriterji stipulati fil-Qafas Ewropew volontarju għall-Kwalità għas-Servizzi Soċjali, ippubblikat mill-Kumitat tal-Protezzjoni. Meta jiddeterminaw il-proċeduri li għandhom jintużaw għall-għoti ta’ kuntratti għal servizzi lill-persuna, l-Istati Membri għandhom iqisu l-Artikolu 14 TFUE u mill-Protokoll Nru 26. B’hekk, l-Istati Membri għandhom ifittxu wkoll li jilħqu l-objettivi ta’ simplifikazzjoni u tħaffif tal-piż amministrattiv fuq l-awtoritajiet kontraenti u l-operaturi ekonomiċi; għandu jiġi ċċarat li meta jagħmlu hekk jista’ jfisser ukoll id-dipendenza fuq ir-regoli applikabbli għal kuntratti ta’ servizzi li mhux soġġetti għar-reġim speċifiku.
L-Istati Membri u l-awtoritajiet pubbliċi jibqgħu liberi li jipprovdu dawk is-servizzi huma stess jew li jorganizzaw is-servizzi soċjali b’mod li ma jġibx miegħu l-konklużjoni ta’ kuntratti pubbliċi, pereżempju permezz tal-finanzjament sempliċi ta’ servizzi bħal dawn jew bl-għoti ta’ liċenzji jew awtorizzazzjonijiet lill-operaturi ekonomiċi kollha li jissodisfaw il-kondizzjonijiet stabbiliti minn qabel mill-awtorità kontraenti, mingħajr l-ebda limitu jew kwota, sakemm tali sistema tassigura riklamar suffiċjenti u tikkonforma mal-prinċipji ta’ trasparenza u nondiskriminazzjoni.
(115)
Bl-istess mod, servizzi ta’ lukandi u ristoranti huma tipikament offruti biss minn operaturi li jinsabu fil-post speċifiku tal-forniment ta’ dawk is-servizzi u għalhekk għandhom ukoll dimensjoni transkonfinali limitata. Għalhekk huma għandhom ikunu koperti biss mir-reġim anqas strett, minn limitu ta’ EUR 750 000. Kuntratti kbar għal servizzi ta’ lukandi u ristoranti ‘l fuq minn dak il-limitu jistgħu jkunu ta’ interess għal diversi operaturi ekonomiċi, bħal aġenziji tal-ivvjaġġar u intermedjarji oħra, anke fuq bażi transkonfinali.
(116)
Bl-istess mod, ċerti servizzi legali jirrigwardaw esklussivament kwistjonijiet purament ta’ liġi nazzjonali u għalhekk huma tipikament offruti biss minn operaturi li jinsabu fl-Istat Membru kkonċernati u konsegwentement għandhom ukoll dimensjoni transkonfinali limitata. Għalhekk huma għandhom ikunu koperti biss mir-reġim anqas strett, minn limitu ta’ EUR 750 000. Kuntratti kbar ta’ servizzi legali ‘l fuq minn dak il-limitu jistgħu jkunu ta’ interess għal diversi operaturi ekonomiċi, bħal ditti internazzjonali ta’ avukati, anke fuq bażi transkonfinali, b’mod partikolari fejn jinvolvu kwistjonijiet legali ġejjin minn jew li għandhom bħala sfond il-liġi tal-Unjoni jew liġi internazzjonali oħra jew li jinvolvu aktar minn pajjiż wieħed.
(117)
L-esperjenza wriet li sensiela ta’ servizzi oħra, bħal servizzi ta’ sokkors, servizzi ta’ tifi tan-nar u servizzi tal-ħabsijiet normalment huma biss ta’ interess transkonfinali minn meta jiksbu massa kritika suffiċjenti permezz tal-valur relattivament għoli tagħhom. Sa fejn huma mhumiex esklużi mill-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva, għandhom ikunu inklużi skont ir-reġim anqas strett. Sakemm il-forniment tagħhom huwa attwalment ibbażat fuq kuntratti, kategoriji oħra ta’ servizzi, bħal servizzi governattivi jew il-forniment ta’ servizzi lill-komunità, normalment x’aktarx juru interess transkonfinali biss ‘il fuq minn limitu ta’ EUR 750 000 u konsegwentment għandhom ikunu biss hemmhekk soġġetti biss għar-reġim anqas strett.
(118)
Sabiex tiġi żgurata l-kontinwità tas-servizzi pubbliċi, din id-Direttiva għandha tippermetti li l-parteċipazzjoni fil-proċeduri ta’ akkwist għal ċerti servizzi fl-oqsma tas-servizzi tas-saħħa, soċjali u kulturali għandhom jiġu riservati għal organizzazzjonijiet li huma bbażati fuq is-sjieda tal-impjegat jew il-parteċipazzjoni attiva tal-impjegat fit-tmexxija tagħhom, u għall-organizzazzjonijiet eżistenti bħal kooperattivi biex jipparteċipaw fit-twassil ta’ dawn is-servizzi lill-utenti finali. Din id-dispożizzjoni hija limitata fil-kamp ta’ applikazzjoni esklussivament għal ċerti servizzi tas-saħħa, soċjali u oħrajn relatati, ċerti servizzi ta’ edukazzjoni u taħriġ, libreriji, arkivji, mużewijiet u servizzi kulturali oħra, servizzi sportivi, u servizzi għad-djar privati, u mhix intenzjonata li tkopri kwalunkwe waħda mill-esklużjonijiet previsti b’mod ieħor minn din id-Direttiva. Dawk is-servizzi għandhom ikunu koperti biss mir-reġim anqas strett..
(119)
Huwa adatt li jiġu identifikati dawk is-servizzi b’referenza għal pożizzjonijiet speċifiċi tal-Vokabolarju Komuni dwar l-Akkwisti Pubbliċi (CPV) kif adottat mir-Regolament (KE) Nru No 2195/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19), li hija nomenklatura strutturata b’mod ġerarkiku, maqsuma f’diviżjonijiet, gruppi, klassijiet, kategoriji u subkategoriji. Sabiex tiġi evitata l-inċertezza legali, għandu jiġi ċċarat li referenza għal diviżjoni ma tinvolvix impliċitament referenza għal subdiviżjonijiet subordinati. Tali kopertura komprensiva għandha minflok tiġi stabbilita espliċitament billi jissemmew il-pożizzjonijiet kollha rilevanti, fejn adatt bħala firxa ta’ kodiċi.
(120)
Il-kompetizzjonijiet ta’ disinn tradizzjonalment intużaw l-aktar fl-oqsma tal-ippjanar tal-ibliet u l-kampanja, l-arkitettura u l-inġinerija jew l-ipproċessar ta’ data. Madankollu, għandu jiġi mfakkar li dawn l-istrumenti flessibbli jisgħtu jintużaw ukoll għal għanijiet oħra, bħal pereżempju biex jinkisbu pjanti għall-inġinerija finanzjarja li jkunu jottimizzaw l-appoġġ tal-SMEs fil-kuntest ta’ Riżorsi Ewropej Konġunti għall-Impriżi Mikro sa Medji (JEREMIE) jew programmi ta’ appoġġ għall-SMEs oħra tal-Unjoni fi Stat Membru partikolari. Il-kompetizzjonijiet ta’ disinn li tintuża biex jinkisbu l-pjanti għal tali inġinerija finanzjarja jistgħu jistipulaw ukoll li l-kuntratti sussegwenti ta’ servizz għat-twettiq ta’ din l-inġinerija finanzjarja jingħataw lir-rebbieħ jew lil wieħed mir-rebbieħa tal-kompetizzjoni ta’ disinn permezz ta’ proċedura nnegozjata mingħajr pubblikazzjoni.
(121)
L-evalwazzjoni wriet li għad hemm ħafna fejn ikun hemm titjib fl-applikazzjoni tar-regoli ta’ akkwist pubbliku tal-Unjoni. Bil-ħsieb ta’ applikazzjoni aktar effiċjenti u konsistenti tar-regoli, huwa essenzjali li wieħed ikollu idea ġenerali tajba tal-problemi strutturali u x-xejriet ġenerali possibbli fil-politiki nazzjonali dwar l-akkwist, sabiex il-problemi possibbli jiġu indirizzati b’miri aktar preċiżi. Dik l-idea ġenerali għandha tinkiseb permezz ta’ monitoraġġ adatt, li r-riżultati tiegħu għandhom jiġu ppubblikati regolarment, sabiex ikun jista’ jsir dibattitu infurmat dwar titjib possibbli għar-regoli u l-prattika ta’ akkwist. Il-kisba ta’ idea ġenerali tajba wkoll tista’ tippermetti viżjonijiet dwar l-applikazzjoni ta’ regoli ta’ akkwist pubbliku fil-kuntest tal-implimentazzjoni ta’ proġetti kofinanzjati mill-Unjoni. L-Istati Membri għandhom jibqgħu liberi li jiddeċiedu kif u minn min għandu jsir dan il-monitoraġġ fil-prattika; billi jagħmlu hekk, huma għandhom jibqgħu liberi wkoll li jiddeċiedu jekk il-monitoraġġ għandux ikun ibbażat fuq kontroll ex-post ibbażat fuq kampjuni jew fuq kontroll ex-ante sistematiku tal-proċeduri ta’ akkwist pubbliku koperti minn din id-Direttiva. Għandu jkun possibbli li l-problemi potenzjali jinġiebu għall-attenzjoni tal-korpi proprji; dan m’għandux neċessarjament jirrikjedi li dawk li wettqu l-monitoraġġ jidhru quddiem qrati u tribunali.
Gwida, informazzjoni u appoġġ aħjar għall-awtoritajiet kontraenti u l-operaturi ekonomiċi tista’ wkoll tikkontribwixxi b’mod qawwi għat-tisħiħ tal-effiċjenza tal-akkwist pubbliku, permezz ta’ għarfien aħjar, aktar ċertezza legali u professjonaliżmu fil-prattiki ta’ akkwist. Tali gwida għandha ssir disponibbli għall-awtoritajiet kontraenti u l-operaturi ekonomiċi kull fejn jidher li hu meħtieġ li tittejjeb l-applikazzjoni korretta tar-regoli. Il-gwida li għandha tingħata tista’ tkopri s-suġġetti kollha rilevanti għall-akkwist pubbliku, bħall-ippjanar tal-akkwisti, il-proċeduri, l-għażla tat-tekniki u l-istrumenti u l- prattiki tajbin fit-twettiq tal-proċeduri. F’dak li jirrigwarda kwistjonijiet legali, il-gwida m’għandhiex neċessarjament tammonta għal analiżi legali kompleta tal-kwistjonijiet ikkonċernati; tista’ tkun limitata għal indikazzjoni ġenerali tal-elementi li għandhom jitqiesu għall-analiżi dettaljata sussegwenti tal-kwistjonijiet, pereżempju billi tindika każistika li tista’ tkun rilevanti jew noti ta’ gwida jew sorsi oħra li jkunu eżaminaw il-kwistjoni speċifika kkonċernata.
(122)
Id-Direttiva tal-Kunsill 89/665/KEE tipprevedi ċerti proċeduri ta’ reviżjoni li għandhom ikunu disponibbli għallinqas għal kull persuna li jkollha jew li kellha interess li tikseb kuntratt partikolari u li saritilha ħsara jew li qiegħda fir-riskju li ssirilha ħsara minn ksur allegat tad-dritt tal-Unjoni fil-qasam tal-akkwist pubbliku jew ir-regoli nazzjonali li jittrasponu dik il-liġi. Dawk il-proċeduri ta’ reviżjoni m’għandhomx jiġu affettwati minn din id-Direttiva. Madankollu, iċ-ċittadini, il-partijiet interessati kkonċernati, kemm jekk organizzati jew le, u persuni jew korpi oħrajn li m’għandhomx aċċess għall-proċeduri ta’ reviżjoni skont id-Direttiva 89/665/KEE xorta għandhom interess leġittimu, bħala persuni li jħallsu t-taxxa, fi proċeduri ta’ akkwist tajbin. Għaldaqstant huma għandhom jingħataw possibbiltà, b’mod differenti mis-sistema ta’ reviżjoni skont id-Direttiva 89/665/KEE u mingħajr ma neċessarjament jinvolvi li huma jidhru quddiem qrati u tribunali, li jindikaw ksur possibbli ta’ din id-Direttiva lil awtorità jew struttura kompetenti. Sabiex ma jiġux idduplikati awtoritajiet jew strutturi eżistenti, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jipprevedu rikors għal awtoritajiet jew strutturi ta’ monitoraġġ ġenerali, korpi ta’ superviżjoni settorjali, awtoritajiet ta’ superviżjoni muniċipali, awtoritajiet ta’ kompetizzjoni, l-ombudsman jew l-awtoritajiet nazzjonali ta’ verifika.
(123)
Sabiex jiġi sfruttat bis-sħiħ il-potenzjal li l-akkwist pubbliku biex jikseb l-għanijiet tal-istrateġija Ewropa 2020 għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv l-akkwist ambjentali, soċjali u innovattiv ser ikollu jaqdi r-rwol tiegħu wkoll. Għaldaqstant huwa importanti li tinkiseb idea ġenerali tal-iżviluppi fil-qasam tal-akkwist strateġiku sabiex wieħed ikollu idea infurmata tax-xejriet ġenerali fil-livell ġenerali f’dak il-qasam. Kwalunkwe rapport adatt diġà mħejji jista’ naturalment jiġi użat f’dan il-kuntest ukoll.
(124)
Fid-dawl tal-potenzjal tal-SMEs għall-ħolqien tax-xogħol, it-tkabbir u l-innovazzjoni, huwa importanti li titħeġġeġ il-parteċipazzjoni tagħhom fl-akkwist pubbliku, kemm permezz ta’ dispożizzjonijiet adatti f’din id-Direttiva kif ukoll permezz ta’ inizjattivi fil-livell nazzjonali. Id-dispożizzjonijiet il-ġodda previsti f’din id-Direttiva għandhom jagħtu kontribut għat-titjib tal-livell ta’ suċċess, li jfisser is-sehem tal-SMEs fil-valur totali ta’ kuntratti mogħtija. Mhuwiex adatt li jiġu imposti ishma obbligatorji ta’ suċċess, madankollu, l-inizjattivi nazzjonali għat-tisħiħ tal-parteċipazzjoni tal-SMEs għandhom jiġu ssorveljati mill-qrib minħabba l-importanza tagħhom.
(125)
Diġà ġew stabbiliti għadd ta’ proċeduri u metodi ta’ ħidma fir-rigward tal-komunikazzjonijiet u l-kuntatti tal-Kummissjoni mal-Istati Membri, bħal komunikazzjonijiet u kuntatti marbuta mal-proċeduri previsti taħt l-Artikoli 258 u 260 TFUE, in-Netwerk għas-Soluzzjoni ta’ Problemi fis-Suq Intern (SOLVIT) u EU Pilot, li ma jiġux modifikati minn din id-Direttiva. Dawn għandhom, madankollu, jiġu kkomplementati mill-għażla ta’ punt waħdieni ta’ referenza f’kull Stat Membru għall-kooperazzjoni mal-Kummissjoni, li jiffunzjona bħala punt uniku ta’ dħul għal materji li jirrigwardaw l-akkwist pubbliku fl-Istat Membru kkonċernat. Din il-funzjoni tista’ titwettaq minn persuni jew strutturi li jkunu diġà regolarment f’kuntatt mal-Kummissjoni dwar kwistjonijiet relatati mal-akkwist pubbliku, bħall-punti nazzjonali ta’ kuntatt, il-membri tal-Kumitat Konsultattiv għall-Kuntratti ta’ Xogħlijiet Pubbliċi, il-Membri tan-Netwerk tal-Akkwisti jew okkażjonijiet ta’ koordinazzjoni nazzjonali.
(126)
It-traċċabbiltà u t-trasparenza fit-teħid ta’ deċiżjonijiet fi proċeduri ta’ akkwist huma essenzjali biex jiġu żgurati proċeduri tajbin, inkluża l-ġlieda effiċjenti kontra l-korruzzjoni u l-frodi. L-awtoritajiet kontraenti għandhom għalhekk iżommu kopji tal-kuntratti ta’ valur għoli konklużi, sabiex ikunu jistgħu jipprovdu aċċess għal dawk id-dokumenti lill-partijiet interessati skont ir-regoli applikabbli dwar l-aċċess għad-dokumenti. Barra minn hekk, l-elementi u d-deċiżjonijiet essenzjali ta’ proċeduri individwali ta’ akkwist għandhom jiġu dokumentati f’rapport dwar l-akkwisti. Biex jiġu evitati il-piżijiet amministrattivi kull fejn possibbli, għandu jkun permess li r-rapport dwar l-akkwisti jirreferi għal informazzjoni li diġà tinsab fl-avviż dwar l-għoti tal-kuntratt rilevanti. Is-sistemi elettroniċi għall-pubblikazzjoni ta’ dawk l-avviżi, amministrati mill-Kummissjoni, għandhom ukoll jittejbu bil-ħsieb li jiġi faċilitat id-dħul ta’ data filwaqt li jsir eħfef li wieħed joħroġ rapporti globali u jagħmel skambju ta’ data bejn is-sistemi.
(127)
Bil-għan ta’ simplifikazzjoni amministrattiva u sabiex jitnaqqas il-piż fuq l-Istati Membri, il-Kummissjoni għandha teżamina perjodikament jekk il-kwalità u l-kompletezza tal-informazzjoni fl-avviżi li jiġu ppubblikati f’rabta mal-proċeduri ta’ akkwist pubbliku humiex biżżejjed biex jippermettu lill-Kummissjoni toħroġ l-informazzjoni statistika li inkella jkollha tintbagħat mill-Istati Membri.
(128)
Il-kooperazzjoni amministrattiva effettiva hija neċessarja għall-iskambju ta’ informazzjoni meħtieġa għat-twettiq ta’ proċeduri tal-għoti f’sitwazzjonijiet transkonfinali, b’mod partikolari rigward il-verifika tar-raġunijiet għall-esklużjoni u l-kriterji ta’ selezzjoni, l-applikazzjoni ta’ standards ta’ kwalità u u dawk ambjentali u ta’ listi ta’ operaturi ekonomiċi approvati. L-iskambju ta’ informazzjoni huwa soġġett għal-liġijiet nazzjonali dwar il-kunfidenzjalità. Għalhekk, din id-Direttiva ma’ tpoġġix obbligi fuq l-Istati Membri biex jiskambja informazzjoni li tmur lil hinn minn dak li l-awtoritajiet kontraenta nazzjonali jistgħu jaċċessaw. Is-Sistema ta’ Informazzjoni tas-Suq Intern (IMI) stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1024/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (20) tista’ tipprovdi mezz elettroniku siewi biex tiġi ffaċilitata u msaħħa l-kooperazzjoni amministrattiva għall-ġestjoni tal-iskambju ta’ informazzjoni abbażi ta’ proċeduri sempliċi u unifikati li jgħelbu l-barrieri tal-lingwa. Proġett pilota għandu konsegwentement jiġi mniedi malajr kemm jista’ jkun biex jiġi vverifikat jekk tkunx xierqa l-espansjoni tal-IMI biex tkopri l-iskambju ta’ informazzjoni taħt din id-Direttiva.
(129)
Sabiex ikun hemm adattament għall-iżviluppi tekniċi, ekonomiċi u regolatorji rapidi, is-setgħa li jiġu adottati atti skont l-Artikolu 290 TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward ta’ għadd ta’ elementi mhux essenzjali ta’ din id-Direttiva. Minħabba l-ħtieġa ta’ konformaità ma’ ftehimiet internazzjonali, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li timmodifika l-proċeduri tekniċi għall-metodi ta’ kalkolu li jirrigwardaw il-limiti stabbiliti kif ukoll li perjodikament tirrevedi l-istess limiti stabbiliti u li tadatta l-Anness X; il-listi ta’ awtoritajiet tal-gvern ċentrali huma soġġetti għal varjazzjonijiet minħabba bidliet amministrattivi fil-livell nazzjonali. Dawn jiġu nnotifikati lill-Kummissjoni, li għandha tingħata s-setgħa li taddatta l-Anness I; ir-referenzi għan-nomenklatura tas-CPV jistgħu jgħaddu minn bidliet regolatorji fil-livell tal-Unjoni u huwa neċessarju li dawn il-bidliet jiġu riflessi fit-test ta’ din id-Direttiva; id-dettalji u l-karatteristiċi tekniċi tat-tagħmir għall-irċevuta elettronika għandhom jinżammu aġġornati mal-iżviluppi teknoloġiċi; huwa meħtieġ ukoll li l-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tagħmel standards tekniċi obbligatorji għall-komunikazzjoni elettronika sabiex tiġi żgurata l-interoperabilità tal-formati u l-proċessi tekniċi u l-mezzi tekniċi sabiex jintbagħtu messaġġi fi proċeduri tal-akkwist permezz ta’ mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni b’kunsiderazzjoni tal-iżviluppi teknoloġiċi u; il-lista tal-atti legali tal-Unjoni li tistabbilixxi metodoloġiji komuni għall-kalkolu tal-ispejjeż tul iċ-ċiklu tal-ħajja għandha tiġi adattata malajr biex tinkorpora l-miżuri adottati fuq bażi settorjali Sabiex jiġu sodisfatti dawn il-ħtiġijiet, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li żżomm il-lista tal-atti legali li jinkludu l-metodoloġiji aġġornati dwar l-ispejjeż taċ-ċiklu tal-ħajja. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell ta’ esperti. Meta tħejji u tfassal atti ddelegati, il-Kummissjoni għandha tiżgura li ssir trasmissjoni simultanja, fil-ħin u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(130)
Fl-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta gruppi ta’ esperti adattati fil-qasam tal-akkwist elettroniku biex tiżgura kompożizzjoni bilanċjata tal-gruppi ewlenin tal-partijiet interessati.
(131)
Il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva, bħal fit-tfassil tal-formoli standard għall-pubblikazzjoni ta’ avviżi u formola standard għall-awtodikjarazzjonijiet. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (21).
(132)
Il-proċedura konsultattiva għandha tintuża għall-adozzjoni tal-atti ta’ implimentazzjoni li jirrigwardaw formoli standard għall-pubblikazzjoni ta’ avviżi, li ma għandhom l-ebda impatt, la mil-lat finanzjarju u lanqas fuq in-natura u l-kamp ta’ applikazzjoni tal-obbligi li joħorġu minn din id-Direttiva. Għall-kuntrarju, dawk l-atti huma kkaratterizzati minn għan amministrattiv sempliċi u jservu biex jiffaċilitaw l-applikazzjoni tar-regoli stabbilitif’din id-Direttiva.
(133)
Il-proċedura ta’ eżami għandha tintuża għall-adozzjoni ta’ formola standard għall-awtodikjarazzjonijiet, minħabba l-impatt ta’ dawk l-awtodikjarazzjonijiet dwar l-akkwist u minħabba li għandhom rwol ċentrali fis-simplifikazzjoni tar-rekwiżiti ta’ dokumentazzjoni fil-proċeduri ta’ akkwist.
(134)
Il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-effetti fuq is-suq intern li jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-limiti stabbiliti u tirrapporta dwarhom lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Meta tagħmel dan, għandha tieħu kont ta’ fatturi bħal-livell ta’ akkwisti transkonfinali, il-parteċipazzjoni tal-SMEs, l-ispejjeż tat-tranżazzjonijiet u l-għażla ta’ kompromess bejn in-nefqa u l-benefiċċju.
Skont l-Artikolu XXII(7) tiegħu, il-FAP għandu jkun soġġett għal aktar negozjati tliet snin wara d-dħul fis-seħħ tiegħu u imbagħad perjodikament. F’dak il-kuntest, għandu wkoll jiġi eżaminat jekk il-livell ta’ limiti stabbiliti huwiex adatt, b’kont meħud tal-impatt tal-inflazzjoni fid-dawl ta’ perijodu twil mingħajr bidliet fil-limiti fil-FAP; fl-eventwalità li l-livell tal-limiti stabbiliti jinbidel bħala konsegwenza, il-Kummissjoni għandha, fejn adatt, tadotta proposta għal att legali li jemenda l-limiti stabbiliti kif stipulati f’din id-Direttiva.
(135)
Filwaqt li jiġu kkunsidrati d-diskussjonijiet attwali dwar dispożizzjonijiet orizzontali li jikkontrollaw ir-relazzjonijeit ma’ pajjiżi terzi fil-kuntest ta’ akkwist pubbliku l-Kummissjoni għandha timmonitorja mill-qrib il-kondizzjonijiet tal-kummerċ globali u tivvaluta l-pożizzjoni kompetittiva tal-Unjoni.
(136)
Ladarba l-għan ta’ din id-Direttiva, jiġifieri l-koordinazzjoni ta’ liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi tal-Istati Membri li japplikaw għal ċerti proċeduri ta’ akkwist pubbliku, ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri, iżda jista’ minħabba raġuni ta’ skala u effetti jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, b’mod konformi mal-prinċipju tas-sussidarjetà kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li jkun meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-għan.
(137)
Id-Direttiva 2004/18/KE għandha titħassar.
(138)
B’konformità mad-Dikjarazzjoni Politika Konġunta tal-Istati Membri u l-Kummissjoni dwar id-dokumenti ta’ spjegazzjoni tat-28 ta’ Settembru 2011, l-Istati Membri ħadu l-impenn li f’ċerti każijiet ġustifikati, jakkumpanjaw in-notifika tal-miżuri ta’ traspożizzjoni tagħhom b’wieħed jew aktar mid-dokumenti li jispjegaw ir-relazzjoni bejn il-komponenti ta’ direttiva u l-partijiet korrispondenti ta’ strumenti ta’ transpożizzjoni nazzjonali. Fir-rigward ta’ din id-Direttiva, il-leġislatur iqis li t-trażmissjoni ta’ dawn id-dokumenti hija ġustifikata,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
TITOLU I:
KAMP TA’ APPLIKAZZJONI, DEFINIZZJONIJIET U PRINĊIPJI ĠENERALI
KAPITOLU I:
Kamp ta’ applikazzjoni u definizzjonijiet
TAQSIMA 1:
SUĠĠETT U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1:
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
Artikolu 2:
Definizzjonijiet
Artikolu 3:
Akkwist imħallat
TAQSIMA 2:
LIMITI STABBILITI
Artikolu 4:
Ammonti tal-limitu stabbilit
Artikolu 5:
Metodi għall-kalkolu tal-valur stmat ta’ akkwist
Artikolu 6:
Reviżjoni tal-limiti stabbiliti u tal-lista ta’ awtoritajiet tal-gvern ċentrali
TAQSIMA 3:
ESKLUŻJONIJIET
Artikolu 7:
Kuntratti fis-setturi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u s-servizzi postali
Artikolu 8:
Esklużjonijiet speċifiċi fil-qasam tat-telekomunikazzjoni
Artikolu 9:
Kuntratti pubbliċi mogħtija u kompetizzjonijiet ta’ disinn organizzati skont regoli internazzjonali
Artikolu 10:
Esklużjonijiet speċifiċi għal kuntratti ta’ servizzi
Artikolu 11:
Kuntratti ta’ servizzi assenjati fuq il-bażi ta’ dritt esklussiv
Artikolu 12:
Kuntratti pubbliċi bejn entitajiet fis-settur pubbliku
TAQSIMA 4:
SITWAZZJONIJIET SPEĊIFIĊI
Subtaqsima 1:
Kuntratti ssussidjati u servizzi ta’ riċerka u żvilupp
Artikolu 13:
Kuntratti sussidjati mill-awtoritajiet kontraenti
Artikolu 14:
Servizzi ta’ riċerka u żvilupp
Subtaqsima 2:
Akkwist li jinvolvi aspetti ta’ difiża jew sigurtà
Artikolu 15:
Difiża u sigurtà
Artikolu 16:
Akkwist imħallat li jinvolvi aspetti ta’ difiża jew sigurtà
Artikolu 17:
Kuntratti pubbliċi u kompetizzjonijiet ta’ disinn li jinvolvu aspetti ta’ difiża jew sigurtà li jingħataw jew organizzati skont ir-regoli internazzjonali
KAPITOLU II:
Regoli ġenerali
Artikolu 18:
Prinċipju tal-akkwisti
Artikolu 19:
Operaturi ekonomiċi
Artikolu 20:
Kuntratti riżervati
Artikolu 21:
Kunfidenzjalità
Artikolu 22:
Regoli applikabbli għall-komunikazzjoni
Artikolu 23:
Nomenklaturi
Artikolu 24:
Konflitti ta’ interess
TITOLU II:
REGOLI DWAR IL-KUNTRATTI PUBBLIĊI
KAPITOLU I:
Proċeduri
Artikolu 25:
Kondizzjonijiet relatati mal-FAP u ftehimiet internazzjonali oħra
Artikolu 26:
Għażla tal-proċeduri
Artikolu 27:
Proċedura miftuħa
Artikolu 28:
Proċedura ristretta
Artikolu 29:
Proċedura kompetittiva permezz tan-negozjar
Artikolu 30:
Djalogu kompetittiv
Artikolu 31:
Sħubija għall-innovazzjoni
Artikolu 32:
Użu tal-proċedura nnegozjata mingħajr pubblikazzjoni minn qabel
KAPITOLU II:
Tekniki u strumenti għall-akkwist elettroniku u aggregat
Artikolu 33:
Ftehimiet qafas
Artikolu 34:
Sistemi dinamiċi ta’ xiri
Artikolu 35:
Irkantijiet elettroniċi
Artikolu 36:
Katalogi elettroniċi
Artikolu 37:
Attivitajiet ċentralizzati ta’ akkwisti u korpi ċentrali għall-akkwisti
Artikolu 38:
Akkwisti konġunti okkażjonali
Artikolu 39:
Akkwist li jinvolvi entitajiet kontraenti minn Stati Membri differenti
KAPITOLU III:
Kondotta tal-proċedura
TAQSIMA 1:
TĦEJJIJA
Artikolu 40:
Konsultazzjonijiet preliminari mas-suq
Artikolu 41:
Involviment preċedenti ta’ kandidati jew offerenti
Artikolu 42:
Speċifikazzjonijiet tekniċi
Artikolu 43:
Tikketti
Artikolu 44:
Rapporti tat-test, ċertifikazzjoni u mezzi oħra ta’ prova
Artikolu 45:
Varjanti
Artikolu 46:
Qsim ta’ kuntratti f’lottijiet
Artikolu 47:
Determinazzjoni tal-limiti taż-żmien
TAQSIMA 2:
PUBBLIKAZZJONI U TRASPARENZA
Artikolu 48:
Avviżi informattivi minn qabel
Artikolu 49:
Avviżi dwar kuntratti
Artikolu 50:
Avviżi dwar l-għoti ta’ kuntratt
Artikolu 51:
Forma u manjiera ta’ pubblikazzjoni tal-avviżi
Artikolu 52:
Pubblikazzjoni fil-livell nazzjonali
Artikolu 53:
Disponibbiltà elettronika tad-dokumenti tal-akkwisti
Artikolu 54:
Stediniet lill-kandidati
Artikolu 55:
L-informar ta’ kandidati u offerenti
TAQSIMA 3:
L-GĦAŻLA TA’ PARTEĊIPANTI U L-GĦOTI TA’ KUNTRATTI
Artikolu 56:
Prinċipji ġenerali
Subtaqsima 1:
Kriterji għall-għażla kwalitattiva
Artikolu 57:
Raġunijiet għall-esklużjoni
Artikolu 58:
Kriterji ta’ għażla
Artikolu 59:
Dokument Ewropew ta’ Akkwist Uniku
Artikolu 60:
Mezzi ta’ prova
Artikolu 61:
Repożitorju online taċ-ċertifikati (e-Certis)
Artikolu 62:
Standards ta’ garanzija tal-kwalità u standards ta’ ġestjoni ambjentali
Artikolu 63:
Dipendenza fuq il-kapaċitajiet ta’ entitajiet oħra
Artikolu 64:
Listi uffiċjali ta’ operaturi ekonomiċi approvati u ċertifikazzjoni minn korpi stabbiliti taħt liġi pubblika jew privata
Subtaqsima 2:
Tnaqqis tan-Numru ta’ Kandidati, Offerti u Soluzzjonijiet
Artikolu 65:
Tnaqqis tan-numru ta’ kandidati kwalifikati mod ieħor li għandhom jiġu mistiedna jieħdu sehem
Artikolu 66:
Tnaqqis tan-numru ta’ offerti jew soluzzjonijiet
Subtaqsima 3:
Għoti tal-Kuntratt
Artikolu 67:
Kriterji għall-għoti ta’ kuntratt
Artikolu 68:
Spejjeż taċ-ċiklu tal-ħajja
Artikolu 69:
Offerti baxxi wisq
KAPITOLU IV:
Twettiq tal-kuntratt
Artikolu 70:
Kondizzjonijiet għat-twettiq ta’ kuntratt
Artikolu 71:
Sottokuntrattar
Artikolu 72:
Modifika ta’ kuntratti matul it-terminu tagħhom
Artikolu 73:
Terminazzjoni ta’ kuntratti
TITOLU III:
REĠIMI PARTIKOLARI TA’ AKKWISTI
KAPITOLU I:
Servizzi soċjali u servizzi speċifiċi oħrajn
Artikolu 74:
Għoti ta’ kuntratti għal servizzi soċjali u servizzi speċifiċi oħrajn
Artikolu 75:
Pubblikazzjoni ta’ avviżi
Artikolu 76:
Prinċipji għall-għoti ta’ kuntratti
Artikolu 77:
Kuntratti riżervati għal ċerti servizzi
KAPITOLU II:
Regoli li jirregolaw kompetizzjonijiet ta’ disinn
Artikolu 78:
Kamp ta’ applikazzjoni
Artikolu 79:
Avviżi
Artikolu 80:
Regoli dwar l-organizzazzjoni ta’ kompetizzjonijiet ta’ disinn u l-għażla tal-parteċipanti
Artikolu 81:
Kompożizzjoni tal-ġurija
Artikolu 82:
Deċiżjoniijet tal-ġurija
TITOLU IV:
GOVERNANZA
Artikolu 83:
Infurzar
Artikolu 84:
Rapporti individwali dwar proċeduri għall-għoti ta’ kuntratti
Artikolu 85:
Rapportar nazzjonali u informazzjoni statistika
Artikolu 86:
Kooperazzjoni amministrattiva
TITOLU V:
SETGĦAT IDDELEGATI, SETGĦAT TA’ IMPLIMENTAZZJONI U DISPOŻIZZJONIJIRT FINALI
Artikolu 87:
Eżerċizzju tad-delega
Artikolu 88:
Proċedura ta’ urġenza
Artikolu 89:
Proċedura tal-kumitat
Artikolu 90:
Traspożizzjoni u dispożizzjonijiet transizzjonali
Artikolu 91:
Tħassir
Artikolu 92:
Reviżjoni
Artikolu 93:
Dħul fis-seħħ
Artikolu 94:
Destinatarji
ANNESSI:
ANNESS I:
AWTORITAJIET TAL-GVERN ĊENTRALI
ANNESS II:
LISTA TAL-ATTIVITAJIET IMSEMMIJA FIL-PUNT (6) TAL-ARTIKOLU 2(1)
ANNESS III:
LISTA TA’ PRODOTTI MSEMMIJA FL-ARTIKOLU 4(b) FIR-RIGWARD TA’ KUNTRATTI MOGĦTIJA MILL-AWTORITAJIET KONTRAENTI FIL-QASAM TAD-DIFIŻA
ANNESS IV:
REKWIŻITI RELATATI MAL-GĦODOD U L-ISTRUMENTI GĦAR-RIĊEVUTA ELETTRONIKA TA’ OFFERTI, TALBIET GĦAL PARTEĊIPAZZJONI KIF UKOLL PJANIJIET U PROĠETTI F’KOMPETIZZJONIJIET TAD-DISINN
ANNESS V:
INFORMAZZJONI LI GĦANDHA TIĠI INKLUŻA FL-AVVIŻI
Parti A:
INFORMAZZJONI LI GĦANDHA TIĠI INKLUŻA FL-AVVIŻI TAL-PUBBLIKAZZJONI TA’ AVVIŻ INFORMATTIV MINN QABEL FUQ PROFIL TA’ XERREJ
Parti B:
INFORMAZZJONI LI GĦANDHA TIĠI INKLUŻA FL-AVVIŻI INFORMATTIVI MINN QABEL (kif imsemmija fl-Artikolu 48)
Parti C:
INFORMAZZJONI LI GĦANDHA TIĠI INKLUŻA FL-AVVIŻI DWAR KUNTRATTI (kif imsemmija fl-Artikolu 49)
Parti D:
INFORMAZZJONI LI GĦANDHA TIĠI INKLUŻA FL-AVVIŻI TAL-GĦOTI TAL-KUNTRATT (kif imsemmija fl-Artikolu 50)
Parti E:
INFORMAZZJONI LI GĦANDHA TIĠI INKLUŻA FIT-TFASSIL TAL-AVVIŻI TAL-KOMPETIZZJONI (kif imsemmija fl-Artikolu 79(1))
Parti F:
INFORMAZZJONI LI GĦANDHA TIĠI INKLUŻA FL-AVVIŻI TAR-RIŻULTATI TAL-KOMPETIZZJONI (kif imsemmija fl-Artikolu 79(2))
Parti G:
INFORMAZZJONI LI GĦANDHA TIĠI INKLUŻA F’AVVIŻI TA’ MODIFIKI TA’ KUNTRATT MATUL IT-TERMINU TIEGĦU (kif imsemmi fl-Artikolu 72(1))
Parti H:
INFORMAZZJONI LI GĦANDHA TIĠI INKLUŻA FL-AVVIŻI DWAR GĦOTI TA’ KUNTRATT LI JIKKONĊERNAW KUNTRATTI GĦAL SERVIZZI SOĊJALI U SERVIZZI SPEĊIFIĊI OĦRA (kif imsemmija fl-Artikolu 75(1))
Parti I:
INFORMAZZJONI LI GĦANDHA TIĠI INKLUŻA MINN QABEL F’AVVIŻI TA’ INFORMAZZJONI DWAR IS-SERVIZZI SOĊJALI U SERVIZZI SPEĊIFIĊI OĦRA (kif imsemmi fl-Artikolu 75(1))
Parti J:
INFORMAZZJONI LI GĦANDHA TIĠI INKLUŻA FL-AVVIŻI DWAR GĦOTI TA’ KUNTRATT LI JIKKONĊERNAW KUNTRATTI GĦAL SERVIZZI SOĊJALI U SERVIZZI SPEĊIFIĊI OĦRA (kif imsemmija fl-Artikolu 75(2))
ANNESS VI:
INFORMAZZJONI LI GĦANDHA TIĠI INKLUŻA FID-DOKUMENTI TAL-AKKWIST RELATATI MAL-IRKANTIJIET ELETTRONIĊI(Artikolu 35(4))
ANNESS VII:
DEFINIZZJONI TA’ ĊERTI SPEĊIFIKAZZJONIJIET TEKNIĊI
ANNESS VIII:
KARATTERISTIĊI LI JIKKONĊERNAW IL-PUBBLIKAZZJONI
ANNESS IX:
KONTENUTI TAL-ISTEDINIET GĦAS-SOTTOMISSJONI TA’ OFFERTA, GĦAL PARTEĊIPAZZJONI FID-DJALOGU JEW GĦAL KONFERMA TAL-INTERESS STIPULATI FL-ARTIKOLU 54
ANNESS X:
LISTA TA’ KONVENZJONIJIET INTERNAZZJONALI SOĊJALI U AMBJENTALI MSEMMIJA FL-ARTIKOLU 18(2)
ANNESS XI:
REĠISTRI
ANNESS XII:
MEZZI TA’ PROVA TAL-KRITERJI TAL-GĦAŻLA
ANNESS XIII:
LISTA TAL-ATTI LEGALI TAL-UNJONI MSEMMIJA FL- ARTIKOLU 68(3)
ANNESS XIV:
SERVIZZI MSEMMIJA FL-ARTIKOLU 74
ANNESS XV:
TABELLA TA’ KORRELAZZJONI
TITOLU I
KAMP TA’ APPLIKAZZJONI, DEFINIZZJONIJIET U PRINĊIPJI ĠENERALI
KAPITOLU I
Kamp ta’ applikazzjoni u definizzjonijiet
Taqsima 1
Suġġett u definizzjonijiet
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
1. Din id-Direttiva tistabbilixxi regoli dwar il-proċeduri għall-akkwist mill-awtoritajiet kontraenti fir-rigward tal-kuntratti pubbliċi kif ukoll tal-kompetizzjonijiet ta’ disinn, li l-valur tagħhom huwa stmat li mhuwiex inqas mil-limiti stabbiliti fl-Artikolu 4. Fis-sens ta’ din id-Direttiva l-akkwist huwa x-xiri jew forom oħra ta’ akkwist permezz ta;
2. Fis-sens ta’ din id-Direttiva l-akkwist huwa akkwist permezz ta’ kuntratt pubbliku ta’ xogħlijiet, provvisti jew servizzi minn awtorità kontraenti waħda jew aktar mingħand operaturi ekonomiċi magħżula minn dawk l-awtoritajiet kontraenti, sew jekk ix-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi huma maħsuba għal skop pubbliku u sew jekk le.
3. L-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva hija soġġetta għall-Artikolu 346 TFUE.
4. Din id-Direttiva ma taffettwax il-libertà tal-Istati Membri li jiddefinixxu, f’konformità mad-dritt tal-Unjoni, x’jikkunsidraw bħala servizzi ta’ interess ekonomiku ġenerali, kif dawk is-servizzi għandhom jiġu organizzati u ffinanzjati, skont ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat, u liema obbligi speċifiċi għandhom ikunu soġġetti għalihom. Bl-istess mod, din id-Direttiva ma taffettwax id-deċiżjoni tal-awtoritajiet pubbliċi jekk, kif u sa liema punt jixtiequ jwettqu l-funzjonijiet pubbliċi huma stess skont l-Artikolu 14 TFUE u l-Protokoll Nru 26.
