РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1195/2014 НА КОМИСИЯТА
от 29 октомври 2014 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 12 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (известието за започване на процедура), Европейската комисия (Комисията) обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (засегнатата държава) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 (основния регламент). Поправка на Известието за започване на процедура беше публикувана в Официален вестник на 4 септември 2014 г. (3)
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association (жалбоподателя) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определена дъгова пъстърва. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на определена дъгова пъстърва и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които Комисията счете за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент преди започване на процедурата Комисията уведоми правителството на Турция (ПТ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определена дъгова пъстърва с произход от Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПТ на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимно приемливо решение.
(4)
ПТ прие поканата за консултации и впоследствие те бяха проведени. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПТ. Комисията взе предвид коментарите.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията също така обяви започването на антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на същия продукт с произход от Турция.
(6)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
3. Заинтересовани страни
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията специално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители в Турция и турските органи, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури. Не бяха получени коментари.
4. Изготвяне на извадка
(9)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да направи подбор чрез извадка на заинтересованите страни, по-специално на производителите от Съюза, несвързаните вносители и производителите износители в Турция в съответствие с член 27 от основния регламент.
4.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и с оглед на факта, че промишлеността на Съюза е силно фрагментирана, като съществуват над 700 малки и средни предприятия производители (МСП), Комисията подбра извадка от производители въз основа на най-големия представителен обем на производството, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение и достатъчното обхващане на различните етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва). Тази извадка се състоеше от девет производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза представляваха повече от 12 % от общото производство на Съюза въз основа на посочените в жалбата данни. Комисията покани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Не бяха получени коментари в рамките на крайния срок и по този начин временната извадка беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
4.2. Изготвяне на извадка от вносители
(11)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Три несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
4.3. Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Турция в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(14)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза от тези дружества на определената дъгова пъстърва през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза.
(15)
В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение. Включените в извадката дружества представляват почти 64 % от декларираните продажби за износ за Съюза и дружествата са разположени в два различни региона.
(16)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с турските органи във връзка с подбора на извадката. Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. То заяви, че се занимава изключително с производството, обработката и продажбата на пъстърва (т.е., че няма каквито и да било други дейности) и извършва това от 1971 г. насам, което го прави първия производител на разглеждания продукт в Турция. Освен това то твърди, че има значителни продажби на националния пазар и накрая - че е най-големият производител в региона на Мармара.
(17)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия за най-голям обем в съответствие член 27, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Тъй като предложената извадка представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза, тази извадка е представителна за състоянието на турската промишленост. Освен това включените в извадката дружества са разположени в два различни региона (от трите представени региона), което се счита за достатъчно за целите на разследването. Поради това Комисията счита, че дружествата, включени в извадката, съответстват на най-големите представителни обеми на вноса, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време.
5. Индивидуално разглеждане
(18)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент. На този етап от разследването Комисията не е взела решение относно искането за индивидуално разглеждане. Комисията ще реши дали да предостави индивидуално разглеждане на окончателния етап от разследването.
6. Отговори на въпросника
(19)
Комисията изпрати въпросници до ПТ, до всички включени в извадката дружества в Съюза, до трима вносители и до включените в извадката групи от производители износители в Турция.
(20)
Три дружества в рамките на група от турски производители износители поискаха освобождаване от задължението за предоставяне на отговори на въпросника. Едно от тези дружества заяви, че е осъществявало дейност главно в производството на лаврак и каракуда и че произвежда само малък обем от разглеждания продукт. Друго дружество управлява малък супермаркет и връзката му с разглеждания продукт е незначителна, а трето е било свързан вносител, който не е имал значителни продажби на разглеждания продукт през разследвания период. Комисията реши да освободи дружеството, управляващо малкия супермаркет, от задължението за попълване на отговорите на въпросника. Тя обаче продължи да отстоява позицията си, че дружеството, осъществяващо дейност главно в производството на лаврак и каракуда, както и свързаният вносител, трябва да попълнят въпросника, тъй като произведените (в случая на производителя износител) или търгуваните (в случая на свързания вносител) обеми въпреки това са били значителни.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от ПТ и от всички други включени в извадката групи от производители износители в Турция и дружествата, поискали индивидуално разглеждане.
7. Проверки на място
(22)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на субсидията, вредата от нея и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 26 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Aqualande SAS, Рокфор, Франция
-
Danaqua, Гриндстед, Дания
-
Danforel A/S, Гриндстед, Дания
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Броруп, Дания
-
LaFo Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Hofer Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Рител, Полша
-
Piszolla, S.L., Гуадалахара, Испания
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Сефро, Италия
-
Grupo Tres Mares, S.A., Ла Коруня, Испания
б)
Производители износители в Турция
-
Група от свързани дружества „GMS“, Бодрум, Турция:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Група от свързани дружества „Kilic“, Бодрум, Турция:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Група от свързани дружества „Özpekler“, Денизли, Турция:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Кайзери, Турция
в)
Правителството на Турция:
-
Министерството на икономиката, Анкара, Турция
-
Министерството на храните, земеделието и животновъдството, Анкара, Турция
г)
Вносители в Съюза, свързани с турски износители:
-
Spador S.R.L. (Spador)
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG)
д)
Производител от Съюза (преработвател), свързан с производител износител в Турция (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Полша (TPL)
8. Разследван период и разглеждан период
(23)
Разследването на субсидията и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. (разследвания период). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период (разглеждания период).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (разглежданият продукт).
(25)
Както вече беше споменато в съображение 1, определението за разглеждания продукт е подлежало на поправка. Корекцията е била чисто редакционна и обхватът не е бил засегнат.
2. Сходен продукт
(26)
Разследването показа, че продуктът, произвеждан и продаван на турския национален пазар и/или изнасян за Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(27)
На този етап Комисията реши, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
(28)
Някои заинтересовани страни заявиха, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Според тези страни съществуват различия в производствения процес и различия във физическите, техническите и химическите характеристики в сравнение с непушената пъстърва. Освен това турските органи заявиха, че структурата на разходите на производителите на пушени филета значително се е различавала от структурата на разходите на останалите производители, което показва, че пушените и непушените продукти не са един и същ продукт. И накрая, тези страни се позоваха на две предходни антидъмпингови разследвания по отношение на сходни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), приключени съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6), при които пушените продукти са били извън обхвата на продукта. Страните се позоваха по-специално на съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета (7), където според тях се посочва, че процесът на опушване променя основните качества на въпросния продукт. Въз основа на това пушената пъстърва следва да бъде изключена от обхвата на продукта в настоящото разследване.
(29)
Разследването показа, че различните форми на продукта - „прясна“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ пъстърва - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. По-специално всички пъстърви са имали едни и същи присъщи качества (химически, хранителни или други) и обработката не е лишила рибата от тях, а само е довела до различни форми на продукта, които са били просто различни средства за консервиране на рибата преди по-нататъшната обработка, приготвяне, готвене или консумация. Поради това беше направено заключението, че консервирането чрез опушване не изменя съществено основните физически, технически и химически характеристики на продукта.
(30)
Що се отнася до различните производствени процеси и различните структури на разходите, страните не обясниха как това би могло да е оказало въздействие върху заключението, че пушените и непушените продукти са един и същ продукт. Във всеки случай всяка възможна разлика в производствените процеси като такава не оказва въздействие върху определението за обхвата на продукта. Освен това в този конкретен случай производственият процес и структурата на разходите за пушените филета в действителност не са се различавали значително от производствения процес и структурата на другите форми на представяне на пъстървата. Основният елемент на разходите на всяка форма на представяне на продукта са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(31)
В предходните разследвания, на които се позоваха заинтересованите страни, и за разлика от настоящото разследване, пушените продукти не са били включени в жалбата, довела до започването на разследвания по тези случаи. Поради това те не са били в обхвата на тези разследвания и следователно не са били разследвани. Съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета се отнася до твърдение на заинтересована страна, че замразените цели риби и рибни филета следва да се изключат от процедурата. Въпреки това при разследването не е било установено или конкретно заключено, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Въз основа на констатацията от настоящото разследване, че всички форми на представяне на пъстървата имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(32)
Поради горните причини твърдението, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, на този етап беше отхвърлено.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(33)
Жалбоподателят твърди, че ПТ субсидира своя сектор на аквакултурите. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица документи относно политиката, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(34)
Комисията направи преглед и анализира документите, представени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПТ и от включените в извадката производители износители, и установи, че всички тези документи показват, че секторът на аквакултурите в Република Турция се ползва с преференциално третиране в много области.
(35)
Решението на турските органи да субсидират конкретно сектора на аквакултурите датира от 2003 г. и е довело до прехвърлянето на големи суми публични средства на турски производители и износители през последните десет години.
(36)
Както беше посочено в съображения 3 и 4 по-горе, в рамките на предварително проведените консултации между ПТ и Комисията ПТ не оспори съществуването на никоя от разследваните схеми.
2. Разследвани схеми
(37)
Комисията изпрати въпросници на ПТ и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора на аквакултурите.
-
Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
-
Освобождаване от мита
-
Освобождаване от ДДС
-
Данъчно облекчение
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите)
-
Помощ за лихви
-
Предоставяне на земя
-
Помощ за данъка върху доходите
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица)
-
Преки субсидии, отпускани на производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за биологичното производство на пъстърва
-
Специфично подпомагане за млади екземпляри пъстърва
-
Субсидирани заеми и застраховки за производителите на пъстърва
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Ziraat Bankasi
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Земеделски кредитни кооперативи
-
Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
-
Субсидии за консултации
-
Субсидии за риболовни кораби
-
Закупуване на гориво за риболовни кораби (данъчно облекчение за потребление на гориво за кораби)
-
Бракуване на риболовни кораби
-
Други субсидии и други програми за субсидиране
3. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
3.1. Въведение
(38)
ПТ е въвело схема за подпомагане на предприятия, които инвестират средства в определени сектори и региони, включително в сектора на аквакултурите. Целта на тази схема е:
-
увеличаване на производството и заетостта,
-
насърчаване на големи инвестиции, допринасящи за международната конкурентоспособност,
-
стимулиране на преките чуждестранни инвестиции,
-
подкрепяне на инвестициите за дейности за опазване на околната среда и за научноизследователски и развойни дейности в съответствие с целите, очертани в различните планове и годишни програми за развитие на Турция, които са посочени по-долу.
3.2. Правно основание
(39)
Следните правни разпоредби предвиждат държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите: Постановление № 2012/3305 на Турция, публикувано на 19 юни 2012 г., относно държавната подкрепа за инвестиции, и Комюнике № 2012/1, публикувано на 20 юни 2012 г., относно прилагането на постановлението относно държавната подкрепа за инвестиции, публикувани в Официален вестник № 28328 и № 28329 съответно.
3.3. Констатации от разследването
(40)
Въпреки че Постановление № 2012/3305 на Турция е приложимата схема за подпомагане за разследвания период, подобни разпоредби са били в сила от 2006 г. насам и дори преди това. Този факт е от значение, тъй като субсидиите, свързани със закупуването на дълготрайни активи, като например инвестиционните субсидии, могат да бъдат разпределени за разследвания период, дори ако те са били предоставени преди разследвания период.
(41)
Разследването потвърди съществуването на различни схеми за подпомагане от държавата. Производството на аквакултури е изрично посочено в приложение 2/A към Постановление № 2012/3305 сред секторите, които могат да се ползват от стимули като освобождаване от данък добавена стойност (ДДС), освобождаване от мита, данъчно облекчение, принос към инвестициите, помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите), предоставяне на земя, помощ за лихвите, помощ за данъка върху доходите и помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица). Въз основа на степента на икономическо развитие на шестте региона, определени в Постановление № 2012/3305, интензитетът на помощта може да бъде различен.
(42)
Макар че разследването потвърди съществуването на програми за „регионално инвестиране“, никое от включените в извадката дружества не се е възползвало от всички схеми. Няколко от тях са се ползвали от освобождаване от ДДС и от мито, което важи в еднаква степен за всичките шест региона в Турция. Въпреки това, тъй като включените в извадката дружества са закупили машини и оборудване от дружества от Съюза в рамките на митническия съюз между ЕС и Турция, мито не е било дължимо. Освен това, тъй като Турция прилага система за данъчен кредит и ДДС върху продукцията, получените по време на разследвания период ползи са се състояли само в печелене на време (два месеца), докато данъчните органи възстановят ДДС на дружествата. Реалната полза би била лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС. Тази полза е незначителна и не бе допълнително анализирана.
(43)
Едно от включените в извадката дружества се е ползвало от данъчно облекчение поради закупуването на машини в рамките на горепосоченото регламентиране на държавната подкрепа за инвестиции. Вместо общоприложимата данъчна ставка за корпоративния данък от 20 % то е платило само 4 %.
(44)
Същото включено в извадката дружество се е възползвало и от програмата за помощ за премията за социално осигуряване. Като притежател на удостоверение за насърчаване на инвестициите то се е ползвало с помощ за премията за социално осигуряване за вноските на работодателите и служителите. След като е осъществило инвестицията си, дяловете на работодателите и служителите за премията за социално осигуряване на дружеството, съответстващи на минималната работна заплата, са били освободени от Института за социално осигуряване за новосъздадени работни места. Министерството на икономиката е финансирало схемата.
3.4. Заключение
(45)
Държавната подкрепа за инвестиции временно се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, когато държавната подкрепа е под формата на данъчни стимули, т.е. когато държавните приходи иначе са дължими, но в действителност са били пропуснати или не са били събрани.
(46)
Субсидията е специфична и подлежаща на изравняване, тъй като ползата от нея е специфично ограничена до списък с икономически сектори. Достъпът до субсидията е допълнително ограничен до определени предприятия, извършващи дейност в определени сектори. Освен това субсидията не отговаря на изискванията за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, като се имат предвид броят и качеството на ограниченията, приложими за определени сектори, най-вече тези, които я ограничават до определени видове предприятия или напълно изключват определени сектори.
(47)
Аквакултурите са изрично посочени в приложение 2А към постановлението като една от дейностите, които могат да се ползват от този вид освобождаване от данъци. В приложение 4 към постановлението се посочват секторите, които не могат да се ползват от стимули по тази схема.
(48)
Следователно съгласно член 3, параграф 2 от основния регламент горепосочените субсидии се считат за финансово участие от страна на правителството, което предоставя полза на получателите.
3.5. Изчисляване на размера на субсидията
(49)
Едно дружество се е възползвало от ползите по горепосочените схеми. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
4. Преки субсидии за производителите на пъстърва
4.1. Въведение
(50)
Преките субсидии на произведен килограм пъстърва са основната схема за субсидиране, която се прилага в полза на разглеждания продукт. Тези субсидии се преразглеждат всяка година като част от годишния преглед на селскостопанските субсидии.
4.2. Правно основание
(51)
Следните правни разпоредби предвиждат преки субсидии: Постановление № 2013/4463 на Турция относно селскостопанските субсидии през 2013 г., с дата 7 март 2013 г. и публикувано в Официален вестник № 28612 от 8 април 2013 г. (прилагано със задна дата, считано от 1 януари 2013 г.).
4.3. Констатации от разследването
(52)
Разследването потвърди съществуването на преки субсидии за пъстървата. Беше установено, че за разследвания период нивото на субсидията за килограм пъстърва е било определено на 0,65 TL/kg за производство до 250 тона годишно. Половината от тази сума (0,325 TL/kg) е била предоставена за произведени количества между 251 - 500 тона/годишно и не са били отпуснати субсидии за произведени количества над 500 тона. Субсидията е била предоставена на производителите на разглеждания продукт с лиценз от Министерството на храните, земеделието и животновъдството.
(53)
Преди да се направи каквото и да било плащане, е било необходимо производителите да бъдат регистрирани в системата за регистрация на аквакултури към Министерството на храните, земеделието и животновъдството. Те подлежат на редовни и внезапни инспекции.
(54)
Три от четирите включени в извадката групи от дружества са се ползвали от преки субсидии по време на разследвания период, тъй като те сами са отглеждали пъстървата. Най-голямата група - Ternaeben, обаче не е отглеждала пъстърва, а я е купувала (основно жива пъстърва и замразени цели риби) от несвързани производители и я е преработвала. Поради това тя не е получавала преки субсидии. В резултат на това възникна въпросът дали ползата от преките субсидии е приложима и за Ternaeben, и за останалите три включени в извадката групи от дружества, които не само са отглеждали, но и са купували определено количество пъстърва от несвързани дружества с цел преработка.
(55)
Във връзка с това Комисията подчертава, че разглежданият продукт обхваща както пряко субсидираната суровина, а именно живата пъстърва, така и продуктите надолу по веригата (пресни и замразени цели риби, филета, пушена пъстърва). Тъй като производството на жива пъстърва се субсидира и практически всички, които отглеждат пъстърва в Турция, се ползват от тази схема, всички производители на разглеждания продукт (а именно на жива пъстърва и продуктите надолу по веригата) се ползват от тази схема за пряко субсидиране, независимо от това дали те сами отглеждат пъстървата или я купуват с цел по-нататъшна преработка.
(56)
Ползата за производителите на разглеждания продукт при всички случаи може да бъде доказана. Във връзка с това Комисията сравни разходите за отглеждане на пъстърва на трите включени в извадката дружества, които сами отглеждат пъстървата (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с цената, платена за закупуване на жива или охладена риба от несвързани доставчици. Комисията установи, че за трите дружества покупната цена за жива или охладена риба е била по-ниска от средните разходи за отглеждането.
(57)
Що се отнася до групата Ternaeben, Комисията сравни средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с индивидуалната средна покупна цена, платена от Ternaeben за жива или охладена риба. Беше установено, че средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества са по-високи от средната покупна цена, платена от групата Ternaeben. Беше установено, че платената от групата средна покупна цена е в съответствие с цената, платена от другите включени в извадката дружества.
(58)
Поради това Комисията счита, че включените в извадката дружества, дотолкова, доколкото са закупили пъстърва от несвързани дружества, също са се възползвали от схемата за пряко субсидиране.
(59)
Жалбоподателят твърди, че е извършено допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва и производството на млади екземпляри на бройка. Разследването потвърди съществуването на допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва. Въпреки това беше установено, че в Турция е съществувало само едно дружество за биологично производство на пъстърва, но то наскоро е изпаднало в несъстоятелност. В резултат на това през разследвания период не са били предоставяни субсидии за биологичното производство на пъстърва.
(60)
В допълнение Комисията установи, че специфичната подкрепа за производството на млади екземпляри е съществувала през 2012 г., но е била преустановена, считано от 2013 г., тъй като нивото на производството на млади екземпляри в Турция вече е било задоволило нуждите на пазара.
4.4. Заключение
(61)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до временното заключение, че посоченият по-горе публичен принос е под формата на директни безвъзмездни помощи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент и следователно предоставя пряка полза на турските производители на пъстърва в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент. Предоставя се „полза“, тъй като прякото финансиране (безвъзмездните средства) се предоставя от публичните органи без заплащането на лихвен процент или възнаграждение. Такива безплатно предоставяни средства обикновено не са налични на пазара.
(62)
Схемата за преки субсидии е специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като достъпът до нея е ограничен до определени предприятия. Предприятията в сектора на аквакултурите са изрично посочени и пъстървата е ясно определена като един от видовете, които се ползват от тази схема за субсидиране. Тези директни безвъзмездни помощи са специфични, тъй като предоставящата ги организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите.
4.5. Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Общата полза за дадено дружество е отговаряла на средния размер на получените по време на разследвания период преки субсидии за собствено отглежданата жива риба и средния размер на отпуснатите от ПТ субсидии, изчислен въз основа на общия размер на предоставените субсидии и разделен на общия размер на производството на пъстърва в Турция за закупената жива риба.
(64)
В таблицата по-долу е показан временно определеният размер на ползата от горепосочените безвъзмездни средства, като тя съответства на сумата, получена през разследвания период от засегнатите дружества.
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Субсидирани заеми
5.1. Въведение
(65)
Някои публични и частни правни субекти са предоставили преференциални заеми на дружества, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите. Основните засегнати правни субекти са описани по-долу.
(66)
Земеделските кредитни кооперативи (АСС) са частни правни субекти, създадени от земеделски производители (т.е. физически или юридически лица, които се занимават със земеделско производство) в Турция, с цел да се подпомогнат финансовите им нужди при тяхната работа.
(67)
Земеделската банка на Република Турция (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi или „Ziraat Bankasi“) е държавна банка и публичен орган, чиито акции се притежават изцяло от подсекретариата на Министерството на финансите. В рамките на правителствена програма, посочена в съображение 70 по-долу, която се прилага и за разследвания период, Ziraat Bankasi предоставя преференциални заеми за сектора на аквакултурите с цел насърчаване на земеделското производство и агробизнеса. За тази цел Министерският съвет ежегодно определя продължителността, процедурите и принципите на програмата, а Министерството на финансите прехвърля на Ziraat Bankasi останалата сума от плащането на лихвата, съответстваща на дисконтовия лихвен процент. Поради това се смята, че Ziraat Bankasi разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
(68)
Организацията за развитие на малките и средните предприятия (KOSGEB) е публичен орган, чиято цел е увеличаване на дела на малките и средните предприятия (МСП) в икономиката и социалното развитие чрез предоставяне на качествени услуги и помощ за развитие на конкурентоспособността на МСП и разпространяване на културата на предприемачество. KOSGEB попада в сферата на компетентност на Министерството на науката, промишлеността и технологиите и е частично независима.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) е създадена от турското правителство на 21 август 1987 г. с Постановление № 87/11914 в изпълнение на Закон № 3332 и е изцяло държавна банка и публичен орган, действащ като основен инструмент на турското правителство за насърчаване на износа в стратегията на Турция за устойчив износ. Eximbank е получила пълномощия от правителството да подкрепя външната търговия и турските изпълнители/инвеститори, които работят в чужбина, с цел увеличаване на износа на турския бизнес и за укрепване на неговата международна конкурентоспособност. Затова се смята, че Eximbank разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
5.2. Правно основание
(70)
Следните правни разпоредби предвиждат субсидирани заеми: Постановление № 2013/4271 на Турция, публикувано в Официален вестник № 28561 от 16 февруари 2013 г., относно разширяването на нисколихвените инвестиционни заеми и бизнес заемите от Ziraat Bankasi и АСС през 2013 г., Постановление № 2010/27612 на Турция, публикувано в Официален вестник на 15 юни 2010 г., относно заеми при нулев лихвен процент за МСП и Закон № 3332 на Турция, публикуван на 31 март 1987 г. в Официален вестник № 19417 (А) относно експортните заеми от Eximbank, турската банка за експортно кредитиране.
5.3. Констатации от разследването
(71)
Преференциалните заеми от Eximbank и KOSGEB бяха разследвани въз основа на съответните твърдения в жалбата по отношение на субсидираните заеми. Разследването потвърди съществуването на нисколихвени заеми. Все пак за никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от заеми, предоставени от АСС.
(72)
Комисията установи, че по време на разследвания период едно дружество, включено в извадката, е получило четири преференциални заема от Ziraat Bankasi съгласно разпоредбите на Постановление № 4271/2013. В рамките на земеделските заеми Ziraat Bankasi е разширила инвестиционните заеми по отношение на закупуването на машини и оборудване, като банката е разширила и оперативните заеми с цел финансиране на оперативни разходи.