5. Din id-Direttiva ma taffettwax il-mod kif l-Istati Membri jorganizzaw is-sistemi tas-sigurtà soċjali tagħhom.
6. Ftehimiet, deċiżjonijiet jew strumenti legali oħra li jorganizzaw it-trasferiment tas-setgħat u r-repsonsabbiltajiet għat-twettiq ta’ kompiti pubbliċi bejn awtoritajiet kontraenti jew raggruppamenti ta’ awtoritajiet kontraenti u li ma jipprevedux remunerazzjoni li għandha tingħata għat-twettiq tal-kuntratt, jitqiesu li huma kwistjoni ta’ organizzazzjoni interna tal-Istat Membru kkonċernat u, għalhekk, mhumiex affettwati bl-ebda mod minn din id-Direttiva.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
1. Għall-finijiet ta’ din id-Direttiva, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘awtoritajiet kontraenti’ tfisser l-awtoritajiet Statali, reġjonali u lokali, korpijiet irregolati mil-liġi pubblika, jew assoċjazzjonijiet iffurmati minn tali awtorità waħda jew aktar jew tali korp wieħed jew aktar irregolati mil-liġi pubblika;
(2)
‘awtoritajiet tal-gvern ċentrali’ tfisser l-awtoritajiet kontraenti elenkati fl-Anness I u, f’dak li jirrigwarda l-korrezzjonijiet jew l-emendi li saru fil-livell nazzjonali, l-entitajiet suċċessuri tagħhom;
(3)
‘awtoritajiet kontraenti subċentrali’ tfisser l-awtoritajiet kontraenti kollha li mhumiex awtoritajiet tal-gvern ċentrali
(4)
‘korpi regolati mil-liġi pubblika’ tfisser korpi li għandhom il-karatteristiċi kollha li ġejjin:
(a)
huma stabbiliti għall-għan speċifiku li jaqdu l-bżonnijiet fl-interess pubbliku, li ma għandhomx karattru industrijali jew kummerċjali;
(b)
għandhom personalità ġuridika; u
(c)
huma ffinanzjati, fil-biċċa l-kbira, mill-Istat, l-awtoritajiet reġjonali jew lokali, jew minn korpi oħra regolati mil-liġi pubblika; jew huma soġġetti għas-supervizzjoni maniġerjali minn dawk l-awtoritajiet jew korpi; jew għandhom bord amministrattiv, maniġerjali jew superviżorju, li aktar minn nofs il-membri tiegħu jinħatru mill-awtoritajiet Statali, reġjonali jew lokali, jew minn korpi oħra regolati mil-liġi pubblika;
(5)
‘kuntratti pubbliċi’ tfisser kuntratti b’titolu oneruż konklużi bil-miktub bejn operatur ekonomiku wieħed jew aktar u awtorità kontraenti waħda jew aktar u li għandhom bħala s-suġġett tagħhom l-eżekuzzjoni tax-xogħlijiet, il-provvista ta’ prodotti jew il-provvista ta’ servizzi;
(6)
‘kuntratti pubbliċi ta’ xogħlijiet’ tfisser kuntratti pubbliċi li għandhom bħala għan wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
l-eżekuzzjoni, jew kemm id-disinn kif ukoll l-eżekuzzjoni, ta’ xogħlijiet relatati ma’ waħda mill-attivitajiet skont it-tifsira tal-Anness II;
(b)
l-eżekuzzjoni, jew kemm id-disinn kif ukoll l-eżekuzzjoni, ta’ xogħol;
(c)
it-twettiq, bi kwalunkwe mezz, ta’ xogħol li jikkorrispondi għar-rekwiżiti speċifikati mill-awtorità kontraenti li teżerċita influwenza deċiżiva fuq it-tip jew id-disinn tax-xogħol;
(7)
‘xogħol’ tfisser l-eżitu ta’ xogħlijiet ta’ kostruzzjoni jew inġinerija ċivili meħudin bħala ħaġa waħda li hija suffiċjenti fiha nnifisha biex taqdi funzjoni ekonomika jew teknika;
(8)
‘kuntratti pubbliċi ta’ provvisti’ tfisser kuntratti pubbliċi li għandhom bħala s-suġġett tagħhom ix-xiri, il-kera jew ix-xiri bin-nifs, bi jew mingħajr fakultà ta’ xiri, ta’ prodotti. Kuntratt ta’ provvista pubblika jista’ jinkludi, b’mod inċidentali, operazzjonijiet ta’ tqegħid fil-post u installazzjoni;
(9)
‘kuntratti pubbliċi ta’ servizzi’ tfisser kuntratti pubbliċi li għandhom bħala għan il-forniment ta’ servizzi għajr dawk imsemmija fil-punt 8 l-eżekuzzjoni tax-xogħlijiet;
(10)
‘operatur ekonomiku’ tfisser kull persuna fiżika jew ġuridika jew entità pubblika jew grupp ta’ persuni u/jew entitajiet bħal dawn, inkluża kwalunkwe assoċjazzjoni temporanja ta’ impriżi, li joffru l-eżekuzzjoni ta’ xogħlijiet u/jew xogħol, il-forniment ta’ prodotti jew il-forniment ta’ servizzi fis-suq;
(11)
‘offerent’ tfisser operatur ekonomiku li jkun ippreżenta offerta;
(12)
‘kandidat’ tfisser operatur ekonomiku li jkun talab stedina jew li jkun ġie mistieden jieħu sehem fi proċedura ristretta, fi proċedura kompetittiva bin-negozjar, fi proċedura negozjata mingħajr pubblikazzjoni minn qabel, fi djalogu kompetittiv jew fi sħubija tal-innovazzjoni;
(13)
‘dokument ta’ akkwist’ tfisser kwalunkwe dokument maħluq jew li ssir referenza għalih mill-awtorità kontraenti sabiex tiddeskrivi jew tiddetermina elementi tal-akkwist jew tal-proċedura, inkluż l-avviż dwar kuntratt, l-avviż informattiv minn qabel fejn dan jintuża bħala mezz ta’ sejħa għall-kompetizzjoni, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi, id-dokument deskrittiv, il-kondizzjonijiet proposti tal-kuntatt, il-formats għall-preżentazzjoni tad-dokumenti minn kandidati u offerenti, l-informazzjoni dwar obbligi applikabbli b’mod ġenerali u kull dokument addizzjonali;
(14)
‘attivitajiet ċentralizzati ta’ akkwist’ tfisser attivitajiet imwettqa fuq bażi permanenti, f’waħda mill-forom li ġejjin:
(a)
l-akkwist ta’ provvisti u/jew servizzi maħsuba għall-awtoritajiet kontraenti,
(b)
l-għoti ta’ kuntratti pubbliċi jew il-konklużjoni ta’ ftehimiet qafas għal xogħlijiet, provvisti jew servizzi maħsuba għall-awtoritajiet kontraenti;
(15)
‘attivitajiet anċillari ta’ akkwisti’ tfisser attivitajiet li jikkonsistu fl-għoti ta’ appoġġ għal attivitajiet ta’ akkwist, b’mod partikolari fil-forom li ġejjin:
(a)
infrastruttura teknika li tippermetti lill-awtoritajiet kontraenti jagħtu kuntratti pubbliċi jew jikkonkludu ftehimiet qafas għal xogħlijiet, provvisti jew servizzi;
(b)
konsulenza dwar it-tmexxija jew it-tfassil ta’ proċeduri ta’ akkwist pubbliku;
(c)
preparazzjoni u ġestjoni ta’ proċeduri ta’ akkwist f’isem u akkont tal-awtorità kontraenti kkonċernata;
(16)
‘korp ċentrali għall-akkwisti’ tfisser awtorità kontraenti li tipprovdi attivitajiet ċentralizzati ta’ xiri u, possibbilment, attivitajiet anċillari ta’ xiri;
(17)
‘fornitur ta’ servizzi ta’ akkwist’ tfisser korp pubbliku jew privat li joffri attivitajiet anċillari ta’ xiri fis-suq;
(18)
‘miktub’ jew ‘bil-miktub’ tfisser kwalunkwe espressjoni li tikkonsisti fi kliem jew figuri li jistgħu jinqraw, jiġu riprodotti jew ikkommunikati wara, inkluż informazzjoni trasmessa u maħżuna permezz ta’ mezzi elettroniċi;
(19)
‘mezzi elettroniċi’ tfisser tagħmir elettroniku għall-ipproċessar (inkluż il-kompressjoni diġitali) u l-ħażna tad-data, li tiġi trasmessa, imwassla u riċevuta permezz ta’ wires, bir-radju, b’mezzi ottiċi jew b’mezzi elettromanjetiċi oħra;
(20)
‘ċiklu tal-ħajja’ tfisser l-istadji konsekuttivi u/jew marbutin bejniethom kollha, inklużi r-riċerka u l-iżvilupp li għad iridu jsiru, il-produzzjoni, il-kummerċ u l-kondizzjonijiet tiegħu, it-trasport, l-użu u l-manutenzjoni, matul l-eżistenza kollha tal-prodott jew tax-xogħlijiet jew tal-forniment tas-servizz, mix-xiri ta’ materja prima jew il-ġenerazzjoni ta’ riżorsi sar-rimi, l-approvazzjoni u sa tmiem is-servizz jew l-użu;
(21)
‘kompetizzjonijiet ta’ disinn’ tfisser dawk il-proċeduri li jippermettu lill-awtorità kontraenti biex takkwista, prinċipalment fl-oqsma tal-ippjanar tal-ibliet u l-kampanja, l-arkitettura u l-inġinerija jew l-ipproċessar ta’ data, pjan jew disinn magħżul minn ġurija wara li jkun ġie sottomess għall-kompetizzjoni bl-għoti ta’ premji jew mingħajr;
(22)
‘innovazzjoni’ tfisser l-implementazzjoni ta’ prodott, servizz jew proċess ġdid jew mtejjeb b’mod sinifikanti, inkluż iżda mhux limitata għall-proċessi ta’ produzzjoni, bini jew kostruzzjoni, metodu ġdid ta’ kummerċjalizzazzjoni, jew metodu organizzazzjonali ġdid fil-prattiki tan-negozju, organizzazzjoni tal-post tax-xogħol jew relazzjonijiet esterni fosthom bil-għan li tgħin jissolvew l-isfidi tas-soċjetà jew li tappoġġa l-istrateġija Ewropa 2020 għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv;
(23)
“tikketta” tfisser kwalunkwe dokument, ċertifikat jew attestazzjoni uffiċjali li tikkonferma li x-xogħlijiet, il-prodotti, is-servizzi, il-proċessi jew il-proċeduri in kwistjoni jilħqu ċerti rekwiżiti;
(24)
“rekwiżiti tat-tikketti” tfisser ir-rekwiżiti li għandhom jintlaħqu mix-xogħlijiet, il-prodotti, is-servizzi, il-proċessi jew il-proċeduri in kwistjoni sabiex tinkiseb it-tikketta kkonċernata.
2. Għall-fini ta’ dan l-Artikolu “awtoritajiet reġjonali” jinkludu l-awtoritajiet elenkati b’mod mhux eżawrjenti f’NUTS 1 u 2, kif imsemmijin fir-Regolament (KE) Nru 1059/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (22), waqt li l-‘awtoritajiet lokali jinkludu l-awtoritajiet kollha tal-unitajiet amministrattivi li jaqgħu taħt NUTS 3 u unitajiet amministrattivi iżgħar, kif imsemmijin fir-Regolament (KE) Nru 1059/2003.
Artikolu 3
Akkwist imħallat
1. Il-paragrafu 2 għandu japplika għal kuntratti mħallta li għandhom bħala s-suġġett tagħhom tipi differenti ta’ akkwist li kollha huma koperti minn din id-Direttiva.
Il-paragrafi 3 sa 5 għandhom japplikaw għall-kuntratti mħallta li għandhom bħala s-suġġett tagħhom l-akkwist kopert minn din id-Direttiva u l-akkwist kopert minn reġimi legali oħra.
2. Kuntratti li għandhom bħala suġġett tagħhom żewġ tipi jew aktar ta’ akkwist (xogħlijiet, servizzi jew provvisti) għandhom jingħataw skont id-dispożizzjonijiet applikabbli għat-tip tal-akkwist li jikkaratterizza s-suġġett ewlieni tal-kuntratt inkwistjoni.
Fil-każ ta’ kuntratti mħallta li jikkonsistu parzjalment f’servizzi fis-sens tal-Kapitolu I tat-Titolu III u parzjalment f’servizzi oħra jew f’kuntratti mħallta li jikkonsistu parzjalment f’servizzi u parzjalment fi provvisti, is-suġġett prinċipali għandu jkun determinat skont liema mill-valuri stmati tas-servizzi jew il-provvisti rispettivi jkun l-ogħla.
3. Fejn il-partijiet differenti ta’ kuntratt partikolari jkunu oġġettivament separabbli, il-paragrafu 4 għandu japplika. Fejn il-partijiet differenti ta’ kuntratt partikolari ma jkunux oġġettivament separabbli, għandu japplika l-paragrafu 6.
Fejn parti ta’ kuntratt partikolari hija koperta mill-Artikolu 346 TFUE jew mid-Direttiva 2009/81/KE, l-Artikolu 16 ta’ din id-Direttiva għandu japplika.
4. Fil-każ ta’ kuntratti li għandhom bħala s-suġġett tagħhom l-akkwist kopert b’din id-Direttiva kif ukoll akkwist mhux kopert b’din id-Direttiva, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jagħżlu li jagħtu kuntratti separati għall-partijiet separati jew jagħtu kuntratt uniku. Fejn l-awtoritajiet kontraenti jagħżlu li jagħtu kuntratti separati għal partijiet separati, id-deċiżjoni dwar liema reġim legali japplika għal kwalunkwe wieħed minn tali kuntratti separati għandha tittieħed abbażi tal-karatteristiċi tal-parti separata kkonċernata.
Fejn l-awtoritajiet kontraenti jagħżlu li jagħtu kuntratt uniku, din id-Direttiva għandha, dment li ma jkunx previst mod ieħor fl-Artikolu 16, tapplika għall-kuntratt imħallat li jirriżulta, irrispettivament mill-valur tal-partijiet li kieku jaqgħu taħt reġim legali differenti u irrispettivament mil-liema reġim legali li dawk il-partijiet kienu jkunu soġġetti għalihom.
F’każ ta’ kuntratti mħallta li jkun fihom elementi ta’ kuntratti ta’ provvista, xogħlijiet u servizzi u ta’ konċessjonijiet, il-kuntratt imħallat għandu jingħata skont din id-Direttiva, sakemm il-valur stmat tal-parti tal-kuntratt li tikkostitwixxi kuntratt kopert b’din id-Direttiva, ikkalkulat skont l-Artikolu 5, hu ugwali jew akbar mil-limitu rilevanti stipulat fl-Artikolu 4.
5. Fil-każ ta’ kuntratti li għandhom bħala s-suġġett tagħhom kemm l-akkwist kopert b’din id-Direttiva kif ukoll l-akkwist għall-eżerċitar ta’ attività li hija soġġetta għad- Direttiva 2014/25/UE, ir-regoli applikabbli għandhom, minkejja l-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu, jiġu determinati skont l-Artikoli 5 u 6 tad-Direttiva 2014/25/UE.
6. Meta l-partijiet differenti ta’ kuntratt partikolari huma oġġettivament mhux separabbli, ir-reġim legali applikabbli għandu jkun iddeterminat abbażi tas-suġġett ewlieni ta’ dak il-kuntratt.
Taqsima 2
Limiti Stabbiliti
Artikolu 4
Ammonti tal-limitu stabbilit
Din id-Direttiva għandha tapplika għall-akkwisti li l-valur stmat tagħhom barra t-taxxa fuq il-valur miżjud (VAT) huwa daqs jew aktar mil-limiti stabbiliti li ġejjin:
(a)
EUR 5 186 000 għall-kuntratti pubbliċi ta’ xogħlijiet;
(b)
EUR 134 000 għall-kuntratti ta’ provvisti u ta’ servizzi pubbliċi mogħtija minn awtoritajiet tal-gvern ċentrali u l-kompetizzjonijiet ta’ disinn organizzati minn awtoritajiet bħal dawn; fejn jingħataw kuntratti pubbliċi ta’ provvista minn awtoritajiet kontraenti li joperaw fil-qasam tad-difiża, dak il-limitu stabbilit għandu japplika biss għall-kuntratti li jikkonċernaw prodotti koperti mill-Anness III;
(c)
EUR 207 000 għall-kuntratti pubbliċi ta’ provvisti u ta’ servizzi mogħtija minn awtoritajiet kontraenti subċentrali u għall-kompetizzjonijiet ta’ disinn organizzati minn tali awtoritajiet; dak il-limitu stabbiliti għandu japplika wkoll għall-kuntratti pubbliċi ta’ provvisti mogħtija minn awtoritajiet tal-gvern ċentrali li joperaw fil-qasam tad-difiża, fejn dawk il-kuntratti jinvolvu prodotti mhux koperti mill-Anness III;
(d)
EUR 750 000 għall-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi għal servizzi soċjali u servizzi speċifiċi oħra elenkati fl-Anness XIV.
Artikolu 5
Metodi għall-kalkolu tal-valur stmat tal-akkwist
1. Il-kalkolu tal-valur stmat ta’ akkwist għandu jkun ibbażat fuq l-ammont totali pagabbli, mingħajr il-VAT, kif stmat mill-awtorità kontraenti, inkluż kull forma ta’ għażla u kull tiġdid tal-kuntratti kif stipulat b’mod espliċitu fid-dokumenti ta’ akkwist.
Meta l-awtorità kontraenti tipprovdi għal għotji jew pagamenti lil kandidati jew offerenti, għandha tqis dan meta tikkalkula l-valur stmat tal-akkwist.
2. Meta l-awtorità kontraenti tkun magħmula minn unitajiet operazzjonali separati, għandu jittieħed kont tal-valur totali stmat għal kull unità operazzjonali individwali.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, fejn unità operazzjonali separata hija indipendentament responsabbli mill-akkwist tagħha jew ċerti kategoriji tagħha, il-valuri jistgħu jkunu stmati fil-livell tal-unità inkwistjoni.
3. L-għażla tal-metodu għall-kalkolu tal-valur stmat ta’ akkwist ma għandhiex issir bl-intenzjoni li tiġi eskluża mill-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva. Akkwist ma għandux ikun suddiviż bl-effett li ma jitħalliex jaqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva, sakemm dan ma jkunx ġustifikat b’raġunijiet oġġettivi.
4. Il-valur stmat għandu jkun validu fil-mument li fih tintbagħat is-sejħa għall-kompetizzjoni, jew, fil-każijiet fejn mhijiex prevista sejħa għall-kompetizzjoni, fil-mument li fih l-awtorità kontraenti tibda l-proċedura ta’ akkwist, pereżempju, fejn adatt, billi tikkuntattja operaturi ekonomiċi fir-rigward tal-akkwist.
5. Fir-rigward ta’ ftehimiet qafas u sistemi dinamiċi ta’ xiri, il-valur li għandu jiġi kkunsidrat għandu jkun il-valur massimu stmat, mingħajr il-VAT, tal-kuntratti kollha previsti għat-terminu totali tal-ftehim qafas jew is-sistema dinamika ta’ xiri.
6. Fil-każ ta’ sħubijiet tal-innovazzjoni, il-valur li għandu jiġi kkunsidrat għandu jkun il-valur massimu stmat, mingħajr il-VAT, tal-attivitajiet ta’ riċerka u żvilupp li għandhom isiru matul l-istadji kollha tas-sħubija prevista kif ukoll tal-provvisti, is-servizzi jew ix-xogħlijiet li għandhom jiġu żviluppati u akkwistati fl-aħħar tas-sħubija prevista.
7. Għall-kuntratti pubbliċi ta’ xogħlijiet, il-kalkolu tal-valur stmat għandu jqis kemm l-ispiża tax-xogħlijiet kif ukoll il-valur totali stmat tal-provvisti u s-servizzi li huma disponibbli għall-kuntrattur mill-awtorità kontraenti, sakemm dawn ikunu meħtieġa għall-eżekuzzjoni tax-xogħlijiet.
8. Fejn xogħol propost jew il-forniment propost ta’ servizzi jista’ jirriżulta fl-għoti ta’ kuntratti fil-forma ta’ lottijiet separati, għandu jitqies il-valur totali stmat tat-totalità ta’ dawn il-lottijiet.
Meta l-valur aggregat tal-lottijiet huwa daqs jew aktar mil-limitu stabbilit fl-Artikolu 4, din id-Direttiva għandha tapplika għall-għoti ta’ kull lott.
9. Meta proposta għall-akkwist ta’ provvisti simili tista’ tirriżulta f’kuntratti mogħtija fil-forma ta’ lottijiet separati, għandu jiġi kkunsidrat il-valur totali stmat tal-lottijiet kollha bħal dawn meta jiġu applikati l-punti (b) u (c) tal-Artikolu 4.
Meta l-valur aggregat tal-lottijiet huwa daqs jew aktar mil-limitu stabbilit fl-Artikolu 4, din id-Direttiva għandha tapplika għall-għoti ta’ kull lott.
10. Minkejja l-paragrafi 8 u 9, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jagħtu kuntratti ta’ lottijiet individwali mingħajr ma japplikaw il-proċeduri previsti skont din id-Direttiva, sakemm il-valur stmat tal-lott ikkonċernat, mingħajr il-VAT, ikun inqas minn EUR 80 000 għal provvisti jew servizzi jew EUR 1 miljun għal xogħlijiet. Madankollu, il-valur aggregat tal-lottijiet, mogħtija b’dan il-mod, mingħajr ma tiġi applikata din id-Direttiva, ma għandux ikun aktar minn 20 % tal-valur aggregat tal-lottijiet kollha li fihom jinqasam ix-xogħol propost, l-akkwist propost ta’ provvisti simili jew il-forniment propost ta’ servizzi.
11. Fil-każ ta’ kuntratti ta’ servizzi u provvisti pubbliċi li huma ta’ natura regolari jew li hemm il-ħsieb li jiġġeddu f’perjodu partikolari, il-kalkolu tal-valur stmat tal-kuntratt għandu jiġi bbażat fuq dan li ġej:
(a)
il-valur totali attwali tal-kuntratti suċċessivi tal-istess tip mogħtija matul it-12-il xahar preċedenti jew is-sena finanzjarja aġġustata, meta jkun possibbli, biex jitqiesu t-tibdiliet fil-kwantità jew il-valur li jistgħu jseħħu fil-kors tat-12-il xahar wara l-kuntratt inizjali;
(b)
jew il-valur totali stmat tal-kuntratti suċċessivi mogħtija matul it-12-il xahar wara l-ewwel kunsinna, jew matul is-sena finanzjarja jekk din tkun itwal minn 12-il xahar.
12. Rigward kuntratti ta’ provvista pubblika li għandhom x’jaqsmu ma’ kiri b’self, kiri jew xiri bin-nifs ta’ prodotti, il-valur li jrid jittieħed bħala bażi għall-kalkolu tal-valur stmat tal-kuntratt għandu jkun kif ġej:
(a)
fil-każ ta’ kuntratti pubbliċi fuq terminu fiss, meta dak t-terminu jkun inqas minn jew ugwali għal 12-il xahar, il-valur totali stmat għat-terminu tal-kuntratt jew, meta t-terminu tal-kuntratt huwa aktar minn 12-il xahar, il-valur totali inkluż il-valur residwu stmat;
(b)
fil-każ ta’ kuntratti pubbliċi mingħajr terminu fiss jew li t-terminu tagħhom ma jistax jiġi definit, il-valur ta’ kull xahar imultiplikat bi 48.
13. Rigward kuntratti pubbliċi ta’ servizzi, il-valur li jrid jintuża bħala l-bażi għall-kalkolu tal-valur stmat tal-kuntratt, fejn xieraq, għandu jkun kif ġej:
(a)
servizzi ta’ assigurazzjoni: il-primjum pagabbli, u forom oħra ta’ remunerazzjoni;
(b)
servizzi bankarji u servizzi finanzjarji oħrajn: il-miżati, il-kummissjonijiet pagabbli, l-imgħax u forom oħra ta’ remunerazzjoni;
(c)
kuntratti ta’ disinn: il-miżati, il-kummissjonijiet pagabbli u forom oħra ta’ remunerazzjoni.
14. Rigward kuntratti pubbliċi ta’ servizzi li ma jindikawx prezz totali, il-valur li jrid jintuża bħala l-bażi għall-kalkolu tal-valur stmat tal-kuntratt għandu jkun kif ġej:
(a)
fil-każ ta’ kuntratti li għandhom perijodu determinat, sakemm dan huwa ugwali jew inqas minn 48 xahar: il-valur totali għat-terminu sħiħ tagħhom;
(b)
fil-każ ta’ kuntratti mingħajr skont fiss jew bi skont aktar minn 48 xahar: il-valur ta’ kull xahar immultiplikat bi 48.
Artikolu 6
Reviżjoni tal-limiti stabbiliti u tal-lista ta’ awtoritajiet tal-gvern ċentrali
1. Kull sentejn mit-30 ta’ Ġunju 2013, il-Kummissjoni għandha tivverifika li l-limiti stabbiliti fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 4 jikkorrispondu għall-limiti stabbiliti fil-Ftehim tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ dwar l-Akkwisti Pubbliċi (FAP) u għandha, fejn ikun neċessarju, tirrevedihom f’konformità ma’ dan l-Artikolu.
B’konformità mal-metodu ta’ kalkolazzjoni stabbilit fil-FAP, il-Kummissjoni għandha tikkalkola l-valur ta’ dawn il-limiti fuq il-bażi tal-medja tal-valur ta’ kuljum tal-euro, fit-termini tad-drittijiet speċjali ta’ prelevament (SDRs), matul perjodu ta’ 24 xahar li jagħlaq fil-31 ta’ Awwissu qabel ir-reviżjoni li tidħol fis-seħħ mill-1 ta’ Jannar. Il-valur tal-limiti rivedut b’dan il-mod għandu, fejn neċessarju, jitqarreb lejn l-eqreb elf euros sabiex jiġi żgurat li jiġu osservati l-limiti fis-seħħ previsti mill-FAP, imfissra f’SDRs.
2. Meta twettaq ir-reviżjoni skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, il-Kummissjoni għandha tirrevedi wkoll:
(a)
il-limitu stabbilit fil-punt (a) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 13 billi tallinjah mal-limitu rivedut li japplika għal kuntratti pubbliċi ta’ xogħlijiet;
(b)
il-limitu stabbilit fil-punt (b) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 13 billi tallinjah mal-limitu rivedut li japplika għal kuntratti pubbliċi ta’ servizzi mogħtija mill-awtoritajiet kontraenti sub-ċentrali.
3. Kull sentejn mill-1 ta’ Jannar 2014, il-Kummissjoni għandha tiddetermina l-valuri, fil-muniti nazzjonali tal-Istati Membri, li l-munità tagħhom mhix l-euro, tal-limiti stabbiliti msemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 4, reveduti skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
Fl-istess waqt, il-Kummissjoni għandha tiddetermina l-valur, fil-muniti nazzjonali tal-istati Membri, li l-munità tagħhom mhix l-euro tal-limitu stabbilit imsemmi fil-punt (d) tal-Artikolu 4.
B’konformità mal-metodu ta’ kalkolu msemmi fil-FAP, id-determinazzjoni ta’ dawn il-valuri gandha tkun ibbażata fuq il-valuri medji ta’ kuljum ta’ dawk il-muniti, li jikkorrispondu għal-limitu stabbilit applikabbli mogħti f’euro matul l-24 xahar li jintemmu fil-31 ta’ Awwissu qabel ir-reviżjoni b’effett mill-1 ta’ Jannar.
4. Il-Kummissjoni għandha tippubblika l-limiti riveduti msemmijin fil-paragrafu 1, il-valuri korrispondenti tagħhom fil-muniti nazzjonali msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3, u l-valur iddeterminat skont it-tieni subparagrafu tal-paragrafu 3 f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fil-bidu tax-xahar ta’ Novembru wara r-reviżjoni tagħhom.
5. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 87 sabiex tadatta l-metodoloġija stabbilita fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għal kwalunkwe bidla fil-metodoloġija speċifikata fil-FAP għar-reviżjoni tal-limiti stabbiliti msemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 4 u għad-determinazzjoni tal-valuri korrispondenti fil-muniti nazzjonali tal-Istati Membri, li l-munità tagħhom mhix l-euro, kif imsemmi fil-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu.
Il-Kummissjoni għandha wkoll tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 87 sabiex tirrevedi l-limiti stabbiliti msemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 4 skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu u sabiex tirrevedi l-limiti stabbiliti msemmija fil-punti (a) u (b) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 13 skont il-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
6. Fejn ikun neċessarju li jiġu reveduti l-limiti stabbiliti msemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 4 u tal-limiti stabbiliti msemmija fil-punti (a) u (b) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 13 u fejn ir-restrizzjonijiet ta’ żmien ma jippermettux l-użu tal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 87 u għalhekk raġunijiet imperattivi ta’ urġenza jkunu jirrikjedu dan, il-proċedura prevista fl-Artikolu 88 għandha tapplika għal atti ddelegati li huma adottati skont it-tieni subparagrafu tal-paragrafu 5 dan l-Artikolu.
7. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 87 biex temenda l-Anness I, sabiex taġġorna l-lista ta’ awtoritajiet kontraenti wara n-notifiki mill-Istati Membri, fejn dawn l-emendi jkunu meħtieġa sabiex jiġu identifikati b’mod korrett l-awtoritajiet kontraenti.
Taqsima 3
Esklużjonijiet
Artikolu 7
Kuntratti fis-setturi tal-ilma, l-enerġija, it-trasport u s-servizzi postali
Din id-Direttiva ma għandhiex tapplika għal kuntratti pubbliċi u l-kompetizzjonijiet ta’ disinn li, skont id-Direttiva 2014/25/UE, huma mogħtija jew organizzati minn awtoritajiet kontraenti li jeżerċitaw waħda jew iżjed mill-attivitajiet imsemmija fl-Artikoli 8 sa 14 ta’ dik id-Direttiva u li jingħataw għat-twettiq ta’ dawk l-attivitajiet, għal kuntratti pubbliċi esklużi mill-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dik id-Direttiva taħt l-Artikoli 18, 23 u 34 tagħha jew, meta jingħataw minn awtorità kontraenti li tipprovdi servizzi postali skont it-tifsira tal-punt (b) tal-Artikolu 13(2) ta’ dik id-Direttiva, għal kuntratti mogħtija għat-twettiq tal-attivitajiet li ġejjin:
(a)
servizzi b’valur miżjud marbuta ma’ u mogħtija għal kollox permezz ta’ mezzi elettroniċi (inklużi t-trasmissjoni sigura ta’ dokumenti kodifikati permezz ta’ mezzi elettroniċi, servizzi ta’ ġestjoni tal-indirizzi u trasmissjoni ta’ posta elettronika rreġistrata);
(b)
servizzi finanzjarji li huma koperti mill-kodiċi CPV 66100000-1 sa 66720000-3 u mill-punt (d) tal-Artikolu 21 tad-Direttiva 2014/25/UE u inkluż b’mod partikolari servizz ta’ ordnijiet postali ta’ flus u trasferimenti postali tal-kontijiet ġiro;
(c)
servizzi filateliċi; jew
(d)
servizzi loġistiki (servizzi li jikkombinaw twassil fiżiku u/jew magazzinaġġ ma’ funzjonijiet oħra mhux postali).
Artikolu 8
Esklużjonijiet speċifiċi fil-qasam tat-telekomunikazzjoni
Din id-Direttiva ma għandhiex tapplika għal kuntratti pubbliċi u l-kompetizzjonijiet ta’ disinn għall-iskop ewlieni li tippermetti lill-awtoritajiet kontraenti jipprovdu jew jagħmlu użu min-netwerks pubbliċi ta’ komunikazzjonijiet jew biex jipprovdu wieħed jew aktar servizzi ta’ komunikazzjonijiet elettroniċi lill-pubbliku.
Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, “netwerk pubbliku ta’ komunikazzjonijiet” u “servizz ta’ komunikazzjonijiet elettroniċi” għandu jkollhom l-istess tifsira bħal fid-Direttiva 2002/21/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (23).
Artikolu 9
Kuntratti pubbliċi mogħtija u kompetizzjonijiet ta’ disinn organizzati skont regoli internazzjonali
1. Din id-Direttiva ma għandhiex tapplika għal kuntratti pubbliċi u l-kompetizzjonijiet ta’ disinn li l-awtorità kontraenti hija obbligata li tagħti jew torganizza f’konformità mal-proċeduri ta’ akkwist differenti minn dawk stipulati f’din id-Direttiva stabbiliti minn kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
strument legali li joħloq obbligi legali internazzjonali, bħal ftehim internazzjonali konkluż b’konformità mat-Trattati bejn Stat Membru u pajjiż terz wieħed jew aktar jew suddiviżjonijiet tiegħu jew tagħhom u li jkopri xogħlijiet, provvisti jew servizzi maħsuba għall-implimentazzjoni jew l-esplojtazzjoni konġunti ta’ proġett mill-firmatarji tagħhom;
(b)
organizzazzjoni internazzjonali.
L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw l-istrumenti legali kollha msemmija fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu lill-Kummissjoni, li tista’ tikkonsulta lill-Kumitat Konsultattiv għall-Kuntratti ta’ Xogħlijiet Pubbliċi msemmi fl-Artikolu 89.
2. Din id-Direttiva ma għandhiex tapplika għal kuntratti pubbliċi jew kompetizzjonijiet ta’ disinn li l-awtorità kontraenti tagħti jew torganizza skont regoli ta’ akkwist pprovduti minn organizzazzjoni internazzjonali jew istituzzjoni finanzjarja internazzjonali, fejn il-kuntratti pubbliċi jew l-kompetizzjonijiet ta’ disinn ffinanzjati kkonċernati huma kompletament iffinanzjati minn dik l-organizzazzjoni jew istituzzjoni; fil-każ ta’ kuntratti pubbliċi u kompetizzjonijiet ta’ disinn li huma ko-finanzjati fil-parti l-kbira minn organizzazzjoni internazzjonali jew istituzzjoni finanzjarja internazzjonali, il-partijiet għandhom jaqblu dwar il-proċeduri ta’ akkwist applikabbli.
3. L-Artikolu 17 għandu japplika għal kuntratti u kompetizzjonijiet ta’ disinn li jinvolvu aspetti ta’ difiża jew sigurtà li jingħataw jew huma organizzati skont ir-regoli internazzjonali. Il-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu m’għandhomx japplikaw għal dawk il-kuntratti u kompetizzjonijiet ta’ disinn.
Artikolu 10
Esklużjonijiet speċifiċi għal kuntratti ta’ servizzi
Din id-Direttiva ma għandhiex tapplika għal kuntratti pubbliċi ta’ servizzi għal:
(a)
l-akkwist jew il-kiri, permezz ta’ mezzi finanzjarji jkunu x’ ikunu, ta’ art, bini eżistenti, jew propjeta immobbli oħra jew drittijiet konċernati fuqhom;
(b)
l-akkwist, l-iżvilupp, il-produzzjoni jew il-koproduzzjoni ta’ materjal għall-programm maħsuba għas-servizzi tal-media awdjoviżiva jew servizzi tal-media radjofoniċi, li huma mogħtija minn fornituri ta’ servizzi tal-media awdjoviżivi jew radjofoniċi, jew il-kuntratti għal ħin ta’ xandir jew il-forniment ta’ programmi li jingħataw lill-fornituri tas-servizz tal-media awdjoviżivi jew radjofoniċi. Għall-finijiet ta’ dan il-punt, “servizzi tal-media awdjoviżiva” u “fornituri ta’ servizzi tal-media” għandu jkollhom, rispettivament, l-istess tifsira bħal dik fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 1(1) tad-Direttiva 2010/13/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (24). “Programm” għandu jkollha l-istess tifsira bħal dik skont il-punt (b) tal-Artikolu 1(1) ta’ dik id-Direttiva, iżda għandha tinkludi wkoll programmi radjofoniċi u materjali tal-programmi radjofoniċi. Barra minn hekk, l-għanijiet ta’ din id-dispożizzjoni, “materjal tal-programm” għandu jkollha l-istess tifsira bħal “programm”.
(c)
servizzi ta’ arbitraġġ u konċiljazzjoni;
(d)
kwalunkwe wieħed mis-servizzi legali li ġejjin:
(i)
rappreżentanza legali ta’ klijent minn avukat fis-sens tal-Artikolu 1 tad-Direttiva tal-Kunsill 77/249/KEE (25) fi:
-
arbitraġġ jew konċiljazzjoni li ssir fi Stat Membru, pajjiż terz jew quddiem istanza internazzjonali ta’ arbitraġġ jew konċiljazzjoni; jew
-
proċedimenti ġudizzjarji quddiem il-qrati nazzjonali, tribunali jew awtoritajiet pubbliċi ta’ Stat Membru jew, pajjiż terz jew quddiem qrati, tribunali jew istituzzjonijiet internazzjonali;
(ii)
parir legali mogħti bi tħejjija għal kwalunkwe wieħed mill-proċedimenti msemmi fil-punt (i) ta’ dan il-punt jew meta jkun hemm indikazzjoni tanġibbli u probabbiltà għolja li l-kwistjoni li dwarha jingħata l-parir issir is-suġġett ta’ tali proċedimenti, dment li l-parir jingħata minn avukat fis-sens tal-Artikolu 1 tad-Direttiva 77/249/KEE;
(iii)
servizzi ta’ ċertifikazzjoni u awtentifikazzjoni ta’ dokumenti li għandhom jingħataw minn nutara;
(iv)
servizzi legali mogħtija minn trustees jew, gwardjani maħturin jew servizzi legali oħrajn li fornituri tagħhom huma nnominati minn qorti jew tribunal fl-Istat Membru kkonċernat jew huma mfassla minn liġi biex twettaq kompiti speċifiċi taħti is-superviżjoni ta’ tali tribunali u qrati;
(v)
servizzi legali oħrajn li fl-Istat Membru kkonċernat huma konnessi, anki b’mod okkażjonali, mal-eżerċizzju tal-awtorità uffiċjali;
(e)
is-servizzi finanzjarji marbuta mal-ħruġ, il-bejgħ, ix-xiri jew it-trasferiment ta’ Titoli jew strumenti finanzjarji oħra skont it-tifsira tad-Direttiva 2004/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (26), is-servizzi tal-bank ċentrali u l-operazzjonijiet imwettqa mal-Faċilità Ewropea ta’ Stabbiltà Finanzjarja u l-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbiltà;
(f)
self, sew jekk marbut mal-ħruġ, il-bejgħ, ix-xiri jew it-trasferiment ta’ titoli jew strumenti finanzjarji oħra kif ukoll jekk le;
(g)
kuntratti ta’ impieg;
(h)
id-difiża ċivili, il-protezzjoni ċivili, u s-servizzi ta’ prevenzjoni tal-perikoli li huma pprovduti minn organizzazzjonijiet jew assoċjazzjonijiet mingħajr skop ta’ qligħ u li huma koperti mill-kodiċi CPV segwenti: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8, 98113100-9 u 85143000-3 ħlief is-servizzi tat-trasport tal-pazjenti bl-ambulanzi;
(i)
servizzi pubbliċi tat-trasport tal-passiġġieri bil-ferrovija jew bil-metro;
(j)
servizzi ta’ kampanji politiċi, koperti mill-kodiċi CPV 79341400-0, 92111230-3 u 92111240-6, meta mogħtija minn partit politiku fil-kuntest ta’ kampanja elettorali.
Artikolu 11
Kuntratti ta’ servizzi assenjati fuq il-bażi ta’ dritt esklussiv
Din id-Direttiva m’għandhiex tapplika għal kuntratti pubbliċi ta’ servizzi mogħtija minn awtorità kontraenti lil awtorità kontraenti oħra jew li xi assoċjazzjoni ta’ awtoritajiet kontraenti fuq il-bażi ta’ dritt esklussiv li huma jgawdu skont liġi, regolament amministrattiv jew disposizzjoni amministrattiva ppubblikata li tkun kompatibbli mat-TFUE.
Artikolu 12
Kuntratti pubbliċi bejn entitajiet fis-settur pubbliku
1. Kuntratt pubbliku mogħti minn awtorità kontraenti lil persuna ġuridika rregolata mid-dritt privat jew mid-dritt pubbliku għandu jaqa’ ‘l barra mill-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva meta jkunu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-awtorità kontraenti teżerċita kontroll fuq il-persuna ġuridika kkonċernata li huwa simili għal dak li teżerċita fuq id-dipartimenti tagħha stess;
(b)
aktar minn 80 % tal-attivitajiet ta’ dik il-persuna ġuridika kkontrollata jitwettqu fi prestazzjoni tal-kompiti fdati lilha mill-awtorità kontraenti ta’ kontroll jew minn persuni ġuridiċi oħra kkontrollati minn dik l-awtorità kontraenti; u
(c)
ma jkunx hemm il-parteċipazzjoni diretta ta’ kapital privat fil-persuna ġuridika kkontrollata bl-eċċezzjoni ta’ forom ta’ parteċipazzjoni ta’ kapital privat li ma jkunux kontrollati jew blokkati mid-dispożizzjonijiet leġislattivi nazzjonali, f’konformità mat-Trattati, li ma jeżerċitawx influwenza deċisiva fuq il-persuna ġuridika kkkontrollata.
Awtorità kontraenti għandha titqies li teżerċita kontroll fuq persuna ġuridika li huwa simili għal dak li hija teżerċita fuq id-dipartimenti tagħha stess skont it-tifisira tal-punt (a) tal-ewwel subparagrafu meta din teżerċita influwenza deċiżiva fuq iż-żewġ objettivi strateġiċi u deċiżjonijiet sinifikanti tal-persuna ġuridika kkontrollata. Tali kontroll jista’ jkun ukoll eżerċitat minn persuna ġuridika oħra, li hija stess tkun ikkontrollata bl-istess mod mill-awtorità kontraenti.
2. Il-paragrafu 1 japplika wkoll fejn persuna ġuridika kkontrollata, li hija awtorità kontraenti, tagħti kuntratt lill-awtorità kontraenti li tikkontrollaha, jew lil xi persuna ġuridika kkontrollata mill-istess awtorità kontraenti, sakemm ma jkun hemm l-ebda parteċipazzjoni diretta ta’ kapital privat fil-persuna ġuridika li tingħatalha l-kuntratt pubbliku bl-eċċezzjoni ta’ forom ta’ parteċipazzjoni ta’ kapital privat li ma jkunux kontrollati jew blokkati rikjesti mid-dispożizzjonijiet leġislattivi nazzjonali, f’konformità mat-Trattati, li ma jeżerċitawx influwenza deċisiva dwar il-persuna ġuridika.
3. Awtorità kontraenti, li ma teżerċitax kontroll fuq persuna ġuridika rregolata mid-dritt privat jew pubbliku skont it-tifsira tal-paragrafu 1, xorta waħda tista’ tagħti kuntratt pubbliku lil dik il-persuna ġuridika mingħajr ma tapplika din id-Direttiva meta jiġu sodisfatti il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin.
(a)
l-awtorità kontraenti teżerċita b’mod konġunt ma’ awtoritajiet kontraenti oħrajn kontroll fuq dik il-persuna ġuridika li huwa simili għal dak li jeżerċitaw fuq id-dipartimenti tagħhom stess;
(b)
aktar minn 80 % tal-attivitajiet ta’ dik il-persuna ġuridika jitwettqu fi prestazzjoni tal-kompiti fdati lilha mill-awtoritajiet kontraenti ta’ kontroll jew minn persuni ġuridiċi oħra kkontrollati mill-istess awtoritajiet kontraenti; u
(c)
ma jkunx hemm il-parteċipazzjoni diretta ta’ kapital privat fil-persuna ġuridika kkontrollata bl-eċċezzjoni ta’ forom ta’ parteċipazzjoni ta’ kapital privat li ma jkunux kontrollati jew blokkati mid-dispożizzjonijiet leġislattivi nazzjonali applikabbli, f’konformità mat-Trattati, li ma jeżerċitawx influwenza deċisiva fuq il-persuna ġuridika kkkontrollata.