(73)
В допълнение към преференциалните заеми от Ziraat Bankasi едно от включените в извадката дружества е ползвало заем при нулев лихвен процент съгласно Постановление № 2010/27612, въз основа на което KOSGEB управлява различните програми за подпомагане на МСП. МСП, които работят в сектора на аквакултурите, също имат право да се възползват от тези програми за подпомагане.
(74)
Нещо повече, по време на разследването беше установено, че две от включените в извадката дружества са получили съответно два и шест нисколихвени заема от Eximbank. По време на проверката на място, осъществена от ПТ, представителят на Eximbank е потвърдил, че Eximbank отпуска заеми на турски износители при по-добри условия от обичайно предлаганите на пазара.
5.4. Заключение
(75)
Горепосочените нисколихвени заеми временно се считат за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент.
(76)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че предоставената на получателя полза е под формата на намаление на лихвените проценти на заемите, получени за производство на аквакултури. Схемата - заеми с държавна подкрепа - предоставя полза на получателя на заемите, тъй като тези заеми се отпускат при финансови условия, които не съответстват на пазарните условия за заеми със сравним падеж. Те се отпускат под пазарните лихвени проценти.
(77)
Тези схеми са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като предоставящите ги органи или законодателството, по което действат предоставящите ги органи, изрично ограничават достъпа само до определени предприятия.
(78)
Поради това всички горепосочени заеми се считат за подлежащи на изравняване субсидии, които предоставят полза и са специфични по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
5.5. Изчисляване на размера на субсидията
(79)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциални заеми временно се изчисляват като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която дружествата биха платили за подобен търговски заем на пазара. Като референтна стойност Комисията приложи среднопретегления лихвен процент за заемите в Турция за разследвания период с помощта на електронната платформа за търговия Bloomberg (индекс WAIRCOMM).
(80)
Ползата за разследвания период беше изчислена, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през разследвания период и лихвата, която щеше да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(81)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са следните:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
6.1. Въведение
(82)
Законът за селскостопанското застраховане и Правилникът за принципите на прилагане на Пула за селскостопанско застраховане определят целта на правителството за предоставяне на застрахователно покритие срещу загуби на рибни запаси и улов от производители на пъстърва вследствие на множество възможни заболявания, природни бедствия, злополуки и т.н.
(83)
Видовете застраховки, които се включват в Пула за селскостопанско застраховане, са i) застраховка на реколтата, ii) застраховка на оранжерии, iii) застраховка на едър рогат добитък, iv) застраховка на дребен рогат добитък, v) застраховка на птици, и vi) застраховка на аквакултури.
6.2. Правно основание
(84)
Правното основание на тази програма е Законът за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 на Турция относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията, публикувано в Официален вестник № 28537 от 23 януари 2013 г.
6.3. Констатации от разследването
(85)
Разследването потвърди съществуването на тази схема за субсидиране. Съгласно членове 12 и 13 от Закона за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията (Постановление № 2012/4138) производителите на продукти от аквакултури могат да се ползват от помощ от правителството за премията по застраховка, както се предвижда в член 1/6 от Постановление № 2012/4138.
(86)
Дружество, което иска да кандидатства пред Пула за селскостопанско застраховане, попълва проект на застрахователната полица, която желае. След това дружеството се проверява от Пула за селскостопанско застраховане за оценка на риска и му се предлага застрахователна полица, която включва и сумата на дължимата премия. Ако дружеството, което работи в сектора на селското стопанство, приеме офертата, правителството плаща половината от застрахователната премия.
(87)
Комисията установи, че селскостопанските производители в Турция като цяло не застраховат своята продукция. Само едно от включените в извадката дружества се е възползвало от програмата на правителството за помощ за застрахователната премия в продължение на 3 месеца от разследвания период. След това то е преминало към частен застраховател.
6.4. Заключение
(88)
На практика ползата от тази схема е под формата на намаление на финансовите разходи, направени за застраховането на аквакултурите. Схемата представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент под формата на директни безвъзмездни помощи от правителството за производителите на пъстърва, както и „финансово участие“ по смисъла на основния регламент, тъй като получателят на субсидията се ползва от благоприятна застрахователна премия, която е далеч под нивото на предлаганите на пазара застрахователни премии за покритие на сравними рискове. Схемата предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Ползата се равнява на разликата между премиите, предлагани в контекста на търговска застрахователна полица, и субсидираната премия.
(89)
Субсидията е специфична, тъй като предоставящата я организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на селското стопанство, и дори изрично визират рисковете, на които са изложени производителите на аквакултури.
6.5. Изчисляване на размера на субсидията
(90)
Едно дружество се е възползвало от ползите по тази схема. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
6.6. Субсидии за консултации
(91)
Тази схема има за цел да осигури необходимите знания и ноу-хау на производителите на аквакултури, за модернизиране и увеличаване на производството и за повишаване на неговата ефективност. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тази схема по време на разследвания период.
6.7. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(92)
Тези субсидии са свързани със закупуването на гориво за риболовни кораби или пък са свързани с бракуването на риболовни кораби. Плащанията на такива субсидии по-специално са от полза за риболовни дейности. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тези субсидии по време на разследвания период.
6.8. Заключение относно субсидирането
(93)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всяка група за разследвания период.
(94)
С цел да определи маржовете на общата субсидия Комисията най-напред изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. След това този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(95)
След това бе изчислен размерът на субсидията в еквивалент на цяла риба на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през разследвания период, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ в еквивалент на цяла риба.
(96)
За оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления марж на субсидията. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(97)
По отношение на всички други производители износители Комисията определи маржа на субсидията въз основа на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. За тази цел Комисията определи степента на съдействие на производителите износители. Степента на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е докладвано в статистическите данни за вноса от Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(98)
Степента на съдействие в този случай е висока, тъй като вносът на оказалите съдействие производители износители представлява над 80 % от общия износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния марж на субсидията на равнището на включеното в извадката дружество с най-високия марж на субсидията.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Среднопретеглена стойност на извадката
8,2 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(99)
По време на разследвания период сходният продукт е бил произвеждан от повече от 700 производители в Съюза. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
(100)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период беше изчислено на около 170 милиона килограма „еквиваленти на цяла риба“ (WFE) въз основа на данни, предоставени от асоциации на националните и европейските производители, както и от отделни дружества. Както беше посочено в съображение 10, в извадката бяха подбрани девет производители от Съюза, които представляват повече от 12 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(101)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на изчисления общ обем на продажбите, осъществени от производителите от Съюза на пазара на Съюза, и на общия обем на вноса по данни от Евростат.
(102)
Общият обем на продажбите на производителите от Съюза беше изчислен, както е посочено в съображение 130 по-долу.
(103)
Що се отнася до обема на вноса, Евростат докладва данни за нетните тегла за продукти с шест различни кода по КН, а именно живи, пресни, охладени, замразени и/или пушени под формата на цели и/или изкормени риби или рибни филета. Нетните тегла бяха преобразувани в WFE с цел сравнение, като регистрираното в Евростат количество на вноса беше разделено на посочените по-долу коефициенти на преобразуване. Тези коефициенти на преобразуване бяха предоставени в жалбата и са често използвани в промишлеността.
Таблица 1
Коефициенти на преобразуване
Представяне на продукта
Коефициент
Живи
1,00
Пресни/охладени/замразени (изкормени)
0,85
Филета: пресни/охладени/замразени
0,47
Филета: Пушени
0,40
(104)
Съответните кодове по КН обхващат и други видове риба, които не са включени в обхвата на настоящото разследване, като кафява пъстърва (Salmo trutta), пъстърва от видовете Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita и Oncorhynchus gilae. Разследването обаче установи, че видовете, различни от разглеждания продукт, не се произвеждат в Турция или се произвеждат само в незначителни количества. Тази констатация беше основана на информацията, предоставена от турската промишленост на Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), и на други публични източници на информация (8), съпоставени, когато това е възможно, със съответните официални статистически данни на Турция. Въз основа на това беше направено заключението, че статистическите данни на Евростат са предоставили достатъчно надеждни и пълни данни за вноса.
(105)
Потреблението на Съюза, както беше установено, е останало стабилно през периода 2010 - 2011 г., след това е намаляло с 5 % между 2011 г. и 2012 г. и е спаднало с още 7 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 12 % през разглеждания период.
Таблица 2
Потребление на Съюза (kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Индекс
100
100
95
88
Източник: ФЕПА, Евростат.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(106)
Както беше посочено в съображение 103, Комисията установи обема на вноса, изразен в kg WFE, въз основа на данни от Евростат. Пазарният дял на вноса беше установен въз основа на обема на вноса от Турция и на общото потребление на Съюза.
(107)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (в kg в „еквивалент на цяла риба“ (WFE) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Турция (в kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Индекс
100
137
141
172
Пазарен дял
9 %
12 %
13 %
17 %
Индекс
100
137
149
195
Източник: Евростат.
(108)
Въпреки спада в потреблението обемът на вноса на разглеждания продукт за Съюза е отбелязал стабилен ръст през разглеждания период и е нараснал общо със 72 %. Това е довело до увеличаване на съответния пазарен дял от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период, т.е. увеличение в размер на 8 процентни пункта или на 95 % през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(109)
Комисията установи средните цени на вноса въз основа на данните на Евростат, като раздели общия обем на турския внос, изразен в kg WFE, на общата стойност на този внос. Подбиването на цените в резултат на вноса беше установено въз основа на данните на включените в извадката производители износители.
(110)
Средната цена на вноса в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Турция
2,63
2,78
2,83
2,75
Индекс
100
106
108
105
Източник: Евростат.
(111)
Средните цени на вноса на разглеждания продукт са се увеличили с 8 % между 2010 и 2012 г. и впоследствие са намалели с 3 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло средната цена на вноса се е увеличила с 5 % през разглеждания период.
(112)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни: а) среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и б) съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката производители износители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF).
(113)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените, вариращ между 5 и 18 % от вноса от засегнатата държава на пазара на Съюза.
(114)
Един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията следва да обърне подобаващо внимание на всяка разлика в нивото на търговия. Разследването обаче показа, че не съществуват разлики в нивото на търговия между включените в извадката производители от Съюза и включените в извадката производители износители в Турция. Поради това този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(115)
Асоциацията на егейските износители (представляваща турските износители) и един производител износител заявиха, че промишлеността на Съюза е съсредоточена главно върху производството на произведена по биологичен начин пъстърва и розова пъстърва, които имат значително по-висока цена в сравнение с изнасяната от Турция пъстърва. Поради това те заявиха, че цените не са съпоставими. Както бе обяснено в съображение 113 по-горе обаче, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. В резултат на това ценовите разлики, дължащи се на различните видове на продукта, бяха надлежно взети под внимание.
(116)
Асоциацията на егейските износители също така заяви, че промишлеността на Съюза използва различни производствени процеси, водещи до различни оптични и органолептични характеристики и до разлика в срока на трайност. Беше изказано твърдението, че пъстървата, произведена от промишлеността на Съюза, има и различни диапазони на теглото в сравнение с пъстървата, произведена в Турция. Според твърдението всички тези елементи са оказвали въздействие върху сравнението на цените и поради това следва да бъдат взети под внимание. Не бяха представени обаче никакви доказателства за обосноваването на тези твърдения, нито пък доказателствата, събрани по време на разследването, бяха в подкрепа на тези твърдения. Както бе обяснено в съображение 113, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. С оглед на това всяка една разлика, дължаща се на различните видове на продукта, бе надлежно взета под внимание.
(117)
Поради това твърденията, направени по отношение на сравненията на цените, следва да бъдат отхвърлени.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(118)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза беше направена оценка на всички икономически показатели, оказващи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(119)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(120)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, и данните, предоставени от ФЕПА и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните бяха свързани с включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(121)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на маржа на субсидията.