Għall-finijiet tal-punt (a) tal-ewwel subparagrafu, l-awtoritajiet kontraenti jeżerċitaw kontroll konġunt fuq persuna ġuridika meta jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet kolha li ġejjin:
(i)
il-korpi li jieħdu d-deċiżjonijiet tal-persuna ġuridika kkontrollata huma magħmula minn rappreżentanti ta’ kull awtorità kontraenti parteċipanti. Rappreżentanti individwali jistgħu jirrappreżentaw l-awtoritajiet kontraenti parteċipanti kollha, jew diversi minnhom;
(ii)
dawk l-awtoritajiet kontraenti huma kapaċi jeżerċitaw flimkien influwenza deċiżiva fuq l-objettivi strateġiċi u d-deċiżjonijiet sinifikanti tal-persuna ġuridika kkontrollata; u
(iii)
il-persuna ġuridika kkontrollata ma ssegwi l-ebda interess li jmur kontra minn dak tal-awtoritajiet kontraenti ta’ kontroll.
4. Kuntratt konkluż b’mod esklussiv bejn żewġ awtoritajiet kontraenti jew aktar għandu jaqa’ barra mill-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva, meta jiġu sodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-kuntratt jistabbilixxi jew jimplimenta kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet kontraenti parteċipanti bil-għan li jiżgura li s-servizzi pubbliċi li għandhom iwettqu huma mogħtija biex jiksbu l-objettivi li għandhom komuni bejniethom;
(b)
l-implimentazzjoni ta’ dik il-kooperazzjoni hi rregolata unikament minn konsiderazzjonijiet li jirrigwardaw l-interess pubbliku; u
(c)
l-awtoritajiet kontraenti parteċipanti jwettqu fis-suq miftuħ inqas minn 20 % tal-attivitajiet ikkonċernati mill-kooperazzjoni.
5. Għall-finijiet tad-determinazzjoni tal-perċentwali ta’ attivitajiet imsemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1, fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3 u l-punt (c) tal-paragrafu 4, għandu jittieħed kont tal-fatturat totali medju, jew miżura bbażata fuq attività alternattiva adatta bħal kostijiet mġarrba minn persuna ġuridika rilevanti jew awtorità kontraenti fir-rigward ta’ servizzi, provvisti u xogħlijiet għat-tliet snin li jippreċedu l-għoti tal-kuntratt.
Fejn, minħabba d-data li fiha nħolqot il-persuna ġuridika rilevanti jew l-awtorità kontraenti jew meta bdew l-attivitajiet jew minħabba riorganizzazzjoni tal-attivitajiet tagħha, il-fatturat, jew miżura bbażata fuq attività alternattiva adatta bħal kostijiet, jew ma humiex disponibbli għat-tliet snin preċedenti jew m’għadhomx aktar rilevanti, ikun biżżejjed li jintwera li l-kejl ta’ attività hu kredibbli, b’mod partikolari permezz ta’ projezzjonijiet tan-negozju.
Taqsima 4
Sitwazzjonijiet Speċifiċi
Subtaqsima 1
Kuntratti ssussidjati u servizzi ta’ riċerka u żvilupp
Artikolu 13
Kuntratti sussidjati mill-awtoritajiet kontraenti
Din id-Direttiva għandha tapplika għall-għoti tal-kuntratti li ġejjin:
(a)
kuntratti ta’ xogħlijiet li huma sussidjati direttament mill-awtoritajiet kontraenti b’aktar minn 50 % u li l-valur stmat tagħhom, qabel il-VAT, huwa daqs jew aktar minn EUR 5 186 000, fejn dawn il-kuntratti jkunu jinvolvu waħda mill-attivitajiet li ġejjin:
(i)
attivitajiet ta’ inġinerija ċivili kif elenkati fl-Anness II,
(ii)
xogħol ta’ bini għal sptarijiet, faċilitajiet maħsuba għall-isport, rikreazzjoni u divertiment, bini ta’ skejjel u universitajiet u bini użat għal skopijiet amministrattivi;
(b)
kuntratti ta’ servizzi li huma sussidjati direttament mill-awtoritajiet kontraenti b’aktar minn 50 % u li l-valur stmat tagħhom, qabel il-VAT, huwa daqs jew aktar minn EUR 207 000 u li huma marbutin ma’ kuntratt ta’ xogħlijiet kif imsemmi fil-punt (a).
L-awtoritajiet kontraenti li jipprovdu s-sussidji msemmija fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu għandhom jiżguraw konformità ma’ din id-Direttiva fejn dawn ma jagħtux huma stess il-kuntratt sussidjat jew fejn dawn jagħtu dak il-kuntratt għal u f’isem entitajiet oħra.
Artikolu 14
Servizzi ta’ riċerka u żvilupp
Din id-Direttiva għandha tapplika biss għall-kuntratti pubbliċi ta’ servizzi għal servizzi ta’ riċerka u żvilupp, li huma koperti bil-kodiċi CPV (Vokabolarju Komuni dwar l-Akkwisti Pubbliċi) 73000000-2 sa 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 u 73430000-5 dment li jiġu sodisfatti ż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-benefiċċji jkunu dovuti esklussivament lill-awtorità kontraenti għall-użu tagħha fit-twettiq tan-negozju proprju, u
(b)
is-servizz ipprovdut huwa kompletament remunerat mill-awtorità kontraenti.
Subtaqsima 2
Akkwist li jinvolvi aspetti ta’ difiża jew sigurtà
Artikolu 15
Difiża u sigurtà
1. Din id-Direttiva għandha tapplika għall-għoti ta’ kuntratti pubbliċi u għall-kompetizzjonijiet ta’ disinn organizzati fl-oqsma tad-difiża u s-sigurtà, bl-eċċezzjoni tal-kuntratti li ġejjin:
(a)
kuntratti li jaqgħu taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva 2009/81/KE
(b)
kuntratti li għalihom id-Direttiva 2009/81/KE ma tapplikax skont l-Artikoli 8, 12 u 13 tagħha.
2. Din id-Direttiva ma għandhiex tapplika għal kuntratti pubbliċi u kompetizzjonijiet ta’ disinn li mhumiex eżentati skont l-ewwel paragrafu sal-punt li l-protezzjoni tal-interessi essenzjali tas-sigurtà ta’ Stat Membru ma tkunx tista’ tiġi ggarantita permezz ta’ miżuri inqas intrużivi, pereżempju bl-impożizjoni ta’ rekwiżiti mmirati għall-protezzjoni tan-natura kunfidenzjali ta’ informazzjoni li l-awtorità kontraenti tagħmel disponibbli fi proċedura ta’ għoti ta’ kuntratt kif previst f’din id-Direttiva.
Barra minn hekk, u f’konformità mal-punt (a) tal-Artikolu 346(1) tat-TFUE, din id-Direttiva m’għandhiex tapplika għal kuntratti pubbliċi u kompetizzjonijiet ta’ disinni li mhumiex eżentati taħt il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu sa fejn l-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva tobbliga lill-Istat Membru biex jagħti informazzjoni li huwa jqis l-iżvelar tagħha bħala kontra l-interessi essenzjali tas-sigurtà tiegħu.
3. Fejn l-akkwist u t-twettiq tal-kuntratt pubbliku jew kompetizzjoni ta’ disinn huma ddikjarati bħala sigrieti jew għandhom ikunu akkumpanjati minn miżuri ta’ sigurtà speċjali skont il-liġijiet, ir-regolamenti jew id-dispożizzjonijiet amministrattivi fis-seħħ fi Stat Membru, din id-Direttiva m’għandhiex tapplika dment li l-Istat Membru jkun iddetermina li l-interessi essenzjali kkonċernati ma jistgħux jiġu ggarantiti minn miżuri inqas intrużivi, bħal dawk imsemmija fl-ewwwel subparagrafu tal-paragrafu 2.
Artikolu 16
Akkwist imħallat li jinvolvi aspetti ta’ difiża jew sigurtà
1. Fil-każ ta’ kuntratti mħallta li għandhom bħala suġġett akkwist kopert minn din id-Direttiva kif ukoll akkwist kopert mill-Artikolu 346 TFUE jew mid-Direttiva 2009/81/KE dan l-Artikolu għandu japplika.
2. Fejn partijiet differenti ta’ kuntratt pubbliku partikolari huma oġġettivament separabbli, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jagħżlu li jagħtu kuntratti separati għal partijiet separati jew jagħtu kuntratt uniku.
Fejn l-awtoritajiet kontraenti jagħżlu li jagħtu kuntratti separati għal partijiet separati, id-deċiżjoni dwar liema reġim legali japplika għal kwalunkwe wieħed minn tali kuntratti separati għandha tittieħed abbażi tal-karatteristiċi tal-parti separata kkonċernata.
Fejn l-awtoritajiet kontraenti jagħżlu li jagħtu kuntratt uniku, il-kriterji li ġejjin għandhom japplikaw biex jiddeterminaw ir-reġim legali applikabbli:
(a)
fejn parti minn kuntratt partikolari hija koperta mill-Artikolu 346 TFUE, il-kuntratt jista’ jingħata mingħajr l-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva, dment li l-għoti ta’ kuntratt uniku huwa ġustifikat għal raġunijiet oġġettivi;
(b)
fejn parti minn kuntratt partikolari hija koperta mill-Artikolu 2009/81/KE, il-kuntratt jista’ jingħata f’konformità ma’ dik id-Direttiva dment li l-għoti ta’ kuntratt uniku jkun ġustifikat għal raġunijiet oġġettivi. Dan il-punt għandu jkun mingħajr preġudizzju għal-limiti u l-esklużjonijiet previsti minn dik id-Direttiva.
Id-deċiżjoni li jingħata kuntratt uniku m’għandhiex, madankollu, tittieħed bl-iskop li teskludi kuntratti mill-applikazzjoni jew ta’ din id-Direttiva jew tad-Direttiva 2009/81/KE.
3. Il-punt (a) tat-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2 għandu japplika għal kuntratti mħallta li għalihom kieku japplikaw il-punt (a) u l-punt (b) ta’ dak is-subparagrafu.
4. Fejn partijiet differenti ta’ kuntratt partikolari mhumiex oġġettivament separabbli, il-kuntratt jista’ jingħata mingħajr l-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva fejn jinkludi l-elementi li għalihom japplika l-Artikolu 346 TFUE; inkella jista’ jingħata f’konformità mad-Direttiva 2009/81/KE.
Artikolu 17
Kuntratti pubbliċi u kompetizzjonijiet ta’ disinn li jinvolvu aspetti ta’ difiża jew sigurtà li jingħataw jew organizzati skont ir-regoli internazzjonali
1. Din id-Direttiva ma għandhiex tapplika għal kuntratti pubbliċi u l-kompetizzjonijiet ta’ disinn li jinvolvu aspetti ta’ difiża jew sigurtà li l-awtorità kontraenti hija obbligata li tagħti jew torganizza f’konformità mal-proċeduri ta’ akkwist differenti minn dawk stipulati f’din id-Direttiva stabbiliti minn kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
ftehim jew arranġament internazzjonali konkluż b’konformità mat-Trattati bejn Stat Membru u pajjiż terz wieħed jew aktar jew suddiviżjonijiet tiegħu jew tagħhom u li jkopri xogħlijiet, provvisti jew servizzi maħsuba għall-implimentazzjoni jew l-esplojtazzjoni konġunti ta’ proġett mill-firmatarji tagħhom;
(b)
ftehim jew arranġament internazzjonali dwar l-istazzjonar ta’ truppi u li jikkonċernaw l-impriżi ta’ Stat Membru jew pajjiż terz;
(c)
organizzazzjoni internazzjonali.
Il-ftehimiet jew l-arranġamenti kollha msemmija fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu għandhom jiġu komunikati lill-Kummissjoni, li tista’ tikkonsulta lill-Kumitat Konsultattiv għall-Kuntratti ta’ Xogħlijiet Pubbliċi msemmi fl-Artikolu 89.
2. Din id-Direttiva ma għandhiex tapplika għal kuntratti pubbliċi jew kompetizzjonijiet ta’ disinn li jinvolvu aspetti ta’ difiża jew sigurtà li l-awtorità kontraenti tagħti skont regoli ta’ akkwist pprovduti minn organizzazzjoni internazzjonali jew istituzzjoni finanzjarja internazzjonali, fejn il-kuntratti pubbliċi jew il-kompetizzjonijiet ta’ disinn ffinanzjati kkonċernati huma kompletament minn din l-organizzazzjoni jew istituzzjoni. Fil-każ ta’ kuntratti pubbliċi u kompetizzjonijiet ta’ disinn li huma ko-finanzjati fil-parti l-kbira minn organizzazzjoni internazzjonali jew istituzzjoni finanzjarja internazzjonali, il-partijiet għandhom jaqblu dwar il-proċeduri ta’ akkwist applikabbli.
KAPITOLU II
Regoli ġenerali
Artikolu 18
Prinċipji tal-akkwist
1. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jittrattaw lill-operaturi ekonomiċi bl-istess mod u mingħajr diskriminazzjoni u għandhom jaġixxu b’mod trasparenti u proporzjonat.
It-tfassil tal-akkwist ma għandux isir bil-ħsieb li l-akkwist jiġi eskluż mill-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva jew biex b’mod artifiċjali jnaqqas il-kompetizzjoni. Il-kompetizzjoni għandha titqies bħala artifiċjalment imnaqqsa meta d-disinn tal-akkwist isir bl-intenzjoni li jagħti vantaġġ jew żvantaġġ mhux mistħoqq lil ċerti operaturi ekonomiċi.
2. L-Istati Membri għandhom jieħdu miżuri adegwati biex jiżguraw li fit-twettiq tal-kuntratti pubbliċi l-operaturi ekonomiċi jikkonformaw mal-obbligi applikabbli fl-oqsma tal-liġi ambjentali, soċjali u tax-xogħol stabbiliti mil-liġi tal-Unjoni, id-dritt nazzjonali, il-ftehimiet kollettivi jew mid-dispożizzjonijiet tal-liġi internazzjonali tal-ambjent, soċjali u tax-xogħol elenkati fl-Anness X.
Artikolu 19
Operaturi ekonomiċi
1. L-operaturi ekonomiċi li, skont il-liġi tal-Istat Membru li huma stabbiliti fih, huma intitolati li jipprovdu s-servizz relevanti, ma għandhomx ma jiġux aċċettati minħabba r-raġuni unika li, skont il-liġi tal-Istat Membru li fih jingħata l-kuntratt, dawn meħtieġa jkunu jew persuni fiżiċi jew persuni ġuridiċi.
Madanakollu, fil-każ ta’ kuntratti pubbliċi ta’ servizzi u ta’ xogħlijiet kif ukoll kuntratti pubbliċi ta’ provvista li jkopru servizzi addizzjonali jew operazzjonijiet ta’ tqegħid fil-post u installazzjoni, il-persuni ġuridiċi jistgħu jkunu meħtieġa jindikaw, fl-offerta jew fit-talba għal parteċipazzjoni, l-ismijiet u l-kwalifiki professjonali relevanti tal-persunal li għandu jkun responsabbli mit-twettiq tal-kuntratt inkwistjoni.
2. Gruppi ta’ operaturi ekonomiċi, inklużi assoċjazzjonijiet temporanji, jistgħu jipparteċipaw fil-proċeduri tal-akkwist. Dawn m’għandhomx jintalbu li jkollhom forma legali speċifika mill-awtoritajiet kontraenti sabiex jippreżentaw offerta jew talba ta’ parteċipazzjoni.
Fejn meħtieġ, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jiċċaraw fid-dokumenti tal-akkwist kif gruppi ta’ operaturi ekonomiċi għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti dwar is-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja jew l-abbiltà teknika u professjonali msemmija fl-Artikolu 58 dment li dan ikun ġustifikat minn raġunijiet oġġettivi u proporzjonat. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu termini standard dwar kif grupp ta’ operaturi ekonomiċi għandhom jilħqu dawk ir-rekwiżiti.Kwalunkwe kondizzjonijiet għat-twettiq ta’
kuntratt minn tali gruppi ta’ operaturi ekonomiċi, li huma differenti minn dawk imposti fuq parteċipanti individwali, għandhom ukoll ikunu ġustifikati b’raġunijiet oġġettivi u għandhom ikunu proporzjonati.
3. Irrispettivament mill-paragrafu 2, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jeħtieġu lil gruppi ta’ operaturi ekonomiċi li jassumu forma ġuridika speċifika ladarba jkunu ingħataw il-kuntratt, sakemm tali bidla tkun meħtieġa għat-twettiq sodisfaċenti tal-kuntratt.
Artikolu 20
Kuntratti riżervati
1. L-Istati Membri jistgħu jirriżervaw id-dritt li jipparteċipaw fi proċeduri ta’ akkwist pubbliku għal workshops protetti jew operaturi ekonomiċi li l-għan tagħhom huwa l-integrazzjoni soċjali u professjonali ta’ persuni li għandhom diżabbiltà jew li huma żvantaġġati jew jistgħu jipprovdu sabiex dawn il-kuntratti jitwettqu fil-kuntest tal-programmi ta’ impjiegi protetti, sakemm mill-inqas 30 % tal-impjegati ta’dawk il-workshops, operaturi ekonomiċi jew programmi ekonomiċi huma persuni b’diżabilità jew ħaddiema żvantaġġati.
2. Is-sejħa għall-kompetizzjoni għandha tagħmel referenza għal dan l-Artikolu.
Artikolu 21
Kunfidenzjalità
1. Sakemm ma jiġix stipulat mod ieħor f’din id-Direttiva jew fil-liġi nazzjonali li għaliha l-awtorità kontraenti tkun soġġetta, b’mod partikolari leġislazzjoni li tikkonċerna l-aċċess għal informazzjoni, u mingħajr ħasara għall-obbligi relatati mar-reklamar ta’ kuntratti mogħtija u mal-informazzjoni għal kandidati u offerenti stabbiliti fl-Artikoli 50 u 55, l-awtorità kontraenti ma għandhiex tiddivulga informazzjoni mgħoddija lilha minn operaturi ekonomiċi li hija mniżżla bħala kunfidenzjali, inklużi, iżda mhux limitati għal, sigrieti tekniċi jew kummerċjali u l-aspetti kunfidenzjali tal-offerti.
2. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jimponu rekwiżiti fuq l-operaturi ekonomiċi bil-għan li tiġi mħarsa n-natura kunfidenzjali tal-informazzjonli li l-awtoritajiet kontraenti jqiegħdu għad-dispożizzjoni matul il-proċedura kollha ta’ akkwist.
Artikolu 22
Regoli applikabbli għall-komunikazzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-komunikazzjoni u skambju ta’ informazzjoni kollu taħt din id-Direttiva, b’mod partikolari l-preżentazzjoni elettronika, jitwettqu bl-użu ta’ mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni skont ir-rekwiżiti ta’ dan l-Artikolu. L-għodod u l-mezzi li għandhom jintużaw għall-komunikazzjoni b’mezzi elettroniċi, kif ukoll il-karatteristiċi tekniċi tagħhom, ma għandhomx ikunu diskriminatorji, iridu jkunu ġeneralment għad-dispożizzjoni u interoperabbli mal-prodotti tal-ICT fl-użu ġenerali u ma għandhomx jillimitaw l-aċċess tal-operaturi ekonomiċi għall-proċedura ta’ akkwist.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, l-awtoritajiet kontraenti m’għandhomx ikunu obbligati jitolbu mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni fil-proċess ta’ sottomissjoni fis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
minħabba n-natura speċjalizzata tal-akkwist, l-użu ta’ mezzi ta’ komunikazzjoni elettroniċi jitlob għodod speċifiċi, mezzi jew formati ta’ fajl li ġeneralment mhumiex disponibbli jew aċċettati minn applikazzjonijiet li jkunu ġeneralment disponibbli;
(b)
l-applikazzjonijiet li jaċċettaw il-formati ta’ fajls li huma adatti għad-deskrizzjoni tal-offerti jużaw file formats li ma jistgħux jinqraw minn ebda applikazzjoni oħra miftuħa jew ġeneralment disponibbli jew li huma taħt skema ta’ liċenzjar proprjetarju u ma jistgħux isiru disponibbli għat-tniżżil jew għall-użu mill-bogħod mill-awtorità kontraenti;
(c)
l-użu ta’ mezzi ta’ komunikazzjoni elettronika tkun titlob tagħmir ta’ uffiċju speċjalizzat li ma jkunx ġeneralment disponibbli għall-awtoritajiet kontraenti;
(d)
id-dokumenti ta’ akkwist jirrikjedu s-sottomissjoni ta’ mudelli fiżiċi jew fuq skala li ma jkunux jistgħu jintbagħtu bl-użu ta’ mezzi elettroniċi
Fir-rigward ta’ komunikazzjonijiet li għalihom ma jintużawx mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni skont it-tieni subparagrafi, il-komunikazzjoni għandha ssir permezz tal-posta jew b’mezz ta’ ġarr adatt ieħor jew b’taħlita ta’ posta jew mezz ta’ ġarr adatt ieħor u mezzi elettroniċi.
Minkejja l-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu, l-awtoritajiet kontraenti mhumiex obbligati li jesiġu mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni fil-proċess ta’ preżentazzjoni elettronika sa fejn l-użu ta’ mezzi ta’ komunikazzjoni li mhumiex elettroniċi jkun meħtieġa minħabba ksur ta’ sigurtà ta’ dawn il-mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni jew għall-protezzjoni ta’ informazzjoni ta’ natura sensittiva li titlob livell għoli ta’ protezzjoni li ma jistax ikun żgurat kif suppost bl-użu ta’ għodod u mezzi elettroniċi li jkunu ġeneralment disponibbli għall-operaturi ekonomiċi jew li jistgħu jsiru disponibbli għalihom permezz ta’ mezzi alternattivi ta’ aċċess fis-sens tal-paragrafu 5.
Hija fir-responsabbiltà tal-awtoritajiet kontraenti li titlob, f’konformità mat-tieni subparagrafu ta’ dan il-paragrafu, mezzi ta’ komunikazzjoni li mhumiex mezzi elettroniċi fil-proċess ta’ preżentazzjoni biex tindika fir-rapporti individwali msemmija fl-Artikolu 84 ir-raġunijiet għal dan ir-rekwiżit. Fejn applikabbli, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jindikaw fir-rapport individwali r-raġunijiet għaliex l-użu ta’ mezzi ta’ komunikazzjoni li mhumiex elettroniċi ġew ikkunsidrati neċessarji fl-applikazzjoni tar-raba’ subparagrafu ta’ dan il-paragrafu.
2. Minkejja l-paragrafu 1, il-komunikazzjoni orali tista’ tintuża fir-rigward ta’ komunikazzjonijiet li ma jikkonċernawx l-elementi essenzjali ta’ proċedura ta’ akkwist, sakemm il-kontenut tal-komunikazzjoni orali tkun dokumentata b’mod suffiċjenti. Għal dan il-għan, l-elementi essenzjali ta’ proċedura ta’ akkwist jinkludu d-dokumenti tal-akkwist, talbiet għall-parteċipazzjoni, konfermi ta’ interess u offerti. B’mod partikolari, komunikazzjonijiet orali mal-offerenti li jista’ jkollhom impatt sostanzjali fuq il-kontenut u l-valutazzjoni tal-offerti għandhom ikunu ddokumentati b’mod suffiċjenti u b’mezzi adatti, bħal reġistrazzjonijiet bil-miktub jew bl-awdjo jew sommarji tal-elementi prinċipali tal-komunikazzjoni.
3. F’kull komunikazzjoni, skambju u ħżin ta’ informazzjoni, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jiżguraw li l-integrità tad-data u l-kunfidenzjalità tal-offerti jew tat-talbiet għall-parteċipazzjoni huma konservati. Huma għandhom jeżaminaw il-kontenut tal-offerti u t-talbiet għall-parteċipazzjoni biss wara li jkun skada l-limitu ta’ żmien għas-sottomissjoni tagħhom.
4. Għal kuntratti ta’ xogħlijiet pubbliċi u kompetizzjonijiet tad-disinni, l-Istati Membri jistgħu jitolbu l-użu ta’ għodod elettroniċi speċifiċi, bħal għodod ta’ mmudellar elettroniku ta’ informazzjoni jew simili. F’tali każijiet l-awtoritajiet kontraenti għandhom joffru mezzi alternattivi ta’ aċċess, kif previst fil-paragrafu 5, sa meta dawk l-għodod isiru disponibbli b’mod ġenerali fis-sens tat-tieni sentenza tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1.
5. Fejn dan ikun meħtieġ, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jeħtieġu l-użu ta’ għodod u mezzi li mhumiex ġeneralment disponibbli, sakemm l-awtoritajiet kontraenti joffru mezzi alternattivi ta’ aċċess.
L-awtoritajiet kontraenti għandhom jitqiesu li joffru mezzi alternattivi xierqa ta’ aċċess fi kwalunkwe waħda mis-sitwazzjonijiet li ġejjin, meta huma:
(a)
joffru mingħajr ħlas aċċess mingħajr restrizzjonijiet, sħiħ u dirett b’mezzi elettroniċi għal dawk l-għodod u mezzi mid-data ta’ pubblikazzjoni tal-avviż skont l-Anness VIII jew mid-data li fiha tintbagħat l-istedina għall-konferma tal-interess. It-test tal-avviż jew l-stedina għall-konferma tal-interess għandha tispeċifika l-indirizz fuq l-Internet li fuqu jkunu disponibbli dawk l-għodod u apparat;
(b)
jiżguraw li l-offerenti li ma jkollhomx aċċess għall-għodod u mezzi kkonċernati, jew l-ebda possibbiltà li jiksbuhom fil-limiti taż-zmien rilevanti, sakemm in-nuqqas ta’ aċċess ma jkunx attribwibbli għall-offerent ikkonċernat, ikollhom aċċess għall-proċedura ta’ akkwist permezz tal-użu ta’ tokens li jkunu disponibbli mingħajr ħlas online; jew
(c)
jappoġġaw kanal alternattiv għall-preżentazzjoni elettronika tal-offerti.
6. Minbarra r-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness IV, għandhom japplikaw ir-regoli li ġejjin għal strumenti u mezzi għat-trasmissjoni elettronika u r-riċevuta ta’ offerti u għar-riċevuta b’mezzi elettroniċi ta’ talbiet għal parteċipazzjoni:
(a)
informazzjoni dwar speċifikazzjonijiet għas-sottomissjoni elettronika tal-offerti u t-talbiet għal parteċipazzjoni, inklużi l-qlib ta’ dejta f’kodiċi u l-istampar tal-ħin, għandha tkun għad-dispożizzjoni ta’ partijiet interessati;
(b)
l-Istati Membri, jew l-awtoritajiet kontraenti li jaġixxu fi ħdan qafas ġenerali stabbilit mill-Istat Membru kkonċernat, għandhom jispeċifikaw il-livell ta’ sigurtà meħtieġ għall-mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni fil-varji stadji tal-proċedura speċifika ta’ akkwist; dak il-livell għandu jkun proporzjonat għar-riskji involuti;
(c)
fejn l-Istati Membri, jew l-awtoritajiet kontraenti li jaġixxu fi ħdan qafas ġenerali stabbilit mill-Istat Membru kkonċernat, jikkonkludu li l-livell tar-riskji, ivvalutat fil-punt (b) ta’ dan il-paragrafu, ikun tali li huma meħtieġa firem elettroniċi avvanzati kif definiti mid-Direttiva 1999/93/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (27), l-awtoritajiet kontraenti għandhom jaċċettaw firem elettroniċi avvanzati appoġġati minn ċertifikat elettroniku kwalifikat, filwaqt li jieħdu kont ta’ jekk dawk il-firem humiex ipprovduti minn fornitur ta’ servizzi ta’ ċertifikazzjoni li jinsab f’lista ta’ fiduċja kif previst fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2009/767/KE (28), maħluqa bi jew mingħajr tagħmir għall-ħolqien tal-firem sikuri, soġġetti għall-konformità mal-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
l-awtoritajiet kontraenti għandhom jistabbilixxu l-format tal-firma avvanzata meħtieġ fuq il-bażi tal-formats stabbiliti fid-Deċiżjonital-Kummissjoni 2011/130/UE (29) u għandhom jimplimentaw il-miżuri meħtieġa sabiex ikunu jistgħu jipproċessaw dawn il-formats b’mod tekniku; fil-każ li jkun intuża format differenti tal-firma elettronika, il-fima elettronika jew it-trasportatur tad-dokument elettroniku għandu jinkludi informazzjoni dwar possibbiltajiet ta’ validazzjoni eżistenti, li jkunu taħt ir-responsabbiltà tal-Istat Membru. Il-possibbiltajiet ta’ validazzjoni għandhom jippermettu lill-awtoritajiet kontraenti jivvalidaw online, mingħajr ħlas u b’mod li jinftiehem minn dawk b’lingwa materna differenti, l-firem elettroniċi li jkunu rċevew bħala firma elettronika avvanzata bl-appoġġ ta’ ċertifikat kwalifikat.
L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw informazzjoni dwar il-fornitur tas-servizzi ta’ validazzjoni lill-Kummissjoni, li għandha tagħmel disponibbli għall-pubbliku fuq l-Internet l-informazzjoni li tkun irċeviet mill-Istat Membru;
(ii)
fejn offerta tkun iffirmata b’sostenn ta’ ċertifikat kwalifikat li huwa inkluż f’lista ta’ fiduċja, l-awtoritajiet kontraenti ma għandhomx japplikaw rekwiżiti addizzjonali li jistgħu jxekklu l-użu ta’ dawk il-firem mill-offerenti.
Rigward dokumenti li jintużaw fi proċedura ta’ akkwist li jkunu ffirmati minn awtorità kompetenti ta’ Stat Membru jew entità emittenti oħra, l-awtorità jew entità emittenti kompetenti tista’ tistabbilixxi l-format avvanzat dwar il-firma rikjest skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 1(2) tad-Deċiżjoni 2011/130/UE. Huma għandhom jimplimentaw l-miżuri neċessarji sabiex dawk il-formats ikunu jistgħu jiġu pproċessati teknikament billi tkun inkluża l-informazzjoni rikjesta għall-finijiet tal-ipproċessar tal-firma fid-dokument ikkonċernat. Tali dokumenti għandu jkun fihom, fil-firma elettronika jew fid-dokument elettroniku, informazzjoni tat-trasportatur dwar possibbiltajiet ta’ validazzjoni eżistenti li jippermettu l-validazzjoni online tal-firma elettronika rċevuta, mingħajr ħlas u b’mod li jinftiehem minn dawk b’lingwa materna differenti.
7. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 87 sabiex temenda d-dettalji u l-karatteristiċi tekniċi stabbiliti fl-Anness IV sabiex jittieħed kont ta’ żviluppi tekniċi.
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 87 sabiex temenda l-lista mniżżla fil-punti (a) sa (d) tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu fejn l-iżviluppi teknoloġiċi jirriżultaw f’eċċezzjonijiet kontinwi mill-użu ta’ mezzi ta’ komunikazzjoni elettroniċi mhux adegwati jew, eċċezzjonalment, fejn eċċezzjonijiet ġodda jridu jkunu pprovduti minħabba żviluppi teknoloġiċi.
Sabiex tiġi żgurata l-interoperabbiltà tal-formats tekniċi kif ukoll tal-istandards tal-ipproċessar u tal-messaġġi, b’mod partikolari fil-kuntest transkonfinali, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 87 sabiex tistabbilixxi l-użu obbligatorju ta’ standards tekniċi speċifiċi, b’mod partikolari fir-rigward tal-użu tas-sottomissjoni elettronika, katalogi elettroniċi u mezzi għal awtentikazzjoni elettronika, biss fejn l-istandards tekniċi ġew ittestjati bir-reqqa u l-ulilità tagħhom ġiet ippruvata fil-prattika. Qabel ma jsir obbligatorju l-użu ta’ kwalunkwe standard tekniku, il-Kummissjoni għandha wkoll tikkunsidra bir-reqqa l-ispejjeż li dan jista’ jinkludi, b’mod partikolari f’termini ta’ adattamenti għal soluzzjonijiet eżistenti għall-akkwist elettroniku, inklużi l-infrastruttura, il-proċessi jew is-software.
Artikolu 23
Nomenklaturi
1. Kwalunkwe referenza għan-nomenklaturi fil-kuntest tal-akkwist pubbliku għandha ssir billi jintuża l-Vokabolarju Komuni dwar l-Akkwisti Pubbliċi (CPV) kif adottat mir-Regolament (KE) Nru 2195/2002.
2. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 87 sabiex tadatta l-kodiċi CPV imsemmija f’din id-Direttiva, kull meta bidliet fin-nomenklatura tas-CPV jridu jiġu riflessi f’din id-Direttiva u ma jimplikawx modifika fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Direttiva.
Artikolu 24
Konflitti ta’ interess
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kontraenti jieħdu miżuri adatti sabiex b’mod effettiv jipprevjenu, jidentifikaw u jirrimedjaw kunflitti ta’ interess li jirriżultaw mit-twettiq ta’ proċeduri ta’ akkwist sabiex tiġi evitata kwalunkwe distorsjoni tal-kompetizzjoni u sabiex ikun żgurat trattament ugwali għall-operaturi ekonomiċi kollha.
Il-kunċett ta’ kunflitti ta’ interess għandu mill-inqas ikopri kwalunkwe sitwazzjoni fejn il-membri tal-persunal tal-awtorità kontraenti jew ta’ fornitur ta’ servizzi rigward l-akkwist li jaġixxi f’isem l-awtorità kontraenti li jkunu involuti fit-twettiq tal-proċedura tal-akkwist jew li jistgħu jinfluwenzaw l-eżitu ta’ dik il-proċedura jkollhom, direttament jew indirettament, interess finanzjarju, ekonomiku, jew persunali ieħor li jista’ jiġi kkunsidrat li jikkomprometti l-imparzjalità u l-indipendenza tagħhom fil-kuntest tal-proċedura tal-akkwist.
TITOLU II
REGOLI DWAR IL-KUNTRATTI PUBBLIĊI
KAPITOLU I
Proċeduri
Artikolu 25
Kondizzjonijiet relatati mal-FAP u ftehimiet internazzjonali oħra
Sakemm huma koperti mill-Annessi 1, 2, 4 u 5 u n-Noti Ġenerali għall-Appendiċi I tal-Unjoni Ewropea għall-FAP u minn ftehimiet internazzjonali oħrajn li l-Unjon hija marbuta bihom, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jagħtu trattament lix-xogħlijiet, provvisti, servizzi u operaturi ekonomiċi tal-firmatarji għal dawk il-ftehimiet li ma jkunx inqas favorevoli mit-trattament mogħti lix-xogħlijiet, provvisti, servizzi u operaturi ekonomiċi tal-Unjoni.
Artikolu 26
Għażla tal-proċeduri
1. Meta jingħataw kuntratti pubbliċi tagħhom, l-awtoritajiet kontraenti għandhom japplikaw il-proċeduri nazzjonali aġġustati sabiex ikunu konformi mad-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva, dejjem jekk, mingħajr ħsara għall-Artikolu 32, tkun ġiet ippubblikata sejħa għall-kompetizzjoni b’konformità ma’ din id-Direttiva.
2. L-Istati Membri għandhom jispeċifikaw li dawk l-awtoritajiet kontraenti jistgħu japplikaw proċeduri miftuha jew limitati kif irregolati f’din id-Direttiva.
3. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu li l-awtoritajiet kontraenti jistgħu japplikaw sħubijiet għall-innovazzjoni kif irregolati f’din id-Direttiva.
4. L-Istati Membri għandhom jipprevedu wkoll li awtoritajiet kontraenti jistgħu japplikaw proċedura kompetittiva permezz tan-negozjar jew djalogu kompetittiv fis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
fir-rigward ta’ xogħlijiet, provvisti jew servizzi li jissodisfaw wieħed jew aktar mill-kriterji li ġejjin:
(i)
il-ħtigijiet tal-awtorità kontraenti ma jistgħux jiġu ssodisfati mingħajr l-adattament ta’ soluzzjonijiet faċilment disponibbli;
(ii)
jinkludu disinn jew soluzzjonijiet innovattivi;
(iii)
il-kuntratt ma jistax jingħata mingħajr negozjati minn qabel minħabba ċirkustanzi speċifiċi relatati man-natura, il-kumplessità jew il-forma legali jew finanzjarja jew minħabba r-riskji marbuta magħhom;
(iv)
l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi ma jistgħux ikunu stabbiliti bi preċiżjoni suffiċjenti mill-awtorità kontraenti b’referenza għal xi istandard, il-Valutazzjoni Teknika Ewropea, approvazzjonijiet tekniċi Ewropej, speċifikazzjoni teknika komuni jew referenza teknika skont it-tifsira tal-punti 2 sa 5 tal-Anness VII;
(b)
fir-rigward ta’ xogħlijiet, provvisti jew servizzi fejn, b’risposta għal proċedura miftuħa jew ristretta, ġew ippreżentati biss offerti irregolari jew mhux aċċettabbli. F’tali sitwazzjonijiet, m’għandux ikun meħtieġ li l-awtoritajiet kontraenti jippublikaw avviż ta’ kuntratt fejn huma jinkludu l-offerenti kollha, u dawk biss, li jkunu ssodisfaw il-kriterji tal-Artikoli 57 sa 64 u li, matul il-proċedura miftuħa jew ristretta ta’ qabel, ikunu ssottomettew offerti skont ir-rekwiżiti formali tal-proċedura ta’ akkwist;
B’mod partikolari, offerti li ma jikkonformawx mad-dokumenti ta’ akkwist, li jkunu waslu tard, meta jkun hemm prova ta’ kollużjoni jew korruzzjoni, jew li jkunu nstabu mill-awtorità kontraenti bħala anormalment baxxi, għandhom jitqiesu irregolari. B’mod partikolari, offerti ppreżentati minn offerenti li ma għandhomx il-kwalifiki mitluba, u offerti li l-prezz tagħhom jeċċedi l-baġit tal-awtorità kontraenti kif determinat u dokumentat qabel it-tnedija tal-proċedura tal-akkwist għandhom jitqiesu inaċċettabbli.
5. Is-sejħa għall-kompetizzjoni għandha ssir permezz ta’ avviż dwar kuntratt skont l-Artikolu 49.
Fejn jingħata l-kuntratt permezz ta’ proċedura ristretta jew proċedura kompetittiva bin-negozjar, l-Istati Membri jistgħu jipprevedu, minkejja l-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu, li awtoritajiet kontraenti subċentrali jew kategoriji speċifiċi tagħhom jistgħu joħorġu s-sejħa għall-kompetizzjoni permezz ta’ avviż informattiv minn qabel skont l-Artikolu 48(2).
Fejn is-sejħa għal kompetizzjoni ssir permezz ta’ avviż informattiv minn qabel skont l-Artikolu 48(2), l-operaturi ekonomiċi li jkunu stqarrew l-interess tagħhom wara l-pubblikazzjoni tal-avviż informattiv minn qabel għandhom sussegwentement jiġu misteidna jikkonfermaw l-interess tagħhom bil-miktub permess ta’ stendina għall-konferma tal-interess f’konformità mal-Artikolu 54.
6. Fil-każijiet u ċirkustanzi speċifiċi imsemmijin espliċitament fl-Artikolu 32, l-Istati Membri jistgħu jipprevedu li l-awtoritajiet kontraenti jistgħu japplikaw proċedura nnegozjata mingħajr pubblikazzjoni minn qabel għal sejħa għal kompetizzjoni. L-Istati Membri ma għandhomx jippermettu l-applikazzjoni ta’ dik il-proċedura f’każijiet oħrajn għajr dawk imsemmijin fl-Artikolu 32.
Artikolu 27
Proċedura miftuħa
1. Fil-proċeduri miftuha, kwalunkwe operatur ekonomiku interessat jista’ jissottometti offerta fir-rigward ta’ sejha għall-kompetizzjoni.
Il-limitu ta’ żmien minimu għar-riċevuta ta’ offerti għandu jkun ta’ 35 jum mid-data li fiha ntbagħat l-avviż dwar kuntratt.
L-offerta għandha tkun akkumpanjata mill-informazzjoni għas-selezzjoni kwalitattiva li tkun mitluba mill-awtorità kontraenti.
2. Meta awtoritajiet kontraenti jkunu diġà ppubblikaw avviż informattiv minn qabel li ma kienx huwa stess użat bħala mezz għas-sejħa tal-kompetizzjoni, il-limitu ta’ żmien minimu għar-riċevuta tal-offerti jista’ jitqassar għal 15-il jum, kif stabbilit fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, dejjem jekk jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-avviż informattiv minn qabel inkluda l-informazzjoni kollha meħtieġa għall-avviż dwar kuntratt fit-taqsima I tal-parti B tal-Anness V, sa fejn dik l-informazzjoni kienet disponibbli fiż-żmien li ġie ppubblikat l-avviż informattiv minn qabel;
(b)
l-avviż informattiv minn qabel intbagħat għall-pubblikazzjoni bejn 35 jum u 12-il xahar qabel id-data li fiha ntbagħat l-avviż dwar kuntratt.
3. Fejn stat ta’ urġenza sostanzjat sew mill-awtorità kontraenti jrendi bħala imprattikabbli l-limitu ta’ żmien stabbilit fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1, din tista’ tistabbilixxi limitu ta’ żmien li ma għandux ikun inqas minn 15-il jum mid-data li fiha ntbagħat l-avviż tal-kuntratt.
4. L-awtorità kontraenti tista’ tnaqqas b’ħamest ijiem il-limitu ta’ żmien għall-wasla ta’ offerti stabbiliti fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu meta hi taċċetta li l-offerti jistgħu jiġu sottomessi b’mezzi elettroniċi f’konformità mal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 22(1), u l-Artikolu 22(5) u (6).
Artikolu 28
Proċedura ristretta
1. Fi proċeduri ristretti, kwalunkwe operatur ekonomiku jista’ jisottometti talba sabiex jieħu sehem b’rispons għal sejħa għall-kompetizzjoni li jkun fiha l-informazzjoni stipulata fl-Anness V partijiet B jew C, skont il-każ, billi jipprovdi l-informazzjoni għall-għażla kwalitattiva rikjesta mill-awtorità kontraenti.
Il-limitu minimu ta’ żmien għar-riċevuta ta’ talbiet għal parteċipazzjoni għandu jkun ta’ 30 jum mid-data li fiha ntbagħat l-avviż ta’ kuntratt jew, fejn jintuża avviż informattiv minn qabel bħala mezz ta’ sejħa għall-kompetizzjoni, l-istedina għall-konferma tal-interess.
2. Huma biss dawk l-operaturi ekonomiċi mistiedna jagħmlu dan mill-awtorità kontraenti wara l-valutazzjoni tagħha tal-informazzjoni mogħtija jistgħu jissottomettu offerta. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jillimitaw in-numru ta’ kandidati xierqa li għandhom jiġu mistiedna jieħdu sehem fil-proċedura f’konformità mal-Artikolu 65.
Il-limitu minimu ta’ żmien għar-riċevuta tal-offerti għandu jkun ta’ 30 jum mid-data li fiha tintbagħat l-istedina għall-offerta.
3. Meta awtoritajiet kontraenti jkunu diġà ppubblikaw avviż informattiv minn qabel ma kienx li huwa stess użat bħala mezz għas-sejħa tal-kompetizzjoni, il-limitu ta’ żmien minimu għar-riċevuta tal-offerti jista’ jitqassar għal 10 (għaxart) ijiem, kif stabbilit fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, dejjem jekk jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-avviż informattiv minn qabel inkluda l-informazzjoni kollha rikjesta fit-taqsima I tal-parti B tal-Anness V, sa fejn dik l-informazzjoni kienet disponibbli fiż-żmien li ġie ppubblikat l-avviż informattiv minn qabel;
(b)
l-avviż informattiv minn qabel intbagħat għall-pubblikazzjoni bejn 35 jum u 12-il xahar qabel id-data li fiha ntbagħat l-avviż dwar kuntratt.
4. L-Istati Membri jistgħu jipprevedu li awtoritajiet kontraenti subċentrali kollha, jew kategoriji speċifiċi tagħhom, jistgħu jistabbilixxu l-limitu ta’ żmien għar-riċevuta ta’ offerti permezz ta’ ftehim reċiproku bejn l-awtorità kontraenti u l-kandidati magħżula, jekk il-kandidati kollha magħżula jkollhom l-istess żmien sabiex iħejju u jissottomettu l-offerti tagħhom. Fin-nuqqas ta’ ftehim dwar il-limitu ta’ żmien għar-riċevuta tal-offerti, il-limitu ta’ żmien għandu jkun mill-inqas 10 (għaxart) ijiem mid-data li fiha tkun intbagħtet l-istedina għall-offerta.
5. Il-limitu ta’ żmien għar-riċevuta ta’ offerti speċifikat fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu jista’ jitnaqqas b’ħamest ijiem fejn l-awtorità kontraenti taċċetta li l-offerti jistgħu jiġu sottomessi b’mezzi elettroniċi f’konformità mal-Artikolu 22(1), (5) u (6).
6. Fejn stat ta’ urġenza sostanzjat sew mill-awtoritajiet kontraenti jrendi imprattikabbli l-limiti ta’ żmien stabbiliti f’dan l-Artikolu, dawn jistgħu jistabbilixxu:
(a)
limitu ta’ żmien għar-riċevuta ta’ talbiet għal parteċipazzjoni li ma għandux ikun inqas minn 15-il jum mid-data li fiha ntbagħat l-avviż dwar kuntratt;
(b)
limitu ta’ żmien għar-riċevuta ta’ offerti li ma għandux ikun inqas minn għaxart ijiem mid-data li fiha ntbagħtet l-istedina għall-offerti.
Artikolu 29
Proċedura kompetittiva permezz tan-negozjar
1. Fi proċeduri kompetittivi permezz tan-negozjar, kwalunkwe operatur ekonomiku jista’ jisottometti talba sabiex jieħu sehem b’risposta għal sejħa għall-kompetizzjoni li jkun fiha l-informazzjoni stipulata fl-Anness V partijiet B u C billi jipprovdi l-informazzjoni għall-għażla kwalitattiva rikjesta mill-awtorità kontraenti.
Fid-dokumenti ta’ akkwist, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jidentifikaw is-suġġett tal-akkwist billi jipprovdu deskrizzjoni tal-ħtiġijiet tagħhom u l-karatteristiċi mitluba mill-provvisti, xogħlijiet jew servizzi li ser jiġu akkwistati u jispeċifikaw il-kriterji għall-għoti tal-kuntratt. Huma għandhom jindikaw ukoll liema elementi tad-deskrizzjoni jiddefinixxu r-rekwiżiti minimimi li għandhom jintlaħqu mill-offerenti kollha.
L-informazzjoni mogħtija għandha tkun preċiża biżżejjed sabiex l-operaturi ekonomiċi jkunu jistgħu jidentifikaw in-natura u l-ambitu tal-akkwist u jistgħu jiddeċiedu jekk jitolbux li jieħdu sehem fil-proċedura.
Il-limitu minimu ta’ żmien biex jintlaqgħu talbiet għal parteċipazzjoni għandu jkun ta’ 30 jum mid-data li fiha ntbagħat l-avviż dwar kuntratt jew, fejn jintuża avviż informattiv minn qabel bħala mezz ta’ sejħa għall-kompetizzjoni, l-istedina għall-konferma tal-interess. Il-limitu ta’ żmien minimu biex jintlaqgħu offerti inizjali għandu jkun ta’ 30 jum mid-data li fiha intbagħtet l-istedina. Għandu japplika l-Artikolu 28(3) sa (6).
2. Huma biss dawk l-operaturi ekonomiċi li ġew mistiedna mill-awtorità kontraenti wara l-valutazzjoni tagħha tal-informazzjoni mogħtija li jistgħu jissottomettu offerta inizjali li għandha tkun il-bażi għan-negozjati sussegwenti. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jillimitaw in-numru ta’ kandidati xierqa li għandhom jiġu mistiedna jieħdu sehem fil-proċedura f’konformità mal-Artikolu 65.
3. Sakemm mhux previst mod ieħor fil-paragrafu 4, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jinnegozjaw mal-offerenti dawk l-offerti inizjali u dawk kollha sussegwenti sottomessi minnhom, għajr l-offerti finali fis-sens tal-paragrafu 7, sabiex itejbu l-kontenut tagħhom.
Ir-rekwiżiti minimi u l-kriterji tal-għoti ma għandhomx ikunu soġġetti għal negozjati.
4. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jagħtu kuntratti abbażi tal-offerti inizjali mingħajr negozjar meta jkunu indikaw fl-avviż tal-kuntratt jew fl-istedina għall-konferma tal-interess, li huma jirriservaw il-possibbiltà li jagħmlu dan.
5. Matul in-negozjati, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jiżguraw it-trattament ugwali lill-offerenti kollha. Għal dak il-għan, ma għandhomx jipprovdu informazzjoni b’mod diskriminatorju li tista’ tagħti vantaġġ lil xi offerenti fuq oħrajn. Huma għandhom jinfurmaw lill-offerenti kollha, li l-offerti tagħhom ma ġewx eliminati skont il-paragrafu 6, bil-miktub dwar kwalunkwe bidla għall-ispeċifikazzjonijiet tekniċi jew dokumenti oħra ta’ akkwist, minbarra dawk li jistabbilixxu r-rekwiżiti minimi. Wara dawn il-bidliet, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jagħtu biżżejjed ħin lill-offerenti biex jimmodifikaw u jerġgħu jippreżentaw l-offerti emendati, kif adatt.
F’konformità mal-Artikolu 21, l-awtoritajiet kontraenti ma għandhomx jiżvelaw lill-parteċipanti l-oħra informazzjoni kunfidenzjali kkomunikata minn kandidat jew offerent li jkun qed jieħu sehem fin-negozjati mingħajr il-qbil tiegħu. Tali qbil ma għandux jieħu l-forma ta’ eżenzjoni ġenerali iżda għandu jsir b’referenza għall-komunikazzjoni intenzjonata tal-informazzjoni speċifika.
6. Il-proċeduri kompetittivi permezz tan-negozjar jistgħu jsiru fi stadji suċċessivi sabiex jonqos in-numru ta’ offerti li jridu jiġu nnegozjati billi jiġu applikati l-kriterji tal-għoti speċifikati fl-avviż dwar kuntratt, fl-istedina għall-konferma tal-interess jew f’dokument ieħor ta’ akkwist. Fl-avviż tal-kuntratt, fl-istedina għall-konferma tal-interess jew f’dokument ieħor ta’ akkwist, l-awtorità kontraenti għandha tindika jekk hi rrikorrietx għal dik l-alternattiva.
7. Fejn l-awtorità kontraenti għandha l-intenzjoni li tikkonkludi n-negozjati, għandha tinforma lill-offerenti li jkun baqa’ u tistabbilixxi data ta’ skadenza komuni għas-sottomissjoni ta’ kwalunkwe offerta ġdida jew riveduta. Hija għandha tivverifika li l-offerti finali huma f’konformità mar-rekwiżiti minimi u jikkonformaw mal-Artikolu 56(1), tivvaluta l-offerti finali fuq il-bażi tal-kriterji tal-għoti inizjalment indikati u tagħti l-kuntratt skont l-Artikoli 66 sa 69.
Artikolu 30
Djalogu kompetittiv
1. Fi djalogi kompetittivi, kwalnkwe operatur ekonomiku jista’ jissottometti talba sabiex jieħu sehem b’rispons għal avviż ta’ kuntratt billi jipprovdi l-informazzjoni għas-selezzjoni kwalitattiva li ġiet rikjesta mill-awtorità kontraenti.
Il-limitu ta’ żmien minimu għar-riċevuta ta’ talbiet għal parteċipazzjoni għandu jkun ta’ 30 jum mid-data li fiha ntbagħat l-avviż ta’ kuntratt.
Huma biss dawk l-operaturi ekonomiċi mistiedna mill-awtorità kontraenti wara l-valutazzjoni tal-informazzjoni mogħtija li jistgħu jieħdu sehem fid-djalogu. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jillimitaw in-numru ta’ kandidati xierqa li għandhom jiġu mistiedna jieħdu sehem fil-proċedura f’konformità mal-Artikolu 65. Il-kuntratt għandu jingħata fuq il-bażi unika tal-kriterju ta’ għoti tal-offerta li tippreżenta l-aqwa bilanċ bejn il-prezz u l-kwalità skont l-Artikolu 67(2).
2. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jistabbilixxu l-ħtigijiet u r-rekwiżiti tagħhom fl-avviż dwar kuntratt u għandhom jiddefinixxu dawk il-ħtigijiet u r-rekwiżiti f’dak l-avviż u/jew f’dokument deskrittiv. Fl-istess ħin u fl-istess dokumenti, huma għandhom jistabbilixxu u jiddefinixxu l-kriterji tal-għoti magħżula wkoll u jistabbilixxu perijodu ta’ żmien indikattiv.
3. Flimkien mal-parteċipanti magħżulin skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Artikoli 56 sa 66, l-awtoritajiet kontraenti għandhom iniedu djalogu bil-għan li jiġu identifikati u definiti l-aktar mezzi xierqa sabiex jiġu sodisfatti l-ħtiġijiet tagħhom. Huma jistgħu jiddiskutu l-aspetti kollha tal-akkwist mal-parteċipanti magħżulin matul dan id-djalogu.
Matul id-djalogu, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jiżguraw ugwaljanza tat-trattament fost il-parteċipanti kollha. Għal dak il-għan, ma għandhomx jipprovdu informazzjoni b’mod diskriminatorju li tista’ tagħti vantaġġ lil xi parteċipanti fuq oħrajn.
F’konformità mal-Artikolu 21, l-awtoritajiet kontraenti ma għandhomx jiżvelaw lill-parteċipanti l-oħra informazzjoni kunfidenzjali kkomunikata minn kandidat jew offerent parteċipanti li jkun qed jieħu sehem fin-negozjati mingħajr il-qbil tiegħu. Tali qbil ma għandux jieħu l-forma ta’ eżenzjoni ġenerali iżda għandu jsir b’referenza għall-komunikazzjoni intenzjonata tal-informazzjoni speċifika.
4. Id-djalogi kompetittivi jistgħu jseħħu fi stadji suċċessivi sabiex jonqos in-numru ta’ soluzzjonijiet li jridu jiġi diskussi fl-istadju ta’ djalogu billi jiġu applikati l-kriterji tal-għoti stipulati fl-avviż dwar kuntratt jew fid-dokument deskrittiv. Fl-avviż tal-kuntratt jew fid-dokument deskrittiv, l-awtorità kontraenti għandha tindikaw jekk hijiex ser tuża dik l-għażla.
5. L-awtorità kontraenti għandha tkompli bid-djalogu sakemm tkun kapaċi tidentifika s-soluzzjoni jew is-soluzzjonijiet li huma kapaċi jilħqu l-ħtiġijiet tagħha.
6. Wara li jiddikkjaraw li d-djalogu ntemm u wara li jgħarrfu lill-parteċipanti rimanenti dwar dan, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jitolbu lil kull wieħed minnhom jissottomettu l-offerti finali tagħhom fuq il-bażi tas-soluzzjoni jew is-soluzzjonijiet ppreżentati u speċifikati matul id-djalogu. Dawk l-offerti għandu jkun fihom l-elementi kollha meħtiega u neċessarji għat-twettiq tal-proġett.
Fuq talba tal-awtorità kontraenti, dawk l-offerti jistgħu jiġu kkjarifikati, speċifikati u ottimizzati. Madankollu, tali kjarifika, speċifikar u ottimizzazzjoni jew informazzjoni addizzjonali ma tistax tinvolvi bidliet fl-aspetti essenzjali tal-offerta jew tal-akkwist pubbliku, inkluz il-ħtiġijiet u r-rekwiżiti stipulati fl-avviż tal-kuntratt jew fid-dokument deskrittiv, fejn varjazzjonijiet għal dawk l-aspetti, ħtiġijiet u rekwiżiti x’aktarx joħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni jew ikollhom effett diskriminartorju.
7. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jivvalutaw l-offerti rċivuti fuq il-bażi tal-kriterji tal-għoti stabbiliti fl-avviż dwar kuntratt jew fid-dokument deskrittiv.
Fuq talba tal-awtorità kontraenti, in-negozjati mal-offerent identifikat bħala dak li ssottometta l-offerta li tippreżenta l-aqwa bilanċ bejn prezz u kwalità skont l-Artikolu 67 jistgħu jsiru biex jiġu kkonfermati impenji finanzjarji jew termini oħra li jkunu fl-offerta billi jiġu ffinalizzati t-termini tal-kuntratt dment li ma jkollhomx l-effett li materjalment jimmodifikaw l-aspetti essenzjali tal-offerta jew tal-akkwist, inklużi l-ħtiġijiet u r-rekwiżiti stabbiliti fl-avviż dwar kuntratt jew fid-dokument deskrittiv u ma jirriskjax li jgħawweġ il-kompetizzjoni jew li jikkawża diskriminazzjoni.
8. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jistabbilixxu premji jew ħlasijiet għall-parteċipanti matul id- djalogu.
Artikolu 31
Sħubija għall-innovazzjoni
1. Fi sħubiji ta’ innovazzjoni, kwalnkwe operatur ekonomiku jista’ jissottometti talba sabiex jieħu sehem b’rispons għal avviż ta’ kuntratt billi jipprovdi l-informazzjoni għas-selezzjoni kwalitattiva li ġiet rikjesta mill-awtorità kontraenti.
Fid-dokumenti ta’ akkwist, l-awtorità kontraenti għandha tidentifika l-ħtieġa għal prodott, servizz jew xogħlijiet innovattivi li ma jistgħux jiġu sodisfatti billi jinxtraw prodotti, servizzi jew xogħlijiet li diġà huma disponibbli fis-suq. Hija għandha tindika wkoll liema elementi tad-deskrizzjoni jiddefinixxu r-rekwiżiti minimimi li għandhom jintlaħqu mill-offerenti kollha. L-informazzjoni prevvista għandha tkunu preċiża biżżejjed sabiex l-operaturi ekonomiċi jkun jistgħu jidentifikaw in-natura u l-ambitu tas-soluzzjoni meħtieġa u jistgħu jiddeċiedu jekk jitolbux li jieħdu sehem fil-proċedura.
L-awtorità kontraenti tista’ tiddeċiedi li tistabbilixxi s-sħubija ta’ innovazzjoni ma’ sieħeb wieħed jew ahtar li jwettqu attivitajiet separati ta’ riċerka u żvilupp.
Il-limitu ta’ żmien minimu għar-riċevuta ta’ talbiet għal parteċipazzjoni għandu jkun ta’ 30 jum mid-data li fiha jintbagħat l-avviż għal kuntratt. Huma biss dawk l-operaturi ekonomiċi li huma mistiedna mill-awtorità kontraenti wara l-valutazzjoni tal-informazzjoni pprovduta li jistgħu jieħdu sehem fil-proċedura. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jillimitaw in-numru ta’ kandidati xierqa li għandhom jiġu mistiedna jieħdu sehem fil-proċedura f’konformità mal-Artikolu 64. Il-kuntratti għandhom jingħataw fuq il-bażi unika tal-kriterju ta’ għoti tal-offerta li tippreżenta l-aqwa bilanċ bejn il-prezz u l-kwalità skont l-Artikolu 66.
2. L-għan tas-sħubija għall-innovazzjoni għandu jkun l-iżvilupp ta’ prodott, servizz jew xogħlijiet innovattivi u x-xiri sussegwenti tal-fornimenti, provvisti jew xogħlijiet li jirriżultaw, dment li dawn jikkorrispondu mal-livelli ta’ prestazzjoni maqbula u l-ispejjeż massimi miftiehma bejn l-awtoritajiet kontraenti u l-parteċipanti.
Is-sħubija għall-innovazzjoni għandha tiġi strutturata f’fażijiet suċċessivi wara s-sekwenza tal-passi fil-proċess ta’ riċerka u innovazzjoni, li tista’ tinkludi l-manifattura tal-prodotti, il-forniment tas-servizzi jew it-tlestija tax-xogħlijiet. Is-sħubija għall-innovazzjoni għandha tistabbilixxi miri intermedji li għandhom jinkisbu mis-sħab u tipprovdi għall-ħlas tar-remunerazzjoni f’pagamenti adatti.
Abbażi ta’ dawk il-miri, l-awtorità kontraenti tista’ tiddeċiedi wara kull fażi li ttemm is-sħubija għall-innovazzjoni jew, f’każ ta’ sħubija għall-innovazzjoni b’diversi sħab, li tnaqqas in-numru ta’ sħab billi ttemm il-kuntratti individwali, dment li l-awtorità kontraenti tkun indikat fid-dokumenti ta’ akkwist dawk il-possibiltajiet u l-kondizzjonijiet għall-użu tagħhom.
3. Sakemm ma jkunx previst mod ieħor f’dan l-Artikolu, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jinnegozjaw mal-offerenti dawk l-offerti inizjali u dawk kollha sussegwenti sottomessi minnhom, għajr l-offerta finali, sabiex jittejjeb l-kontenut tagħhom.
Ir-rekwiżiti minimi u l-kriterji tal-għoti ma għandhomx ikunu soġġetti għal negozjati.
4. Matul in-negozjati, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jiżguraw it-trattament ugwali lill-offerenti kollha. Għal dak il-għan, ma għandhomx jipprovdu informazzjoni b’mod diskriminatorju li tista’ tagħti vantaġġ lil xi offerenti fuq oħrajn. Huma għandhom jinfurmaw lill-offerenti kollha, li l-offerti tagħhom ma jkunux ġew eliminati, skont il-paragrafu 5, bil-miktub, dwar kwalunkwe bidla fl-ispeċifiċitajiet tekniċi jew f’dokumenti tal-akkwist oħra, minbarra dawk li jistabbilixxu r-rekwiżiti minimi. Wara dawk il-bidliet, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jagħtu biżżejjed ħin lill-offerenti biex jimmodifikaw u jerġgħu jippreżentaw l-offerti emendati, kif adatt.
F’konformità mal-Artikolu 21, l-awtoritajiet kontraenti ma għandhomx jiżvelaw lill-parteċipanti l-oħra informazzjoni kunfidenzjali kkomunikata minn kandidat jew offerent li jkun qed jieħu sehem fin-negozjati mingħajr il-qbil tiegħu. Qbil bħal dan ma għandux jieħu l-forma ta’ eżenzjoni ġenerali iżda għandu jsir b’referenza għall-komunikazzjoni proposta tal-informazzjoni speċifika.
5. In-negozjati matul il-proċeduri tas-sħubiji għall-innovazzjoni jistgħu jsiru fi stadji suċċessivi sabiex jonqos in-numru ta’ offerti li jridu jiġu nnegozjati billi jiġu applikati l-kriterji tal-għoti speċifikati fl-avviż dwar kuntratt, fl-istedina għall-konferma tal-interess jew fid-dokumenti tal-akkwist. Fl-avviż dwar kuntratt, fl-istedina għall-konferma tal-interess jew fid-dokumenti tal-akkwist, l-awtorità kontraenti għandha tindika jekk hijiex ser tirrikorri għal dik l-għażla.
6. Fl-għażla tal-kandidati, l-awtoritajiet kontraenti għandhom b’mod partikolari japplikaw il-kriterji li jikkonċernaw il-kapaċità tal-kandidati fil-qasam tar-riċerka u l-iżvilupp u fl-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ soluzzjonijiet innovattivi.
Huma biss dawk l-atturi ekonomiċi mistiedna mill-awtorità kontraenti wara l-valutazzjoni tagħha tal-informazzjoni mitluba li jistgħu jissottomettu proġetti ta’ riċerka u innovazzjoni bil-għan li jissodisfaw il-ħtiġijiet identifikati mill-awtorità kontraenti li ma jistgħux jiġu sodisfatti mis-soluzzjonijiet eżistenti.
Fid-dokumenti ta’ akkwist, l-awtorità kontraenti għandha tiddefinixxi l-arranġamenti applikabbli għad-drittijiet tal-proprjetà intellettwali. Fil-każ ta’ sħubija għall-innovazzjoni ma’ diversi sħab, l-awtorità kontraenti ma għandhiex, f’konformità mal-Artikolu 21, tiżvela lill-isħab l-oħra s-soluzzjonijiet proposti jew informazzjoni konfidenzjali oħra kkomunikata minn sieħeb fil-qafas tas-sħubija mingħajr il-qbil ta’ dak is-sieħeb. Qbil bħal dan ma għandux jieħu l-forma ta’ eżenzjoni ġenerali iżda għandu jsir b’referenza għall-komunikazzjoni proposta tal-informazzjoni speċifika.
7. L-awtorità kontraenti għandha tiżgura li l-istruttura tas-sħubija u, b’mod partikolari, id-durata u l-valur tal-fażijiet differenti għandhom jirreflettu l-grad ta’ innovazzjoni tas-soluzzjoni proposta u s-sekwenza tal-attivitajiet ta’ riċerka u innovazzjoni metieġa għall-iżvilupp ta’ soluzzjoni innovattiva li għadha mhijiex disponibbli fis-suq. Il-valur stmat tal-provvisti, is-servizzi jew xogħlijiet ma għandux ikun sproporzjonat fir-rigward tal-investiment meħtieġ għall-iżvilupp tagħhom.
Artikolu 32
Użu tal-proċedura nnegozjata mingħajr pubblikazzjoni minn qabel
1. Fil-każijiet u ċirkustanzi speċifiċi stipulati fil-paragrafi 2 sa 5, l-Istati Membri jistgħu jipprevedu li l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jagħtu kuntratti pubbliċi permezz ta’ proċedura nnegozjata mingħajr pubblikazzjoni minn qabel.
2. Il-proċedura nnegozjata mingħajr pubblikazzjoni minn qabel tista’ tintuża għal kuntratti pubbliċi ta’ xogħlijiet, kuntratti pubbliċi ta’ provvista u kuntratti pubbliċi ta’ servizzi fi kwalunkwe wiehed mill-każijiet li ġejjin:
(a)
meta ma jkunux ġew sottomessi offerti jew offerti adattati jew talbiet għal parteċipazzjoni jew talbiet għal parteċipazzjoni mhux adattati f’rispons għal proċedura miftuħa jew proċedura ristretta, sakemm il-kondizzjonijiet inizzjali tal-tal-kuntratt ma jkunux mibdula sostanzjalment u li jintbagħat rapport lill-Kummissjoni meta hija titlob li jsir dan.
Offerta għandha titqies li ma tkunx adatta meta tkun irrelevanti għall-kuntratt, minħabba li hija ċara li mhijiex kapaċi, mingħajr bidliet sostanzjali, li tissodisfa l-bżonnijiet u r-rekwiżiti tal-awtorità kontraenti kif speċifikati fid-dokumenti ta’ akkwist. Talba għal parteċipazzjoni għandha titqies li ma tkunx adatta meta l-operatur ekonomiku kkonċernat ser ikollu jew jista’ jiġi eskluż skont l-Artikolu 57 jew ma jissodisfax il-kriterji ta’ selezzjoni stabbiliti mill-awtorità kontraenti skont l-Artikolu 58;
(b)
fejn ix-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi jistgħu jiġu fornuti minn operatur ekonomiku partikolari biss minħabba xi waħda mir-raħunijiet li ġejjin:
(i)
l-għan tal-akkwist huwa l-ħolqien jew l-akkwist ta’ xogħol artistiku uniku jew prestazzjoni artistika unika;
(ii)
ma jkunx hemm kompetizzjoni minħabba raġunijiet tekniċi;
(iii)
il-protezzjoni ta’ drittijiet esklużivi, inkluż drittijiet ta’ proprjetà intellettwali;
L-eċċezzjonijiet deskritti fil-punti (ii) u (iii) għandhom japplikaw biss meta ma teżistix alternattiva jew sostitut raġonevoli u n-nuqqas ta’ kompetizzjoni mhijiex konsegwenza ta’ limitazzjoni artifiċjali fil-parametri tal-akkwist;
(c)
sa fejn huwa strettament neċessarju fejn, għal raġunijiet ta’ urġenza kbira dovuti għal avvenimenti li ma setgħux ikunu previsti mill-awtorità kontraenti, il-limiti ta’ żmien għal proċeduri miftuħa jew ristretti jew kompetittivi bin-negozjar ma jistgħux jiġu rispettati. Iċ-ċirkostanzi invokati għall-ġustifikazzjoni tal-urġenza estrema qatt ma għandhom ikunu attribwibbli għall-awtorità kontraenti.
3. Il-proċedura nnegozjata mingħajr pubblikazzjoni minn qabel tista’ tintuża għal kuntratti pubbliċi ta’ provvista:
(a)
fejn il-prodotti involuti jkunu manifatturati purament għall-finijiet ta’ riċerka, esperimentazzjoni, studju jew żvilupp; madankollu, kuntratti mogħtija skont dan il-punt ma għandhomx jinkludu l-produzzjoni ta’ kwantità sabiex tiġi stabbilita l-vijabbiltà kummerċjali jew sabiex jiġu rkuprati l-ispejjeż tar-riċerka u l-iżvilupp;
(b)
għal konsenji addizzjonali mill-fornitur oriġinali li huma maħsuba jew bħala sostituzzjoni tal-provvisti jew installazzjonijiet jew inkella bħala l-estensjoni ta’ provvisti jew installazzjonijiet eżistenti fejn bidla fil-fornitur tkun tobbliga lill-awtorità kontraenti sabiex tikseb provvisti li għandhom karatteristiċi tekniċi differenti li jirriżultaw f’inkompatibbiltà jew diffikultajiet tekniċi sproporzjonati fit-tħaddim u l-manutenzjoni; bħala regola ġenerali, id-durata ta’ dawn il-kuntratti kif ukoll dak tal-kuntratti rikorrenti ma għandhiex taqbeż it-tliet snin;
(c)
għal provvisti kkwotati u mixtrija f’suq tal-prodotti bażiċi;
(d)
għax-xiri ta’ provvisti jew servizzi b’termini partikolarment vantaġġjużi, jew mingħand fornitur li qed jagħmel stralċ definittiv tal-attivitajiet ta’ negozju tiegħu, jew il-likwidatur fi proċedura ta’ insolvenza, arranġament mal-kredituri, jew proċedura simili taħt il-liġijiet jew ir-regolamenti nazzjonali.
4. Il-proċedura nnegozjata mingħajr pubblikazzjoni minn qabel tista’ tintuża għal kuntratti pubbliċi ta’ servizzi, fejn il-kuntratt ikkonċernat jiġi wara kompetizzjoni ta’ disinn organizzata skont din id-Direttiva u tingħata, skont ir-regoli previsti fil-kompetizzjoni ta’ disinn, lir-rebbieħ jew lil wieħed mir-rebbieħa tal-kompetizzjoni ta’ disinn; f’ dan l-aħħar każ, ir-rebbieħa kollha jridu jiġu mistiedna sabiex jieħdu sehem fin-negozjati.
5. Il-proċedura nnegozjata minn qabel tista’ tkun użata għal xogħlijiet jew servizzi ġodda li jikkonsistu fir-ripetizzjoni ta’ xogħlijiet jew servizzi simili fdati lill-operatur ekonomiku li ngħata kuntratt oriġinali mill-istess awtoritajiet kontraenti, jekk dawn ix-xogħlijiet jew servizzi huma konformi ma’ proġett bażiku li għalih ingħata l-kuntratt oriġinali skont proċedura b’konformità mal-Artikolu 26(1). Il-proġett bażiku għandu jindika sa liema punt jistgħu jaslu x-xogħlijiet jew is-servizzi addizzjonali possibbli u l-kondizzjonijiet li fihom se jingħataw.
Hekk kif l-ewwel proġett jinħareġ għall-offerti, l-użu possibbli ta’ din il-proċedura għandu jiġi divulgat u l-awtoritajiet kontraenti għandhom jieħdu f’kunsiderazzjoni l-istima tal-ispiża totali tax-xogħlijiet jew is-servizzi sussegwenti meta japplikaw l-Artikolu 4.
Din il-proċedura tista’ tintuża biss matul it-tliet snin wara li jintemm il-kuntratt oriġinali.
KAPITOLU II
Tekniki u strumenti għall-akkwist elettroniku u aggregat
Artikolu 33
Ftehimiet qafas
1. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jikkonkludu ftehimiet qafas, jekk japplikaw il-proċeduri speċifikati f’din id-Direttiva.
FAP qafas ifisser ftehim bejn awtorità kontraenti waħda jew aktar u operatur ekonomiku wieħed jew aktar, li l-għan tiegħu huwa li jistabbilixxi t-termini li jirregolaw il-kuntratti li għandhom jingħataw matul perijodu speċifikat, b’mod partikolari fir-rigward tal-prezz u, fejn xieraq, il-kwantità prevista.
It-terminu ta’ ftehim qafas ma għandux jaqbeż l-erba’ snin, għajr f’każijiet eċċezzjonali ġustifikati kif xieraq, b’mod partikolari mis-suġġett tal-ftehim qafas.
2. Kuntratti bbażati fuq ftehim qafas għandhom jingħataw skont il-proċeduri stabbiliti f’dan il-paragrafu u fil-paragrafi 3 u 4.
Dawn il-proċeduri jistgħu jkunu applikati biss bejn dawk l-awtoritajiet kontraenti identifikati b’mod ċar għal dan l-iskop fis-sejħa għall-kompetizzjoni jew l-istedina għall-konferma tal-interess u dawk l-operaturi ekonomiċi oriġinarjament firmatarji għall-ftehim ta’ qafas kif konkluż.
Kuntratti bbazati fuq ftehim qafas ma jistgħux jagħmlu modifiki sostanzjali għat-termini stabbiliti f’dak il-ftehim qafas taħt l-ebda ċirkostanza, b’mod partikolari fil-kaz imsemmi fil-paragrafu 3.
3. Fejn jiġi konkluż ftehim qafas ma’ operatur ekonomiku wieħed, kuntratti bbażati fuq dan il-ftehim għandhom jingħataw fi ħdan il-limiti tat-termini stabbiliti fil-ftehim qafas.
Għall-għoti ta’ dawk il-kuntratti, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jikkonsultaw bil-miktub lill-operatur ekonomiku li huwa parti mill-ftehim qafas, fejn jitolbuh jissupplimenta l-offerta tiegħu kif meħtieġ.
4. Fejn ftehim qafas jigġ konkluż ma’ aktar minn operatur ekonomiku wieħed, dak il-ftehim qafas għandu jsir b’wieħed mill-modi li ġejjin:
(a)
skont it-termini u l-kondizzjonijiet tal-ftehim qafas, mingħajr ma terġa’ tinfetaħ il-kompetizzjoni, fejn dan jistabbilixxi t-termini kollha li jirregolaw il-forniment tax-xogħlijiet, servizzi jew provvisti kkonċernati u l-kondizzjonijiet oġġettivi għad-determinazzjoni ta’ liema mill-operaturi ekonomiċi, li kienu parti fil-ftehim qafas, għandhom iwettquhom; dawn il-kondizzjonijiet tal-aħħar għandhom jiġu indikati fid-dokumenti ta’ akkwist għall-ftehim qafas;
(b)
fejn il-ftehim qafas jistipula t-termini kollha li jirregolaw il-provvista tax-xogħlijiet, servizzi u provvisti kkonċernati, parzjalment mingħar ma terġa’ tinfetaħ il-kompetizzjoni skont il-punt (a) u parzjalment bil-ftuħ mill-ġdid tal-kompetizzjoni fost l-operaturi ekonomiċi li huma parti fil-ftehim qafas skont il-punt (c), fejn tali possibbiltà ġiet stipulata mill-awtoritajiet kontraenti fid-dokumenti ta’ akkwist għall-ftehim qafas. L-għażla dwar jekk xogħlijiet, servizzi jew provvisti speċifiċi jiġux akkwistati wara li l-kompetizzjoni tkun infetħet mill-ġdid jew direttament skont it-termini stipulati fil-ftehim qafas għandha ssir skont kriterji oġġettivi, li għandhom ikunu stipulati fid-dokumenti ta’ akkwist għall-ftehim qafas. Dawn id-dokumenti ta’ akkwist għandhom jispeċifikaw ukoll liema termini jistgħu jkunu soġġetti għall-ftuħ mill-ġdid tal-kompetizzjoni.
Il-possibbiltajiet previsti taħt l-ewwel paragrafu ta’ dan il-punt għandhom japplikaw ukoll għal kwalunkwe lott ta’ ftehim qafas li għalih ikunu stabbiliti t-termini kollha li jirregolaw il-forniment tax-xogħlijiet, is-servizzi u l-provvisti kkonċernati fil-ftehim qafas, irrispettivament minn jekk it-termini kollha li jirregolaw il-forniment tax-xogħlijiet, tas-servizzi u tal-provvisti kkonċernati taħt lottijiet oħrajn ikunux ġew stabbiliti.
(c)
fejn mhux it-termini kollha li jirregolaw il-forniment tax-xogħlijiet, servizzi jew provvisti huma stabbiliti fil-ftehim qafas, billi terġa’ tinfetaħ il-kompetizzjoni bejn il-partijiet ta’ operaturi ekonomiċi għall-ftehim qafas.
5. Il-kompetizzjonijiet msemmijin fil-punti (b) u (c) tal-paragrafu 4 għandhom ikunu bbażati fuq l-istess termini kif applikati għall-għoti tal-ftehim qafas u, fejn neċessarju, fuq termini formulati bi preċiżjoni akbar, u fejn dan ikun xieraq, fuq termini oħra msemmija fid-dokumenti ta’ akkwist għall-ftehim qafas, skont il-proċedura li ġejja:
(a)
għal kull kuntratt li għandu jingħata, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jikkonsultaw bil-miktub lill-operaturi ekonomiċi li kapaċi jwettqu l-kuntratt;
(b)
l-awtoritajiet kontraenti għandhom jiffissaw limitu ta’ żmien li huwa twil biżżejjed sabiex ikunu jistgħu jiġu sottomessi offerti għal kull kuntratt speċifiku, billi jieħdu f’kunsiderazzjoni fatturi bħall-kumplessità tas-suġġett tal-kuntratt u ż-żmien meħtieġ sabiex jintbagħtu l-offerti;
(c)
l-offerti għandhom jiġu sottomessi bil-mitkub, u l-kontenut tagħhom ma għandux jinqara qabel ma jkun skada l-limitu ta’ żmien stipulat għat-tweġiba;
(d)
l-awtoritajiet kontraenti għandhom jagħtu kull kuntratt lill-offerent li ssottometta l-aqwa offerta fuq il-bażi tal-kriterji tal-għoti stabbiliti fid-dokumenti ta’ akkwist għall-ftehim qafas.
Artikolu 34
Sistemi dinamiċi ta’ xiri
1. Għal xiri użat b’mod komuni li l-karatteristiċi tiegħu, kif ġeneralment ikunu disponibbli fis-suq, jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-awtoritajiet kontraenti, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jużaw sistema dinamika ta’ xiri. Is-sistema dinamika ta’ xiri għandha tiġi operata bħala proċess kompletament elettroniku, u għandha tkun miftuħa matul il-perijodu ta’ validità tas-sistema tax-xiri għal kull operatur ekonomiku li jissodisfa l-kriterji tal-għażla. Din tista’ tiġi diviża f’kategoriji ta’ prodotti, xogħlijiet jew servizzi li huma definiti oġġettivament fuq il-bażi ta’ karatteristiċi tal-akkwist li għandu jitwettaq taħt il-kategorija kkonċernata. Tali karatteristiċi jistgħu jinkludu referenza għad-daqs massimu permissibbli ta’ kuntratti speċifiċi sussegwenti jew għal żona geografika speċifika fi fiha ser jitwettqu kuntratti speċifiċi sussegwenti.
2. Sabiex isir akkwist taħt sistema dinamika ta’ xiri, l-awtoritajiet kontraenti għandhom isegwu r-regoli tal-proċedura ristretta. Il-kandidati kollha li jissodisfaw il-kriterji tal-għażla għandhom jitħallew jużaw is-sistema, u f’konformità mal-Artikolu 64 in-numru ta’ kandidati li għandhom jiġu ammessi għas-sistema ma għandux ikun limitat. Fejn l-awtoritajiet kontraenti jkunu ddividew is-sistema f’kategoriji ta’ prodotti, xogħlijiet jew servizzi skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, huma għandhom jispeċifikaw il-kriteji ta’ selezzjoni applikabbli għal kull kategorija.
Minkejja l-Artikolu 28, għandhom japplikaw il-limiti ta’ żmien li ġejjin:
(a)
il-limitu minimu ta’ żmien għar-riċevuta ta’ talbiet għal parteċipazzjoni għandu jkun ta’ 30 jum mid-data li fiha ntbagħtu l-avviż dwar kuntratt jew, fejn jintuża avviż informattiv minn qabel bħala mezz ta’ sejħa għall-kompetizzjoni, l-istedina għall-konferma tal-interess. Ma għandu japplika ebda limitu ta’ żmien ieħor għar-riċevuta ta’ talbiet għal parteċipazzjoni ladarba l-istedina għal offerti għall-ewwel akkwist speċifiku taħt is-sistema dinamika ta’ xiri tkun intbagħtet;
(b)
il-limitu minimu ta’ żmien għar-riċevuta tal-offerti għandu jkun ta’ għaxart ijiem mid-data li fiha tintbagħat l-istedina għall-offerta. Fejn adatt, għandu japplika l-Artikolu 28(4). L-Artikoli 28(3) u (5) m’għandhomx japplikaw.
3. Il-komunikazzjonijiet kollha fil-kuntest ta’ sistema dinamika ta’ xiri għandhom isiru biss b’mezzi elettroniċi skont l-Artikolu 19(1), (3), (5) u (6).
4. Għall-finijiet tal-għoti ta’ kuntratti taħt sistema dinamika ta’ xiri, l-awtoritajiet kontraenti għandhom:
(a)
jippubblikaw sejħa għall-kompetizzjoni u jagħmluha ċara li hemm involuta sistema dinamika ta’ xiri;
(b)
jindikaw fid-dokumenti ta’ akkwist mill-inqas in-natura u l-kwantità stmata tax-xiri previst, kif ukoll l-informazzjoni kollha meħtieġa li tikkonċerna s-sistema dinamika ta’ xiri, inkluż kif joperaw sistemi dinamiċi ta’ xiri, it-tagħmir elettroniku użat u l-arranġamenti u l-ispeċifikazzjonijiet ta’ konnessjonijiet tekniċi;
(c)
jindikaw kwalunkwe diviżjoni f’kategoriji ta’ prodotti, xogħlijiet jew servizzi u l-karatteristiċi li jiddefinixxuhom;
(d)
joffru aċċess dirett mingħajr restrizzjonijiet u sħiħ, għaż-żmien kollu li s-sistema tkun valida, għad-dokumenti ta’ akkwist f’konformità mal-Artikolu 51.
5. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jagħtu lil kwalunkwe operatur ekonomiku, matul il-perijodu kollu ta’ validità tas-sistema dinamika ta’ xiri, il-possibbiltà li jagħmlu talba sabiex jieħdu sehem fis-sistema taħt il-kondizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 2. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jiffinalizzaw il-valutazzjoni tagħhom ta’ dawn it-talbiet skont il-kriterji tal-għażla fi żmien għaxart ijiem wara r-riċevuta tagħhom. Dak il-limitu ta’ żmien jista’ jiġi estiż għal 15-il jum tax-xogħol f’każijiet individwali meta jkun iġġustifikat, b’mod partikolari minħabba l-ħtieġa li tiġi eżaminata dokumentazzjoni addizzjonali jew b’xi mod ieħor issir verifika dwar jekk il-kriterji ta’ selezzjoni ġewx issodisfati.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, sakemm ma tkunx intbagħatet l-istedina għall-offerti għall-ewwel akkwist speċifiku taħt is-sistema dinamika tax-xiri, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jestendu il-perijodu ta’ evalwazzjoni sakemm ma tkunx ħarġet l-ebda stedina għall-offerti matul il-perijodu estiż ta’ evalwazzjoni. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jindikaw fid-dokumenti ta’ akkwist it-tul tal-perijodu estiż li huma bi ħsiebhom japplikaw.
L-awtoritjiet kontraenti għandhom jgħarrfu lill-operatur ekonomiku kkonċernat malajr kemm hu possibbli dwar jekk ġiex ammess fis-sistema dinamika ta’ xiri jew le.
6. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jistiednu lill-parteċipanti ammessi kollha sabiex jissottomettu offerta għal kull akkwist speċifiku taħt is-sistema dinamika ta’ xiri, skont l-Artikolu 52. Fejn is-sistema dinamika tax-xiri tkun ġiet diviża f’kategoriji ta’ xogħlijiet, prodotti jew servizzi, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jistiednu lill-parteċipanti kollha li jkun ġew ammessi fil-kategorija li tikkorrispondi għall-akkwist speċifiku kkonċernat sabiex jissottomettu offerta.
Huma għandhom jagħtu l-kuntratt lill-offerent li ssottometta l-aqwa offerta fuq il-bażi tal-kriterji tal-għoti stabbiliti fl-avviż dwar kuntratt għas-sistema dinamika ta’ xiri jew, fejn jintuża avviż informattiv minn qabel bħala mezz ta’ sejħa għall-kompetizzjoni, fl-istedina għall-konferma tal-interess. Fejn adegwat, dawn il-kriterji jistgħu jigu fformulati bi preċiżjoni akbar fl-istedina għall-offerti.
7. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu, fi kwalunkwe mument matul il-perijodu ta’ validità tas-sistema dinamika tax-xiri, jirrikjedu lill-parteċipanti ammessi jippreżentaw awtodikjarazzjoni riveduta u aġġornata kif previst fl-Artikolu 59(1), fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol mid-data li fiha tintbagħat dik it-talba.
L-Artikolu 59(4) sa (6) għandu japplika matul il-perijodu kollu ta’ validità tas-sistema dinamika tax-xiri.
8. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jindikaw il-perijodu ta’ validità tas-sistema dinamika tax-xiri fis-sejħa għall-kompetizzjoni. Huma għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni bi kwalunkwe bidla fil-perijodu ta’ validità, billi jużaw il-mudelli standard li ġejjin:
(a)
fejn il-perijodu ta’ validità jinbidel mingħajr ma tiġi terminata s-sistema, il-mudell inizjalment użat għas-sejħa għall-kompetizzjoni għas-sistema dinamika tax-xiri;
(b)
fejn is-sistema tiġi terminata, avviż dwar l-għoti ta’ kuntratt imsemmi fl-Artikolu 50.
9. Ma għandha tiġi imposta ebda tariffa qabel jew matul il-perijodu ta’ validità tas-sistema dinamika tax-xiri fuq l-operaturi ekonomiċi interessati fis-sistema dinamika tax-xiri jew li jkunu partijiet għaliha.