(122)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(123)
Данни за обема на производството на промишлеността на Съюза бяха получени от ФЕПА и от жалбоподателя. Данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Тъй като данните на ФЕПА обхващаха само част от разследвания период, те бяха допълнени от изчисленията на жалбоподателя. Освен това, тъй като данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба, както и за да се избегне двойното отчитане, делът на вноса от всички източници, предназначен за преработка (около 20 % от целия обем на вноса, с изключение на пушената риба, въз основа на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от включените в извадката производители износители), беше добавен към производството на жива риба на ЕС.
(124)
Въз основа на това през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Индекс
100
96
90
81
Производствен капацитет (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Индекс
100
98
95
83
Използване на капацитета
76 %
75 %
72 %
75 %
Индекс
100
98
95
98
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза и от включените в извадката производители износители, Евростат.
(125)
Производството е намалявало през всяка година от разглеждания период. През разследвания период производството е намаляло с 19 % в сравнение с 2010 г. Това намаление е било по-силно изразено, отколкото спадът на потреблението през разглеждания период.
(126)
Производственият капацитет беше изчислен, като обемът на производството беше разделен на степента на използване на капацитета на включените в извадката производители от Съюза.
(127)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял със 17 % по време на разглеждания период. Констатациите от разследването показват, че редица производители от Съюза са закрили своите производствени съоръжения по време на разглеждания период, което е довело до намаляване на общия производствен капацитет на Съюза.
(128)
Степента на използване на капацитета на производителите от Съюза е била около 75 % през разглеждания период, като е намаляла с 1 процентен пункт между 2010 г. и края на разследвания период.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Индекс
100
96
90
80
Пазарен дял
89 %
85 %
84 %
81 %
Индекс
100
96
95
91
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза, Евростат.
(130)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза беше установен въз основа на общия обем на производството, както бе описано в съображение 123, чрез приспадане на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(131)
Обемът на експортните продажби се основаваше на данни от Евростат, преобразувани в kg WFE. Другите видове пъстърва, евентуално включени в разглежданите кодове по КН, бяха счетени за незначителни, тъй като те не са били произвеждани в Съюза или са били произвеждани само в много малки количества. Поради това беше счетено, че Евростат е предоставил достатъчно надеждни данни за износа на дъгова пъстърва през разглеждания период.
(132)
По този начин обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалявал постоянно между 2010 г. и разследвания период и като цяло с 20 % през целия разглеждан период. Тази отрицателна тенденция е била по-силно изразена от намалението на общото потребление през същия период, както беше описано в съображение 105.
(133)
В резултат на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалявал през разглеждания период и като цяло е намалял с 8 процентни пункта през същия период. В същото време турският внос се е увеличил със 72 %, а съответният пазарен дял - с 8 процентни пункта, както беше описано в съображение 108 по-горе, което съответства на загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
4.2.3. Растеж
(134)
Потреблението на Съюза е спадало от 2011 г. до края на разследвания период. Независимо от намаляващото търсене на пазара на Съюза вносът от Турция почти се е удвоил и е довел до нарастващ пазарен дял през разглеждания период. По този начин промишлеността на Съюза е изгубила част от пазарния си дял, докато разглежданият внос е успял да увеличи своя дял на намаляващия пазар на Съюза. В същото време обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял в по-голяма степен, отколкото се е свил пазарът, докато обемът на турския внос се е увеличил както в абсолютно, така и в относително изражение.
4.2.4. Заетост и производителност
(135)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
3 692
3 413
3 144
2 862
Индекс
100
92
85
78
Производителност (kg WFE на наето лице)
45 578
47 431
48 332
47 847
Индекс
100
104
106
105
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза.
(136)
Заетостта в промишлеността на Съюза беше изчислена въз основа на общия обем на производството, разделен на производителността на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид намаляването на обема на производството (таблица 5), равнището на заетост в промишлеността на Съюза е намаляло с 22 % по време на разглеждания период.
(137)
Тъй като заетостта е намаляла с по-голям темп, отколкото обемът на производството, приблизителната производителност на наето лице, измерена като продукция в kg WFE на едно наето лице, е нараснала с 5 % по време на разглеждания период.
4.2.5. Размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от последиците от предишно субсидиране или дъмпинг
(138)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Съюза, предвид обема и цените на вноса от Турция, може да се счита, че това въздействие не е незначително.
(139)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействието на евентуално предишно субсидиране или дъмпинг.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(140)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени за несвързани клиенти EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Индекс
100
105
105
107
Производствени разходи за единица продукция EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Индекс
100
104
106
109
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(141)
Средната единична продажна цена на включените в извадката производители от Съюза първо се е увеличила от 2,76 EUR на kg WFE през 2010 г. до 2,91 EUR през 2011 г., след което е намаляла на 2,89 EUR през 2012 г. и отново се е увеличила на 2,95 EUR през разследвания период. Като цяло средната продажна цена на включените в извадката производители от Съюза се е увеличила със 7 % през разглеждания период. Това увеличение обаче не е било достатъчно, за да отговори на паралелното увеличение на производствените разходи от 9 % през същия период. В резултат на това през разследвания период средната единична нетна продажна цена е паднала под производствените разходи за единица продукция.
(142)
Производствените разходи на включените в извадката производители от Съюза са нараснали от 2,73 EUR/kg WFE през 2010 г. на 2,84 EUR/kg WFE през 2011 г. През 2012 г. е отчетено по-умерено увеличение до 2,89 EUR. По-голямо увеличение до 2,98 EUR е настъпило през разследвания период, когато производствените разходи са надхвърлили средните единични продажни цени, което е направило производството на Съюза като цяло нерентабилно. Най-важният елемент на производствените разходи са разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло) заедно с разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри, които през разглеждания период са се увеличили и които поради това са отразени в увеличението на средните производствени разходи.
4.3.2. Разходи за труд
(143)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
26 585
26 958
28 276
27 757
Индекс
100
101
106
104
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(144)
Между 2010 г. и разследвания период средните разходи за труд за наето лице на включените в извадката производители в Съюза са се увеличили с 4 %. Това общо увеличение през разглеждания период е относително слабо и във всеки случай е под общото увеличение на разходите за труд (7,5 %) (9) и инфлацията (9,6 %) (10) в Съюза през същия период.
4.3.3. Запаси
(145)
Пъстървата е бързоразвалящ се продукт, който ако не е замразен, има срок на трайност под две седмици. Тъй като включените в извадката производители от Съюза не поддържат запаси от пъстърва след улова и не замразяват в значителна степен тяхното производство, в настоящото разследване нивата на запасите не се считат за значим показател за вредата.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Индекс
100
230
- 13
- 88
Паричен поток (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Индекс
100
428
338
- 220
Инвестиции (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Индекс
100
105
111
260
Възвръщаемост на инвестициите
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Индекс
100
238
- 13
- 74
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През 2010 и 2011 г. рентабилността леко се е увеличила, но е останала на ниски нива, съвсем малко над нулевата стойност. Ситуацията се е влошила допълнително през 2012 г., когато рентабилността е станала отрицателна, и през разследвания период, когато загубите са се увеличили допълнително. Това, както беше обяснено в съображение 142, се дължи на възходящата тенденция в производствените разходи при невъзможност на промишлеността на Съюза да увеличи съответно цените си. През целия разглеждан период редица производители от Съюза са прекратили дейността си.
(148)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза сами да финансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал възходяща тенденция от 2010 до 2011 г., след което е започнал да спада. Между 2012 г. и разследвания период тенденцията значително се е влошила, което е довело до отрицателен общ кумулативен паричен поток през разглеждания период. Като цяло отрицателната тенденция на паричния поток следва низходящата тенденция на рентабилността, въпреки че отрицателният паричен поток през 2010 г. и значителният спад между 2012 г. и разследвания период са настъпили и в резултат на инвестициите, направени във връзка с усилията за консолидация, както е пояснено в съображение 149.
(149)
Инвестициите са се увеличили съвсем слабо през периода 2010 - 2012 г., докато през разследвания период е имало значително увеличение. Инвестициите са били свързани с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията на свързани дружества, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на допълнително и/или ново оборудване. По този начин върховата стойност в инвестициите, наблюдавана през разследвания период, е била свързана основно с консолидацията. Това се потвърждава от факта, че общите производствени мощности са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала същата тенденция като рентабилността, а именно: тя се е увеличавала от 2010 до 2011 г., като същевременно е оставала съвсем малко над точката на рентабилност. Възвръщаемостта на инвестициите след това е спаднала и през 2012 г. е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Това отрицателно развитие е резултат от факта, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си въпреки тенденцията за нарастване на производствените разходи.
(151)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, влошаването на способността на включените в извадката производители от Съюза да генерират парични постъпления за сходния продукт е влошило тяхното финансово състояние чрез намаляване на вътрешно генерираните средства. Що се отнася до финансирането от банки, са срещани все по-големи трудности при получаването на банково финансиране. Разследването установи, че като цяло способността за привличане на капитал се е влошила.
5. Заключение относно вредата
(152)
Разследването ясно показа, че на този етап промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Вредата по-специално се е изразявала в загуба на пазарен дял и спад на рентабилността. В същото време вносът на разглеждания продукт е увеличил пазарния си дял и беше установено, че е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(153)
Някои показатели за вреда, като единичната продажна цена, средните разходи за труд на наето лице, производителността и инвестициите, са се развили в положителна посока. По отношение на единичните продажни цени увеличението е било вследствие на увеличените производствени разходи. Това увеличение обаче не е компенсирало пълното увеличение на производствените разходи за единица, като по този начин е довело до отрицателна рентабилност през 2012 г. Както беше обяснено в съображение 144, увеличението на средните разходи за труд на наето лице на промишлеността на Съюза е било под общото увеличение на разходите за труд и инфлацията в Съюза. Промишлеността на Съюза е трябвало да намали броя на наетите лица, което е довело до увеличаване на производителността на всеки служител. Увеличаването на инвестициите е било свързано главно с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на ново оборудване.
(154)
Повечето показатели за вреда са показали отрицателни тенденции. Промишлеността на Съюза е отбелязала понижаване на рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите, които са били съвсем малко над точката на рентабилност през 2010 и 2011 г., са станали отрицателни през 2012 г. и са спаднали още повече през разследвания период. В същото време обемът на производството, производственият капацитет, заетостта и пазарните дялове са намалели под натиска на субсидирания внос.
(155)
С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от засегнатата държава, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са:
а)
внос от други трети държави;
б)
равнище на износа на промишлеността на Съюза;
в)
промяна на потреблението;
г)
конкуренция с други рибни видове;
д)
административна и регулаторна тежест, географски ограничения;
е)
ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно;
ж)
свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове.
1. Въздействие на субсидирания внос
(157)
С цел да установи наличието на причинно-следствена връзка между субсидирания внос на разглеждания продукт от Турция и понесената от промишлеността на Съюза вреда Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на субсидирания внос, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Разследването показа, че субсидираният внос от засегнатата държава почти се е удвоил през разглеждания период. Това е довело до увеличаване на пазарния дял с 8 процентни пункта - от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период. Това е станало въпреки низходящата тенденция в потреблението. В същото време промишлеността на Съюза е загубила 8 процентни пункта от своя пазарен дял.
(159)
Средните цени на субсидирания внос са се увеличили с 5 % между 2010 г. и разследвания период. Това увеличение се е дължало на общото увеличение в производствените разходи. Въпреки това цените на вноса са останали на значително по-ниски нива от тези на промишлеността на Съюза. Субсидираният внос е подбил цените на промишлеността на Съюза със среден марж на подбиване на цените от 9 % през разследвания период. В същото време, предвид увеличения субсидиран внос на разглеждания продукт, който е упражнил значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши продажните си цени в достатъчна степен, така че да може да покрие увеличените си производствени разходи и при всички случаи не и над цените на субсидирания внос от Турция.