Artikolu 35
Irkantijiet elettroniċi
1. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jużaw irkantijiet elettroniċi li fihom jiġu ppreżentati prezzijiet ġodda, reveduti ‘l isfel, u/jew valuri ġodda li jikkonċernaw ċerti elementi tal-offerti.
Għal dan il-għan, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jistrutturaw l-irkant elettroniku bħala proċess elettroniku ripetittiv, li jseħħ wara evalwazzjoni inizjali sħiħa tal-offerti, li jippermetti sabiex dawn jiġu kklassifikati permezz ta’ metodi ta’ evalwazzjoni awtomatiċi.
Ċerti kuntratti pubbliċi ta’ servizzi u ċerti kuntratti pubbliċi ta’ xogħlijiet li għandhom il-prestazzjonijiet intellettwali bħala s-suġġett tagħhom, bħad-disinn ta’ xogħlijiet, li ma jistgħux jiġu kklassifikati bl-użu metodi awtomatiċi ta’ evalwazzjoni, ma għandhomx ikunu s-suġġett ta’ bejgħ bl-irkant elettroniku.
2. Fi proċeduri miftuħa jew ristretti jew proċeduri kompetittivi permezz tan-negozjar, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jiddeċiedu li qabel l-għoti ta’ kuntratt pubbliku l-ewwel għandu jkun hemm irkant elettroniku meta l-kontenut tad-dokumenti ta’ akkwist, b’mod partikolari l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi, jistgħu jiġu stabbiliti bi preċiżjoni.
Fl-istess ċirkostanzi, irkant elettroniku jista’ jsir fil-ftuħ mill-gdid tal-kompetizzjoni fost il-partijiet għal ftehim qafas kif previst fil-punti (b) jew (c) tal-Artikolu 33(4) u fil-ftuħ għal-kompetizzjoni ta’ kuntratti li għandhom jingħataw taħt is-sistema dinamika ta’ xiri msemmija fl-Artikolu 34.
3. L-irkant elettroniku għandu jkun ibbażat fuq waħda mill- elementi tal-offerti li ġejjin:
(a)
biss fuq prezzijiet fejn il-kuntratt jingħata abbażi tal-prezz biss;
(b)
fuq prezzijiet u/jew il-valuri l-ġodda tal-karatteristiċi tal-offerti indikati fid-dokumenti ta’ akkwist fejn il-kuntratt jingħata abbażi tal-aħjar proporzjon tal-prezz mal-kwalità jew lill- offerta bl-aktar prezz baxx meta jintuża approċċ tal-kosteffikaċja.
4. L-awtoritajiet kontraenti li jiddeċiedu li jorganizzaw irkant elettroniku għandhom jiddikjaraw dan il-fatt fl-avviż dwar kuntratt jew fl-istedina għall-konferma tal-interess. Bħala minimu, id-dokumenti ta’ akkwist għandhom jinkludu l-informazzjoni stipulata fl-Anness VI.
5. Qabel ma jipproċedu b’irkant elettroniku, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jagħmlu evalwazzjoni inizjali sħiħa tal-offerti skont il-kriterju jew kriterji ta’ għoti stabbiliti u l-ippeżar stabbilit għalihom.
Offerta għandha tkun meqjusa ammissibbli meta tkun ġiet sottomessa minn offerent, li ma kienx ġie eskluż skont l-Artikolu 57 u li jissodisfa l-kriterji ta’ għażla, u li l-offerta tiegħu tkun konformi mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi mingħajr ma tkun irregolari jew mhux aċċettabbli jew mhux adatta
B’mod partikolari, offerti li ma jikkonformawx mad-dokumenti ta’ akkwist, li jkunu waslu tard, meta jkun hemm prova ta’ kollużjoni jew korruzzjoni, jew li jkunu nstabu mill-awtorità kontraenti bħala anormalment baxxi, għandhom jitqiesu irregolari. B’mod partikolari, offerti ppreżentati minn offerenti li ma għandhomx il-kwalifiki mitluba, u offerti li l-prezz tagħhom jeċċedi l-baġit tal-awtorità kontraenti kif determinat u dokumentat qabel it-tnedija tal-proċedura tal-akkwist għandhom jitqiesu inaċċettabbli.
Offerta għandha titqies li ma tkunx adatta meta tkun irrelevanti għall-kuntratt, minħabba li hija ċara li mhijiex kapaċi, mingħajr bidliet sostanzjali, li tissodisfa l-bżonnijiet u r-rekwiżiti tal-awtorità kontraenti kif speċifikati fid-dokumenti ta’ akkwist. Talba għal parteċipazzjoni għandha titqies li ma tkunx adatta meta l-operatur ekonomiku kkonċernat ser ikollu jew jista’ jiġi eskluż skont l-Artikolu 57 jew ma jissodisfax il-kriterji ta’ selezzjoni stabbiliti mill-awtorità kontraenti skont l-Artikolu 58.
L-offerenti kollha li jkunu ressqu offerti ammissibbli għandhom jiġu mistiedna b’mod simultanju b’mezzi elettroniċi sabiex jieħdu sehem fl-irkant elettroniku billi jintużaw, mid-data u l-ħin speċifikati, il-konnessjonijiet skont l-istruzzjonijiet stabbiliti fl-istedina. L-irkant elettroniku jista’ jseħħ f’għadd ta’ fażijiet suċċessivi. L-irkant elettroniku ma għandux jibda qabel jumejn (2) wara d-data li fiha ntbagħtu l-istedini.
6. L-istedina għandha tkun akkumpanjata mir-riżultat tal-evalwazzjoni sħiħa tal-offerta rilevanti, imwettqa skont l-ippeżar speċifikat fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 67(5).
L-istedina għandha tiddikjara wkoll l-istat tal-formula matematika li għandha tintuża fl-irkant elettroniku sabiex jiġu determinati l-klassifikazzjonijiet awtomatiċi l-ġodda fuq il-bażi tal-prezzijiet il-ġodda u/jew il-valuri l-ġodda sottomessi. Ħlief fejn tiġi identifikata l-aktar offerta ekonomikament vantaġġuża abbażi tal-prezz biss, dik il-formula għandha tinkorpora l-ippeżar tal-kriterji kollha stabbiliti sabiex tiġi determinata l-aktar offerta ekonomikament vantaġġuża, kif indikat fl-avviż użat bħala mezz ta’ sejħa għall-kompetizzjoni jew f’dokumenti oħrajn ta’ akkwist. Madanakollu, għal dan il-għan, kull medda għandha titnaqqas minn qabel għal valur speċifikat.
Fejn huma awtorizzati varjanti, għandha tingħata formula separata għal kull varjant.
7. Matul kull fażi ta’ rkant elettroniku l-awtoritajiet kontraenti għandhom jikkomunikaw minnufih lill-offerenti kollha tal-inqas biżżejjed informazzjoni sabiex ikunu jistgħu jaċċertaw ruħhom mill-klassifikazzjonijiet relattivi f’kull mument. Huma jistgħu, fejn dan ikun ġie indikat minn qabel, jikkomunikaw informazzjoni oħra rigward prezzijiet u valuri oħra sottomessi. Huma jistgħu wkoll iħabbru n-numru ta’ parteċipanti fi kwalunkwe fażi speċifika tal-irkant. Madanakollu, fl-ebda każ ma jistgħu jiddivulgaw l-identitiajiet tal-offerenti matul l-ebda fażi tal-irkant elettroniku.
8. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jagħlqu rkant elettroniku f’mod wieħed jew aktar li ġejjin:
(a)
fid-data u l-ħin li ġew indikati qabel;
(b)
fejn ma jirċivux aktar prezzijiet jew valuri ġodda li jilħqu r-rekwiżiti rigward id-differenzi minimi, jekk qabel dawn iddikkjaraw iż-żmien li huma jħallu li jgħaddi wara li jirċievu l-aħħar sottomissjoni qabel ma jagħlqu l-irkant elettroniku; jew
(c)
meta jitlestew in-numru preċedentement indikat ta’ fazijiet fl-irkant.
Meta l-awtoritajiet kontraenti ikollhom l-intenzjoni li jagħlqu irkant elettroniku skont il-punt (c) tal-ewwel subparagrafu, possibilment flimkien mal-arranġamenti stabbiliti fil-punt (b) tiegħu, l-istedina għal parteċipazzjoni fl-irkant għandha tindika l-iskeda ta’ żmien għal kull waħda mill-fażijiet tal-irkant.
9. Wara li jagħlqu xi rkant elettroniku awtoritajiet kontraenti għandhom jagħtu l-kuntratt skont l-Artikolu 67 fuq il-bażi tar-riżultati tal-irkant elettroniku.
Artikolu 36
Katalogi elettroniċi
1. Fejn ikun rikjest l-użu ta’ mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jesiġu li l-offerti jiġu ppreżentati fil-format ta’ katalogu elettroniku jew li jiġi inkluż katalogu elettroniku.
L-Istati Membri jistgħu jagħmlu obbligatorju l-użu ta’ katalogi elettroniċi b’rabta ma’ ċerti tipi ta’ akkwist.
L-offerti ppreżentati fil-forma ta’ katalogu elettroniku jistgħu jiġu ppreżentati flimkien ma’ dokumenti ohra, li jiffurmaw l-offerta sħiħa.
2. Il-katalogi elettroniċi għandhom jiġu stabbiliti mill-kandidati jew mill-offerenti bil-għan li jipparteċipaw fi proċedura partikolari ta’ akkwist skont l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi u l-format stabbiliti mill-awtorità kontraenti.
Barra minn hekk, il-katalogi elettroniċi għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti għall-għodod ta’ komunikazzjoni elettronika kif ukoll ma’ kwalunkwe rekwiżiti addizzjonali stabbiliti mill-awtorità kontraenti b’konformità mal-Artikolu 22.
3. Fejn il-preżentazzjoni ta’ offerti fil-forma ta’ katalogi elettroniċi hija aċċettata jew rikjesta, l-awtoritajiet kontraenti għandhom:
(a)
jiddikkjaraw dan fl-avviż dwar kuntratt jew fl-istedina għall-konferma tal-interess fejn jintuża avviz informattiv minn qabel bħala mezz ta’ sejħa għall-kompetizzjoni;
(b)
jindikaw fid-dokumenti ta’ akkwist l-informazzjoni neċessarja kollha skont l-Artikolu 22 (6) rigward il-format, it-tagħmir elettroniku użat u l-arranġamenti u l-ispeċifikazzjonijiet ta’ konnessjonijiet tekniċi għall-katalogu.
4. Fejn ġie konkluż ftehim qafas ma’ aktar minn operatur ekonomiku wieħed wara s-sottomissjoni ta’ offerti fil-forma ta’ katalogi elettroniċi, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jistabbilixxu li l-ftuħ mill-ġdid tal-kompetizzjoni għal kuntratti speċifiċi jseħħ fuq il-bażi tal-katalogi aġġornati. F’dan il-każ, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jużaw wieħed mill-metodi li ġejjin:
(a)
jistiednu lill-offerenti sabiex jissottomettu mill-ġdid il-katalogi elettroniċi tagħhom, adattati għar-rekwiżiti tal-kuntratt inkwistjoni; jew
(b)
jinnotifikaw lill-offerenti li għandhom il-ħsieb li jiġbru mill-katalogi elettroniċi li diġà ġew ppreżentati l-informazzjoni meħtieġa sabiex jiġu kostitwiti offerti adattati għar-rekwiżiti tal-kuntratt inkwistjoni; dejjem jekk l-użu ta’ dak il-metodu jkun ġie mħabbar fid-dokumenti tal-akkwist tal-ftehim qafas.
5. Fejn l-awtoritajiet kontraenti jerġgħu jiftħu l-kompetizzjoni għal kuntratti speċifiċi b’konformità mal-punt (b) tal-paragrafu 4, dawn għandhom jinnotifikaw lill-offerenti bid-data u l-ħin li fihom għandhom il-ħsieb li jiġbru l-informazzjoni meħtieġa sabiex jiġu kostitwiti offerti adattati għar-rekwiżiti tal-kuntratt speċifiku inkwistjoni u għandhom jagħtu lill-offerenti l-possibilità li jiċħdu dan il-ġbir tal-informazzjoni.
L-awtoritajiet kontraenti għandhom jagħtu perijodu ta’ żmien adegwat bejn in-notifika u l-ġbir attwali tal-informazzjoni.
Qabel ma jagħtu l-kuntratt, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jippreżentaw l-informazzjoni miġbura lill-offerent ikkonċernat, sabiex b’hekk jagħtuh l-opportunità li jikkontesta jew jikkonferma li l-offerta hekk ikkostitwita ma fiha l-ebda żball materjali.
6. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jagħtu kuntratti fuq il-bażi ta’ sistema dinamika tax-xiri billi jeżiġu li offerti għal kuntratt speċifiku jiġu ppreżentati fil-format ta’ katalogu elettroniku.
L-awtoritajiet kontraenti jistgħu wkoll jagħtu kuntratti bbażati fuq sistema dinamika tax-xiri skont il-punt (b) tal-paragrafu 4 u l-paragrafu 5 dejjem jekk it-talba għal parteċipazzjoni fis-sistema dinamika ta’ xiri tkun akkumpanjata minn katalogu elettroniku skont l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi u l-format stabbiliti mill-awtorità kontraenti. Sussegwentement, dak il-katalogu għandu jimtela’ mill-kandidati, meta dawn ikunu ġew mgħarrfa bl-intenzjoni tal-awtorità kontraenti li tikkostitwixxi l-offerti permezz tal-proċedura stipulata fil-punt (b) tal-paragrafu 4.
Artikolu 37
Attivitajiet ċentralizzati ta’ akkwisti u korpi ċentrali għall-akkwisti
1. L-Istati Membri jistgħu jipprevedu li l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jakkwistaw provvisti u/jew servizzi mingħand korp ċentrali għall-akkwisti li joffri l-attività ċentralizzata tal-akkwisti msemmija fil-punt (a) tal-punt (14) tal-Artikolu 2(1).
L-Istati Membri jistgħu jipprevedu wkoll li l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jakkwistaw xogħlijiet, provvisti u servizzi billi jużaw kuntratti mogħtija minn korp ċentrali għall-akkwisti, sal-punt stipulat fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 33(2), billi jużaw ftehim qafas konkluż minn korp ċentrali għall-akkwisti li joffri l-attività ċentralizzata tal-akkwisti msemmija fil-punt (b) tal-punt (14) tal-Artikolu 2(1). Fejn sistema dinamika tax-xiri li tkun operata minn korp ċentrali għall-akkwisti tista’ tintuża minn awtoritajiet kontraenti oħrajn, dan għandu jiġi indikat fis-sejħa għall-kompetizzjoni li tistabbilixxi dik is-sistema dinamika tax-xiri.
Fir-rigward tal-ewwel u t-tieni subparagrafi, l-Istati Membri jistgħu jipprevedu li ċerti akkwisti jsiru permezz ta’ rikors għal korpi ċentrali għall-akkwisti jew permezz ta’ korp ċentrali speċifiku wieħed jew aktar għall-akkwisti.
2. Awtorità kontraenti tissodisfa l-obbligi tagħħa skont din id-Direttiva meta takkwista provvisti jew servizzi mingħand korp ċentrali tax-xiri li joffri l-attività ċentralizzata tal-akkwisti msemmija fil-punt (a) tal-punt (14) tal-Artikolu 2(1).
Barra minn hekk, awtorità kontraenti tissodisfa wkoll l-obbligi tagħha skont din id-Direttiva meta takkwista xogħlijiet, provvisti jew servizzi billi tuża kuntratti mogħtija minn korp ċentrali għall-akkwisti, bl-użu ta’ sistemi dinamiċi tax-xiri operati mill-korp ċentrali għall-akkwisti jew, sal-punt stipulat fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 33(2), billi jużaw ftehim qafas konkluż minn korp ċentrali għall-akkwisti li joffri l-attività ċentralizzata tal-akkwisti msemmija fil-punt (b) tal-punt 14 tal-Artikolu 2(1).
Madankollu, l-awtorità kontraenti kkonċernata għandha tkun responsabbli li tissodisfa l-obbligi tagħha skont din id-Direttiva fir-rigward tal-partijiet li tmexxi hija stess, bħal:
(a)
l-għoti ta’ kuntratt taħt sistema dinamika tax-xiri, li tkun operata minn korp ċentrali għall-akkwisti;
(b)
it-tmexxija tal-ftuħ mill-ġdid ta’ kompetizzjoni taħt ftehim qafas li jkun ġie konkluż minn korp ċentrali għall-akkwisti;
(c)
skont il-punti (a) jew (b) tal-Artikolu 33(4), id-determinazzjoni ta’ liema mill-operaturi ekonomiċi, li huma partijiet fil-ftehim qafas, għandhom iwettqu kompitu partikolari taħt ftehim qafas li jkun ġie konkluż minn korp ċentrali għall-akkwisti.
3. Il-proċeduri kollha ta’ akkwist mmexxija minn korp ċentrali għall-akkwisti għandhom jitwettqu bl-użu ta’ mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni, skont ir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 22.
4. Mingħajr ma japplikaw il-proċeduri stabbiliti f’din id-Direttiva, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jagħtu kuntratt pubbliku ta’ servizzi għall-provvista ta’ attivitajiet ċentralizzati ta’ akkwist lil korp ċentrali ta’ akkwist.
Tali kuntratti pubbliċi ta’ servizzi jistgħu jinkludu wkoll il-provvista ta’ attivitajiet anċillari ta’ akkwist.
Artikolu 38
Akkwisti konġunti okkażjonali
1. Żewġ awtoritajiet kontraenti jew aktar jistgħu jaqblu li jwettqu ċerti akkwisti speċifiċi b’mod konġunt.
2. Fejn it-tmexxija ta’ proċedura ta’ akkwist titwettaq kollha kemm hi konġuntament f’isem u għan-nom tal-awtoritajiet kontraenti kollha kkonċernati, huma għandhom ikunu responsabbli konġuntament li jissodisfaw l-obbligi tagħhom skont din id-Direttiva. Dan japplika wkoll f’każijiet fejn awtorità kontraenti waħda tamminstra l-proċedura, meta taġixxi f’isimha u f’isem l-awtoritajiet kontranti l-oħra kkonċernati.
Fejn it-tmexxija ta’ proċedura ta’ akkwist ma tkun kollha kemm hi mwettqa f’isem u għan-nom tal-awtoritajiet kontraenti kkonċernati, huma għandhom ikunu responsabbli konġntament biss għal dawk il-partijiet imwettqin konġuntament. Kull awtorità kontraenti għandha jkollha r-responsabbiltà unika li tissodisfa l-obbligi tagħha skont din id-Direttiva fir-rigward tal-partijiet li hija tmexxi f’isimha u għan-nom tagħha.
Artikolu 39
Akkwist li jinvolvi entitajiet kontraenti minn Stati Membri differenti
1. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 12, l-awtoritajiet kontraenti minn Stati Membri differenti jistgħu jaġixxu b’mod konġunt fl-għoti ta’ kuntratti pubbliċi billi jużaw wieħed mill-mezzi previsti f’dan l-Artikolu.
L-awtoritajiet kontraenti ma għandhomx jużaw il-mezzi previsti f’dan l-Artikolu għall-fini li tkun evitata l-applikazzjoni ta’ dispożizzjonijiet obbligatorji tad-dritt pubbliku f’konformità mad-dritt tal-Unjoni li għalih ikunu soġġetti fl-Istat Membru tagħhom.
2. Stat Membru ma għandux jipprojbixxi lill-awtoritajiet kontraenti tiegħu milli jużaw attivitajiet ta’ xiri ċentralizzati offruti minn korpi ċentralizzati ta’ xiri li jinsabu fi Stat Membru ieħor.
Madankollu, fir-rigward ta’ attivitajiet ċentralizzati ta’ akkwisti offruti minn korpi ċentrali għall-akkwisti stabbiliti fi Stat Membru ieħor li mhuwiex tal-awtorità kontraenti, l-Istati Membri jistgħu jagħżlu li jispeċifikaw li l-awtoritajiet kontraenti tagħhom jistgħu jużaw biss l-attivitajiet ċentralizzati ta’ akkwisti kif definiti jew fil-punt (a) jew inkella fil-punt (b) tal-punt (14) tal-Artikolu 2(1).
3. Il-provvista tal-attivitajiet ċentralizzati ta’ akkwisti minn korp ċentrali għall-akkwisti li jinsab fi Stat Membru ieħor għandha titmexxa skont id-dispożizzjonijiet nazzjonali tal-Istat Membru fejn jinsab il-korp ċentrali għall-akkwisti.
Id-dispożizzjonijiet nazzjonali tal-Istat Membru fejn jinsab il-korp ċentrali għall-akkwisti għandhom japplikaw ukoll għal dan li ġej:
(a)
l-għoti ta’ kuntratt taħt sistema dinamika tax-xiri;
(b)
it-tmexxija ta’ ftuħ mill-ġdid ta’ kompetizzjoni taħt ftehim qafas;
(c)
id-determinazzjoni, skont il-punti (a) jew (b) tal-Artikolu 33(4), ta’ liema mill-operaturi ekonomiċi, li huma partijiet fil-ftehim qafas, għandhom iwettqu kompitu partikolari.
4. Diversi awtoritajiet kontraenti minn Stati Membri differenti jistgħu jagħtu kuntratt pubbliku, jikkonkludu ftehim qafas jew joperaw sistema dinamika tal-akkwist b’mod konġunt. Huma jistgħu wkoll, sal-punt stipulat fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 33(2), jagħtu kuntratti fuq il-bażi tal-ftehim qafas jew tas-sistema dinamika tal-akkwist. Sakemm l-elementi neċessarji ma jkunux ġew regolati minn ftehim internazzjonali konkluż bejn l-Istati Membri kkonċernati, l-awtoritajiet kontraenti parteċipanti għandhom jikkonkludu ftehim li jiddetermina:
(a)
ir-responsabbiltajiet tal-partijiet u d-dispożizzjonijiet nazzjonali applikabbli rilevanti;
(b)
l-organizzazzjoni interna tal-proċedura ta’ akkwist, inklużi l-ġestjoni tal-proċedura, it- tqassim tax-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi li jridu jiġu akkwistati, u l-konklużjoni tal-kuntratti.
Awtorità kontraenti parteċipanti tissodisfa l-obbligi tagħha skont din id-Direttiva meta tixtri xogħlijiet, provvisti u servizzi mingħand awtorità kontraenti li tkun responsabbli mill-proċedura ta’ akkwist. Fid-determinazzjoni tar-responsabbiltajiet u tal-liġi nazzjonali applikabbli kif imsemmi fil-punt (a), l-awtoritajiet kontraenti parteċipanti jistgħu jallokaw responsabbiltajiet speċifiċi fosthom u jiddeterminaw id-dispożizzjonijiet applikabbli tal-liġi nazzjonali ta’ kwalunkwe wieħed mill-Istati Membri rispettiv tagħhom. L-allokazzjoni tar-responsabbiltajiet u l-liġi nazzjonali applikabbli għandhom jissemmew fid-dokumenti ta’ akkwist għall-kuntratti pubbliċi li jingħataw b’mod konġunt.
5. Fejn diversi awtoritajiet kontraenti minn Stati Membri differenti waqqfu entità konġunta, inklużi r-Raggruppamenti Ewropej ta’ kooperazzjoni territorjali tar-Regolament (KE) Nru 1082/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (30) jew entitajiet oħra stabbilti skont il-liġi tal-Unjoni, l-awtoritajiet kontraenti parteċipanti għandhom, permezz ta’ deċiżjoni tal-korp kompetenti tal-entità konġunta, jaqblu dwar ir-regoli tal-akkwisti nazzjonali applikabbli ta’ wieħed mill-Istati Membri li ġejjin:
(a)
id-dispożizzjonijiet nazzjonali tal-Istat Membru fejn l-entità konġunta għandha l-uffiċċju reġistrat tagħha;
(b)
id-dispożizzjonijiet nazzjonali tal-Istat Membru fejn l-entità konġunta qed twettaq l-attivitajiet tagħha.
Il-ftehim imsemmi fl-ewwel subparagrafu jista’ jew japplika għal perjodu indeterminat, fejn dan ikun stabbilit fl-att kostituttiv tal-entità konġunta, jew jista’ jiġi limitat għal ċertu perjodu ta’ żmien, għal ċerti tipi ta’ kuntratti jew għal għotja ta’ kuntratt individwali waħda jew aktar.
KAPITOLU III
Kondotta tal-proċedura
Taqsima 1
Tħejjija
Artikolu 40
Konsultazzjonijiet preliminari tas-suq
Qabel ma jniedu proċedura ta’ akkwist, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jwettqu konsultazzjonijiet dwar is-suq bil-ħsieb li jitħejja l-akkwist u jiġu infurmatil-operaturi ekonomiċi dwar il-pjanijiet tagħhom dwar l-akkwist u r-rekwiżiti.
Għal dan il-għan, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu pereżempju jfittxu jew jaċċettaw konsulenza minn esperti indipendenti jew awtoritajiet jew minn parteċipanti fis-suq. Dik il-konsulenza tista’ tintuża fl-ippjanar u t-tmexxija tal-proċedura ta’ akkwist, sakemm din il-konsulenza ma jkollhiex l-effett ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni u ma tirriżultax fi ksur tal-prinċipji ta’ nondiskriminazzjoni u ta’ trasparenza.
Artikolu 41
Involviment preċedenti ta’ kandidati jew offerenti
Fejn kandidat jew offerent jew impriża relatata ma’ kandidat jew offerent ta parir lill-awtorità kontraenti, sew fil-kuntest tal-Artikolu 40 kif ukoll jekk le, jew kien involut b’xi mod ieħor fit-tħejjija tal-proċedura ta’ akkwist, l-awtorità kontraenti għandha tieħu l-miżuri adegwati sabiex tiżgura li l-kompetizzjoni ma tiġix distorta minħabba l-parteċipazzjoni ta’ dak il-kandidat jew l-offerent.
Dawn il-miżuri għandhom jinkludu l-komunikazzjoni lill-kandidati u l-offerenti l-oħra ta’ informazzjoni rilevanti skambjata fil-kuntest ta’ jew li tirriżulta mill-involviment tal-kandidat jew l-offerent fit-tħejjija tal-proċedura ta’ akkwist u l-iffissar ta’ limiti ta’ żmien adegwati għar-riċevuta ta’ offerti. Il-kandidat jew l-offerent ikkonċernat għandu jiġi eskluż biss minn dik il-proċedura fejn ma hemm l-ebda mod ieħor sabiex tiġi żgurata l-konformità mad-dmir ta’ osservazzjoni tal-prinċipju ta’ trattament ugwali.
Qabel kull esklużjoni bħal din, il-kandidati jew l-offerenti għandhom jingħataw l-opportuntià li juru li l-involviment tagħhom fit-tħejjija tal-proċedura ta’ akkwist ma jistax joħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni. Il-miżuri meħuda għandhom jiġu dokumentati fir-rapport individwali mehtieġ mill-Artikolu 84.
Artikolu 42
Speċifikazzjonijiet tekniċi
1. L-ispeċifikazzjonijiet tekniċi kif definiti fil-punt 1 tal-Anness VII għandhom jiġu stabbiliti fid-dokumenti ta’ akkwist. L-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għandhom jistipulaw il-karatteristiċi meħtiega ta’ xogħol, servizz jew provvista.
Dawk il-karatteristiċi jistgħu jirreferu wkoll għall-proċess jew metodu speċifiku tal-produzzjoni jew il-provvista tax-xogħlijiet, provvisti jew servizzi mitluba jew għal proċess speċifiku għal stadju ieħor taċ-ċiklu tal-ħajja tiegħu anke fejn tali fatturi ma jiffurmawx parti mis-sustanza materjali tagħhom dment li huma marbuta mas-suġġett tal-kuntratt u proporzjonali għall-valur u l-objettivi tiegħu.
L-ispeċifikazzjonijiet tekniċi jistgħu jispeċifikaw ukoll jekk hux ser ikun meħtieġ it-trasferiment tad-drittijiet tal-proprjetà intellettwali.
Għall-akkwist kollu li hu maħsub għall-użu minn persuni fiżiċi, kemm jekk il-pubbliku ġenerali kif ukoll jekk il-persunal tal-awtorità kontraenti, dawk l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għandhom jitfasslu b’mod li jikkunsidraw il-kriterji ta’ aċċessibbiltà għall-persuni b’diżabbiltà jew ta’ disinn għall-utenti kollha.
Fejn ir-rekwiżiti obbligatorji ta’ aċċessibbiltà huma adottati permezz ta’ att legali tal-Unjoni, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għandhom, sa fejn ikunu kkonċernati l-kriterji ta’ aċċessibbiltà għal persuni b’diżabbiltà jew ta’ disinn għall-utenti kollha, jiġu definiti b’referenza għalihom.
2. L-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għandhom joffru aċċess ugwali tal-operaturi ekonomiċi għall-proċedura ta’ akkwist u ma għandux ikollhom l-effett li joħolqu xkiel mingħajr ġustifikazzjoni għall-ftuħ tal-akkwist pubbliku għall-kompetizzjoni.
3. Mingħajr preġudizzju għar-regoli tekniċi nazzjonali obbligatorji, sa fejn ikunu kompatibbli mal-liġi tal-Unjoni, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għandhom jiġu formulati b’wieħed minn dawn il-modi li ġejjin:
(a)
f’termini tar-rekwiżiti ta’ rendiment jew ta’ funzjoni, inklużi l-karatteristiċi ambjentali, dejjem jekk il-parametri jkunu preċiżi biżżejjed sabiex jippermettu lill-offerenti jiddeterminaw is-suġġett tal-kuntratt u l-awtoritajiet kontraenti jitħallew jagħtu l-kuntratt;
(b)
permezz ta’ referenza għall-ispeċifikazzjonijiet tekniċi u, fl-ordni ta’ preferenza, għall-istandards nazzjonali li jittrasponu l-istandards Ewropej, il-Valutazzjonijiet Tekniċi Ewropej, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi komuni, l-istandards internazzjonali, sistemi ta’ referenzi tekniċi oħrajn stabbiliti mill-korpi ta’ standardizzazzjoni Ewropej jew - fejn xi waħda minn dawk ma teżistix - l-istandards nazzjonali, l-approvazzjonijiet tekniċi nazzjonali jew l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi nazzjonali relatati mad-disinn, il-kalkolu u t-twettiq ta’ xogħlijiet u l-użu tal-provvisti;
(c)
f’termini ta’ rekwiżiti ta’ rendiment jew ta’ funzjoni kif imsemmi fil-punt (a), b’referenza għall-ispeċifikazzjonijiet tekniċi msemmija fil-punt (b) bħala mezz ta’ suppożizzjoni ta’ konformità ma’ dawn ir-rekwiżiti ta’ rendiment jew ta’ funzjoni;
(d)
permezz ta’ referenza għall-ispeċifikazzjonijiet tekniċi msemmija fil-punt (b) għal ċerti karatteristiċi, u b’referenza għar-rekwiżiti ta’ rendiment jew ta’ funzjoni msemmija fil-punt (a) għal karatteristiċi oħrajn.
4. Sakemm dan ma jkunx ġustifikat mis-suġġett tal-kuntratt, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi ma għandhomx jirreferu għal isem ta’ ditta jew provenjenza speċifiċi, jew proċess partikolari li jikkaratterizza l-prodotti jew servizzi fornuti minn operatur ekonomiku speċifiku, jew għal marki kummerċjali, privattivi, tipi jew oriġini jew produzzjoni speċifika bl-effett li jiġu favoriti jew eliminati ċerti impriżi jew ċerti prodotti. Din ir-referenza għandha tkun permessa fuq bażi eċċezzjonali, fejn ma tkunx possibbli deskrizzjoni preċiża u leġibbli biżżejjed tas-suġġett tal-kuntratt skont il-paragrafu 3. Din ir-referenza għandha tkun akkumpanjata mill-kliem “jew ekwivalenti”.
5. Fejn awtorità kontraenti tuża l-għażla li tirreferi għall-ispeċifikazzjonijiet tekniċi msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 3, ma għandhiex tiċħad offerta minħabba r-raġuni li x-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi li għalihom ġiet sottomessal-offerta ma jikkonformawx mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi li hi rreferiet għalihom, ladarba l-offerent jagħti prova fl-offerta tiegħu bi kwalunkwe mezz adegwat, inkluż il-mezz ta’ prova msemmi fl-Artikolu 44, li s-soluzzjonijiet proposti jissodisfaw ir-rekwiżiti definiti mill-ispeċifikazzjonijiet tekniċi b’mod ekwivalenti.
6. Fejn awtorità kontraenti tuża l-għażla stabbilita fil-punt (a) tal-paragrafu 3 li tifformula speċifikazzjonijiet tekniċi f’termini ta’ rekwiżiti ta’ rendiment jew ta’ funzjoni, ma għandhiex tiċħad offerta għal xogħlijiet, provvisti jew servizzi li jikkonformaw ma’ standard nazzjonali li jittrasponi standard Ewropew, approvazzjoni teknika Ewropea, speċifikazzjoni teknika komuni, standard internazzjonali jew sistema ta’ referenza teknika stabbilita minn entità ta’ standardizzazzjoni Ewropew, fejn dawk l-ispeċifikazzjonijiet jindirizzaw ir-rekwiżiti ta’ rendiment jew ta’ funzjoni li hi tkun stabbilixxiet.
Fl-offerta tiegħu, l-offerent għandu juri bi kwalunkwe mezz adegwat, inkluż dawk imsemmija fl-Artikolu 44, li x-xogħol, il-provvista jew is-servizz konformi mal-istandard jilħqu r-rekwiżiti rendiment jew ta’ funzjoni tal-awtorità kontraenti.
Artikolu 43
Tikketti
1. Fejn awtoritajiet kontraenti jkollhom l-intenzjoni jixtru xogħlijiet, provvisti jew servizzi b’karatteristiċi speċifiċi ambjentali, soċjali jew oħrajn huma jistgħu, fl-ispeċifikazzjonijiet tekniċi, fil-kriterji tal-għoti tal-kuntratt jew fil-kondizzjonijiet tal-prestazzjoni tal-kuntratt, jitolbu tikketta speċifika bħala mezz ta’ prova li x-xogħlijiet, is-servizzi jew il-provvisti jikkorrispondu għall-karatteristiċi rekwiżiti, dment li l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin jiġu sodisfatti:
(a)
ir-rekwiżiti tat-tikketta jikkonċernaw biss kriterji li huma marbutin mas-suġġett tal-kuntratt u huma adegwati sabiex jiddefinixxu l-karatteristiċi tax-xogħlijiet, provvisti jew servizzi li huma s-suġġett tal-kuntratt;
(b)
ir-rekwiżiti tat-tikketta huma bbażati fuq kriterji oġġettivi verifikabbli u mhux diskriminatorji;
(c)
it-tikketti huma stabbiliti fi proċedura miftuħa u trasparenti li fiha jistgħu jipparteċipaw il-partijiet interessati rilevanti kollha, inklużi l-korpi pubbliċi, il-konsumaturi, l-imsieħba soċjali, il-manifatturi, id-distributuri u l-organizzazzjonijiet nongovernattivi;
(d)
it-tikketti huma aċċessibbli għall-partijiet interessati kollha;
(e)
ir-rekwiżiti tat-tikketta huma stipulati minn parti terza li fuqha l-operatur ekonomiku li jkun qed japplika għat-tikketta ma jistax jeżerċita influwenza deċiżiva.
Fejn l-awtoritajiet kontraenti ma jeħtiġux li x-xogħlijiet, provvisti jew servizzi jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha tat-tikketta, huma għandhom jindikaw ir-rekwiżiti tat-tikketta li qed issir referenza għalihom.
L-awtoritajiet kontraenti li jeħtieġu tikketta speċifika għandhom jaċċettaw it-tikketti kollha li jikkonfermaw li x-xogħlijiet, provvisti jew servizzi jissodisfaw rekwiżiti tat-tikketta ekwivalenti.
Fejn operatur ekonomiku seta’ juri li ma għandux il-possibbiltà li jikseb it-tikketta speċifika indikata mill-awtorità kontraenti jew tikketta ekwivalenti fil-limiti taż-żmien rilevanti għal raġunijiet li mhumiex attribwibbli lil dak l-operatur ekonomiku, l-awtorità kontraenti għandha taċċetta mezzi adatti oħrajn ta’ prova, li jistgħu jinkludu dossier tekniku mill-manifattur, dment li l-operatur ekonomiku konċernat jagħti prova li x-xogħlijiet, provvisti jew servizzi li huwa għandu jipprovdi jissodisfaw ir-rekwiżiti tat-tikketta speċifika jew ir-rekwiżiti speċifiċi indikati mill-awtorità kontraenti.
2. Fejn tikketta tissodisfa l-kondizzjonijiet speċifikati fil-punti (b), (c), (d) u (e) tal-paragrafu 1 iżda tistabbilixxi wkoll rekwiżiti mhux marbutin mas-suġġett tal-kuntratt, l-awtoritajiet kontraenti ma għandhomx jesiġu t-tikketta bħala tali iżda jistgħu jiddefinixxu l-ispeċifikazzjoni teknika b’referenza għal dawk tal-ispeċifikazzjonijiet dettaljati ta’ dik it-tikketta, jew inkella, fejn dan ikun neċessarju, partijiet minnha li huma marbutin mas-suġġett tal-kuntratt u li jkunu adegwati sabiex jiddefinixxu l-karatteristiċi ta’ dan is-suġġett.
Artikolu 44
Rapporti tat-test, ċertifikazzjoni u mezzi oħra ta’ prova
1. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jesiġu li l-operaturi ekonomiċi jissottomettu rapport tat-test minn korp għall-valutazzjoni tal-konformità jew ċertifikat maħruġ minn tali korp bħala mezz ta’ prova ta’ konformità mar-rekwiżiti jew kriterji stipulati fl-ispeċifikazzjonijiet tekniċi, fil-kriterji tal-għoti jew fil-kondizzjonijiet kuntrattwali rigward il-prestazzjoni.
Fejn l-awtoritajiet kontraenti jeħtieġu l-produzzjoni ta’ ċertifikati mħejjijin minn korp għall-valutazzjoni tal-konformità speċifiku, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jaċċettaw ukoll ċertifikati minn korpi għall-valutazzjoni tal-konformità ekwivalenti oħrajn.
Għall-iskop ta’ dan il-paragrafu, korp għall-valutazzjoni tal-konformità għandu jkun korp li jwettaq attivitajiet ta’ valutazzjoni tal-konformità inkluż il-kalibrazzjoni, l-ittestjar, iċ-ċertifikazzjoni u l-ispezzjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 765/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (31).
2. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jaċċettaw mezzi adatti oħra ta’ prova li huma differenti minn dawk imsemmija fil-paragrafu 1, bħal dossier tekniku tal-manifattur, fejn l-operatur ekonomiku konċernat ma kellux aċċess għaċ-ċertifikati jew għar-rapporti dwar l-ittestjar imsemmija fil-paragrafu 1, jew l-ebda possibilità li jiksibhom fil-limiti taż-żmien rilevanti, sakemm in-nuqqas ta’ aċċess mhuwiex attribwibbli għall-operatur ekonomiku konċernat u sakemm l-operatur ekonomiku jagħti prova li x-xogħlijiet, provvisti jew servizzi li huwa jipprovdi jissodisfaw ir-rekwiżiti jew il-kriterji stipulati fl-ispeċifikazzjonijiet tekniċi, fil-kriterji tal-għoti jew fil-kondizzjonijiet kuntrattwali rigward il-prestazzjoni.
3. L-Istati Membri għandhom iqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri oħra, fuq talba tagħhom, kull informazzjoni relatata mal-evidenza u dokumenti sottomessi skont l-Artikolu 42(6), l-Artikolu 43 u l-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ta’ stabbiliment tal-operatur ekonomiku għandhom jipprovdu din l-informazzjoni skont l-Artikolu 86.
Artikolu 45
Varjanti
1. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jawtorizzaw jew jesiġu lill-offerenti sabiex jissottomettu varjanti. Fl-avviż dwar kuntratt jew, fejn jintuża avviż informattiv minn qabel bħala mezz ta’ sejħa għall-kompetizzjoni, fl-istedina għall-konferma tal-interess, għandhom jindikaw jekk jawtorizzawx jew jitlobx varjanti jew le. Il-varjanti ma għandhomx jiġu awtorizzati mingħajr indikazzjoni bħal din. Il-varjanti għandhom ikunu marbuta mas-suġġett tal-kuntratt.
2. Fid-dokumenti tal-akkwist, l-awtoritajiet kontraenti li jawtorizzaw jew jesiġu varjanti għandhom jispeċifikaw ir-rekwiżiti minimi li għandhom jintlaħqu mill-varjanti u kwalunkwe rekwiżiti speċifiċi għall-preżentazzjoni tagħhom, b’mod partikolari, jekk il-varjanti jistgħux jiġu sottomessi biss fejn offerta, li ma tkunx varjant, tkun ukoll ġiet sottomessa. Dawn għandhom jiżguraw ukoll li l-kriterji tal-għoti magħżula jistgħu jiġu applikati għall-varjanti li jissodisfaw dawk ir-rekwiżiti minimi kif ukoll għal offerti li jikkonformaw li mhumiex varjanti.
3. Huma biss dawk il-varjanti li jissodisfaw ir-rekwiżiti minimi stabbiliti mill-awtoritajiet kontraenti li għandhom jittieħdu f’kunsiderazzjoni.
Fi proċeduri għall-għoti ta’ kuntratti ta’ provvista pubblika jew kuntratti ta’ servizzi, l-awtoritajiet kontraenti li għandhom varjanti awtorizzati jew meħtieġa għandhom jiċħdu varjant fuq il-bażi unika li, jekk jintlaqa’, dan iwassal jew għal kuntratt ta’ servizz minflok kuntratt pubbliku ta’ provvista jew kuntratt ta’ provvista minflok kuntratt pubbliku ta’ servizz.
Artikolu 46
Qsim ta’ kuntratti f’lottijiet
1. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jiddeċiedu li jagħtu kuntratt fil-forma ta’ lottijiet separati u jistgħu jiddeterminaw id-daqs u s-suġġett ta’ tali lottijiet.
L-awtoritajiet kontraenti għandhom, minbarra fir-rigward ta’ kuntratti li t-tqassim tagħhom kien sar obbligatorju skont il-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu, jipprovdu indikazzjoni tar-raġunijiet prinċipali għad-deċiżjoni tagħhom li ma jqassmux f’lottijiet, li għandhom jiġu inklużi fid-dokumenti tal-akkwist jew fir-rapport individwali msemmi fl-Artikolu 84.
2. Fl-avviż dwar il-kuntratt jew fl-istedina għall-konferma tal-interess, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jindikaw jekk l-offerti jistgħux jiġu ppreżentati għal lot wieħed, għal diversi lottijiet jew għall-lottijiet kollha.
Anki fejn jistgħu jiġu ppreżentati offerti għal diversi lottijiet jew għall-lottijiet kollha, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jillimitaw in-numru ta’ lottijiet li jistgħu jingħataw lil offerent wieħed, sakemm in-numru massimu ta’ lottijiet għal kull offerent ikun iddikkjarat fl-avviż dwar il-kuntratt jew fl-istedina għall-konferma tal-interess. Fid-dokumenti tal-akkwist, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jindikaw l-objettiv u l-kriterji jew ir-regoli nondiskriminatorji li huma għandhom l-intenzjoni li japplikaw biex jiddeterminaw liema lottijiet ser jingħataw fejn l-applikazzjoni tal-kriterji tal-għoti tirriżulta fl-għoti lil offerent wieħed ta’ aktar lottijiet min-numru massimu.
3. Fejn jista’ jingħata aktar minn lott wieħed lill-istess offerent, l-Istati Membri jistgħu jipprevedu li l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jagħtu kuntratti li jikkombinaw diversi lottijiet jew il-lottijiet kollha fejn ikunu speċifikaw fl-avviż tal-kuntratt jew fl-istendina għall-konferma tal-interess li huma jirriservaw il-possibbiltà li jagħmlu dan u jindikaw il-lottijiet jew il-gruppi li jistgħu jiġu kkombinati.
4. L-Istati Membri jistgħu jimplimentaw it-tieni subparagrafu tal-paragrafu -1 billi jagħmlu obbligatorju l-għoti ta’ kuntratti fil-forma ta’ lottijiet separati skont il-kondizzjonijiet li għandhom jiġu speċifikati f’konformità mal-liġi nazzjonali tagħhom u b’kont meħuda tad-dritt tal-Unjoni. F’ċirkostanzi bħal dawn l-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1b u, fejn adatt, il-paragrafu 3 għandhom japplikaw.
Artikolu 47
Determinazzjoni tal-limiti taż-żmien
1. Meta jiffissaw il-limiti taż-żmien għar-riċevuta ta’ offerti u talbiet għal parteċipazzjoni, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jikkunsidraw il-kumplessità tal-kuntratt u ż-żmien meħtieġ għat-tfassil tal-offerti, mingħajr ħsara għal-limiti ta’ żmien minimi stabbiliti fl-Artikoli 27 sa 31.
2. Fejn l-offerti jistgħu jsiru biss wara żjara fuq il-post jew wara spezzjoni fuq il-post tad-dokumenti ta’ prova għad-dokumenti tal-akkwist, il-limiti ta’ żmien għar-riċevuta ta’ offerti, li għandhom ikunu itwal mil-limiti ta’ żmien minimi stabbiliti fl-Artikoli 27 sa 31, għandhom jiġu stipulati sabiex l-operaturi ekonomiċi kollha kkonċernati jkunu jistgħu jsiru jafu dwar l-informazzjoni kollha meħtieġa sabiex jinħolqu l-offerti.
3. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jestendu l-limiti taż-żmien għar-riċevuta ta’ offerti sabiex l-operaturi ekonomiċi kollha kkonċernati jkunu jistgħu jsiru jafu dwar l-informazzjoni kollha meħtieġa sabiex jinħolqu l-offerti fil-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn, għal kwalunkwe raġuni, l-informazzjoni addizzjonali, għalkemm mitluba mill-operatur ekonomiku fi żmien adegwat, ma tiġix ipprovduta sa mhux aktar tard minn sitt ijiem qabel l-iskadenza ffissata għar-riċevuta tal-offerti. Fil-każ ta’ proċedura aċċellerata kif imsemmija fl-Artikolu 27(3) u l-Artikolu 28(6), dak il-perijodu għandu jkun ta’ erbat ijiem;
(b)
fejn isiru tibdiliet sinifikanti lid-dokumenti ta’ akkwist.
It-tul tal-estensjoni għandu jkun proporzjonat għall-importanza tal-informazzjoni jew tal-bidla.
Fejn l-informazzjoni addizzjonali ma ġietx mitluba fi żmien adegwat jew l-importanza tagħha mhix sinifikanti fid-dawl tat-tħejjija ta’ offerti reattivi, l-awtoritajiet kontraenti m’għandhomx ikunu meħtieġa li jestendu l-limiti ta’ żmien..
Taqsima 2
Pubblikazzjoni u trasparenza
Artikolu 48
Avviżi informattivi minn qabel
1. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jħabbru l-intenzjonijiet tagħhom ta’ akkwisti ppjanati permezz ta’ pubblikazzjoni ta’ avviż informattiv minn qabel. Dawk l-avviżi għandu jkun fihom l-informazzjoni stipulata fl-Anness V parti B taqsima I. Huma għandhom ikunu ppubblikati jew mill-Uffiċċju tal-Pubblikazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea jew mill-awtoritajiet kontraenti fuq il-profili ta’ xerrejja tagħhom skont il-punt 2(b) tal-Anness VIII. Meta l-avviż ta’ informazzjoni minn qabel ikun ippubblikat mill-awtoritajiet kontraenti fuq il-profil ta’ xerrejja tagħhom, għandhom jibagħtu avviż tal-pubblikazzjoni fuq il-profil ta’ xerrejja lill-Uffiċċju tal-Pubblikazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea tagħhom f’konformità mal-Anness VIII. Dawk l-avviżi għandu jkun fihom l-informazzjoni stipulata fl-Anness V parti A.
2. Għal proċeduri ristretti u proċeduri kompetittivi permezz tan-negozjar, l-awtoritajiet kontraenti subċentrali jistgħu, jużaw avviż informattiv minn qabel bħala sejħa għall-kompetizzjoni skont l-Artikolu 26(5), sakemm l-avviż jissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
jirreferi b’mod speċifiku għall-provvisti, xogħlijiet jew servizzi li se jkunu soġġetti għall-kuntratt li għandu jingħata;
(b)
jindika li l-kuntratt se jingħata permezz ta’ proċedura ristretta jew proċedura kompetittiva permezz tan-negozjar mingħajr pubblikazzjoni ulterjuri ta’ sejħa għall-kompetizzjoni u li jistieden lill-operaturi ekonomiċi interessati sabiex jesprimu l-interess tagħhom;
(c)
ikun fiha, minbarra l-informazzjoni stipulata fl-Anness V, parti B, taqsima I, l-informazzjoni stipulata fl-Anness V, parti B, taqsima II;
(d)
tkun intbagħtet għall-pubblikazzjoni bejn 35 jum u 12-il xahar qabel id-data li fiha ntbagħtet l-istedina msemmija fl-Artikolu 54(1).
Dawn l-avviżi ma għandhomx ikunu ppubbblikati fuq profil ta’ xerrej. Madankollu, il-pubblikazzjoni addizzjonali fil-livell nazzjonali skont l-Artikolu 52, jekk ikun hemm, tista’ ssir fuq profil ta’ xerrej.
Il-perijodu kopert mill-avviż informattiv minn qabel għandu jkun massimu ta’ 12-il xahar mid-data li fiha l-avviż ikun intbagħat għall-pubblikazzjoni. Madankollu, fil-każ ta’ kuntratti pubbliċi għal servizzi soċjali jew servizzi oħra speċifiċi, l-avviż informattiv minn qabel imsemmi fil-punt b tal-Artikolu 75(1) jista’ jkopri perijodu li jkun itwal minn 12-il xahar.
Artikolu 49
Avviżi dwar kuntratti
L-avviżi dwar kuntratti għandhom jintużaw bħala mezz ta’ sejħa għall-kompetizzjoni fir-rigward tal-proċeduri kollha, mingħajr preġudizzju għat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 26(5) u l-Artikolu 32. L-avviżi dwar kuntratti għandu jkun fihom l-informazzjoni stipulata fl-Anness V parti C u għandhom jiġu ppubblikati skont l-Artikolu 51.
Artikolu 50
Avviżi dwar l-għoti ta’ kuntratt
1. Mhux aktar tard minn 30 jum wara l-konklużjoni ta’ kuntratt jew ta’ ftehim qafas, li huwa sussegwenti għad-deċiżjoni dwar l-għoti jew il-konklużjoni tiegħu, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jibagħtu avviż dwar kuntratt bir-riżultati tal-proċedura tal-akkwist.
Dawn l-avviżi għandu jkun fihom l-informazzjoni stabbilita fl-Anness V, parti D u għandhom jiġu ppubblikati skont l-Artikolu 51.
2. Fejn is-sejħa għall-kompetizzjoni għall-kuntratt ikkonċernat tkun saret fil-forma ta’ avviż informattiv minn qabel u l-awtorità kontraenti tkun iddeċidiet li mhijiex ser tagħti kuntratti ulterjuri matul il-perjodu kopert mill-avviż informattiv minn qabel, l-avviż dwar l-għoti ta’ kuntratt għandu jkun fih indikazzjoni speċifika dwar dan.
Fil-każ ta’ ftehimiet qafas konklużi skont l-Artikolu 33, l-awtoritajiet kontraenti ma għandhomx ikunu marbutin li jibagħtu avviż bir-riżultati tal-proċedura ta’ akkwist għal kull kuntratt ibbażat fuq dak il-ftehim. L-Istati Membri jistgħu jipprevedu li l-awtoritajiet kontraenti għandhom jirraggruppaw l-avviżi tar-riżultati tal-proċedura tal-akkwist għall-kuntratti bbażati fuq il-ftehim qafas fuq bażi trimestrali. F’dak il-każ, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jibagħtu l-avviżi raggruppati fi żmien 30 jum minn tmiem kull trimestru.
3. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jibagħtu avviż tal-għotja ta’ kuntratti fi żmien 30 jum mill-għoti ta’ kull kuntratt ibbażat fuq sistema dinamika ta’ xiri. Madanakollu, jistgħu jiġbru dawn l-avviżi fi gruppi fuq bażi trimestrali. F’dak il-każ, huma għandhom jibagħtu l-avviżi miġburin flimkien fi żmien 30 jum mit-tmiem ta’ kull trimestru.
4. Ċerta informazzjoni dwar l-għoti ta’ kuntratt jew il-konklużjoni tal-ftehim qafas tista’ ma titħalliex tiġi ppubblikata fejn il-pubblikazzjoni tkun ta’ xkiel għall-infurzar tal-liġi jew inkella tmur kontra l-interess pubbliku, tkun ta’ ħsara għall-interessi kummerċjali leġittimi ta’ operatur ekonomiku, pubbliku jew privat partikolari, jew fejn din tista’ tippreġudika l-kompetizzjoni leali bejn l-operaturi ekonomiċi.
Artikolu 51
Forma u manjiera ta’ pubblikazzjoni tal-avviżi
1. L-avviżi msemmija fl-Artikoli 48, 49 u 50 għandhom jinkludu l-informazzjoni stabbilita fl-Anness V fil-format ta’ forom standard, inklużi forom standard għal rettifiki.
Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi dawk il-formoli standard permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 89(2).
2. L-avviżi msemmija fl-Artikoli 48, 49 u 50 għandhom jitfasslu, jintbagħtu b’mezzi elettroniċi lill-Uffiċċju tal-Pubblikazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea u ppubblikati skont l-Anness VIII. L-avviżi għandhom ikunu ppubblikati mhux iktar tard minn ħamest ijiem wara li jintbagħtu. L-ispejjeż tal-pubblikazzjoni tal-avviżi mill- Uffiċċju tal-Pubblikazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea għandhom jiġġarrbu mill-Unjoni.
3. L-avviżi msemmija fl-Artikolu 48, 49 u 50 għandhom jiġu ppubblikati sħaħ fil-lingw(i) uffiċjali tal-istituzzjonijiet tal-Unjoni Ewropea magħżulin mill-awtorità kontraenti. Dik il-verżjoni tal-lingwa jew dawk il-verżjonijiet tal-lingwa għandha(hom) tikkostitwixxi/jikkostitwixxi l-uniku test(i) awtentiku/awtentiċi. Sommarju tal-elementi importanti ta’ kull avviż għandu jiġi ppubblikati fil-lingwi uffiċċjali l-oħra tal-istituzzjonijiet tal-Unjoni.
4. L-Uffiċċju tal-Pubblikazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea għandu jiżgura li jibqgħu jiġu ppubblikati t-test sħiħ u s-sommarju tal-avviżi informattivi minn qabel imsemmija fl-Artikolu 48(2) u s-sejħiet għall-kompetizzjoni li jwaqqfu sistema dinamika ta’ xiri, kif imsemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 34(4):
(a)
fil-każ ta’ avviżi informattivi minn qabel, għal 12-il xahar jew sakemm jiġi riċevut avviż dwar għoti ta’ kuntratt kif speċifikat fl-Artikolu 50 li jindika li l-ebda kuntratt ulterjuri mhu ser jingħata matul il-perjodu ta’ 12-il xahar kopert mis-sejħa għall-kompetizzjoni. Madankollu, fil-każ ta’ kuntratti pubbliċi għal servizzi soċjali jew servizzi oħra speċifiċi, l-avviż informattiv minn qabel msemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 75(1) għandu jibqa’ jiġi ppubblikat sa tmiem il-perijodu ta’ validità indikat oriġinarjament jew sakemm avviż ta’ għoti ta’ kuntratt jiġi riċevut kif previst fl-Artikolu 50 b’indikazzjoni li mhux ser jingħataw aktar kuntratti matul il-perijodu kopert bis-sejħa għall-kompetizzjoni;
(b)
fil-każ ta’ sejħiet għall-kompetizzjonijiet li jwaqqfu sistema dinamika ta’ xiri, għall-perjodu ta’ validità tas-sistema dinamika ta’ xiri.
5. L-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu jistgħu jipprovdu provi tad-dati li fihom jintbagħtu l-avviżi.
L-Uffiċċju tal-Pubblikazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea għandu jagħti konferma lill-awtorità kontraenti dwar ir-riċevuta tal-avviż u tal-pubblikazzjoni tal-informazzjoni mibgħuta, fejn tindika d-data ta’ dik il-pubblikazzjoni. Din il-konferma għandha tikkostitwixxi prova tal-pubblikazzjoni.
6. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jippubblikaw avviżi dwar kuntratti pubbliċi li mhumiex soġġetti għar-rekwiżit ta’ pubblikazzjoni stabbilit f’din id-Direttiva dejjem jekk dawk l-avviżi jintbagħtu lill-Uffiċċju tal-Pubblikazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea b’mezzi elettroniċi skont il-format u l-proċeduri għat-trażmissjoni indikati fl-Anness VIII.
Artikolu 52
Pubblikazzjoni fil-livell nazzjonali
1. L-avviżi msemmija fl-Artikoli 48, 49 u 50 u l-informazzjoni li tinstab fihom ma għandhomx jiġu ppubblikati fil-livell nazzjonali qabel il-pubblikazzjoni skont l-Artikolu 51. Madankollu, fi kwalunkwe eventwalità l-pubblikazzjoni tista’ ssir fil-livell nazzjonali meta l-awtoritajiet kontraenti ma jkunux ġew innotifikati bil-pubblikazzjoni fi żmien 48 siegħa wara l-konferma tar-riċevuta tal-avviż skont l-Artikolu 51.
2. L-avviżi ppubblikati fil-livell nazzjonali ma għandux ikun fihom informazzjoni għajr dik li jkun hemm fl-avviżi mibgħuta lill-Uffiċċju tal-Pubblikazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea jew dik ippubblikata fuq profil ta’ xerrej, iżda għandhom jindikaw id-data li fiha ntbagħat l-avviż lill-Uffiċċju tal-Pubblikazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea jew id-data tal-pubblikazzjoni tiegħu fuq il-profil ta’ xerrej.
3. L-avviżi informattivi minn qabel ma għandhomx jiġu ppubblikati fuq profil ta’ xerrej qabel ma jintbagħat lill-Uffiċċju tal-Pubblikazzjonijiet tal-Unjoni Ewropea l-avviż tal-pubblikazzjoni tagħhom f’dik il-forma. Għandhom jindikaw dik id-data ta’ meta ntbagħtu.
Artikolu 53
Disponibbiltà elettronika tad-dokumenti tal-akkwist
1. L-awtoritajiet kontraenti għandhom, b’mezzi elettroniċi, joffru aċċess mingħajr restrizzjonijiet, sħiħ u mingħajr ħlas għad-dokumenti tal-akkwist mid-data ta’ pubblikazzjoni ta’ avviż skont l-Artikolu 51 jew mid-data li fiha ntbagħtet l-istedina għall-konferma tal-interess. It-test tal-avviż jew tal-istedina għall-konferma tal-interess għandu jispeċifika l-indirizz fuq l-Internet li fuqu hija aċċessibbli d-dokumentazzjoni.
Fejn ma jistax jiġi offrut l-aċċess mingħajr restrizzjonijiet, sħiħ u mingħajr ħlas b’mezzi elettroniċi għad-dokument tal-akkwist minħabba waħda mir-raġunijiet stiplulati fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 22(1), l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jindikaw fl-avviż jew fl-istedina għall-konferma tal-interess li d-dokumenti tal-akkwist ikkonċernati ser jintbagħtu b’mezzi oħra mhux elettroniċi skont il-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu. F’dan il-każ, il-limitu ta’ żmien għas-sottomissjoni tal-offerti għandu jiġi estiż b’ħamest ijiem, ħlief fil-każijiet ta’ urġenza debitament issostanzjata msemmija fl-Artikoli 27(3), l-Artikolu 28(6) u fir-raba’ subparagrafu tal-Artikolu 29(1).
Fejn ma jistax jiġu offrut l-aċċess mingħajr restrizzjonijiet, sħiħ u mingħajr ħlas b’mezzi elettroniċi għad-dokument tal-akkwist minħabba l-fatt li l-awtoritajiet kontraenti għandhom l-intenzjoni li japplikaw l-Artikolu 21(2) ta’ din id-Direttiva, huma għandhom jindikaw fl-avviż jew fl-istedina għall-konferma tal-interess liema miżuri maħsuba għall-protezzjoni tan-natura kunfidenzjali tal-informazzjoni huma jesiġu u kif għandu jinkiseb l-aċċess għad-dokumenti kkonċernati. F’dan il-każ, il-limitu ta’ żmien għas-sottomissjoni tal-offerti għandu jiġi estiż b’ħamest ijiem, ħlief fil-każijiet ta’ urġenza debitament issostanzjata msemmija fl-Artikoli 27(3), l-Artikolu 28(6) u fir-raba’ subparagrafu tal-Artikolu 29(1).
2. Sakemm it-talba tkun saret fi żmien adegwat, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jipprovdu informazzjoni addizzjonali relatata mal-ispeċifikazzjonijiet u kwalunkwe dokumenti ta’ sostenn lill-offerenti kollha li qed jieħdu sehem fil-proċedura ta’ akkwist mhux aktar tard minn sitt ijiem qabel il-limitu ta’ żmien stabbilit għar-riċevuta ta’ offerti. Fil-każ ta’ proċedura aċċellerata kif imsemmi fl-Artikoli 27(3) u l-Artikolu 28(6), dak il-perijodu għandu jkun ta’ erbat ijiem.
Artikolu 54
Stediniet lill-kandidati
1. Fi proċeduri ristretti, proċeduri ta’ djalogu kompetittiv, sħubijiet għall-innovazzjoni u proċeduri kompetittivi permezz tan-negozjar, b’mod simultanju u bil-miktub, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jistiednu lill-kandidati magħżula sabiex jissottomettu l-offerti tagħhom jew, fil-każ ta’ djalogu kompetittiv, sabiex jieħdu sehem fid-djalogu.
Fejn avviż informattiv minn qabel jintuża bħala sejħa għall-kompetizzjoni b’mod simultanju u bil-miktub skont l-Artikolu 48(2), l-awtoritajiet kontraenti għandhom jistiednu lill-operaturi ekonomiċi li esprimew l-interess tagħhom sabiex jikkonfermaw l-interess kontinwu tagħhom.
2. L-istediniet imsemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandhom jinkludu referenza għal indirizz elettroniku li fih id-dokumenti tal-akkwist tqiegħdu għad-dispożizzjoni diretta b’mezzi elettroniċi. L-istediniet għandhom ikunu akkumpanjati mid-dokumenti tal-akkwist, fejn dawk id-dokumenti ma jkunux is-suġġett ta’ aċċess mingħajr restrizzjonijiet, sħiħ u mingħajr ħlas, għar-raġunijiet stipulati fit-tieni jew fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 53(1) u li ma jkunux saru disponibbli b’xi mod ieħor. Barra minn hekk, l-istediniet imsemmijin fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandhom jinkludu l-informazzjoni stipulata fl-Anness IX.
Artkolu 55
L-informar ta’ kandidati u offerenti
1. Malajr kemm jista’ jkun, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jgħarrfu lil kull kandidat u offerent bid-deċiżjonijiet li ħadu rigward il-konklużjoni ta’ ftehim qafas, l-għoti ta’ kuntratt jew ammissjoni għal sistema dinamika ta’ xiri, inklużi r-raġunijiet għal kull deċiżjoni li ma jiġix konkluż ftehim qafas, li ma jingħatax kuntratt li għalih saret sejħa għall-kompetizzjoni, li terġa’ tinfetaħ il-proċedura jew li ma tiġix implimentata sistema dinamika ta’ xiri.
2. Fuq talba mill-kandidat jew offerent ikkonċernat, malajr kemm jista’ jkun, u f’kull eventwalità fi żmien 15-il jum mir-riċevuta ta’ talba bil-miktub, l-awtorità kontraenti għandha tinforma:
(a)
lil kull kandidat li ma ġiex aċċettat bir-raġunijiet għaċ-ċaħda tat-talba għall-parteċipazzjoni tiegħu,
(b)
lil kull offerent li ma ġiex aċċettat bir-raġunijiet għaċ-ċaħda tal-offerta tiegħu, inklużi, għall-każijiet imsemmija fl-Artikolu 42(5) u (6), ir-raġunijiet għad-deċiżjoni tagħha ta’ nuqqas ta’ ekwivalenza jew għad-deċiżjoni tagħha li x-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi ma jissodisfawx ir-rekwiżiti ta’ twettiq jew funzjonali,
(c)
lil kull offerent li għamel offerta ammissibbli bil-karatteritsiċi u l-vantaġġi relattivi tal-offerta magħżula kif ukoll l-istess tal-offerenti jew il-partijiet għall-ftehim qafas li ntagħżlu,
(d)
lil kull offerent li għamel offerta ammissibbli bit-twettiq u l-progress tan-negozjati u d-djalogu mal-offerenti.
3. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jiddeċiedu li jżommu mistura ċerta informazzjoni msemmija fil-paragrafi 1 u 2, rigward l-għoti ta’ kuntratt, il-konklużjoni ta’ ftehim qafas jew ammissjoni għal sistema dinamika ta’ xiri, fejn l-għoti ta’ din l-informazzjoni xxekkel l-infurzar tal-liġi, jew inkella tmur kontra l-interess pubbliku, tkun tippreġudika l-interessi kummerċjali leġittimi ta’ operatur ekonomiku, pubbliku jew privat partikolari, jew tkun tista’ tippreġudika l-kompetizzjoni ġusta bejn l-operaturi ekonomiċi.
Taqsima 3
L-għażla ta’ parteċipanti u l-għoti ta’ kuntratti
Artikolu 56
Prinċipji ġenerali
1. Il-kuntratti għandhom jingħataw fuq il-bażi ta’kriterji stipulati skont l-Artikoli 67 sa 69, sakemm l-awtorità kontraenti tkun ivverifikat f’konformità mal-Artikoli 59 sa 61 li l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin huma ssodisfati:
(a)
l-offerta tikkonforma mar-rekwiżiti, mal-kondizzjonijiet u l-kriterji stabbiliti fl-avviż dwar kuntratt jew fl-istedina għall-konferma tal-interess u fid-dokumenti tal-akkwist, billi jittieħed f’kunsiderazzjoni, fejn applikabbli, l-Artikolu 45;
(b)
l-offerta ġejja minn offerent li mhuwiex eskluż skont l-Artikolu 57 u li jissodisfa l-kriterji ta’ għażla stipulati mill-awtorità kontraenti skont l-Artikolu 58 u, fejn applikabbli, ir-regoli u l-kriterji nondiskriminatorji msemmija fl-Artikolu 65.
L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jiddeċiedu li ma jagħtux kuntratt lill-offerent li jissottometti l-offerta l-aktar ekonomikament vantaġġuża fejn dawn ikunu stabbilixxew li l-offerta ma tikkonformax mal-obbligi applikabbli msemmijin fl-Artikolu 18(2).
2. Fil-proċeduri miftuħa, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jiddeċiedu li jeżaminaw l-offerti qabel ma jiġu vverifikati n-nuqqas ta’ raġunijiet għall-esklużjoni u l-issodisfar tal-kriterji ta’ għażla skont l-Artikoli 57 sa 64. Fejn jagħmlu użu minn dik il-possibbiltà, huma għandhom jiżguraw li l-verifika tan-nuqqas ta’ raġunijiet għall-esklużjoni u l-issodisfar tal-kriterji ta’ għażla titwettaq b’mod imparzjali u trasparenti sabiex l-ebda kuntratt ma jingħata lil offerent li kellu jiġi eskluż skont l-Artikolu 57 jew li ma jissodisfax il-kriterji ta’ għażla stipulati mill-awtoriità kontraenti.
L-Istati Membri jistgħu jeskludu l-użu tal-proċedura fl-ewwel subparagrafu, jew li jillimitawha għal ċerti tipi ta’ akkwist jew għal ċirkostanzi speċifiċi.
3. Fejn l-informazzjoni jew id-dokumentazzjoni li għandha tiġi sottomessa mill-operaturi ekonomiċi tkun jew tidher li tkun mhux kompleta jew żbaljata jew fejn dokumenti speċifiċi huma nieqsa, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu, sakemm mhux previst mod ieħor mil-liġi nazzjonali li timplimenta din id-Direttiva, jesiġu lill-operaturi ekonomiċi kkonċernati li jissottomettu, jissupplementaw, jikkjarifikaw jew jimlew l-informazzjoni jew id-dokumentazzjoni rilevanti f’limitu ta’ żmien adatt, sakemm tali esiġenzi isiru b’konformità sħiħa mal-prinċipji ta’ trattament ugwali u ta’ trasparenza.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 87 sabiex temenda l-lista fl-Anness X, fejn meħtieġ, biex iżżid ftehimiet internazzjonali ġodda li ġew ratifikati mill-Istati Membri kollha jew fejn il-ftehimiet internazzjonali eżistenti msemmija ma għadhomx jiġu ratifikati mill-Istati Membri kollha jew inkella nbidlu, pereżempju fir-rigward tal-kamp ta’ applikazzjoni, il-kontenut jew id-denominazzjoni tagħhom.
Subtaqsima 1
Kriterji għall-għażla kwalitattiva
Artikolu 57
Raġunijiet għall-esklużjoni
1. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jeskludu operatur ekonomiku milli jipparteċipa fi proċedura tal-akkwist fejn ikunu stabbilixxew, permezz ta’ verifika skont l-Artikoli 59, 60 u 61, jew huma b’xi mod ieħor konxji li dak l-operatur ekonomiku kien is-suġġett ta’ kundanna b’sentenza definittiva għal waħda mir-raġunijiet li ġejjin:
(a)
parteċipazzjoni f’organizzazzjoni kriminali, kif definita fl-Artikolu 2 tad-Deċiżijoni Qafas tal-Kunsill 2008/841/JHA26 (32);
(b)
korruzzjoni, kif definita fl-Artikolu 3 tal- Konvenzjoni dwar il-ġlieda kontra l-korruzzjoni li tinvolvi uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej jew uffiċjali tal-Istati Membri ta l-Unjoni Ewropea (33) u l-Artikolu 2(1) tad-Deċiżjoni Qafas tal-Kunsill 2003/568/JHA (34) kif ukoll korruzzjoni kif definita fil-liġi nazzjonali tal-awtorità kontraenti jew l-operatur ekonomiku;
(c)
frodi skont it-tifsira tal-Artikolu 1 tal-Konvenzjoni dwar il-protezzjoni tal-‘interessi finanzjarji’ tal-Komunitajiet Ewropej (35);
(d)
reati terroristiċi jew reati marbuta ma’ attivitajiet terroristiċi, kif definiti fl-Artikoli 1 u 3 tad-Deċiżjoni Qafas tal-Kunsill 2002/475/ĠAI (36) rispettivament, jew inċitazzjoni jew għajnuna jew tixwix jew tentattivi għal twettiq ta’ reat, kif spjegat fl-Artikolu 4 ta’ dik id-Deċiżjoni Qafas;
(e)
ħasil tal-flus jew finanzjament tat-terroriżmu, kif definit fl-Artikolu 1 tad-Direttiva 2005/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (37);
(f)
it-tħaddim tat-tfal u forom oħra ta’ traffikar tal-bnedmin kif definiti fl-Artikolu 2 tad-Direttiva 2011/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (38).
L-obbligu li operatur ekonomiku jiġi eskluż għandu japplika wkoll fejn il-persuna kkundannata b’sentenza definittiva hija membru tal-korp amministrattiv, ta’ tmexxija jew ta’ superviżjoni ta’ dak l-operatur ekonomiku jew li għandu setgħat ta’ rappreżentazzjoni, deċiżjoni jew kontroll fi ħdanu.
2. Operatur ekonomiku għandu jiġi eskluż milli jipparteċipa fi proċedura ta’ akkwist fejn l-awtorità kontraenti tkun konxja li l-operatur ekonomiku qed jikser l-obbligi tiegħu relatati mal-ħlas ta’ taxxi jew kontribuzzjonijiet ta’ sigurtà soċjali u fejn dan ġie stabbilit b’deċiżjoni ġudizzjarja jew amministrattiva li jkollha effett finali u vinkolanti skont id-dispożizzjonijiet legali tal-pajjiż fejn ikun stabbiliti jew skont dawk tal-Istat Membru tal-awtorità kontraenti.
Barra minn hekk, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jeskludu jew jistgħu jintalbu mill-Istati Membri biex jeskludu l-parteċipazzjoni tal-operatur ekonomiku minn proċedura tal-akkwist meta l-awtorità kontraenti tista’ turi bi kwalunkwe mezz adegwat li l-operatur ekonomiku qed jikser l-obbligi tiegħu relatati mal-ħlas tat-taxxi jew kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali.
Dan il-paragrafu ma għandux jibqa’ japplika meta operatur ekonomiku jkun issodisfa l-obbligi tiegħu billi ħallas jew daħal fi ftehim vinkolanti bil-ħsieb li jitħallsu t-taxxi jew il-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali debiti, inkluż, fejn applikabbli, kwalunkwe interess akkumulat jew multi.
3. L-Istati Membri jistgħu jipprevedu għal deroga mill-esklużjoni obbligatorja prevista fil-paragrafi 1 u 2, fuq bażi eċċezzjonali, għal raġunijiet imperattivi relatati mal-interess pubbliku bħas-saħħa pubblika jew il-protezzjoni tal-ambjent.
L-Istati Membri jistgħu wkoll jipprevedu għal deroga mill-esklużjoni obbligatorja prevista fil-paragrafu 2, fejn esklużjoni tkun kjarament sproporzjonata, b’mod partikolari fejn ammonti żgħar biss ta’ taxxi jew kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali jkunu ma tħallsux jew fejn l-operatur ekonomiku kien infurmat bl-ammont eżatt dovut wara l-ksur tal-obbligi tiegħu relatati mal-ħlas ta’ taxxi jew kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali fi żmien li ma kellux il-possibbiltà li jieħu miżuri kif previsti fit-tielet subparagrafu ta’ paragrafu 2 qabel l-iskadenza għat-talba ta’ parteċipazzjoni jew, fi proċeduri miftuħa, l-iskadenza biex jippreżenta l-offerta tiegħu.
4. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jeskludu jew jistgħu jiġu obbligati minn Stati Membri li jeskludu mill-parteċipazzjoni fi proċedura tal-akkwist kwalunkwe operatur ekonomiku fi kwalunkwe waħda mis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
fejn l-awtorità kontraenti tista’ turi permezz ta’ kwalunkwe mezz adegwat ksur tal-obbligi applikabbli msemmija fl-Artikolu 18(2);
(b)
fejn l-operatur ekonomiku jkun fallut jew huwa soġġett għal proċeduri ta’ insolvenza jew stralċ, fejn l-assi tiegħu qed jiġu amministrati minn likwidatur jew mill-qorti, fejn jinsab fi ftehim ma’ kredituri, fejn l-attivitajiet kummerċjali tiegħu huma sospiżi jew qiegħed fi kwalunkwe sitwazzjoni analoga li tirriżulta minn proċedura simili taħt il-liġijiet u r-regolamenti nazzjonali;
(c)
fejn l-awtorità kontraenti tista’ turi b’mezz adegwat li l-operatur ekonomiku huwa ħati ta’ kondotta professjonali ħażina serja, li trendi l-integrità tiegħu dubjuża;
(d)
fejn l-awtorità kontraenti ikollha indikazzjonijiet plawsibbli biżżejjed biex tikkonkludi li l-operatur ekonomiku ikun daħal f’akkordji ma’ operaturi ekonomiċi oħrajn li għandhom l-għan li jikkawżaw distorsjoni tal-kompetizzjoni;
(e)
fejn konflitt ta’ interess skont it-tifsira tal-Artikolu 24 ma jistax jiġi rimedjat b’mod effettiv minn miżuri oħrajn inqas intrużivi;
(f)
fejn id-distorsjoni ta’ kompetizzjoni minħabba l-involviment ta’ qabel tal-operaturi ekonomiċi fit-tħejjija tal-proċedura tal-akkwist, kif imsemmi fl-Artikolu 41, ma tistax tiġi rimedjata minn miżuri oħrajn inqas intrużivi;
(g)
fejn l-operatur ekonomiku jkun wera nuqqasijiet sinifikanti jew persistenti fit-twettiq ta’ rekwiżit sostantiv taħt kuntratt pubbliku preċedenti, kuntratt preċedenti ma’ entità kontraenti jew kuntratt ta’ konċessjoni preċedenti li wassal għat-terminazzjoni antiċipata ta’ dan il-kuntratt preċedenti, penali jew sanzjonijiet komparabbli;
(h)
fejn l-operatur ekonomiku kien ħati ta’ rappreżentazzjoni qarrieqa serja fl-għoti tal-informazzjoni rikjesta għall-verifika tan-nuqqas ta’ raġunijiet għall-esklużjoni jew l-issodisfar tal-kriterji ta’ għażla, ikun żamm mistura tali informazzjoni jew ma jistax jissottometti id-dokumenti ta’ sostenn meħtieġa skont l-Artikolu 59; jew
(i)
fejn l-operatur ekonomiku ikun ħa azzjoni biex jinfluwenza b’mod mhux adegwat il-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjoni tal-awtorità kontraenti, biex jakkwista informazzjoni kunfidenzjali li tista’ tagħtih vantaġġi mhux adegwati fil-proċedura tal-akkwist jew biex jagħti informazzjoni qarrieqa b’negliġenza li jista’ jkollha influwenza materjali fuq deċiżjonijiet li jirrigwardaw l-esklużjoni, l-għażla jew l-għoti.
Irrispettivament mill-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jitolbu jew jistgħu jipprovdu għall-possibblità li l-awtorità kontraenti ma teskludix operatur ekonomiku li jinsab f’waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija f’dak il-punt, fejn l-awtorità kontraenti tkun stabbilixxiet li l-operatur ekonomiku inkwistjoni jkun jista’ jwettaq il-kuntratt, b’teħid fil-kont tar-regoli u l-miżuri nazzjonali applikabbli dwar il-kontinwazzjoni tal-kummerċ fil-każ tas-sitwazzjonijiet imsemmija fil-punt (b).
5. Fi kwalunkwe ħin matul il-proċedura, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jeskludu operatur ekonomiku fejn jinsab li l-operatur huwa, fid-dawl ta’ atti li saru jew li ma sarux, qabel jew inkella matul il-proċedura, f’waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fil-paragrafi 1 u 2.
Fi kwalunkwe ħin matul il-proċedura, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jeskludu jew jiġu obbligati mill-Istati Membri li jeskludu, operatur ekonomiku fejn jinsab li l-operatur huwa, fid-dawl ta’ atti li saru jew li ma sarux, qabel jew inkella matul il-proċedura, f’waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 4.
6. Kwalunkwe operatur ekonomiku li qiegħed f’waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fil-paragrafi 1 u 4 jista’ jipprovdi evidenza, bil għan li l-miżuri meħudin mill-operatur ekonomiku jkunu biżżejjed biex juru l-affidabbiltà tiegħu minkejja l-eżistenza ta’ raġuni rilevanti għall-esklużjoni. Jekk tali evidenza titqies bħala suffiċjenti, l-operatur ekonomiku kkonċernat ma għandux ikun eskluż mill-proċedura tal-akkwist.
Għal dan il-għan, l-operatur ekonomiku għandu jagħti prova li hu ħallas jew impenja ruħu li jħallas kumpens fir-rigward ta’ kwalunkwe dannu maħluq mir-reat jew mill-kondotta ħażina tiegħu, li ċċara l-fatti u ċ-ċirkostanzi b’mod komprensiv billi kkollabora b’mod attiv mal-awtoritajiet investigattivi u li ħa miżuri konkreti tekniċi, organizzattivi u tal-persunal li huma adegwati sabiex jipprevjenu reati jew kondotta ħażina ulterjuri.
Il-miżuri meħuda mill-operaturi ekonomiċi għandhom ikunu evalwati b’kont meħud tal-gravità u ċ-ċirkostanzi partikolari tar-reat jew tal-kondotta ħażina. Fejn il-miżuri jitqiesu bħala mhux suffiċjenti, l-operatur ekonomiku għandu jirċievi dikjarazzjoni tar-raġunijiet għal dik id-deċiżjoni.
Operatur ekonomiku li jkun ġie eskluż b’sentenza finali milli jipparteċipa fi proċeduri tal-għoti ta’ akkwist jew ta’ konċessjoni ma għandux ikun intitolat li jagħmel użu mill-possibbiltà provduta taħt dan il-paragrafu matul il-perijodu ta’ esklużjoni li jirriżulta minn dik is-sentenza fl-Istati Membri fejn is-sentenza tkun daħlet fis-seħħ.
7. Permezz ta’ liġi, regolament jew dispożizzjoni amministrattiva u b’kont meħud għad-dritt tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom jispeċifikaw il-kondizzjonijiet implimentattivi ta’ dan l-Artikolu. B’mod partikolari, huma għandhom jiddeterminaw il-perijodu massimu tal-esklużjoni jekk ma ttieħdet l-ebda miżura, kif speċifikat fil-paragrafu 6, mill-operatur ekonomiku biex juri l-affidabbiltà tiegħu. Fejn il-perijodu ta’ esklużjoni ma jkunx ġie stabbilit permezz ta’ sentenza finali, dak il-perijodu ma għandux ikun itwal minn ħames snin mid-data tal-kundanna bis-sentenza finali fil-każijiet imsemmijin fil-paragrafu 1 u tliet snin mid-data tal-avveniment rilevanti fil-każijiet imsemmijin fil-paragrafu 4.
Artikolu 58
Kriterji ta’ għażla
1. Kriterji ta’ għażla jistgħu jirreferu għal:
(a)
l-adattabilità għat-twettiq tal-attività professjonali;
(b)
il-pożizzjoni ekonomika u finanzjarja;
(c)
il-kapaċità teknika u professjonali.
Bħala rekwiżiti għall-parteċipazzjoni, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jimponu biss il-kriterji msemmijin fil-paragrafi 2, 3 u 4 dwar l-operaturi ekonomiċi. Huma għandhom jillimitaw kwalunkwe rekwiżit għal dawk li huma addati biex jiġi żgurat li kandidat jew offerent għandu l-kapaċitajiet legali u finanzjarji u l-kapaċitajiet tekniċi u professjonali li jwettaq il-kuntratt li għandu jingħata. Ir-rekwiżiti kollha għandhom ikunu relatati u proporzjonati mas-suġġett tal-kuntratt.
2. Fir-rigward tal-adattabilità għat-twettiq tal-attività professjonali, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jeħtieġu li l-operaturi ekonomiċi jkunu rreġistrati f’wieħed mir-reġistri professjonali jew kummerċjali miżmuma fl-Istati Membri ta’ stabbiliment tagħhom, kif spjegat fl-Anness XI jew biex jikkonformaw ma’ kwalunkwe talba oħra stabbilita f’dak l-Anness.
Fil-proċeduri tal-akkwist għal servizzi, sa fejn l-operaturi ekonomiċi jrid ikollhom awtorizzazzjoni partikolari jew ikunu membri ta’ organizzazzjoni partikolari sabiex ikunu jistgħu jwettqu s-servizz ikkonċernat fil-pajjiż ta’ oriġini tagħhom, l-awtorità kontraenti tista’ titlobhom jagħtu prova li għandhom awtorizzazzjoni jew sħubija bħal din.
3. Fir-rigward tal-pożizzjoni ekonomika u finanzjarja, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jimponu rekwiżiti li jiżguraw li l-operaturi ekonomiċi għandhom il-kapaċità ekonomika u finanzjarja neċessarja biex iwettqu l-kuntratt. Għal dak il-għan, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jesiġu, b’mod partikolari, li l-operaturi ekonomiċi jkollhom ċertu fatturat annwali minimu, inkluż ċertu fatturat minimu fil-qasam kopert mill-kuntratt. Barra minn hekk, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jesiġu li l-operaturi ekonomiċi jipprovdu informazzjoni dwar il-kontijiet annwali tagħhom li turi, pereżempju, il-proporzjon bejn l-assi u l-passivi. Huma jistgħu wkoll jeżigu livell adegwat ta’ assigurazzjoni ta’ indennizz għar-riskju professjonali.
Il-fatturat annwali minimu li l-operaturi ekonomiċi huma obbligati li jkollhom ma għandux ikun aktar mid-doppju tal-valur stmat tal-kuntratt, għajr f’każijiet debitament ġustifikati bħal dawk relatati mar-riskji speċjali marbutin man-natura tax-xogħlijiet, is-servizzi jew il-provvisti. L-awtorità kontraenti għandha tindika r-raġunijiet prinċipali għal tali rekwiżit fid-dokumenti tal-akkwist jew fir-rapport individwali msemmi fl-Artikolu 84.
Pereżempju, il-proporzjon bejn l-assi u l-passivi jista’ jittieħed kont tiegħu fejn l-awtorità kontraenti tispeċifika l-metodi u l-kriterji għat-tali konsiderazzjoni fid-dokumenti tal-akkwist. Dawn il-metodi u kriterji għandhom ikunu trasparenti, oġġettivi u nondiskriminatorji.
Meta kuntratt ikun maqsum f’lottijiet, dan l-Artikolu għandu japplika b’relazzjoni għal kull lott individwali. Madanakollu, l-awtorità kontraenti tista’ tistabbilixxi l-fatturat annwali minimu li l-operaturi ekonomiċi huma obbligati li jkollhom b’referenza għal gruppi ta’ lottijiet f’każ li l-offerent li jirbaħ il-kuntratt jingħata diversi lottijiet li għandhom jitwettqu fl-istess żmien.
Fejn kuntratti bbażati fuq ftehim qafas kellhom jingħataw wara ftuħ mill-ġdid ta’ kompetizzjoni, ir-rekwiżit ta’ fatturat annwali massimu msemmi fit-tieni subparagrafu ta’ dan il-paragrafu għandu jiġi kkalkolat fuq il-bażi tad-daqs massimu mistenni tal-kuntratti speċifiċi li ser jitwettqu fl-istess żmien, jew inkella, fejn dan ma jkunx magħruf, fuq il-bażi tal-valur stmat tal-ftehim qafas. Fil-każ ta’ sistemi dinamiċi tax-xiri, ir-rekwiżit ta’ fatturat annwali massimu msemmi fit-tieni subparagrafu għandu jiġi kkalkolat fuq il-bażi tad-daqs massimu previst ta’ kuntratti speċifiċi li ser jingħataw taħt dik is-sistema.