(160)
Беше констатирано, че увеличението на субсидирания внос от Турция и нарастването на неговия пазарен дял очевидно са съвпаднали със загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза, намаляването на обема на производство, производствения капацитет и заетостта, низходящата тенденция в рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Поради това беше счетено, че субсидираният внос упражнява натиск върху промишлеността на Съюза, което впоследствие е допринесло за нейната неспособност да увеличи продажните си цени в съответствие с разходите, за загубата на пазарен дял и за цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение.
(161)
Въз основа на изложеното по-горе на този етап Комисията стигна до заключението, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза трябва да бъде отдадено на нарастването на вноса на субсидирани цени с произход от Турция и че вносът е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(162)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави (Чили, Норвегия, Босна и Херцеговина и други) се е променял, както следва:
Таблица 11
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо от всички трети държави с изключение на засегнатата държава
Обем (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Индекс
100
136
109
99
Пазарен дял
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Индекс
100
135
115
112
Средна цена (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Индекс
100
108
106
112
Източник: Евростат.
(163)
Обемът на вноса от всички други трети държави е бил на ниско равнище и дори леко е намалял през разглеждания период. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но е спаднал впоследствие и е достигнал малко по-ниски обеми през разследвания период, отколкото в началото на разглеждания период през 2010 г. Пазарният дял е следвал подобна тенденция. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но отново е спаднал през 2012 г. и през разследвания период. Като цяло техният пазарен дял леко се е увеличил от 2,4 % на 2,7 % по време на разглеждания период. В същото време вносът от Турция е бил на много по-високо ниво както по отношение на обема, така и по отношение на пазарните дялове, и е показал трайна възходяща тенденция.
(164)
Средните цени на вноса са се увеличавали през разглеждания период. Като цяло средните цени на вноса през разглеждания период са се увеличили с 12 %. Цените на вноса от други трети държави са били по-ниски от средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза, но по-високи от цените на турския внос, с изключение на 2012 г., когато те са били малко по-ниски.
(165)
С оглед на ниските и стабилни обеми на вноса, както и на ниските и сравнително стабилни пазарни дялове на всички други трети държави и техните ценови равнища, които са следвали общите ценови равнища в Съюза, Комисията на този етап стигна до заключението, че вносът от другите трети държави не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(166)
През разглеждания период обемът на износа на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 12
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Индекс
100
110
106
125
Средна цена (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Индекс
100
113
101
102
Източник: Евроста
(167)
Продажбите за износ на промишлеността на Съюза са се увеличили с 25 % през разглеждания период. Пазарът на Съюза обаче е основният пазар за промишлеността на Съюза и неговият износ е представлявал само около 3 % от производството му през периода 2010 - 2011 г. и около 5 % през разследвания период. Експортните продажни цени на промишлеността на Съюза са били с около 30 % по-високи от средните продажни цени в Съюза, генерирайки по-високи печалби в сравнение с продажбите на пазара на Съюза.
(168)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.3. Промяна на потреблението
(169)
Потреблението на Съюза е останало стабилно от 2010 до 2011 г. и е намаляло с 12 % между 2011 г. и разследвания период, а като цяло е намаляло с 12 %. В контекста на намаляващото потребление субсидираният турски внос обаче е успял да увеличи пазарния си дял от 8 процентни пункта или 95 %, докато промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял също от 8 процентни пункта. Следователно загубата на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза не би могла да бъде обяснена единствено с общото намаление на потреблението. Следователно стабилното увеличение на субсидирания внос при свиващ се пазар на цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, самостоятелно е причинило вреда и, както беше заключено в съображение 160, е имало решаваща роля.
(170)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че намаляващото потребление, макар и да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, не би могло само по себе си да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и следователно не би могло да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(171)
Асоциацията на егейските износители заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията с други рибни видове, като пангас, едра пъстърва и сьомга.
(172)
Що се отнася до пангаса, вносът е намалял с около 24 % през разглеждания период. Това е в контраст с увеличението на вноса на разглеждания продукт през същия период.
(173)
По отношение на другите рибни видове бе отбелязано, че според наличната информация, а именно публично достъпно проучване от Fødevareøkonomisk Institut на Университета в Копенхаген (11), едрата пъстърва и сьомгата са заместители, конкуриращи се в един и същ пазарен сегмент. За разлика от това пъстървата, предмет на настоящото разследване, се продава в различни пазарни сегменти и не съществува пряка взаимовръзка между цената на едрата пъстърва или сьомгата и цената на пъстървата, предмет на настоящото разследване.
(174)
Въз основа на това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(175)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че конкуренцията с други рибни видове не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(176)
Асоциацията на егейските износители заяви също така, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от административна и регулаторна тежест, както и от ограничения за използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите.
(177)
Твърдяната причинно-следствена връзка между посочените административни и регулаторни изисквания и вредата не бе подкрепена с доказателства. По-специално не бе доказано, че административната и регулаторната рамка, включително географските ограничения по отношение на областите на разположение за цели, свързани с аквакултурите, е била променена по време на разглеждания период по такъв начин, че да е в състояние да причини вредата. В действителност тези посочени елементи просто характеризират цялостната икономическа и регулаторна среда на сектора на аквакултурите в Съюза и не могат да обяснят влошаването на положението на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(178)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните административна и регулаторна тежест и географски ограничения не са нарушили причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(179)
Асоциацията на егейските износители и един от включените в извадката производители износители заявиха, че големите търговци на дребно в Съюза имат силна позиция при договаряне и че всяка вреда, понесена от производителите от Съюза, се дължи на ценовия натиск, упражняван от тези търговци на дребно, а не на вноса от Турция.
(180)
Нито един от големите търговци на дребно не се отзова и не оказа съдействие в настоящото разследване. Във всеки случай цените на турския внос са били субсидирани и са били под цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. През разследвания период маржовете на подбиване на цените са били между 5 и 18 %. При такъв сценарий предполагаемият ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да обясни цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение, и по-специално загубата на пазарен дял, а би могъл да има само незначителен принос за понесената вреда, ако въобще има някакъв принос.
(181)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че всякакъв евентуален ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(182)
Асоциацията на егейските износители заяви, че влошените резултати поне на някои производители от Съюза са се дължали на свръхинвестиции, а не на турския внос. Същата страна освен това изказа твърдението, че спадът в рентабилността на промишлеността на Съюза отчасти се е дължал на увеличените финансови разходи, колебанията в обменния курс и разходите, направени във връзка със съдебни спорове.
(183)
Твърденията относно предполагаеми свръхинвестиции и разходи, направени във връзка със съдебни спорове, не бяха доказани. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали съществено въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(184)
Твърденията, отнасящи се до увеличаването на финансовите разходи и колебанията в обменния курс, не бяха конкретизирани или обосновани по какъвто и да било начин. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали някакво въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(185)
Поради това тези твърдения не следва да се вземат предвид.
(186)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за понесената вреда и по този начин те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(187)
Посоченият по-горе анализ показва, че е имало значително увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава. Увеличението на този внос на цени, подбиващи продажните цени в Съюза, е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това се стига до заключението, че вносът от Турция е имал определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(188)
Други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза, конкуренцията с други рибни видове, административната и регулаторната тежест, географските ограничения, свръхинвестициите, финансовите разходи, колебанията в обменния курс и извънредните загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Други фактори, като промяната на потреблението на Съюза и ценовият натиск, упражняван от големите търговци на дребно, може да са допринесли за понесената вреда, но те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
(189)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос от засегнатата държава и че никакви други фактори не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата по-специално се състои в спад на производството и производствения капацитет, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта, като същевременно печалбата и възвръщаемостта на инвестициите са станали отрицателни през разглеждания период.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(190)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от установяването на вредоносно субсидиране, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(191)
Разследването установи, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Турция.
(192)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на показателите за финансовите резултати е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос от засегнатата държава. Налагането на изравнителни мита следователно би позволило на промишлеността на Съюза да увеличи цените си, за да покрие производствените разходи и по този начин да увеличи своя пазарен дял, заетост и производство, както и да подобри финансовите си показатели, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите.
(193)
Ако мерките не бъдат наложени, ценовият натиск от турския внос е вероятно да продължи да оказва по-нататъшно отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Това допълнително намаляване на производителността в крайна сметка би довело до допълнително намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(194)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че изравнителните мерки са в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители
(195)
В известието за започване Комисията прикани вносителите и техните представителни организации да заявят своя интерес. Както беше посочено в съображение 12 по-горе, три дружества заявиха своя интерес, като попълниха формуляра за изготвяне на извадка за несвързани вносители. Впоследствие бяха изпратени въпросници на трите дружества, заявили интерес, но само едно от тях отговори. От отговора стана ясно, че независимо от това, че тази страна е внесла много малко количество пъстърва по време на разследвания период, тя обикновено не внася пъстърва, а други рибни продукти. Внесеното от това дружество количество пъстърва не беше достатъчно, за да се счита за представително като цяло.
(196)
На по-късен етап друг вносител заяви своя интерес, без обаче да отговори на въпросника. Този вносител твърдеше, че налагането на мита върху пъстървата от Турция би попречило на неговите дейности, свързани с вноса, без обаче да конкретизира това твърдение или да предостави информация, която е от значение за оценката на потенциалното въздействие върху неговата стопанска дейност, като например рентабилността, цените на вноса и цените на препродажбата.
(197)
Макар и да не може да се изключи възможността несвързаните вносители да бъдат засегнати от налагането на изравнителни мита, целта на тези мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза. Съществуват и други източници на доставка и вносителите в Съюза би следвало да могат да сменят своите източници на доставка в отговор на налагането на мита. Като цяло разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху несвързаните вносители/търговци в Съюза.
(198)
В контекста на изложеното по-горе и при липсата на други данни от несвързани вносители/търговци Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерки като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху несвързаните вносители/търговци.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(199)
В известието за започване Комисията прикани ползвателите и техните представителни организации, както и представителните организации на потребителите да заявят своя интерес. Освен това Комисията се свърза с всички известни заинтересовани страни. Въпреки това нито една от тези страни не се отзова.
(200)
След изтичането на крайния срок, посочен в известието за започване, две страни, твърдящи, че са доставчици на машини за турски производители/преработватели на пъстърва, заявиха своя интерес.
(201)
Едната страна заяви, че налагането на мита би довело до увеличаване на цените за крайните потребители. Тази страна обаче не обоснова това твърдение. Разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху крайните потребители. Както беше посочено по-горе, организациите на потребителите не оказаха съдействие и не предоставиха информация, въз основа на която въздействието на мерките да може да бъде подробно оценено. Във всеки случай, макар изравнителните мита да могат да окажат въздействие върху цените на вноса, такова потенциално увеличение на цените може поне отчасти да бъде разпределено по цялата дистрибуторска верига и всяко увеличение на цените за крайните потребители може следователно да се окаже незначително.
(202)
Освен това целта на изравнителните мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза, а не да се ограничава вносът на продукти, внасяни на справедливи цени в Съюза.
(203)
С оглед на изложеното по-горе, както и при липсата на съдействие от страна на ползвателите и организациите на потребителите в разследването, и по-специално с оглед на равнището на мерките, Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерките като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите, потребителите или доставчиците.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(204)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(205)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(206)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията най-напред определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(207)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос.
(208)
Вносът от Турция е започнал да се увеличава със значителни количества главно през 2008 г., т.е. преди разглеждания период. Поради това рентабилността на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период през 2010 г. не беше счетена за представителна. Тъй като преди 2008 г. натискът на вноса от Турция върху пазара на Съюза не е бил съществен, беше счетено, че маржовете на печалба, реализирани преди този период, биха могли да се приемат за разумни. Въз основа на данните в жалбата, през 2006 и 2007 г. датският сектор на пъстървата е реализирал марж на печалба, който средно е достигнал или надхвърлил нивото от 12 %. Впоследствие, въз основа на това беше счетено, че на този етап марж на печалбата от 12 % от оборота може да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да получи при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(209)
Асоциацията на егейските износители и един производител износител заявиха, че целевата печалба следва да бъде по-ниска от 12 % поради това, че i) в предишни разследвания (сьомга; едра дъгова пъстърва) целевата печалба е била по-ниска, ii) действителният марж на печалбата, получен от промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, също е бил по-нисък, и iii) маржът на печалба от 12 % се отнася само за датския сектор на пъстървата, а не за промишлеността на Съюза като цяло и следователно не е представителен. И на последно място, производителят износител заяви също, че следва да се използва марж на печалбата от 3 %, тъй като такава печалба е в съответствие със средния марж на печалбата в хранително-вкусовата промишленост като цяло.
(210)
Първо, по отношение на сравнението с разследванията, отнасящи се до едрата пъстърва и сьомгата, следва да се отбележи, че всяко разследване трябва да достигне до свои собствени заключения въз основа на своите собствени основания. В този конкретен случай в досието по разследването имаше налична информация за текущото разследване, която беше счетена за обоснована и поради това беше използвана.
(211)
Второ, целевото ниво на печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза следва да бъде това, което би се очаквало при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос. Като се има предвид, че през разглеждания период, а дори и преди това субсидираният внос е присъствал в значителни количества, не може да се приеме, че е имало нормални условия на конкуренция. Нивото на печалба от 12 % е получено в отсъствието на значителен турски внос на пазара на Съюза и затова на този етап се счита за целева печалба, която би се очаквала при обстоятелствата в настоящия случай.
(212)
Трето, датският сектор на пъстървата бе счетен за достатъчно представителен за пазара на Съюза, тъй като Дания е една от основните държави производителки на пъстърва в Съюза. При отсъствието на друга налична информация на този етап този сектор беше използван с цел определяне на целевото ниво на печалба.
(213)
И накрая, твърдението, че общият марж на печалбата за хранително-вкусовата промишленост е реализиран на много по-ниско ниво, не беше подкрепено с доказателства. Комисията счете, че при всички случаи маржът на печалбата, постигнат от датския сектор на пъстървата, би следвало по-добре да отчита специфичните особености на тази промишленост и затова той би бил по-подходящ. Действително, хранително-вкусовата промишленост се състои от различни подкатегории, които принадлежат на различни пазарни сегменти и са поставени в различни пазарни условия, не непременно приложими за сектора на пъстървата.
(214)
Поради причините, изложени по-горе, Комисията на този етап стигна до заключението, че с основание може да се използва целеви марж на печалбата в размер на 12 % от оборота.
(215)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез изваждане от продажните цени на Съюза на действително постигнатия марж на печалбата през разследвания период и заместването му с маржа на печалбата от 12 %.
(216)
След това Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в Турция, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(217)
Нивото на отстраняване на вредата за „дружествата в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като маржа на субсидията за тези дружества (вж. съображения 96 и 97).
2. Временни мерки
(218)
Временни изравнителни мита следва да бъдат наложени върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss), която е жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или прясна, охладена, замразена и/или пушена под формата на цели риби или риби без глави, или под формата на филета, с произход от Турция, в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 12, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-малкия от маржовете на субсидията.
(219)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на временните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Други дружества, оказали съдействие
8,2 %
26 %
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Изложените по-горе изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(221)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(222)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на изравнителното мито не следва да се прилагат за тях.
(223)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(224)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от разликата в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране на прилагането на индивидуалните изравнителни мита. Дружествата с индивидуални изравнителни мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Вносът, който не е придружен от такава фактура, следва да се облага с изравнителното мито, приложимо за „всички други дружества“.
(225)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(226)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговски процедури в рамките на определен срок.
(227)
Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Временно изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Дружествата в приложение I
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 октомври 2014 година.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1195/2014
tad-29 ta' Ottubru 2014
li jimponi dazju kumpensatorju provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta' ċerti troti qawsalla li joriġinaw mit-Turkija
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 12 tiegħu,
Wara konsultazzjonijiet mal-Istati Membri,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Bidu
(1)
Fil-15 ta' Frar 2014, il-Kummissjoni Ewropea (il-Kummissjoni) ħabbret it-tnedija ta' proċedura kontra s-sussidju fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta' ċerti troti qawsalla li joriġinaw mit-Turkija (il-pajjiż ikkonċernat) fuq il-bażi tal-Artikolu 10 tar-Regolament (KE) Nru 597/2009 (ir-Regolament bażiku) permezz ta' notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (in-Notifika ta' Bidu). Rettifika għan-Notifika ta' Bidu kienet ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali fl-4 ta' Settembru 2014 (3).
(2)
Il-Kummissjoni nediet l-investigazzjoni wara li fit-3 ta' Jannar 2014 l-Assoċjazzjoni Daniża tal-Akkwakultura (l-ilmentatur) ressqet ilment f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' ċerti troti qawsalla. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta' ssussidju ta' ċerti troti qawsalla u ta' danni materjali kkawżati minnu, li l-Kummissjoni kkunsidrat suffiċjenti biżżejjed sabiex tiġġustifika l-bidu tal-investigazzjoni.
(3)
F'konformità mal-Artikolu 10(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni nnotifikat lill-Gvern tat-Turkija (GTT) qabel il-bidu tal-proċedura li hija kienet irċeviet ilment iddokumentat kif xieraq li kien jallega li l-importazzjonijiet issussidjati ta' ċerti troti qawsalla li joriġinaw mit-Turkija kienu qegħdin jikkawżaw danni materjali lill-industrija tal-Unjoni. Il-Kummissjoni stiednet lill-GTT għal konsultazzjonijiet bl-għan li tiġi ċċarata s-sitwazzjoni rigward il-kontenut tal-ilment u tinstab soluzzjoni bi ftehim reċiproku.
(4)
Il-GTT aċċetta l-konsultazzjonijiet li saru sussegwentement. Waqt il-konsultazzjonijiet, ma setgħet tinstab l-ebda soluzzjoni bi ftehim reċiproku. Wara l-konsultazzjonijiet, wasslet sottomissjoni mill-GTT. Il-Kummissjoni ħadet nota tal-kummenti kif xieraq.
2. Il-proċediment antidumping parallel
(5)
Fil-15 ta' Frar 2014, il-Kummissjoni ħabbret ukoll il-bidu ta' investigazzjoni antidumping li tirrigwarda l-importazzjonijiet fl-Unjoni tal-istess prodott li joriġina fit-Turkija permezz ta' notifika ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4).
(6)
L-analiżijiet tad-danni li saru f'din l-investigazzjoni antisussidji u l-investigazzjoni antidumping parallela huma bbażati fuq l-istess definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni, l-istess produtturi rappreżentanti tal-Unjoni u l-istess perjodu ta' investigazzjoni u wasslu għall-istess konklużjonijiet diment li ma jkunx speċifikat mod ieħor. Dan kien ikkunsidrat xieraq sabiex tiġi ssimplifikata l-analiżi tad-danni u sabiex jintlaħqu sejbiet konsistenti. Għal din ir-raġuni, il-kummenti dwar l-aspetti tad-danni li tressqu f'kull waħda minn dawn il-proċeduri kienu kkunsidrati fiż-żewġ investigazzjonijiet.
3. Partijiet interessati
(7)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jikkuntattjawha sabiex jipparteċipaw fl-investigazzjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni informat b'mod speċifiku lill-ilmentaturi, lil produtturi, utenti u importaturi oħrajn magħrufa tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi fit-Turkija u lill-awtoritajiet Torok kif ukoll assoċjazzjonijiet magħrufa li kienu mħassba dwar it-tnedija tal-investigazzjoni u stednithom jipparteċipaw.
(8)
Il-partijiet kollha interessati kellhom opportunità jikkumentaw dwar il-bidu tal-investigazzjoni u jitolbu seduta mal-Kummissjoni u/jew mal-Uffiċjal tas-Seduta fil-proċeduri kummerċjali. Ma saru l-ebda kummenti.
4. Kampjunar
(9)
Il-Kummissjoni ħabbret fin-Notifika ta' Bidu li tista' titlob kampjun tal-partijiet interessati, b'mod partikolari tal-produtturi tal-Unjoni, l-importaturi mhux relatati u l-produtturi esportaturi fit-Turkija skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku.
4.1. Il-kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni
(10)
Fin-Notifika ta' Bidu tagħha, il-Kummissjoni ddikjarat li kienet għażlet provviżorjament kampjun ta' produtturi tal-Unjoni. F'konformità mal-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku u minħabba li l-industrija tal-Unjoni kienet ferm frammentata b'aktar minn 700 produttur ta' intrapriżi żgħar u medji (SMEs), il-Kummissjoni għażlet il-kampjun fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv ta' produzzjoni li seta' raġonevolment ikun investigat fiż-żmien disponibbli, filwaqt li kkunsidrat ukoll il-firxa ġeografika u l-kopertura suffiċjenti ta' fażijiet u ta' tipi differenti ta' produzzjoni (il-produzzjoni ta' troti ħajjin, friski, iffriżati, ffilettjati u affumikati). Dan il-kampjun kien jikkonsisti f'disa' produtturi tal-Unjoni. Il-produtturi magħżula tal-Unjoni kienu jirrappreżentaw aktar minn 12 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni, abbażi tad-dejta mill-ilment. Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jagħtu l-kummenti tagħhom dwar dan il-kampjun provviżorju. Ma wasal l-ebda kumment sal-iskadenza u għaldaqstant il-kampjun provviżorju kien ikkonfermat. Il-kampjun jirrappreżenta l-industrija tal-Unjoni.
4.2. Kampjunar tal-importaturi
(11)
Biex tiddeċiedi jekk kienx jeħtieġ li jittieħed kampjun u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni staqsiet lil importaturi mhux relatati sabiex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu.
(12)
Tliet importaturi mhux relatati pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Minħabba n-numru żgħir, il-Kummissjoni ddeċidiet li l-kampjunar ma kienx meħtieġ.
4.3. Kampjunar tal-produtturi esportaturi
(13)
Biex tiddeċiedi jekk it-teħid ta' kampjuni kienx meħtieġ u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni staqsiet lill-produtturi esportaturi kollha fit-Turkija sabiex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni staqsiet lill-Missjoni tar-Repubblika tat-Turkija għall-Unjoni Ewropea sabiex tidentifika u/jew tikkuntattja lil produtturi esportaturi oħrajn, jekk hemm minnhom, li jistgħu jkunu interessati li jipparteċipaw fl-investigazzjoni.
(14)
Tmintax-il grupp ta' produtturi esportaturi fit-Turkija pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Il-volum totali ta' esportazzjoni lejn l-Unjoni ddikjarat minn dawn il-kumpaniji partikolari tat-troti qawsalla matul l-2013 jammonta għat-total tal-esportazzjonijiet mit-Turkija lejn l-Unjoni.
(15)
F'konformità mal-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' erba' gruppi ta' produtturi esportaturi fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni li seta' jkun investigat b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli, meta wieħed iqis ukoll il-firxa ġeografika. Il-grupp ta' kumpaniji kkampjunat jammonta għal kważi 64 % tal-bejgħ għall-esportazzjoni ddikjarat lejn l-Unjoni, u jinsabu f'żewġ reġjuni differenti.
(16)
F'konformità mal-Artikolu 27(2) tar-Regolament bażiku, il-produtturi esportaturi magħrufa kkonċernati kollha, u l-awtoritajiet Torok kienu kkonsultati dwar l-għażla tal-kampjun. Kien hemm kumpanija waħda li kkontestat l-għażla tal-kumpaniji fil-kampjun u saħqet li hija għandha tiġi inkluża fil-kampjun. Din argumentat li hija tipproduċi, tipproċessa u tbigħ esklussivament it-troti (jiġifieri ma twettaq l-ebda attività oħra), u ilha tagħmel dan mill-1971, li jagħmilha l-ewwel produttur tal-prodott ikkonċernat fit-Turkija. Din kompliet tiddikjara li kellha bejgħ sostanzjali fis-suq domestiku u, fl-aħħar nett, li hija l-akbar produttur fir-reġjun ta' Marmara.