4. Fir-rigward tal-abbiltà teknika u professjonali, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jimponu rekwiżiti li jiżguraw li l-operaturi ekonomiċi jkollhom ir-riżorsi umani u tekniċi u l-esperjenza meħtieġa sabiex iwettqu l-kuntratt bi standard adegwat ta’ kwalità.
B’mod partikolari, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jesiġu li l-operaturi ekonomiċi jkollhom livell ta’ esperjenza suffiċjenti verifikata permezz ta’ riferenzi adatti minn kuntratti mwettqa fil-passat. Awtorità kontraenti tista’ tassumi li operatur ekonomiku ma għandux l-kapaċitajiet professjonali meħtieġa fejn l-awtorità kontraenti tkun stabbiliet li l-operatur ekonomiku għandu interessi kunfliġġenti li jistgħu jaffettwaw b’mod negattiv it-twettiq tal-kuntratt.
Fi proċeduri tal-akkwist għal provvisti li jirrikjedu xogħol ta’ tqegħid fil-post jew installazzjoni, servizzi jew xogħlijiet, il-kapaċità professjonali tal-operaturi ekonomiċi li jipprovdu s-servizz jew li jwettqu l-installazzjoni jew ix-xogħol tista’ tiġi evalwata fir-rigward tal-ħiliet, l-effiċjenza, l-esperjenza u l-affidabbiltà tagħhom.
5. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jindikaw il-kondizzjonijiet meħtieġa ta’ parteċipazzjoni, li jistgħu jingħataw bħala livelli minimi ta’ abbiltà, flimkien mal-mezzi adegwati ta’ prova, fl-avviż dwar il-kuntratt jew fl-istedina għall-konferma tal-interess.
Artikolu 59
Dokument Ewropew ta’ Akkwist Uniku
1. Fil-mument tas-sottomissjoni ta’ talbiet għall-parteċipazzjoni jew tal-offerti, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jaċċettaw id-Dokument Ewropew ta’ Akkwist Uniku (DEAU) li jikkonsisti minn awtodikjarazzjoni aġġornata bħala evidenza preliminari b’sostituzzjoni għal ċertifikati maħruġin minn awtoritajiet pubbliċi jew terzi persuni li jikkonfermaw li l-operatur ekonomiku rilevanti jissodisfa kwalunkwe waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
mhuwiex f’waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 57 li fihom l-operaturi ekonomiċi għandhom jew jistgħu jiġu esklużi;
(b)
jissodisfa l-kriterji rilevanti ta’ għażla li ġew stabbiliti skont l-Artikolu 58;
(c)
fejn applikabbli, jissodisfa r-regoli u l-kriterji oġġettivi li ġew stabbiliti skont l-Artikolu 65.
Fejn l-operatur ekonomiku jiddependi fuq il-kapaċitajiet ta’ entitajiet oħra skont l-Artikolu 63, id-Dokument Ewropew ta’ Akkwist Uniku għandu jkun fih ukoll l-informazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu fir-rigward tat-tali entitajiet.
Id-Dokument Ewropew ta’ Akkwist Uniku għandu jikkonsisti f’dikjarazzjoni formali mill-operatur ekonomiku li r-raġuni rilevanti għall-esklużjoni ma tapplikax u/jew li l-kriterju rilevanti ta’ għażla huwa ssodisfat u għandu jipprovdi l-informazzjoni rilevanti kif meħtieġa mill-awtorità kontraenti. Id-Dokument Ewropew ta’ Akkwist Uniku għandu wkoll jidentifika l-awtorità pubblika jew it-terza persuna responsabbli għall-ħruġ tad-dokumenti ta’ sostenn u għandu jkun fih dikjarazzjoni formali li jgħid li l-operatur ekonomiku ser ikun jista’, fuq talba u mingħajr dewmien, jipprovdi dawk id-dokumenti ta’ sostenn.
Fejn l-awtorità kontraenti tista’ takkwista d-dokumenti ta’ sostenn direttament permezz ta’ aċċess għal database skont il-paragrafu 5, id-Dokument Ewropew ta’ Akkwist Uniku għandu wkoll ikun fih l-informazzjoni meħtieġa għal dan l-iskop, bħall-indirizz tal-Internet tad-database, kwalunkwe data ta’ identifikazzjoni u, fejn applikabbli, id-dikjarazzjoni neċessarja tal-kunsens.
L-operaturi ekonomiċi jistgħu jerġgħu jużaw id-Dokument Ewropew ta’ Akkwist Uniku li jkun diġà ntuża f’ proċedura ta’ akkwist preċedenti, dment li jikkonfermaw li l-informazzjoni li fih għadha korretta.
2. Id-Dokument Ewropew ta’ Akkwist Uniku għandu jitfassal abbażi ta’ formula standard. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi dik il-formula standard permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 89(3).
Id-Dokument Ewropew ta’ Akkwist Uniku għandu jiġi pprovdut esklussivament f’forma elettronika.
3. Minkejja l-Artikolu 92, il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-applikazzjoni prattika tad-Dokument Ewropew ta’ Akkwist Uniku, b’kont meħud tal-iżvilupp tekniku tad-databases fl-Istati Membri u tirrapporta dwarhom lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sat-18 ta’ April 2017.
Fejn adegwat, il-Kummissjoni għandha tagħmel proposti għal soluzzjonijiet li jottimizzaw l-aċċess transkonfinali għat-tali database u l-użu ta’ ċertifikati u attestazzjonijiet fis-suq intern.
4. Awtorità kontraenti tista’, fi kwalunkwe mument matul il-proċedura, titlob lill-offerenti u lill-kandidati jissottomettu d-dokumenti ta’ sostenn kollha jew parti minnhom fejn dan huwa meħtieġ sabiex tiġi żgurata t-tmexxija korretta tal-proċedura.
Qabel ma tagħti l-kuntratt, l-awtorità kontraenti għandha, ħlief fir-rigward tal-kuntratti bbażati fuq ftehimiet qafas meta tali kuntratti jkunu konklużi f’konformità mal-Artikolu 33(3) jew il-punt (a) tal-Artikolu 33(4), tobbliga lill-offerent li lilu tkun iddeċidiet li tagħti l-kuntratt li jippreżenta dokumenti ta’ sostenn aġġornati skont l-Artikolu 60 u, fejn adegwat, l-Artikolu 62. L-awtorità kontraenti tista’ tistieden lill-operaturi ekonomiċi sabiex jissupplimentaw jew jiċċaraw iċ-ċertifikati riċevuti skont l-Artikoli 60 u 62.
5. Minkejja l-paragrafu 4, l-operaturi ekonomiċi ma għandhomx jiġu obbligati jissottomettu dokumenti ta’ sostenn jew informazzjoni dokumentarja oħra fejn u jekk l-awtorità kontraenti għandha l-possibbiltà li tikseb iċ-ċertifikati jew l-informazzjoni rilevanti direttament permezz ta’ aċċess għal database nazzjonali fi kwalunkwe Stat Membru li jkun disponibbli mingħajr ħlas, bħal reġistru nazzjonali tal-akkwisti, dossier tal-kumpanniji virtwali, sistema elettronika għall-ħażna tad-dokumenti jew sistema ta’ prekwalifikazzjoni.
Minkejja l-paragrafu 4, l-operaturi ekonomiċi m’għandhomx ikunu meħtieġa li jippreżentaw dokumenti ta’ appoġġ, fejn l-awtorità kontraenti li tkun tat il-kuntratt jew li tkun ikkonkludiet il-ftehim qafas, diġà jkollha dawn id-dokumenti.
Għall-finijiet tal-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-databases li jkun fihom informazzjoni rilevanti dwar operaturi ekonomiċi u li jistgħu jiġu kkonsultati mill-awtoritajiet kontraenti tagħhom jistgħu wkoll jiġu kkonsultati, taħt l-istess kondizzjonijiet, minn awtoritajiet kontraenti ta’ Stati Membri oħra.
6. L-Istati Membri għandhom jagħmlu disponibbli u aġġornati fl-e-Certis lista kompleta ta’ databases li fihom informazzjoni rilevanti dwar l-operaturi ekonomiċi li tista’ tiġi kkonsultata minn awtoritajiet kontraenti minn Stati Membri oħra. Jekk mitluba, l-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lil Stati Membri oħra kwalunkwe informazzjoni relatata mad-databases imsemmijin f’dan l-Artikolu.
Artikolu 60
Mezzi ta’ prova
1. L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jesiġu ċ-ċertifikati, id-dikjarazzjonijiet u l-mezzi l-oħra ta’ prova imsemmijin fil-paragrafi 2, 3 u 4 ta’ dan l-Artikolu u l-Anness XII bħala evidenza tan-nuqqas ta’ raġunijiet għall-esklużjoni kif imsemmi fl-Artikolu 57 u għall-issodisfar tal-kriterji ta’ għażla skont l-Artikolu 58.
L-awtoritajiet kontraenti ma għandhomx jitolbu mezzi ta’ prova għajr dawk imsemmija f’dan l-Artikolu u fl-Artikolu 62. Fir-rigward tal-Artikolu 63, l-atturi ekonomiċi jistgħu jiddependu fuq kwalunkwe mezz adegwat sabiex jagħtu prova lill-awtorità kontraenti li ser jkollhom ir-riżorsi meħtieġa għad-dispożizzjoni tagħhom.
2. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jaċċettaw dan li ġej bħala evidenza suffiċjenti li l-ebda mill-każijiet speċifikati fl-Artikolu 57 ma japplikaw għall-operatur ekonomiku:
(a)
fir-rigward tal-paragrafu 1 ta’ dak l-Artikolu, tiġi pprovduta silta mir-reġistru relevanti, bħall-kondotta jew, fin-nuqqas ta’ din, ta’ dokument ekwivalenti maħruġ minn awtorità ġudizzjarja jew amministrattiva kompetenti fl-Istat Membru jew fil-pajjiż ta’ oriġini jew fil-pajjiż fejn l-operatur ekonomiku jkun stabbilit billi juri li dawn ir-rekwiżiti ġew sodisfatti;
(b)
fir-rigward tal-paragrafu 2 u l-punt (b) tal-paragrafu 4 ta’ dak l-Artikolu, ċertifikat maħruġ mill-awtorità kompetenti fl-Istat Membru jew fil-pajjiż ikkonċernat.
Fejn l-Istat Membru jew il-pajjiż inkwistjoni ma joħroġx dokumenti jew ċertifikati bħal dawn, jew fejn dawn ma jkoprux l-każijiet kollha speċifikati fil-paragrafi 1 u 2 u l-punt (b) tal-paragrafu 4 tal-Artikolu 57, dawn jistgħu jiġu sostitwiti b’dikjarazzjoni bil-ġurament jew, fi Stati Membri jew pajjiżi fejn ma hemmx dispożizzjoni għal dikjarazzjonijiet bil-ġurament, b’dikjarazzjoni solenni magħmula mill-persuna kkonċernata quddiem awtorità ġudizzjarja jew amministrattiva kompetenti, nutar jew korp professjonali jew kummeċjali kompetenti, fl-Istat Membru jew fil-pajjiż ta’ oriġini jew fl-Istat Membru jew fil-pajjiż fejn l-operatur ekonomiku ikun stabbilit.
Fejn ikun rilevanti, Stat Membru għandu jipprovdi dikjarazzjoni uffiċjali li tistqarr li d-dokumenti jew ċertifikati msemmijin f’dan il-paragrafu ma jinħarġux jew li huma ma jkoprux il-każijiet kollha speċifikati fil-paragrafi 1 u 2 u l-punt (b) tal-paragrafu 4 tal-Artikolu 57. Dawn id-dikjarazzjonijiet uffiċjali għandhom ikunu disponibbli permezz tar-repożitorju online taċ-ċertifikati (e-Certis) imsemmi fl-Artikolu 61.
3. Bħala regola ġenerali, il-prova tal-qagħda ekonomika u finanzjarja tal-operatur ekonomiku tista’ tiġi pprovduta permezz ta’ waħda jew aktar mir-referenzi elenkati fl-Anness XII, Parti 1.
Fejn, għal kwalunkwe raġuni valida, l-operatur ekonomiku ma jkunx jista’ jipprovdi r-referenzi mitluba mill-awtorità kontraenti, jista’ jagħti prova tal-qagħda ekonomika u finanzjarja permezz ta’ kwalunkwe dokument ieħor li l-awtorità kontraenti tqis bħala adatt.
4. Evidenza tal-abbiltajiet tekniċi tal-operaturi ekonomiċi tista’ tiġi pprovduta permezz ta’ mezz wieħed jew aktar minn dawk elenkati fl-Anness XII, Parti 2, skont in-natura, il-kwantità jew l-importanza, u l-użu tax-xogħlijiet, provvisti jew servizzi.
5. Jekk mitluba, l-Istati Membri għandhom iqiegħdu għad-dispożizzjoni ta’ Stati Membri oħra kwalunkwe informazzjoni li tirrigwarda r-raġunijiet għall-esklużjoni elenkati fl-Artikolu 57, l-adattabilità għall-eżerċizzju tal-attività professjonali, u l-kapaċitajiet finanzjarji u tekniċi tal-offerenti msemmijin fl-Artikolu 58, u kwalunkwe informazzjoni relatata mal-mezzi ta’ prova msemmijin f’dan l-Artikolu.
Artikolu 61
Repożitorju online taċ-ċertifikati (e-Certis)
1. Bil-ħsieb li jiġu ffaċilitati l-offerti transkonfinali, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-informazzjoni li tikkonċerna ċertifikati u forom oħra ta’ provi dokumentati introdotti fl-e-Certis stabbilita mill-Kummissjoni tibqa’ aġġornata kostantement.
2. L-awtoritajiet kontraenti għandhom ikunu jistgħu jirrikorru għall-e-Certis u jistgħu jesiġu primarjament dawk it-tipi ta’ ċertifikati jew forom ta’ evidenza dokumentata li jkunu koperti bl-e-Certis.
3. Il-Kummissjoni għandha tagħmel disponibbli fl-e-Certis il-verżjonijiet lingwistiċi kollha tad-Dokument Ewropew ta’ Akkwist Uniku.
Artikolu 62
Standards ta’ garanzija tal-kwalità u tal-ġestjoni ambjentali
1. L-awtoritajiet kontraenti għandhom, fejn jesiġu li jiġu pprovduti ċertifikati maħruġin minn korpi indipendenti li jikkonfermaw li l-operatur ekonomiku jikkonforma ma’ ċerti standards ta’ garanzija tal-kwalità, anki dwar l-aċċessibilità għal persuni b’diżabilità, jirreferu għas-sistemi ta’ garanzija tal-kwalità bbażati fuq is-serje ta’ standards Ewropej rilevanti ċċertifikati minn korpi akkreditati. Huma għandhom jirrikonoxxu ċertifikati ekwivalenti minn korpi stabbiliti fi Stati Membri oħrajn. Għandhom ukoll jaċċettaw evidenza oħra ta’ miżuri ekwivalenti ta’ garanzija tal-kwalità fejn l-operatur ekonomiku kkonċernat ma kellux il-possibbiltà li jikseb tali ċertifikati fil-limiti ta’ żmien rilevanti għal raġunijiet li mhumiex attribwibbli lil dak l-operatur ekonomiku dment li l-operatur ekonomiku jagħti prova li l-miżuri ta’ garanziji tal-kwalità jikkonformaw mal-istandards ta’ garanziji tal-kwalità meħtieġa.
2. Fejn l-awtoritajiet kontraenti jesiġu li jiġu pprovduti ċertifikati mfassla minn korpi indipendenti li jikkonfermaw li l-operatur ekonomiku jikkonforma ma’ ċerti sistemi jew standards ta’ ġestjoni ambjentali, għandhom jirreferu għall-Iskema tal-Unjoni Ewropea għall-Immaniġġjar tal-Ambjent u Verifika (EMAS) tal-Unjoni jew għal sistemi ta’ ġestjoni ambjentali oħrajn kif rikonoxxuti skont l-Artikolu 45 tar-Regolament (KE) Nru 1221/2009 jew standards oħrajn ta’ ġestjoni ambjentali bbażati fuq l-istandards Ewropej jew internazzjonali rilevanti minn korpi akkreditati. Huma għandhom jirrikonoxxu ċertifikati ekwivalenti minn korpi stabbiliti fi Stati Membri oħrajn.
Fejn operatur ekonomiku seta’ juri li ma għandux aċċess għal tali ċertifikati, jew li ma għandux possibbiltà li jiksibhom fil-limiti ta’ żmien rilevanti għal raġunijiet li mhumiex attribwibbli lil dak l-operatur ekonomiku, l-awtorità kontraenti għandu jaċċetta wkoll evidenza oħra ta’ miżuri ta’ ġestjoni ambjentali, dment li l-operatur ekonomiku jagħti prova li dawn il-miżuri huma ekwivalenti għal dawk meħtieġa skont is-sistema jew standard ta’ ġestjoni ambjentali applikabbli.
3. Jekk mitluba, l-Istati Membri għandhom iqiegħdu għad-dispożizzjoni ta’ Stati Membri oħrajn, skont l-Artikolu 86, kwalunkwe informazzjoni relatata mad-dokumenti mressqa bħala prova ta’ konformità mal-istandards ta’ kwalità u dawk ambjentali msemmija fil-paragrafi 1 u 2.
Artikolu 63
Dipendenza fuq il-kapaċitajiet ta’ entitajiet oħra
1. Fir-rigward tal-kriterji relatati mal-qagħda ekonomika u finanzjarja kif stabbilit skont l-Artikolu 58(3), u l-kriterji relatati mal-abbiltà teknika jew professjonali kif stabbilit skont l-Artikolu 58(4), operatur ekonomiku jista’, fejn dan ikun adegwat u għal kuntratt partikolari, jiddependi fuq il-kapaċitjiet ta’ entitajiet oħra, irrilevanti min-natura legali tar-rabtiet li għandu magħhom. Fir-rigward tal-kriterji relatati mal-kwalifiki edukattivi u professjonali kif jinsabu fil-punt (f) tal-Anness XII Parti II jew l-esperjenza professjonali rilevanti, l-operaturi ekonomiċi jistgħu madankollu jiddependu biss fuq il-kapaċitajiet ta’ entitajiet oħra meta dawn tal-aħħar ser iwettqu l-ħidmiet jew is-servizzi li għalihom huma meħtieġa dawn il-kapaċitajiet. Meta operatur ekonomiku jkun irid jiddependi fuq il-kapaċitajiet ta’ entitajiet oħra, dan għandu jagħti prova lill-awtorità kontraenti li huwa ser ikollu r-riżorsi meħtieġa għad-dispożizzjoni tiegħu, pereżempju, billi jippreżenta impenn minn dawk l-entitajiet għal dan il-għan.
L-awtorità kontraenti għandha, f’konformità mal-Artikoli 59, 60 u 61, tivverifika jekk l-entitajiet li fuq il-kapaċità tagħhom l-operatur ekonomiku għandu l-intenzjoni li jiddependi, jissodisfawx il-kriterji ta’ għażla rilevanti u jekk hemmx raġunijiet għal esklużjoni skont l-Artikolu 57. L-awtorità kontraenti għandha tesiġi li l-operatur ekonomiku jissostitwixxi entità li ma tissodisfax kriterju ta’ għażla rilevanti, jew li fir-rigward tagħha hemm raġunijiet obbligatorji għal esklużjoni. L-awtorità kontraenti tista’ tesiġi jew tintalab minn Stat Membru biex tesiġi li l-operatur ekonomiku jissostitwixxi entità li fir-rigward tagħha hemm raġunijiet mhux obbligatorji għal esklużjoni.
Fejn operatur ekonomiku jiddependi fuq il-kapaċitajiet ta’ entitajiet oħrajn fir-rigward ta’ kriterji relatati mal-pożizzjoni ekonomika u finanzjarja, l-awtorità kontraenti tista’ tesiġi li l-operatur ekonomiku u dawk l-entitajiet ikunu responsabbli b’mod konġunt għall-eżekuzzjoni tal-kuntratt.
Taħt l-istess kondizzjonijiet, grupp ta’ operaturi ekonomiċi kif imsemmi fl-Artikolu 19(2) jista’ jiddependi fuq il-kapaċitajiet ta’ parteċipanti fil-grupp jew ta’ entitajiet oħra.
2. Fil-każ ta’ kuntratti ta’ xogħlijiet, kuntratti ta’ servizzi u operazzjonijiet ta’ tqegħid fil-post jew ta’ istallazzjoni fil-kuntest ta’ kuntratt ta’ provvista, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jesiġu li ċerti kompiti kritiċi jitwettqu direttament mill-offerent stess jew, fejn l-offerta tkun sottomessa minn grupp ta’ operaturi ekonomiċi kif imsemmi fl-Artikolu 19(2), minn parteċipant f’dak il-grupp.
Artikolu 64
Listi uffiċjali ta’ operaturi ekonomiċi approvati u ċertifikazzjoni minn korpi stabbiliti taħt liġi pubblika jew privata
1. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu jew iżommu listi uffiċjali ta’ kuntratturi, fornituri ta’ provvisti jew fornituri ta’ servizzi approvati jew jipprovdu għal ċertifikazzjoni minn korpi ta’ ċertifikazzjoni li jikkonformaw mal-istandards Ewropej ta’ ċertifikazzjoni skont it-tifsira tal-Anness VII.
Huma għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra bl-indirizz tal-korp ta’ ċertifikazzjoni jew il-korp responsabbli mil-listi uffiċjali, li ser jintbagħtulhom l-applikazzjonijiet.
2. L-Istati Membri għandhom jadattaw il-kondizzjonijiet għar-reġistrazzjoni fuq il-listi uffiċjali msemmija fil-paragrafu 1 u għall-ħruġ ta’ ċertifikati minn korpi ta’ ċertifikazzjoni għad-dispożizzjonijiet ta’ din is-subtaqsima.
L-Istati Membri għandhom jadattaw dawn il-kondizzjonijiet ukoll għall-Artikolu 63 fir-rigward ta’ applikazzjonijiet għar-reġistrazzjoni sottomessi minn operaturi ekonomiċi li jappartjenu għal grupp u li jitolbu riżorsi mqiegħda għad-dispożizzjoni tagħhom mill-kumpanniji l-oħra fil-grupp. F’dawn il-każijiet, dawk l-operaturi għandhom jagħtu prova lill-awtorità li tistabbilixxi l-lista uffiċjali li huma ser ikollhom dawk ir-riżorsi għad-dispożizzjoni tagħhom matul il-perijodu ta’ validità taċ-ċertifikat li jikkonferma r-reġistrazzjoni tagħhom fuq il-lista uffiċjali u li matul l-istess perijodu dawk il-kumpanniji ser jibqgħu jissodisfaw ir-rekwiżiti ta’ għażla kwalitattiva fi ħdan il-lista uffiċjali jew iċ-ċertifikat li fuqhom jiddependu l-operaturi għar-reġistrazzjoni tagħhom.
3. Operaturi ekonomiċi rreġistrati fil-listi uffiċjali jew li għandhom ċertifikat jistgħu, għal kull kuntratt, jissottomettu ċertifikat ta’ reġistrazzjoni maħruġ mill-awtorità kompetenti jew iċ-ċertifikat maħruġ mill-korp kompetenti ta’ ċertifikazzjoni lill-awtorità kontraenti.
Dawk iċ-ċertifikati għandhom jispeċifikaw ir-referenzi li ppermettew dawk l-operaturi ekonomiċi jiġu rreġistrati fuq il-lista uffiċjali jew li jiksbu ċ-ċertifikazzjoni u l-klassifikazzjoni mogħtija f’dik il-lista.
4. Reġistrazzjoni ċertifikata fuq listi uffiċjali mill-korpi kompetenti jew ċertifikat maħruġ mill-korp ta’ ċertifikazzjoni għandha tikkostitwixxi suppożizzjoni ta’ adattabilità fir-rigward tar-rekwiżiti għall-għażla kwalitattiva fi ħdan il-lista uffiċjali jew iċ-ċertifikat.
5. Ma għandux jinxteħet dubju mingħajr ġustifikazzjoni fuq l-informazzjoni li tista’ tinkiseb mir-reġistrazzjoni fuq listi uffiċjali jew miċ-ċertifikati. Fir-rigward tal-ħlas tal-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali u t-taxxi, kull meta jkun ser jingħata kuntratt jista’ jkun meħtieġ ċertifikat addizzjonali ta’ kwalunkwe operatur ekonomiku rreġistrat.
L-awtoritajiet kontraenti ta’ Stati Membri oħra għandhom japplikaw il-paragrafu 3 u l-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu favur dawk l-operaturi ekonomiċi biss li huma stabbiliti fl-Istat Membru li għandu l-lista uffiċjali.
6. Ir-rekwiżiti ta’ prova għall-kriterji għall-għażla kwalitattiva koperti mil-lista uffiċjali jew miċ-ċertifikat għandhom jikkonformaw mal-Artikolu 60 u, fejn adegwat, mal-Artikolu 62. Għal kwalunkwe reġistrazzjoni ta’ operaturi ekonomiċi ta’ Stati Membri oħra fuq il-lista uffiċjali jew għaċ-ċertifikazzjoni tagħhom, l-ebda prova jew dikjarazzjonijiet ulterjuri ma għandhom ikunu meħtieġa għajr dawk mitluba mill-operaturi ekonomiċi nazzjonali.
Fi kwalunkwe mument, l-operaturi ekonomiċi jistgħu jitolbu r-reġistrazzjoni tagħhom fuq il-lista uffiċjali jew il-ħruġ ta’ ċertifikat. Huma għandhom jiġu mgħarrfa fi żmien perijodu raġonevolment qasir bid-deċiżjoni meħuda mill-awtorità li tfassal il-lista uffiċjali jew il-korp kompetenti ta’ ċertifikazzjoni.
7. Operaturi ekonomiċi minn Stati Membri oħra ma għandhomx ikunu obbligati li jagħmlu din ir-reġistrazzjoni jew li jiksbu din iċ-ċertifikazzjoni sabiex jieħdu sehem f’kuntratt pubbliku. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jirrikonoxxu ċertifikati ekwivalenti minn korpi stabbiliti fi Stati Membri oħra. Huma għandhom ukoll jaċċettaw mezzi ekwivalenti ta’ prova.
8. Jekk mitluba, l-Istati Membri għandhom iqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri l-oħra kwalunkwe informazzjoni relatata mad-dokumenti ppreżentati bħala evidenza li l-operaturi ekonomiċi jissodisfaw ir-rekwiżiti sabiex jiġu reġistrati fuq il-lista uffiċjali ta’ operaturi ekonomiċi approvati jew bħala evidenza li l-operaturi ekonomiċi minn Stat Membru ieħor għandhom ċertifikazzjoni ekwivalenti.
Subtaqsima 2
Tnaqqis tan-numru ta’ kandidati, offerti u soluzzjonijiet
Artikolu 65
Tnaqqis tan-numru ta’ kandidati kwalifikati mod ieħor li għandhom jiġu mistiedna jieħdu sehem
1. Fi proċeduri ristretti, proċeduri kompetittivi permezz tan-negozjar, proċeduri ta’ djalogu kompetittiv u sħubijiet għall-innovazzjoni, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jillimitaw in-numru ta’ kandidati li jissodisfaw il-kriterji tal-għażla li ser jistiednu għall-offerti jew sabiex imexxu djalogu, dment li jkun disponibbli n-numru minimu, f’konformità mal-paragrafu 2, ta’ kandidati kwalifikati.
2. Fl-avviż dwar kuntratt jew fl-istedina għall-konferma tal-interess, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jindikaw il-kriterji jew ir-regoli oġġettivi u mhux diskriminatorji li beħsiebhom japplikaw, in-numru minimu ta’ kandidati li beħsiebhom jistiednu u, fejn dan ikun adegwat, in-numru massimu.
Fil-proċedura ristretta, in-numru minimu ta’ kandidati għandu jkun ħamsa. Fil-proċedura kompetittiva permezz tan-negozjar, fil-proċedura ta’ djalogu kompetittiv u fis-sħubija għall-innovazzjoni, in-numru minimu ta’ kandidati għandu jkun tlieta. Fi kwalunkwe każ, in-numru ta’ kandidati mistiedna għandu jkun biżżejjed sabiex tkun żgurata kompetizzjoni ġenwina.
L-awtoritajiet kontraenti għandhom jistiednu numru ta’ kandidati tal-inqas daqs in-numru minimu. Madankollu, fejn in-numru ta’ kandidati li jissodisfaw il-kriterji tal-għażla u l-livell minimu ta’ abbiltà, kif imsemmi fl-Artikolu 58(5), ikun inqas min-numru minimu, l-awtorità kontraenti tista’ tkompli l-proċedura billi tistieden il-kandidati bil-kapaċitajiet meħtieġa. Fil-kuntest tal-istess proċedura, l-awtorità kontraenti ma għandhiex tinkludi operaturi ekonomiċi li ma talbux li jieħdu sehem, jew kandidati li ma għandhomx il-kapaċitajiet meħtieġa.
Artikolu 66
Tnaqqis tan-numru ta’ offerti u soluzzjonijiet
Fejn l-awtoritajiet kontraenti jirrikorru għall-għażla li jnaqqsu n-numru ta’ offerti li għandhom jiġu nnegozjati kif stipulat fl-Artikolu 29(6) jew ta’ soluzzjonijiet li għandhom jiġu diskussi kif stipulat fl-Artikolu 30(4), dawn għandhom jagħmlu dan billi japplikaw il-kriterji tal-għoti ddikjarati fid-dokumenti tal-akkwist. Fl-istadju finali, in-numru finali għandu jkun biżżejjed sabiex tkun żgurata kompetizzjoni ġenwina billi jkun hemm biżżejjed offerti, soluzzjonijiet jew kandidati kwalifikati.
Subtaqsima 3
Għoti tal-kuntratt
Artikolu 67
Kriterji għall-għoti tal-kuntratt
1. Mingħajr ħsara għal-liġijiet, ir-regolamenti jew id-dispożizzjonijiet amministrattivi nazzjonali li jikkonċernaw il-prezz ta’ ċerti provvisti jew ir-remunerazzjoni ta’ ċerti servizzi, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jibbażaw l-għoti ta’ kuntratti pubbliċi fuq l-offerta l-aktar ekonomikament vantaġġuża.
2. Mill-perspettiva tal-awtorità kontraenti, l-offerta l-aktar ekonomikament vantaġġuża għandha tiġi identifikata abbażi tal-prezz jew l-ispiża, bl-użu ta’ approċċ kost-effettiv, bħall-kalkolu tal-ispejjeż tul iċ-ċiklu tal-ħajja skont l-Artikolu 68, u tista’ tinkludi l-aħjar bilanċ bejn il-prezz u l-kwalità, li għandu jiġi vvalutat abbażi ta’ kriterji li jinkludu aspetti kwalitattivi, ambjentali u/jew soċjali marbutin mas-suġġett tal-kuntratt pubbliku inkwistjoni. Dawn il-kriterji jistgħu jinkludu, pereżempju:
(a)
il-kwalità, inklużi l-mertu tekniku, il-karatteristiċi estetiċi u funzjonali, l-aċċessibilità, id-disinjar għall-utenti kollha, il-karatteristiċi soċjali, ambjentali u dawk innovattivi u l-kummerċ u l-kondizzjonijiet tiegħu,
(b)
l-organizzazzjoni, il-kwalifiki u l-esperjenza tal-persunal assenjat għat-twettiq tal-kuntratt, fejn il-kwalità tal-persunal assenjat tista’ tħalli impatt sinifikanti fuq il-livell tal-prestazzjoni tal-kuntratt; jew
(c)
is-servizz ta’ wara l-bejgħ u l-assistenza teknika, il-kondizzjonijiet ta’ twassil bħad-data ta’ twassil, il-proċess ta’ twassil u l-perijodu ta’ twassil jew il-perijodu ta’ tlestija.
L-element ta’ spiża jista’ wkoll jieħu l-forma ta’ prezz fissa jew spiża fissa li abbażi tagħhom l-operaturi ekonomiċi jikkompetu fuq il-kriterji ta’ kwalità biss.
L-Istati Membri jistgħu jipprevedu li l-awtoritajiet kontraenti ma jistgħux jużaw il-prezz biss jew l-ispiża biss bħala l-kriterju uniku għall-għoti jew jillimitaw l-użu tagħhom għal ċerti kategoriji ta’ awtoritajiet kontraenti jew ċerti tipi ta’ kuntratti.
3. Il-kriterji tal-għoti għandhom jitqiesu li huma marbutin mas-suġġett tal-kuntratt pubbliku fejn huma relatati max-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi li għandhom jingħataw taħt dak il-kuntratt fi kwalunkwe aspett u fi kwalunkwe stadju taċ-ċiklu tal-ħajja tagħhom, inklużi l-fatturi involuti:
(a)
fil-proċessi speċifiċi tal-produzzjoni, il-provvista jew il-kummerċ ta’ dawk ix-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi; jew
(b)
fi proċess speċifiku għal stadju ieħor taċ-ċiklu tal-ħajja tagħhom,
anke fejn fatturi bħal dawn ma jagħmlux parti mis-sustanza materjali tagħhom.
4. Il-kriterji tal-għoti ma għandux ikollhom l-effett li jagħtu lill-awtorità kontraenti libertà mingħajr restrizzjonijiet għall-għażla. Huma għandhom jiżguraw il-possibbiltà ta’ kompetizzjoni effettiva u għandhom jiġu akkumpanjati mill-ispeċifikazzjonijiet li jippermettu li l-informazzjoni mogħtija mill-offerenti tiġi vverifikata b’mod effettiv sabiex jiġi vvalutat kemm l-offerti jissodisfaw il-kriterji tal-għoti. Fil-każ ta’ dubju, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jivverifikaw b’mod effettiv il-preċiżjoni tal-informazzjoni u l-evidenza mogħtija mill-offerenti.
5. L-awtorità kontraenti għandha tispeċifika fid- dokumenti tal-akkwist, il-piż relattiv li hi tagħti lil kull wieħed mill-kriterji magħżula sabiex tiddetermina l-aktar offerta ekonomikament vantaġġuża, għajr meta din tkun identifikata abbażi tal-prezz biss.
Dawk il-proporzjonijiet jistgħu jkunu espressi billi tkun provduta sensiela b’firxa massima adattata.
Fejn għal raġunijiet oġġettivi l-ippeżar mhuwiex possibbli, l-awtorità kontraenti għandha tindika l-kriterji f’ordni li tonqos skont l-importanza.
Artikolu 68
Spejjeż taċ-ċiklu tal-ħajja
1. L-ispejjeż taċ-ċiklu tal-ħajja għandhom, safejn ikun rilevanti, ikopru l-ispejjeż kollha li ġejjin jew partijiet minnhom matul iċ-ċiklu tal-ħajja ta’ prodott, servizz jew xogħlijiet:
(a)
spejjeż imġarrba mill-awtorità kontraenti jew utenti oħra, bħal:
(i)
spejjeż relatati mal-akkwist,
(ii)
spejjeż tal-użu, bħal konsum tal-enerġija u riżorsi oħra,
(iii)
spejjeż tal-manutenzjoni,
(iv)
spejjeż ta’ tmiem iċ-ċiklu, bħall-ġbir u l-ispejjeż tar-riċiklaġġ.
(b)
spejjeż attribwiti lil esternalitajiet ambjentali marbutin mal-prodott, is-servizz jew ix-xogħlijiet matul iċ-ċiklu tal-ħajja tiegħu, dment li l-valur monetarju tagħhom ikun jista’ jiġi determinat u verifikat; tali spejjeż jistgħu jinkludu l-ispiża ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra u ta’ emissjonijiet ta’ sustanzi niġġiesa oħra u spejjeż oħrajn ta’ mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima.
2. Meta l-awtoritajiet kontraenti jivvalutaw l-ispejjeż permezz ta’ approċċ tal-ispejjeż tul iċ-ċiklu tal-ħajja, huma għandhom jindikaw fid-dokumenti tal-akkwist id-data li għandha tingħata mill-offerenti u l-metodu li ser tuża l-awtorità kontraenti biex tiddetermina l-ispejjeż taċ-ċiklu tal-ħajja abbażi ta’ dik id-data.
Il-metodu użat għall-valutazzjoni tal-ispejjeż attribwiti lil esternalitajiet ambjentali għandu jissodisfa l-kondizzjonijiet li ġejjin kollha:
(a)
huwa bbażat fuq kriteriji li jistgħu jkunu verifikati oġġettivament u mingħajr diskriminazzjoni. B’mod partikolari, fejn ma ġiex stabbilit għal applikazzjoni ripetuta jew kontinwa, ma għandux jiffavorixxi jew jiżvantaġġa mingħajr ġustifikazzjoni lil ċerti operaturi ekonomiċi;
(b)
ikun aċċessibbli għall-partijiet interessati kollha;
(c)
id-data mitluba tista’ tingħata bi sforz raġonevoli minn operaturi ekonomiċi normalment diliġenti, inklużi operaturi ekonomiċi minn pajjiżi terżi parti għall-FAP jew ftehimiet internazzjonali oħra li l-Unjoni hija marbuta bihom.
3. Kull meta metodu komuni għall-kalkolu tal-ispejjeż taċ-ċiklu tal-ħajja ikun sar obbligatorju minn att leġislattiv tal-Unjoni, dak il-metodu komuni għandu jiġi applikat għall-valutazzjoni tal-ispejjeż taċ-ċiklu tal-ħajja.
Lista ta’ atti leġislattivi għal dawn, u fejn meħtieġ l-atti delegati li jissuplimentawhom, tinsab fl-Anness XIII. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 87 li jikkonċerna l-aġġornament ta’ dik il-lista, meta aġġornament tal-lista huwa meħtieġ minħabba l-adozzjoni ta’ leġislazzjoni ġdida li tagħmel il-metodu komuni obbligatorju jew tħassar jew timmodifika atti legali eżistenti.
Artikolu 69
Offerti baxxi wisq
1. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jesiġu li l-operaturi ekonomiċi jispjegaw il-prezz jew l-ispejjeż proposti fl-offerta meta l-offerti jkunu jidhru baxxi b’mod mhux normali fir-rigward tax-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi.
2. L-ispjegazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jkunu relatati b’mod partikolari ma’:
(a)
l-ekonomija tal-metodu ta’ kostruzzjoni, tal-proċess ta’ manifattura jew tas-servizzi pprovduti jew tal-metodu tal-kostruzzjoni;
(b)
is-soluzzjonijiet tekniċi magħżula jew kwalunkwe kondizzjonijiet eċċezzjonalment favorevoli disponibbli għall-offerent għall-forniment tal-prodotti jew servizzi jew għall-eżekuzzjoni tax-xogħol;
(c)
l-oriġinalità tax-xogħol, provvisti jew servizzi proposti mill-offerent;
(d)
konformità mal-obbligi msemmijin fl-Artikolu 18(2);
(e)
konformità mal-obbligi msemmijin fl-Artikolu 71;
(f)
il-possibbiltà li l-offerent jikseb għajnuna mill-Istat.
3. L-awtorità kontraenti għandha tivvaluta l-informazzjoni pprovduta billi tikkonsulta lill-offerent. Din tista’ tiċħad l-offerta biss fejn il-provi pprovduti ma jispjegawx b’mod sodisfaċenti l-livell baxx tal-prezz jew tal-ispejjeż proposti, b’kont meħud tal-elementi msemmija fil-paragrafu 2.
L-awtoritajiet kontraenti għandhom jiċħdu l-offerta, fejn ikunu stabbilixxew li l-offerta hija baxxa wisq għax ma tikkonformax mal-obbligi applikabbli msemmija fl-Artikolu 18(2).
4. Fejn awtorità kontraenti tistabbilixxi li offerta hija baxxa wisq għax l-offerent kiseb għajnuna mill-Istat, l-offerta tista’ tiġi miċħuda għal dik ir-raġuni waħedha biss wara konsultazzjoni mal-offerent fejn, fi ħdan limitu ta’ żmien suffiċjenti stabbilit mill-awtorità kontraenti, dan tal-aħħar ma jistax juri li l-għajnuna inkwistjoni hija kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107 tat-TFUE. Fejn l-awtorità kontraenti tiċħad offerta f’dawk iċ-ċirkostanzi, din għandha tgħarraf lill-Kummissjoni dwar dan.
5. Meta ssirilhom talba, l-Istati Membri għandhom iqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri l-oħrajn, permezz ta’ kooperazzjoni amministrattiva, kwalunkwe informazzjoni li għandhom, bħal liġijiet, regolamenti, ftehimiet kollettivi universalment applikabbli jew standards tekniċi nazzjonali, relatata mal-evidenza u d-dokumenti ppreżentati fir-rigward tad-dettalji elenkati fil-paragrafu 2.
KAPITOLU IV
Twettiq tal-kuntratt
Artikolu 70
Kondizzjonijiet għat-twettiq ta’ kuntratti
L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jistabbilixxu kondizzjonijiet speċjali relatati mat-twettiq ta’ kuntratt, dment li huma marbutin mas-suġġett tal-kuntratt skont it-tifsira tal-Artikolu 67(3) u indikati fis-sejħa għall-kompetizzjoni jew fid-dokumenti ta’ akkwist. Dawk il-kondizzjonijiet jistgħu jinkludu kunsiderazzjonijiet ekonomiċi, relatati mal-innovazzjoni, ambjentali, soċjali jew relatati mal-impjieg.
Artikolu 71
Sottokuntrattar
1. L-osservanza mis-sottokuntratturi tal-obbligi msemmijin fl-Artikolu 18(2) hija żgurata permezz ta’ azzjoni adegwata mill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti li jaġixxu fl-ambitu tar-responsabbiltà u l-kompetenza tagħhom.
2. Fid-dokumenti tal-akkwist, l-awtorità kontraenti tista’ titlob jew tista’ tkun meħtieġa minn Stat Membru li titlob lill-offerent sabiex fl-offerta tiegħu jindika kwalunkwe sehem mill-kuntratt li hu jista’ jkollu l-ħsieb li jagħti bħala sottokuntratt lil partijiet terzi u jindika wkoll kwalunkwe sottokuntrattur propost.
3. L-Istati Membri jistgħu jipprevedu li fuq talba tas-sottokuntrattur u fejn in-natura tal-kuntratt tkun tippermetti dan, l-awtorità kontraenti għandha tittrasferixxi l-ħlasijiet dovuti direttament lis-sottokuntrattur għas-servizzi, il-provvisti jew ix-xogħlijiet pprovduti lill-operatur ekonomiku li jkun ingħata l-kuntratt pubbliku (il-kuntrattur prinċipali). Tali miżuri jistgħu jinkludu mekkaniżmi adatti li jippermettu lill-kuntrattur prinċipali joġġezzjona għal pagamenti mhux dovuti. L-arranġamenti li jikkonċernaw dak il-mod ta’ ħlas għandhom jiġu stabbiliti fid-dokumenti tal-akkwist.