(17)
Il-Kummissjoni tfakkar li l-għażla tal-kumpaniji fil-kampjun saret fuq il-bażi tal-akbar kwantitajiet ta' volumi skont l-Artikolu 27(1) tar-Regolament bażiku billi tqies l-għadd ta' produtturi li setgħu jiġu investigati b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Minħabba li l-kampjun propost jirrappreżenta 64 % tal-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni, dan il-kampjun jirrappreżenta s-sitwazzjoni tal-industrija Torka. Barra minn hekk, il-kumpaniji fil-kampjun jinsabu f'żewġ reġjuni differenti (mit-tlieta rrappreżentati) li huwa kkunsidrat biżżejjed għall-fini tal-investigazzjoni. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ssostni li l-kumpaniji fil-kampjun jikkorrispondu għall-akbar volumi rappreżentattivi ta' importazzjonijiet li jistgħu jkunu investigati b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli.
5. Eżami individwali
(18)
Ħdax-il kumpanija jew grupp ta' kumpaniji talbu għal eżami individwali skont l-Artikolu 27(3) tar-Regolament bażiku. F'dan l-istadju tal-investigazzjoni, il-Kummissjoni ma ħadet l-ebda deċiżjoni dwar it-talba għall-eżami individwali. Il-Kummissjoni se tiddeċiedi jekk twettaqx l-eżami individwali fl-istadju definittiv tal-investigazzjoni.
6. Tweġibiet għall-kwestjonarju
(19)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-GTT, lill-kumpaniji kollha tal-Unjoni fil-kampjun, lil tliet importaturi u lill-gruppi fil-kampjun ta' produtturi esportaturi fit-Turkija.
(20)
Tliet kumpaniji fi ħdan grupp ta' produtturi esportaturi Torok talbu għal eżenzjoni mill-obbligu li jwieġbu għall-kwestjonarju. Waħda minn dawn il-kumpaniji argumentat li kienet attiva l-aktar fil-produzzjoni tal-ispnott u l-awrat u li tipproduċi biss volum żgħir tal-prodott ikkonċernat. Kumpanija oħra tmexxi supermarket żgħir u hija biss marġinalment involuta fil-prodott ikkonċernat, u kumpanija oħra kienet importatur relatat li ma kellux bejgħ kbir tal-prodott ikkonċernat fil-perjodu tal-investigazzjoni. Il-Kummissjoni ddeċidiet li teżenta lill-kumpanija li tmexxi s-supermarket żgħir mill-obbligu li tipprovdi t-tweġiba għall-kwestjonarju. Madankollu, hija sostniet il-pożizzjoni tagħha li l-kumpanija li hija involuta l-aktar fil-produzzjoni tal-ispnott u l-awrat kellha timla l-kwestjonarju u anke l-importatur relatat peress li l-volumi prodotti (fil-każ tal-produttur esportatur) jew innegozjati (fil-każ tal-importatur relatat) kienu xorta waħda kbar.
(21)
It-tweġibiet tal-kwestjonarju waslu mingħand il-GTT u mingħand il-gruppi l-oħrajn kollha fil-kampjun ta' produtturi esportaturi fit-Turkija u l-kumpaniji li talbu għal eżami individwali.
7. Iż-żjarat ta' verifika
(22)
Il-Kummissjoni talbet u vverifikat l-informazzjoni kollha meqjusa meħtieġa għal determinazzjoni provviżorja ta' sussidju, li rriżulta f'danni u interess għall-Unjoni. Iż-żjarat ta' verifika skont l-Artikolu 26 tar-Regolament bażiku saru fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Franza
-
Danaqua, Grindsted, id-Danimarka
-
Danforel A/S, Grindsted, id-Danimarka
-
Kongeåns Dambrug ApS, Brørup, id-Danimarka
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, il-Ġermanja
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, il-Ġermanja
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, il-Polonja
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Spanja
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, l-Italja
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spanja
(b)
Produtturi esportaturi fit-Turkija
-
Grupp ta' kumpaniji relatati 'GMS', Bodrum, it-Turkija:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Grupp ta' kumpaniji relatati 'Kilic', Bodrum, it-Turkija:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Grupp ta' kumpaniji relatati 'Özpekler', Denizli, it-Turkija:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Kayseri, it-Turkija
(c)
Il-Gvern tat-Turkija:
-
Il-Ministeru tal-Ekonomija, Ankara, it-Turkija
-
Il-Ministeru tal-Ikel, l-Agrikultura u l-Bhejjem, Ankara, it-Turkija
(d)
Importaturi fl-Unjoni relatati mal-esportaturi Torok:
-
Spador S.R.L. (Spador)
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG)
(e)
Produttur tal-Unjoni (proċessur) relatat ma' produttur esportatur fit-Turkija (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., il-Polonja (TPL)
8. Perjodu tal-investigazzjoni u perjodu kkunsidrat
(23)
L-investigazzjoni tas-sussidju u tad-danni kopriet il-perjodu ta' bejn l-1 ta' Jannar 2013 u l-31 ta' Diċembru 2013 (il-perjodu tal-investigazzjoni). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-danni kopra l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2010 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (il-perjodu kkunsidrat).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(24)
Il-prodott ikkonċernat huwa t-trota qawsalla (Oncorhynchus mykiss):
-
li tiżen ħajja 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew
-
friska, imkessħa, iffriżata u/jew affumikata:
-
fil-forma ta' ħuta sħiħa (bir-ras), bil-garġi mneħħija jew le, kemm jekk imnaddfa kif ukoll jekk le, li tiżen 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew
-
bla ras, bil-garġi mneħħija jew le, kemm jekk imnaddfa kif ukoll jekk le, li tiżen 1 kg jew anqas kull waħda, jew
-
fil-forma ta' flettijiet li jiżnu 400 g jew anqas kull waħda,
li toriġina fit-Turkija u li fil-preżent taqa' taħt il-kodiċijiet NM ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 u ex 0305 43 00 (il-prodott ikkonċernat).
(25)
Kif diġà ssemma fil-premessa 1), id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat kienet soġġetta għal rettifika. Il-korrezzjoni kienet waħda purament editorjali u l-kamp ta' applikazzjoni ma kienx affettwat.
2. Il-prodott simili
(26)
L-investigazzjoni wriet li l-prodott prodott u mibjugħ fis-suq domestiku Tork u/jew esportat lejn l-Unjoni u l-prodott magħmul u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi u l-istess użu bażiku.
(27)
Għaldaqstant f'dan l-istadju l-Kummissjoni ddeċidiet li dawn il-prodotti huma prodotti simili fit-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
3. Dikjarazzjonijiet dwar il-kamp ta' applikazzjoni tal-prodotti
(28)
Ċerti partijiet interessati ddikjaraw li t-trota affumikata għandha tkun eskluża mill-kamp ta' applikazzjoni tal-prodott. Skont dawn il-partijiet kien hemm differenzi fil-proċess ta' produzzjoni u differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi meta mqabbla mat-trota mhux affumikata. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Torok iddikjaraw li l-istruttura tal-ispejjeż tal-produtturi tal-flettijiet affumikati kienet differenti b'mod sinifikanti mill-istruttura tal-ispejjeż ta' produtturi oħrajn li jindika li l-prodotti affumikati u mhux affumikati mhumiex prodott wieħed. Fl-aħħar nett, dawn il-partijiet irreferew għal żewġ investigazzjonijiet antidumping preċedenti li kienu jirrigwardaw prodotti simili (it-trota qawsalla l-kbira u s-salamun) li għalqu fl-2004 (5) u fl-2005 (6) rispettivament fejn il-prodotti affumikati ma kinux jaqgħu taħt il-kamp ta' applikazzjoni tal-prodott. Il-partijiet irreferew b'mod partikolari għall-premessa 9) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 437/2004 (7) fejn ikun rikonoxxut li l-proċess tal-affumikar jibdel il-karatteristiċi bażiċi tal-prodott inkwistjoni. Fuq din il-bażi t-trota affumikata għandha tkun eskluża mill-kamp ta' applikazzjoni tal-prodott fl-investigazzjoni attwali.
(29)
L-investigazzjoni wriet li d-diversi preżentazzjonijiet - “ħajja”, “imkessħa”, “iffriżata” jew “affumikata” - koperti mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat jikkondividu l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi. B'mod partikolari, it-tipi ta' trota kollha kellhom l-istess kwalitajiet intrinsiċi (kimiċi, nutrittivi jew oħrajn) u l-ipproċessar ma jċaħħadx lill-ħut minnhom, iżda rriżulta biss fi preżentazzjonijiet differenti li kienu sempliċiment modi differenti kif wieħed jippreserva l-ħut qabel proċessar, tħejjija, tisjir jew konsum ulterjuri. Għaldaqstant, kien konkluż li l-konservazzjoni permezz tal-affumikar ma tibdilx b'mod materjali l-karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi tal-prodott.
(30)
Fir-rigward tal-proċessi differenti ta' produzzjoni u strutturi ta' spejjeż differenti, il-partijiet ma spjegawx kif dan seta' kellu impatt fuq il-konklużjoni li l-prodotti affumikati jew mhux affumikati kienu prodott wieħed. F'kull każ, kull differenza possibbli fil-proċessi ta' produzzjoni bħala tali ma għandha l-ebda impatt fuq id-definizzjoni tal-kamp ta' applikazzjoni tal-prodott. Barra minn hekk, f'dan il-każ speċifiku, il-proċess ta' produzzjoni u l-istruttura tal-ispejjeż tal-flettijiet affumikati ma kinux fil-fatt differenti b'mod sinifikanti mill-proċess ta' produzzjoni u l-istruttura tal-ispejjeż ta' preżentazzjonijiet oħrajn tat-trota. L-element ewlieni tal-ispejjeż ta' kull preżentazzjoni kien l-ispiża tat-trobbija, li tikkonsisti essenzjalment fl-għalf (ħut mitħun u żejt tal-ħuta), spejjeż tal-enerġija u l-ispejjeż tal-bajd jew tal-ħut li għadu qed jikber. Għaldaqstant, il-pretensjonijiet magħmula f'dan ir-rigward għandhom ikunu rifjutati.
(31)
Fl-investigazzjonijiet preċedenti li għalihom irreferew il-partijiet interessati, u għall-kuntrarju tal-investigazzjoni attwali, il-prodotti affumikati ma kinux inklużi fl-ilment li wassal għat-tnedija ta' dawn il-każijiet. Għaldaqstant, ma kinux fil-kamp ta' applikazzjoni ta' dawn l-investigazzjonijiet u b'konsegwenza ta' dan ma ġewx investigati. Il-premessa 9 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 437/2004 indirizzat pretensjoni minn parti interessata li l-ħuta sħiħa ffriżata u l-flettijiet għandhom ikunu esklużi mill-proċedura. Madankollu, l-investigazzjoni ma sabitx jew ma kkonkludietx b'mod speċifiku li l-prodotti affumikati għandhom ikunu esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni tal-prodott. Fuq il-bażi li l-investigazzjoni attwali sabet li l-preżentazzjonijiet kollha tat-troti għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u kimiċi bażiċi, dan l-argument għandu jkun irrifjutat.
(32)
Għal dawn ir-raġunijiet il-pretensjoni li l-prodotti affumikati għandhom ikunu esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni tal-prodott f'dan l-istadju kienet irrifjutata.
C. SUSSIDJU
1. Introduzzjoni
(33)
L-ilmentatur allega li l-GTT qiegħed jissussidja lis-settur tal-akkwakultura. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie għal diversi prattiki ta' sussidju inklużi kemm fil-leġiżlazzjoni kif ukoll f'għadd ta' dokumenti ta' politika li huma l-bażi għall-għajnuna mill-Istat lis-settur.