4. Il-paragrafi 1 sa 3 għandhom ikunu mingħajr ħsara għall-kwistjoni tar-responsabbiltà tal-kontrattur prinċipali.
5. Fil-każ ta’ kuntratti ta’ xogħlijiet u fir-rigward ta’ servizzi li għandhom jiġu provduti f’faċilità taħt is-superviżjoni diretta tal-awtorità kontraenti, wara l-għoti tal-kuntratt u mhux aktar tard minn meta jibda t-twettiq tal-kuntratt, l-awtorità kontraenti għandha tesiġi lill-kuntrattur prinċipali jindika lill-awtorità kontraenti l-isem, id-dettalji ta’ kuntatt u r-rappreżentanti legali tas-sottokuntratturi tiegħu, li huma involuti fit-tali xogħlijiet jew servizzi, kif magħrufa f’dan il-punt ta’ żmien. L-awtorità kontraenti għandha tesiġi lill-kuntrattur prinċipali javża lill-awtorità kontraenti bi kwalunkwe tibdil f’din l-informazzjoni waqt il-perijodu tal-kuntratt kif ukoll bl-informazzjoni meħtieġa dwar kwalunkwe sottokuntrattur ġdid li jinvolvi sussegwentement fit-tali xogħlijiet jew servizzi.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri jistgħu jimponu l-obbligu tal-għoti tal-informazzjoni meħtieġa direttament fuq il-kuntrattur prinċipali.
Fejn meħtieġ għall-finijiet tal-punt (b) tal-paragrafu 6 ta’ dan l-Artikolu, l-informazzjoni meħtieġa għandha tkun akkumpanjata mill-awtodikjarazzjonijiet tas-sottokuntratturi kif previst fl-Artikolu 59. Il-miżuri ta’ implimentazzjoni skont il-paragrafu 8 ta’ dan l-Artikolu jistgħu jipprevedu li s-sottokuntratturi li huma ppreżentati wara l-għoti tal-kuntratt għandhom jipprovdu ċ-ċertifikati u dokumenti oħra ta’ appoġġ minflok l-awtodikjarazzjoni.
L-ewwel subparagrafu ma għandux japplika għall-fornituri.
L-awtoritajiet kontraenti jistgħu jestendu jew jistgħu jiġu obbligati minn Stati Membri li jestendu l-obbligi previsti fl-ewwel subparagrafu, pereżempju:
(a)
għall-kuntratti ta’ provvista, għall-kuntratti ta’ servizzi minbarra dawk li jikkonċernaw servizzi li jiġu provduti fil-faċilitajiet taħt is-superviżjoni diretta tal-awtorità kontraenti jew għall-fornituri involuti f’kuntratti ta’ xogħlijiet jew servizzi;
(b)
għas-sottokuntratturi tas-sottokuntratturi tal-kuntrattur prinċipali jew aktar ‘l isfel fil-katina tas-sottokuntrattar.
6. Bil-għan li jiġi evitat ksur tal-obbligi msemmijin fl-Artikolu 18(2), jistgħu jittieħdu miżuri adegwati, bħal:
(a)
Fejn il-liġi nazzjonali ta’ Stat Membru jipprovdi għal mekkaniżmu ta’ responsabbiltà konġunta bejn is-sottokuntratturi u l-kuntrattur prinċipali, l-Istat Membru kkonċernat għandu jiżgura li r-regoli rilevanti jiġu applikati f’konformità mal-kondizzjonijiiet stipulati fl-Artikolu 18(2).
(b)
L-awtoritajiet kontraenti jistgħu, f’konformità mal-Artikoli 59, 60 u 61, jivverifikaw jew ikunu obbligati mill-Istati Membri li jivverifikaw jekk hemmx raġunijiet għall-esklużjoni ta’ sottokuntratturi skont l-Artikolu 57. F’każijiet bħal dawn, l-awtorità kontraenti għandha tesiġi li l-operatur ekonomiku jissostitwixxi sottokuntrattur li fir-rigward tiegħu l-verifika tkun uriet li hemm raġunijiet obbligatorji għall-esklużjoni. L-awtorità kontraenti tista’ tesiġi jew tiġi obbligata minn Stat Membru li tesiġi li l-operatur ekonomiku jissostitwixxi sottokuntrattur li fir-rigward tiegħu l-verifika tkun uriet li hemm raġunijiet mhux obbligatorji għall-esklużjoni.
7. L-Istati Membri jistgħu jipprevedu regoli ta’ responsabbiltà aktar stretti skont il-liġi nazzjonali jew imorru aktar ‘l hinn skont il-liġi nazzjonali dwar il-pagamenti diretti lis-sottokuntratturi, pereżempju billi jipprevedu għal pagamenti diretti lis-sottokuntratturi mingħajr ma huma jkollhom il-ħtieġa li jitolbu tali pagament dirett.
8. Dawk l-Istati Membri li għażlu li jipprevedu miżuri skont il-paragrafi 3, 5 jew 6 għandhom jispeċifikaw, skont il-liġi, ir-regolament jew id-dispożizzjonijiet amministrattivi u wara li kkunsidraw id-dritt tal-Unjoni, il-kondizzjonijiet ta’ implimentazzjoni għal dawk il-miżuri. Billi jagħmlu dan, l-Istati Membri jistgħu jillimitaw l-applikabilità tagħhom, pereżempju fir-rigward ta’ ċerti tipi ta’ kuntratti, ċerti kategoriji ta’ awtoritajiet kontraenti jew operaturi ekonomiċi kif ukoll ta’ ċerti ammonti.
Artikolu 72
Modifika ta’ kuntratti matul it-terminu tagħhom
1. Kuntratti u ftehimiet qafas jistgħu jiġu mmodifikati mingħajr proċedura ġdida tal-akkwist f’konformità ma’ din id-Direttiva fi kwalunkwe wieħed minn dawn il-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn il-modifiki, irrispettivament mill-valur monetarju tagħhom, ikunu ġew previsti fid-dokumenti inizjali tal-akkwist fi klawżoli ta’ reviżjoni ċari, preċiżi u inekwivokabbli, li jistgħu jinkludi klawżoli ta’ reviżjoni ta’ prezzijiet, jew għażliet. Dawn il-klawżoli għandhom jiddikjaraw il-kamp ta’ applikazzjoni u n-natura ta’ modifiki jew għażliet possibbli kif ukoll il-kondizzjonijiet li taħthom dawn jistgħu jintużaw. Ma għandhomx jipprovdu għal modifiki jew għażliet li jibdlu n-natura ġenerali tal-kuntratt jew tal-ftehim qafas;
(b)
għal xogħlijiet, servizzi jew provvisti addizzjonali mill-kuntrattur oriġinali li saru meħtieġa u li ma kinux inklużi fl-akkwist inizjali fejn bidla fil-kuntrattur:
(i)
ma tistax issir għal raġunijiet ekonomiċi jew tekniċi bħalma huma r-rekwiżiti ta’ interkambjalità jew interoperabbiltà mat-tagħmir, is-servizzi jew l-installazzjonijiet eżistenti akkwistati taħt l-akkwist inizjali; u
(ii)
tikkawża inkonvenjenza sinifikanti jew duplikazzjoni sostanzjali tal-ispejjeż għall-awtorità kontraenti.
Madankollu, kwalunkwe żieda fil-prezz ma tistax taqbeż 50 % tal-valur tal-kuntratt oriġinali; fejn isiru diversi modifiki suċċessivi, din il-limitazzjoni għandha tapplika għall-valur ta’ kull modifika. Tali modifiki suċċessivi ma għandux ikollhom l-għan li tiġi evitata din id-Direttiva;
(c)
fejn jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(i)
il-ħtieġa ta’ modifika nġiebet minħabba ċirkostanzi li awtorità kontraenti diliġenti ma setgħetx tipprevedi;
(ii)
il-modifika ma tibdilx in-natura ġenerali tal-kuntratt;
(iii)
kwalunkwe żieda fil-prezz mhijiex ogħla minn 50 % tal-valur tal-kuntratt oriġinali jew tal-ftehim qafas. Fejn isiru diversi modifiki suċċessivi, dik il-limitazzjoni għandha tapplika għall-valur ta’ kull modifika. Tali modifiki suċċessivi ma għandux ikollhom l-għan li tiġi evitata din id-Direttiva;
(d)
fejn kuntrattur ġdid jissostitwixxi dak li inizjalment kien ingħata l-kuntratt mill-awtorità kontraenti bħala konsegwenza ta’ wieħed minn dawn:
(i)
klawżola ta’ reviżjoni mhix ekwivoka jew għażla f’konformità mal-punt (a);
(ii)
suċċessjoni universali jew parzjali fil-pożizzjoni tal-kuntrattur inizjali, wara operazzjonijiet ta’ ristrutturar korporattiv, inkluż it-teħid ta’ pussess, amalgamazzjoni, akkwist jew insolvenza ta’ operatur ekonomiku ieħor li jissodisfa l-kriterji tal-għażla kwalitattiva inizjalment stabbiliti, dejjem jekk din ma twassalx għal modifiki sostanzjali oħrajn għall-kuntratt u ma għandhiex l-għan li tevita l-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva; jew
(iii)
f’każ li l-awtorità kontraenti nnifisha tassumi l-obbligi tal-kuntrattur prinċipali lejn is-sottokuntratturi tiegħu fejn din il-possibbiltà hija prevista taħt il-leġislazzjoni nazzjonali skont l-Artikolu 71;
(e)
fejn il-modifiki, irrispettivament mill-valur tagħhom, mhumiex sostanzjali skont it-tifsira tal-paragrafu 4.
Awtoritajiet kontraenti li jkunu mmodifikaw kuntratt fil-każijiet stipulati taħt il-punti (b) u (c) ta’ dan il-paragrafu għandhom jippubblikaw avviż dwar dan f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Dan l-avviż għandu jkun fih l-informazzjoni stipulata fl-Anness V, parti G u għandu jkun ppubblikat skont l-Artikolu 51.
2. Barra minn hekk, u mingħajr l-ebda ħtieġa li jiġi vverifikat jekk il-kondizzjonijiet stipulati taħt il-punti (a) sa (d) tal-paragrafi 4 humiex sodisfatti, il-kuntratti jistgħu ugwalment jiġu mmodifikati mingħajr ma tkun meħtieġa proċedura ġdida ta’ akkwist f’konformità ma’ din id-Direttiva fejn il-valur tal-modifika ikun anqas miż-żewġ valuri li ġejjin:
(i)
il-limiti stipulati fl-Artikolu 4; u
(ii)
10 % tal-valur tal-kuntratt inizjali għall-kuntratti ta’ servizz u ta’ provvista u taħt il-15 % tal-valur tal-kuntratt inizjali għall-kuntratti ta’ xogħlijiet.
Madanakollu, il-modifika ma tistax tibdel in-natura ġenerali tal-kuntratt jew ftehim qafas. Fejn isiru diversi modifiki suċċessivi, il-valur għandu jiġi valutat abbażi tal-valur kumulattiv nett tal-modifiki suċċessivi.
3. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-prezz imsemmi fil-paragrafu 2 u l-punti (b) u (c) tal-paragrafu 1, il-prezz aġġornat għandu jkun il-valur ta’ referenza meta l-kuntratt ikun jinkludi klawżola ta’ indiċjar.
4. Modifika ta’ kuntratt jew ta’ ftehim qafas matul it-terminu tiegħu għandha titqies bħala sostanzjali skont it-tifsira tal-punt (e) tal-paragrafu 1, fejn din trendi l-kuntratt jew il-ftehim qafas materjalment differenti fin-natura minn dak inizjalment konkluż. Fi kwalunkwe eventwalità, mingħajr ħsara għall-paragrafi 1 u 2, modifika għandha titqies bħala sostanzjali fejn tkun sodisfatta waħda jew iktar mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-modifika tintroduċi kondizzjonijiet li, kieku kienu parti mill-proċedura ta’ akkwist inizjali, kienu jippermettu d-dħul ta’ kandidati oħra minbarra dawk inizjalment magħżula jew l-aċċettazzjoni ta’ offerta oħra minbarra dik aċċettata oriġinarjament jew kienu jattiraw parteċipanti addizzjonali fil-proċedura ta’ akkwist;
(b)
il-modifika tibdel il-bilanċ ekonomiku tal-kuntratt jew tal-ftehim qafas favur il-kuntrattur b’tali mod li ma kienx previst fil-kuntratt inizjali jew il-ftehim qafas;
(c)
il-modifika testendi l-kamp ta’ applikazzjoni tal-kuntratt jew tal-ftehim qafas b’mod konsiderevoli;
(d)
fejn kuntrattur ġdid jissostitwixxi dak li inizjalment kien ingħata l-kuntratt mill-awtorità kontraenti f’każijiet oħra minbarra dawk previsti taħt il-punt (d) tal-paragrafu 1.
5. Proċedura ġdida ta’ akkwist f’konformità ma’ din id-Direttiva għandha tkun meħtieġa għal modifiki oħra tad-dispożizzjonijiet ta’ kuntratt pubbliku jew ftehim qafas matul it-terminu tiegħu minbarra dawk previsti taħt il-paragrafi 1 u 2.
Artikolu 73
Terminazzjoni ta’ kuntratti
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kontraenti jkollhom il-possibbiltà, għall-anqas fiċ-ċirkostanzi li ġejjin u skont il-kondizzjonijiet determinati mil-liġi nazzjonali applikabbli, li jitterminaw kuntratt pubbliku matul it-terminu tiegħu, meta:
(a)
il-kuntratt kien soġġett għal modifika sostanzjali, li kienet tkun teħtieġ proċedura ġdida ta’ akkwist skont l-Artikolu 72;
(b)
il-kuntrattur kien, fil-ħin tal-għoti tal-kuntratt, f’waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 57(1) u għalhekk kellu jiġi eskluż mill-proċedura ta’ akkwist;
(c)
il-kuntratt ma kellux jingħata lill-kuntrattur fid-dawl ta’ ksur serju tal-obbligi skont it-Trattati u din id-Direttiva li ġie ddikjarat mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea fi proċedura skont l-Artikolu 258 tat-TFUE.
TITOLU III
REĠIMI PARTIKOLARI TA’ AKKWISTI
KAPITOLU I
Servizzi soċjali u servizzi speċifiċi oħrajn
Artikolu 74
Għoti ta’ kuntratti għal servizzi soċjali u servizzi speċifiċi oħrajn
Kuntratti għal servizzi soċjali u servizzi speċifiċi oħrajn elenkati fl-Anness XIV għandhom jingħataw skont dan il-Kapitolu, fejn il-valur tal-kuntratti jkun daqs jew akbar mil-limitu indikat fil-punt (d) tal-Artikolu 4.
Artikolu 75
Pubblikazzjoni ta’ avviżi
1. Awtoritajiet kontraenti li beħsiebhom jagħtu kuntratt pubbliku għas-servizzi msemmija fl-Artikolu 74 jridu jħabbru l-intenzjoni tagħhom permezz ta’ kwalunkwe waħda minn dawn il-modi:
(a)
permezz ta’ notifika kuntrattwali, li għandu jkun fiha l-informazzjoni msemmija fl-Anness V Parti H, f’konformità mal-formoli standard imsemmija fl-Artikolu 51; jew
(b)
permezz ta’ notifika ta’ informazzjoni minn qabel, li għandha tiġi ppubblikata kontinwament u li jkun fiha l-informazzjoni stabbilita fl-Anness V Parti I. In-notifika ta’ informazzjoni minn qabel għandha tirreferi b’mod speċifiku għat-tipi ta’ servizzi li ser ikunu s-suġġett tal-kuntratti li għandhom jingħataw. Hija għandha tindika li l-kuntratti ser jingħataw mingħajr aktar pubblikazzjoni u tistieden lill-operaturi ekonomiċi interessati biex jesprimu l-interess tagħhom bil-miktub.
L-ewwel subparagrafu, madankollu, ma għandux japplika fejn proċedura negozjata mingħajr pubblikazzjoni minn qabel setgħet intużat f’konformità mal-Artikolu 32 għall-għoti ta’ kuntratt pubbliku ta’ servizz.
2. Awtoritajiet kontraenti li taw kuntratt pubbliku għas-servizzi msemmija fl-Artikolu 74 għandhom iħabbru r-riżultati tal-proċedura tal-akkwist permezz ta’ avviż dwar għoti ta’ kuntratt, li għandu jkun fih l-informazzjoni msemmija fl-Anness V Parti J, f’konformità mal-formoli standard imsemmija fl-Artikolu 51. Madanakollu jistgħu jiġbru dawn l-avviżi fi gruppi fuq bażi trimestrali. F’dak il-każ, huma għandhom jibagħtu l-avviżi miġbura fi żmien 30 jum mit-tmiem ta’ kull trimestru.
3. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-formoli standard imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 89(2).
4. L-avviżi msemmijin f’dan l-Artikolu għandhom jiġu ppubblikati skont l-Artikolu 51.
Artikolu 76
Prinċipji għall-għoti ta’ kuntratti
1. L-Istati Membri għandhom jimplimentaw regoli nazzjonali għall-għoti ta’ kuntratti soġġetti għal dan il-Kapitolu biex jiżguraw li l-awtoritajiet kontraenti jikkonformaw mal-prinċipji ta’ trasparenza u trattament ugwali tal-operaturi ekonomiċi. L-Istati Membri huma liberi li jiddeterminaw ir-regoli proċedurali applikabbli sakemm it-taliregoli jippermettu lill-awtoritajiet kontraenti jieħdu kont tal-ispeċifiċitajiet tas-servizzi inkwistjoni.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kontraenti jieħdu kont tal-ħtieġa li jiżguraw il-kwalità, il-kontinwità, l-aċċessibbiltà, l-aċċessibbiltà tal-prezz, id-disponibbiltà u l-komprensività tas-servizzi, il-ħtiġijiet speċifiċi tal-kategoriji differenti ta’ utenti, inklużi l-gruppi żvantaġġati u vulnerabbli, l-involviment u s-setgħa tal-utenti u l-innovazzjoni. L-Istati Membri jistgħu jipprovdu wkoll li l-għażla tal-fornitur tas-servizzi għandha ssir abbażi tal-offerta li toffri l-aqwa bilanċ bejn prezz u kwalità, b’teħid fil-kont tal-kwalità u l-kriterji tas-sostenibbiltà għas-servizzi soċjali.
Artikolu 77
Kuntratti riżervati għal ċerti servizzi
1. L-Istati Membri jistgħu jipprovdu li l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jirriżervaw id-dritt li organizzazzjoni tipparteċipa fi proċeduri għall-għoti ta’ kuntratti pubbliċi esklussivament għal dawk is-servizzi ta’ saħħa, dawk soċjali u dawk kulturali kif imsemmijin fl-Artikolu 74, li huma koperti mill-kodiċi CPV 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4„ 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1, 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, minn 85000000-9 sa 85323000-9, 92500000-6, 92600000-7, 98133000-4, 98133110-8.
2. L-organizzazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-objettiv tagħha huwa t-twettiq ta’ missjoni ta’ servizz pubbliku marbuta mat-twassil tas-servizzi msemmijin fil-paragrafu 1;
(b)
il-profitti jerġgħu jiġu investiti bil-għan li jinkiseb l-objettiv tal-organizzazzjoni. Fejn il-profitti jkunu mqassma jew jerġgħu jitqassmu, dan għandu jkun ibbażat fuq konsiderazzjonijiet parteċipattivi;
(c)
l-istrutturi tal-ġestjoni jew tas-sjieda tal-organizzazzjoni li qed twettaq il-kuntratt għandhom huma bbażati fuq sjieda mill-impjegati jew prinċipji parteċipattivi, jew jeħtieġu l-parteċipazzjoni attiva tal-impjegati, l-utenti jew il-partijiet interessati; u
(d)
l-organizzazzjoni ma tkunx ingħatat kuntratt għas-servizzi konċernati mill-awtorità kontraenti konċernata skont dan l-Artikolu fl-aħħar tliet snin.
3. It-tul massimu tal-kuntratt ma għandux ikun aktar minn tliet snin.
4. Is-sejħa għal kompetizzjoni għandha tagħmel referenza għal dan l-Artikolu.
5. Minkejja l-Artikolu 92, il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-effetti ta’ dan l-Artikolu u tirraporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sat-18 ta’ April 2019.
KAPITOLU II
Regoli li jirregolaw kompetizzjonijiet ta’ disinn
Artikolu 78
Kamp ta’ applikazzjoni
Dan il-Kapitolu għandu japplika għal:
(a)
kompetizzjonijiet ta’ disinn organizzati bħala parti minn proċedura li twassal għall-għoti ta’ kuntratt pubbliku ta’ servizz;
(b)
kompetizzjonijiet ta’ disinn bi premji jew ħlasijiet lill-parteċipanti.
Fil-każijiet imsemmija fil-punt (a) tal-ewwel paragrafu ta’ dan l-Artikolu, il-limitu msemmi fl-Artikolu 4 huwa kkalkolat fuq il-bażi tal-valur stmat qabel il-VAT tal-kuntratt pubbliku ta’ servizz, inklużi kwalunkwe premji possibbli jew ħlasijiet lill-parteċipanti.
Fil-każijiet imsemmijin fil-punt (b) tal-ewwel paragrafu ta’ dan l-Artikolu, il-limitu massimu jirreferi għall-ammont totali ta’ premji u ħlasijiet inkluż il-valur stmat nett tal-VAT tal-kuntratt għal servizzi pubbliċi li jista’ sussegwentement ikun konkluż taħt l-Artikolu 32(4) jekk l-awtorità kontraenti tkun ħabbret l-intenzjoni tagħha li tagħti kuntratt bħal dan fl-avviż ta’ kompetizzjoni.
Artikolu 79
Avviżi
1. L-awtoritajiet kontraenti li beħsiebhom jorganizzaw kompetizzjoni ta’ disinn għandhom iħabbru l-intenzjoni tagħhom permezz ta’ avviż ta’ kompetizzjoni.
Fejn ikunu beħsiebhom jagħtu kuntratt ta’ servizz sussegwenti skont l-Artikolu 32(4), dan għandu jkun indikat fl-avviż ta’ kompetizzjoni.
2. L-awtoritajiet kontraenti li organizzaw kompetizzjoni ta’ disinn għandhom jibagħtu avviż bir-riżultati tal-kompetizzjoni skont l-Artikolu 51 u għandhom ikunu jistgħu jagħtu prova tad-data ta’ meta jkunu bagħtu l-avviż.
Fejn l-għoti ta’ informazzjoni dwar ir-riżultat tal-kompetizzjoni jxekkel l-infurzar tal-liġi, imur kontra l-interess pubbliku jew jippreġudika l-interessi kummerċjali leġittimi ta’ impriża partikolari, kemm jekk pubblika jew privata, jew jista’ jippreġudika kompetizzjoni leali bejn fornituri ta’ servizzi, din l-informazzjoni tista’ tinżamm milli tiġi ppubblikata.
3. L-avviżi msemmija fil-paragrafu 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu għandhom jiġu ppubblikati skont l-Artikolu 51(2) sa (6) u l-Artikolu 52. Dawn għandhom jinkludu l-informazzjoni stabbilita rispettivament fl-Anness V, partijiet E u F fil-format tal-formoli standard.
Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-formoli standard permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 89(2).
Artikolu 80
Regoli dwar l-organizzazzjoni ta’ kompetizzjonijiet ta’ disinn u l-għażla tal-parteċipanti
1. Meta jorganizzaw kompetizzjonijiet ta’ disinn, l-awtoritajiet kontraenti għandhom japplikaw proċeduri li huma adattati għad-dispożizzjonijiet tat-Titolu I u ta’ dan il-Kapitolu.
2. Id-dħul ta’ parteċipanti għal kompetizzjonijiet ta’ disinn ma għandhiex tkun limitata:
(a)
mir-referenza għat-territorju jew parti mit-territorju ta’ Stat Membru;
(b)
minn raġunijiet li, skont il-liġi tal-Istat Membru fejn tiġi organizzata il-kompetizzjoni, dawn ikunu meħtieġa li jkunu persuni fiżiċi jew ġuridiċi.
3. Fejn il-kompetizzjonijiet ta’ disinn huma limitati għal numru limitat ta’ parteċipanti, l-awtoritajiet kontraenti għandhom jistabbilixxu kriterji tal-għażla ċari u mhux diskriminatorji. Fi kwalunkwe każ, in-numru ta’ kandidati mistiedna jipparteċipaw għandu jkun biżżejjed sabiex tkun żgurata kompetizzjoni ġenwina.
Artikolu 81
Kompożizzjoni tal-ġurija
Il-ġurija għandha tkun komposta esklussivament minn persuni fiżiċi li huma indipendenti mill-parteċipanti fil-kompetizzjoni. Fejn tkun meħtieġa kwalifika professjonali partikolari mill-parteċipanti f’kompetizzjoni, mill-anqas terz mill-membri tal-ġurija għandu jkollhom dik il-kwalifika jew kwalifika ekwivalenti.
Artikolu 82
Deċiżjonijiet tal-ġurija
1. Il-ġurija għandha tkun awtonoma fid-deċiżjonijiet jew l-opinjonijiet tagħha.
2. Il-ġurija għandha teżamina l-pjanijiet u l-proġetti ppreżentati mill-kandidati b’mod anonimu u fuq il-bażi unika tal-kriterji indikati fl-avviż dwar il-kompetizzjoni.
3. Il-ġurija għandha tirreġistra l-klassifikazzjoni tal-proġetti f’rapport, iffirmat mill-membri tagħha, magħmula skont il-merti ta’ kull proġett, flimkien mal-kummenti dwarha u kwalunkwe punti li jeħtieġ li jiġu ċċarati.
4. L-anonimità għandha tiġi osservata sakemm il-ġurija tasal għall-opinjoni jew deċiżjoni tagħha.
5. Jekk ikun hemm bżonn, il-kandidati jistgħu jiġu mistiedna jwieġbu mistoqsijiet li l-ġurija rreġistrat fil-minuti sabiex jiċċaraw kwalunkwe aspett mill-proġetti.
6. Għandhom jinżammu minuti sħaħ tad-djalogu bejn il-membri tal-ġurija u l-kandidati.
TITOLU IV
GOVERNANZA
Artikolu 83
Infurzar
1. Sabiex jiżguraw implimentazzjoni korretta u effiċjenti b’mod effettiv, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li għall-anqas il-kompiti stabbiliti f’dan l-Artikolu jitwettqu minn awtorità, korp jew struttura waħda jew aktar. Huma għandhom jindikaw lill-Kummissjoni l-awtoritajiet, il-korpi u l-istrutturi kompetenti kollha għal dawk il-kompiti.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-applikazzjoni ta’ regoli ta’ akkwist pubbliku hija mmonitorjata.
Meta l-awtoritajiet jew l-istrutturi ta’ monitoraġġ, fuq inizjattiva tagħhom stess jew meta jirċievu informazzjoni, jidentifikaw ksur speċifiku jew problemi sistemiċi, huma għandhom jingħataw is-setgħa biex jindikaw dawk il-problemi lill-awtoritajiet ta’ awditjar, qrati jew qrati ġenerali nazzjonali jew awtoritajiet jew strutturi adegwati oħra, bħall-ombudsman, il-parlamenti nazzjonali jew il-kumitati tagħhom.
3. Ir-riżultati tal-attivitajiet ta’ monitoraġġ skont il-paragrafu 2 għandhom isiru disponibbli għall-pubbliku permezz ta’ modi adattati ta’ informazzjoni. Dawn ir-riżultati għandhom ikunu disponibbli wkoll għall-Kummissjoni. Pereżempju, jistgħu jiġu integrati fir-rapporti ta’ monitoraġġ imsemmija fit-tieni subparagrafu ta’ dan il-paragrafu.
Sat-18 ta’ April 2017 u kull tliet snin wara dan, l-Istati Membri għandhom jibagħtu rapport ta’ monitoraġġ lill-Kummissjoni, li jkopri, fejn applikabbli, informazzjoni dwar l-aktar sorsi frekwenti ta’ applikazzjoni ħażina jew ta’ inċertezza legali, inklużi problemi possibbli strutturali jew rikorrenti fl-applikazzjoni tar-regoli, fil-livell tal-parteċipazzjoni tal-SMEs fl-akkwist pubbliku u dwar il-prevenzjoni, l-identifikazzjoni u r-rappurtar adegwat ta’ każijiet ta’ frodi fl-akkwist, korruzzjoni, kunflitt ta’ interess u irregolaritajiet serji oħra.
Il-Kummissjoni tista’, mhux iktar tard minn kull tliet snin, titlob lill-Istati Membri biex jipprovdu informazzjoni dwar l-implimentazzjoni prattika ta’ politiki nazzjonali srateġiċi tal-akkwist
Għall-finijiet ta dan il-paragrafu u l-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu, “SME” għandha tinftiehem kif definita fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE (39).
Abbażi tad-data riċevuta taħt dan il-paragrafu, il-Kummissjoni għandha toħroġ rapport regolarment dwar l-implimentazzjoni u l-aħjar prattiki ta’ politiki nazzjonali tal-akkwist fis-suq intern.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li:
(a)
informazzjoni u gwida dwar l-interpretazzjoni u l-applikazzjoni tal-liġijiet tal-Unjoni dwar l-akkwist pubbliku tkun disponibbli mingħajr ħlas sabiex tassisti l-awtoritajiet kontraenti u l-atturi ekonomiċi, b’mod partikolari l-SMEs, biex japplikaw ir-regoli tal-Unjoni dwar l-akkwist pubbliku b’mod korrett; u
(b)
jkun disponibbli appoġġ għall-awtoritajiet kontraenti fir-rigward tal-ippjanar u t-twettiq ta’ proċeduri tal-akkwist.
5. L-Istati Membri għandhom, mingħajr ħsara għall-proċeduri ġenerali u l-metodi ta’ ħidma stabbiliti mill-Kummissjoni għall-komunikazzjonijiet u l-kuntatti tagħha mal-Istati Membri, jinnominaw punt ta’ referenza għall-kooperazzjoni mal-Kummissjoni fir-rigward tal-applikazzjoni tal-leġislazzjoni dwar l-akkwist pubbliku.
6. L-awtoritajiet kontraenti għandhom, għall-anqas matul il-perijodu tal-kuntratt, iżommu kopji tal-kuntratti konklużi kollha b’valur daqs jew akbar minn:
(a)
EUR 1 000 000 fil-każ ta’ kuntratti ta’ provvista pubbliċi jew kuntratti pubbliċi ta’ servizzi;
(b)
EUR 10 000 000 fil-każ ta’ kuntratti ta’ xogħlijiet pubbliċi.
L-awtoritajiet kontraenti għandhom jagħtu aċċess għal dawk il-kuntratti; madankollu, aċċess għal dokumenti speċifiċi jew punti ta’ informazzjoni jistgħu jiġu rrifjutati sa ċertu punt u skont il-kondizzjonijiet previsti fir-regoli applikabbli tal-Unjoni jew nazzjonali dwar l-aċċess għad-dokumenti u l-protezzjoni tad-data.
Artikolu 84
Rapporti individwali dwar proċeduri għall-għoti ta’ kuntratti
1. Għal kull kuntratt jew ftehim qafas kopert minn din id-Direttiva, u kull darba li tiġi stabbilita sistema dinamika ta’ xiri, l-awtoritajiet kontraenti għandhom ifasslu rapport bil-miktub li mill-anqas għandu jinkludi dan li ġej:
(a)
l-isem u l-indirizz tal-awtorità kontraenti, is-suġġett u l-valur tal-kuntratt, il-ftehim qafas jew is-sistema dinamika ta’ xiri;
(b)
fejn applikabbli, ir-riżultati tal-għażla kwalitattiva u/jew it-tnaqqis ta’ numri skont l-Artikoli 65 u 66, jiġifieri:
(i)
l-ismijiet tal-kandidati jew offerenti magħżula u r-raġunijiet għall-għażla tagħhom;
(ii)
l-ismijiet tal-kandidati jew offerenti miċħuda u r-raġunijiet għaċ-ċaħda tagħhom;
(c)
ir-raġunijiet għaċ-ċaħda ta’ offerti meqjusa bħala baxxi wisq;
(d)
isem l-offerent li jintgħażel u r-raġunijiet għalfejn intgħażlet l-offerta tiegħu u, fejn dan ikun magħruf, is-sehem tal-kuntratt jew tal-ftehim qafas li l-offerent li jintgħażel beħsiebu jagħti bħala sottokuntratt lil partijiet terzi; u, fejn magħruf f’dan il-mument ta’ żmien, l-ismijiet tas-sottokuntratturi tal-kuntrattur prinċipali, jekk ikun hemm;
(e)
għal proċeduri kompetittivi bin-negozjati u d-djalogi kompetittivi, iċ-ċirkostanzi kif stabbiliti fl-Artikolu 26 li jiġġustifikaw l-użu ta’ dawn il-proċeduri;
(f)
għal proċeduri nnegozjati mingħajr pubblikazzjoni minn qabel, iċ-ċirkustanzi msemmija fl-Artikolu 30 li jiġġustifikaw l-użu ta’ din il-proċedura;
(g)
fejn applikabbli, ir-raġunijiet għalfejn l-awtorità kontraenti ddeċidiet li ma tagħtix kuntratt jew ftehim qafas jew li ma tistabbilixxix sistema dinamika ta’ xiri;
(h)
fejn applikabbli, ir-raġunijiet għalfejn intużaw mezzi oħra ta’ komunikazzjoni minbarra dawk elettroniċi għat-tfigħ tal-offerti;
(i)
fejn applikabbli, il-kunflitti ta’ interess identifikati u l-miżuri sussegwenti meħuda.
Dan ir-rapport ma għandux jintalab fir-rigward ta’ kuntratti bbażati fuq ftehimiet qafas meta dawn jiġu konklużi f’konformità mal-Artikolu 33(3) jew il-punt (a) tal-Artikolu 33(4).
Sakemm l-avviż tal-għoti tal-kuntratt imfassal skont l-Artikolu 50 jew l-Artikolu 75(2) fih l-informazzjoni mitluba f’dan il-paragrafu, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jirreferu għal dak l-avviż.
2. L-awtoritajiet kontraenti għandhom jiddokumentaw il-progress tal-proċeduri ta’ akkwist kollha, kemm jekk dawn isiru b’mezzi elettroniċi jew le. Għal dak il-għan, huma għandhom jiżguraw li jżommu dokumentazzjoni suffiċjenti biex jiġġustifikaw id-deċiżjonijiet meħuda fl-istadji kollha tal-proċedura tal-akkwist, bħad-dokumentazzjoni dwar il-komunikazzjoni ma’ operaturi ekonomiċi u deliberazzjonijiet interni, it-tħejjija tad-dokumenti tal-akkwist, djalogu jew negozjati jekk ikun hemm, l-għażla u l-għoti tal-kuntratt. Id-dokumentazzjoni għandha tinżamm għall-anqas għal perijodu ta’ tliet snin mid-data tal-għoti tal-kuntratt.
3. Ir-rapport, jew l-elementi ewlenin tiegħu, għandu jiġu komunikat lill-Kummissjoni jew lill-awtoritajiet, korpi jew strutturi kompetenti msemmija fl-Artikolu 83 fejn dawn jitolbu li jsir hekk.
Artikolu 85
Rapportar nazzjonali u informazzjoni statistika
1. Il-Kummissjoni għandha teżamina mill-ġdid il-kwalità u l-kompletezza tad-data li tista’ tittieħed mill-avviżi, msemmija fl-Artikoli 48, 49, 50, 75 u 79, li huma ppubblikati f’konformità mal-Anness IX.
Meta l-kwalità u l-kompletezza tad-data msemmija fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu mhumiex konformi mal-obbligi stipulati fl-Artikolu 48(1), l-Artikolu 49, l-Artikolu 50(1), l-Artikolu 75(2) u l-Artikolu 79(3), il-Kummissjoni għandha titlob informazzjoni kumplimentari mill-Istat Membru kkonċernat. Fi żmien raġonevoli, l-Istat Membru kkonċernat għandu jipprovdi l-informazzjoni statistika nieqsa mitluba mill-Kummissjoni.
2. Sat-18 ta’ April 2017 u kull tliet snin wara dan, l-Istati Membri għandhom jibagħtu rapport statistiku lill-Kummissjoni għall-akkwist li kien ikun kopert b’din id-Direttiva kieku l-valur tiegħu qabeż il-limitu massimu rilevanti stabbilit fl-Artikolu 4, li jindika stima tal-valur totali aggregat ta’ akkwist bħal dan matul il-perijodu kkonċernat. Dik l-istima tista’ b’mod partikolari tiġi bbażata fuq data disponibbli skont rekwiżiti tal-pubblikazzjoni nazzjonali jew fuq stimi bbażati fuq kampjuni.
Dak ir-rapport jista’ jiġi inkluż fir-rapport imsemmi fl-Artikolu 83(3).
3. L-Istati Membri għandhom iqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni informazzjoni dwar l-organizzazzjoni istituzzjonali tagħhom relatata mal-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-infurzar ta’ din id-Direttiva, kif ukoll dwar l-inizjattivi nazzjonali meħuda sabiex tingħata gwida jew tiġi assistita l-implimentazzjoni tar-regoli tal-Unjoni dwar l-akkwisti pubbliċi, jew inkella sabiex tingħata tweġiba għall-isfidi għall-implimentazzjoni ta’ dawk ir-regoli.
Dik l-informazzjoni tista’ tiġi inkluża fir-rapport imsemmi fl-Artikolu 83(3).
Artikolu 86
Kooperazzjoni amministrattiva
1. L-Istati Membri għandhom jipprovdu assistenza reċiproka lil xulxin, u għandhom jimplimentaw miżuri għall-kooperazzjoni effettiva bejniethom sabiex jiżguraw skambju ta’ informazzjoni dwar il-kwistjonijiet imsemmija fl-Artikoli 42, 43, 44, 57, 59, 60, 62, 64 u 69. Għandhom jiżguraw il-kunfidenzjalità tal-informazzjoni li jiskambjaw.
2. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri kollha kkonċernati għandhom jiskambjaw informazzjoni b’konformità mar-regoli dwar il-protezzjoni tad-data msemmija fid-Direttivi 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (40) u fid-Direttiva 2002/58/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (41).
3. Sabiex tiġi ttestjata l-adattabilità tal-użu tas-Sistema ta’ Informazzjoni tas-Suq Intern (IMI) stabbilit minn Regolament (UE) Nru 1024/2012 għall-finijiet li tiġi skambjata informazzjoni koperta minn din id-Direttiva, proġett pilota għandha tiġi mnedija sat-18 ta’ April 2015.
TITOLU V
SETGĦAT IDDELEGATI, SETGĦAT TA’ IMPLIMENTAZZJONI U DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 87
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa li tadotta atti ddelegati tingħata lill-Kummissjoni soġġetta għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti ddelegati msemmija fl-Artikoli 6, 22, 23, 56, u 68 għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu mhux determinat ta’ żmien mis-17 ta’ April 2014.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikoli 6, 22, 23, 56, u 68 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva mill-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fiha. Ma għandhiex taffettwa l-validità tal-ebda att iddelegat diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah b’mod simultanju lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikoli 6, 22, 23, 56, u 68 għandu jidħol fis-seħħ biss fejn ma tiġi espressal-ebda oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perijodu ta’ xahrejn min-notifika tal-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn informaw lill-Kummissjoni li mhumiex ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 88
Proċedura ta’ urġenza
1. Atti ddelegati adottati skont dan l-Artikolu għandhom jidħlu fis-seħħ mingħajr dewmien u għandhom japplikaw sakemm ma tiġi espressal-ebda oġġezzjoni skont il-paragrafu 2. In-notifika ta’ att iddelegat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill għandha tiddikjara r-raġunijiet għall-użu tal-proċedura ta’ urġenza.
2. Kemm il-Parlament Ewropew kif ukoll il-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għal att iddelegat skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 87(5). F’każ bħal dan, il-Kummissjoni għandha tirrevoka l-att mingħajr dewmien wara n-notifika tad-deċiżjoni li ssir oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill.
Artikolu 89
Proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita mill-Kumitat Konsultattiv għall-Kuntratti ta’ Xogħlijiet Pubbliċi stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 71/306/KEE (42). Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 90
Traspożizzjoni u dispożizzjonijiet transizzjonali
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex ikunu konformi ma’ din id-Direttiva sat-18 ta’ April 2016. Huma għandhom jikkomunikaw minnufih lill-Kummissjoni t-test ta’ dawk il-miżuri.
2. Minkejja l-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, l-Istati Membri jistgħu jipposponu l-applikazzjoni tal-Artikolu 22(1) sat-18 ta’ Ottubru 2018, ħlief meta l-użu ta’ mezzi elettroniċi huwa obbligatorju skont l-Artikoli 34, 35 jew 36, l-Artikolu 37(3), l-Artikolu 51(2) jew l-Artikolu 53.
Minkejja l-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, l-Istati Membri jistgħu jipposponu l-applikazzjoni tal-Artikolu 22(1) għal korpi ċentrali għall-akkwisti sat-18 ta’ April 2017.
Meta Stat Membru jagħżel li jipposponi l-applikazzjoni tal-Artikolu 22(1), dak l-Istat Membru għandu jipprovdi li l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jagħżlu bejn il-mezzi ta’ komunikazzjoni li ġejjin għal kull komunikazzjoni u skambju ta’ informazzjoni:
(a)
mezzi elettroniċi f’konformità mal-Artikolu 22;
(b)
posta jew mezzi ta’ ġarr adatti oħra;
(c)
fax;
(d)
taħlita ta’ dawk il-mezzi.
3. Minkejja l-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, l-Istati Membri jistgħu jipposponu l-applikazzjoni tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 59(2) sat-18 ta’ April 2018.
4. Minkejja l-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, l-Istati Membri jistgħu jipposponu l-applikazzjoni tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 59(5) sat-18 ta’ Ottubru 2018.
5. Minkejja l-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, l-Istati Membri jistgħu jipposponu l-applikazzjoni tal-Artikolu 61(2) sat-18 ta’ Ottubru 2018.
6. Meta l-Istati Membri jadottaw dawk il-miżuri msemmija fil-paragrafi 1 sa 1d, dawn għandu jkun fihom referenza għal din id-Direttiva jew ikunu akkumpanjati minn referenza bħal din fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw kif għandha ssir referenza bħal din.
7. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 91
Tħassir
Id-Direttiva 2004/18/KE hija mħassra b’effett mit-18 ta’ April 2016.
Referenzi għad-Direttiva mħassra għandhom jitqiesu bħala referenzi għal din id-Direttiva u għandhom jinqraw skont it-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness XV.
Artikolu 92
Reviżjoni
Il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-effetti ekonomiċi fuq is-suq intern, b’mod partikolari f’termini ta’ fatturi bħall-għoti transkonfinali ta’ kuntratti u spejjeż tat-transazzjoni, li jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-limiti stabbiliti fl-Artikolu 4 u tirrapporta dwarhom lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sat-18 ta’ April 2019.
Il-Kummissjoni għandha, fejn possibbli u adegwat, tikkunsidra li tissuġġerixxi żieda fl-ammonti massimi applikabbli taħt il-FAP matul iċ-ċiklu ta’ negozjati li jmiss. Fil-każ ta’ kwalunkwe bidla fl-ammonti massimi applikabbli taħt il-FAP, ir-rapport għandu, fejn dan ikun adegwat, ikun segwit minn proposta għal att legali li temenda l-limiti stabbiliti f’din id-Direttiva.
Artikolu 93
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 94
Destinatarji
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, is-26 ta’ Frar 2014.