(34)
Il-Kummissjoni rrevediet u analizzat id-dokumenti pprovduti fl-ilment kif ukoll dokumenti addizzjonali sottomessi mill-GTT u mill-produtturi esportaturi fil-kampjun matul l-investigazzjoni u sabet li dawn id-dokumenti kollha juru li s-settur tal-akkwakultura fir-Repubblika tat-Turkija jirċievi trattament preferenzjali f'diversi oqsma.
(35)
Id-deċiżjoni tal-awtoritajiet Torok li jissussidjaw b'mod speċifiku lis-settur tal-akkwakultura tmur lura għall-2003 u wasslet biex ammonti kbar ta' flus pubbliċi ġew trasferiti lill-produtturi u lill-esportaturi Torok tul dawn l-aħħar għaxar snin.
(36)
Fil-qafas tal-konsultazzjonijiet ta' qabel il-bidu bejn il-GTT u l-Kummissjoni, kif imsemmi fil-premessi 3 u 4 aktar 'il fuq, il-GTT ma nnegax l-eżistenza ta' kull waħda mill-iskemi investigati.
2. L-iskemi investigati
(37)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-GTT u lill-produtturi esportaturi fil-kampjun, fejn talbet informazzjoni dwar l-iskemi li ġejjin li allegatament kienu jinvolvu l-għoti ta' sussidji lill-industrija tal-akkwakultura:
-
L-appoġġ tal-Istat għal investimenti magħmula fis-settur tal-akkwakultura
-
Eżenzjoni mit-taxxa tad-dwana
-
Eżenzjoni mill-VAT
-
Tnaqqis fit-taxxa
-
Appoġġ għall-primjum tas-sigurtà soċjali (kontribuzzjoni minn min iħaddem)
-
Appoġġ rigward l-imgħax
-
Allokazzjoni ta' art
-
Appoġġ għat-taxxa fuq l-introjtu
-
Appoġġ għall-primjum tas-sigurtà soċjali (il-kontribuzzjoni tal-impjegati)
-
Sussidji diretti mogħtija lill-produtturi tat-troti
-
Sussidji diretti lil min irabbi t-troti
-
Sussidji diretti għall-produzzjoni organika tat-troia
-
Appoġġ speċifiku għall-ħut li għadu qed jikber
-
Self issussidjat u assigurazzjoni għall-produtturi tat-troti
-
Self għall-Investimenti b'Imgħax Baxx u Self għan-Negozju mingħand Ziraat Bankasi
-
Self għall-Investimenti b'Imgħax Baxx u Self għan-Negozju mingħand il-Kooperattivi tal-Kreditu għall-Agrikultura
-
Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura u Rati ta' Appoġġ għall-Primjum
-
Sussidji għall-konsulenza
-
Sussidji għall-bastimenti tas-sajd
-
Xiri ta' fjuwil għad-dgħajjes tas-sajd (Tnaqqis fit-taxxa tal-konsum ta' fjuwil għall-bastimenti)
-
Ir-rimi ta' bastimenti tas-sajd
-
Sussidji oħrajn u programmi ta' sussidji oħrajn
3. Appoġġ mill-Istat għall-investimenti fis-settur tal-akkwakultura
3.1. Introduzzjoni
(38)
Il-GTT introduċa skema ta' appoġġ għan-negozji li jinvestu fondi f'ċerti setturi u f'ċerti reġjuni, inkluż is-settur tal-akkwakultura. L-għan ta' din l-iskema huwa li:
-
iżżid il-produzzjoni u l-impjiegi,
-
tħeġġeġ investimenti kbar li jikkontribwixxu għall-kompetittività internazzjonali,
-
tistimula l-investimenti barranin diretti,
-
tappoġġja l-investimenti għall-ħarsien tal-ambjent u għall-attivitajiet ta' R&Ż, f'konformità mal-miri deskritti fid-diversi pjanijiet ta' żvilupp u programmi annwali tat-Turkija li huma speċifikati hawn taħt.
3.2. Bażi ġuridika
(39)
Dawn id-dispożizzjonijiet ġuridiċi li ġejjin jipprevedu l-appoġġ mill-Istat għall-investimenti fis-settur tal-akkwakultura: Id-Digriet Tork Nru 2012/3305 ippubblikat fid-19 ta' Ġunju 2012 rigward l-Appoġġ mill-Istat għall-Investimenti u l-Communique Nru 2012/1 ippubblikata fl-20 ta' Ġunju 2012 dwar l-Implimentazzjoni tad-Digriet rigward l-Appoġġ mill-Istat għall-Investimenti fil-Gazzetti Uffiċjali Nru 28328 u 28329 rispettivament.
3.3. Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(40)
Għalkemm id-Digriet Tork Nru 2012/3305 huwa l-iskema ta' appoġġ rilevanti għall-perjodu tal-investigazzjoni, dispożizzjonijiet simili kienu fis-seħħ sa mill-2006 u anki qabel. Dan il-fatt huwa rilevanti minħabba li s-sussidji marbuta max-xiri ta' assi fissi, bħas-sussidji għall-investimenti, jistgħu jkunu allokati għall-perjodu tal-investigazzjoni anki jekk ingħataw qabel il-perjodu tal-investigazzjoni.
(41)
L-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza tad-diversi skemi ta' appoġġ mill-Istat. Il-produzzjoni tal-akkwakultura hija elenkata b'mod espliċitu fl-Anness 2/A tad-Digriet Nru 2012/3305 fost is-setturi li jistgħu jibbenefikaw minn inċentivi bħall-eżenzjoni mit-taxxa fuq il-valur miżjud (VAT), eżenzjoni mid-dazju doganali, tnaqqis mit-taxxa, kontribuzzjonijiet għall-investiment, appoġġ għall-primjum tas-sigurtà soċjali (il-kontribuzzjoni minn min iħaddem, l-allokazzjoni ta' art, appoġġ għar-rata tal-imgħax, appoġġ għat-taxxa fuq l-introjtu u appoġġ għall-primjum tas-sigurtà soċjali (il-kontribuzzjoni tal-impjegati). Skont il-livell tal-iżvilupp ekonomiku tas-sitt reġjuni ddeterminat mid-Digriet Nru 2012/3305, l-intensità tal-għajnuna tista' tvarja.
(42)
Għalkemm l-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza ta' programmi ta' “Investiment reġjonali”, l-ebda waħda mill-kumpaniji fil-kampjun ma bbenefikat mill-iskemi kollha. Xi wħud minnhom ibbenefikaw mill-eżenzjonijiet mill-VAT u d-dazju doganali li japplikaw bl-istess mod għas-sitt reġjuni tat-Turkija. Madankollu, peress li l-kumpaniji fil-kampjun xtraw makkinarju u tagħmir mill-kumpaniji tal-Unjoni fi ħdan l-Unjoni Doganali ta' bejn l-UE u t-Turkija, ma kienx hemm dazju doganali x'jitħallas. Barra minn hekk, peress li t-Turkija tapplika sistema tal-VAT skont il-kontribut u r-riżultat, il-benefiċċji miksuba waqt il-perjodu tal-investigazzjoni kienu jikkonsistu biss fi gwadann ta' xahrejn sakemm il-kumpaniji tħallsu lura l-VAT tagħhom mill-awtoritajiet tat-taxxa. Il-benefiċċju reali jkun l-imgħax pagabbli lil bank kummerċjali għall-perjodu sakemm il-VAT titħallas lura. Dan il-benefiċċju huwa negliġibbli u ma ġiex analizzat aktar.
(43)
Waħda mill-kumpaniji fil-kampjun ibbenefikat minn tnaqqis fit-taxxa peress li xtrat makkinarju fil-qafas tar-regolament imsemmi hawn fuq dwar l-appoġġ mill-Istat għall-investimenti. Minflok ir-rata ta' 20 % ta' taxxa fuq il-kumpaniji li tiġi applikata b'mod ġenerali din ħallset biss 4 %.
(44)
L-istess kumpanija fil-kampjun ibbenefikat ukoll mill-Programm ta' Appoġġ għall-Primjum tas-Sigurtà Soċjali. Bħala detentur ta' ċertifikat ta' inkoraġġiment għall-investiment hija gawdiet mill-appoġġ għall-primjum tas-sigurtà soċjali għall-kontribuzzjoni minn min iħaddem u tal-impjegati. Wara li lestiet l-investiment tagħha, l-ishma ta' min iħaddem u tal-impjegati tal-primjum tas-sigurtà soċjali li jikkorrispondu għall-paga minima kienu eżentati mill-Istituzzjoni tas-Sigurtà Soċjali għall-ħolqien ta' impjiegi ġodda. Il-Ministeru tal-Ekonomija ffinanzja l-iskema.
3.4. Konklużjoni
(45)
L-appoġġ mill-Istat għall-investiment huwa provviżorjament meqjus bħala sussidju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, meta l-appoġġ mill-Istat jieħu l-forma ta' inċentiv ta' taxxa, jiġifieri, meta suppost għandu jitħallas id-dħul tal-gvern iżda dan jinħafer jew ma jinġabarx.
(46)
Is-sussidju huwa speċifiku u kumpensatorju peress li l-benefiċċju tas-sussidju huwa limitat b'mod speċifiku għal lista ta' setturi ekonomiċi. L-aċċess għas-sussidju huwa limitat ukoll għal ċerti impriżi li joperaw f'ċerti setturi. Barra minn hekk, is-sussidju ma jissodisfax ir-rekwiżiti ta' nuqqas ta' speċifiċità tal-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku, minħabba l-għadd u l-kwalità tar-restrizzjonijiet applikabbli għal ċerti setturi, l-aktar fosthom dawk ristretti għal ċerti tipi ta' impriżi jew li jeskludu għal kollox ċerti setturi.
(47)
L-akkwakultura hija indikata b'mod espress fl-Anness 2A tad-Digriet bħala waħda mill-attivitajiet li jistgħu jibbenefikaw minn dan it-tip ta' eżenzjonijiet mit-taxxa. L-Anness 4 tad-Digriet jelenka s-setturi li ma jistgħu jibbenefikaw minn l-ebda inċentiv taħt din l-iskema.
(48)
Għaldaqstant, skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku s-sussidji msemmija hawn fuq huma kkunsidrati kontribuzzjoni finanzjarja tal-gvern li tagħti benefiċċju lill-benefiċjarji.
3.5. Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(49)
Kumpanija gawdiet mill-benefiċċju taħt l-iskemi msemmija hawn fuq. Madankollu, il-benefiċċju għall-kumpanija nstab li kien negliġibbli.
4. Sussidji diretti lill-produtturi tat-troti
4.1. Introduzzjoni
(50)
Is-sussidji diretti għal kull kg ta' troti prodott huma l-iskema ewlenija ta' sussidju li tagħti benefiċċju lill-prodott ikkonċernat. Dawn is-sussidji huma eżaminati kull sena bħala parti mill-eżami annwali tas-sussidji lill-agrikultura.
4.2. Bażi ġuridika
(51)
Id-dispożizzjonijiet ġuridiċi li ġejjin jipprevedu sussidji diretti: Id-Digriet Tork Nru 2013/4463 dwar is-sussidji fl-agrikoltura fl-2013, datat is-7 ta' Marzu 2013 u ppubblikat fil-Gazzetta Uffiċjali Nru 28612 fit-8 ta' April 2013 (li japplika b'lura mill-1 ta' Jannar 2013).
4.3. Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(52)
L-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza ta' sussidji diretti għat-troti. Instab li għall-perjodu tal-investigazzjoni l-livell tas-sussidju għal kull kg ta' troti kien stabbilit għal 0,65 TL/kg għal produzzjoni sa 250 tunnellata fis-sena. Nofs dan l-ammont (0,325 TL/kg) ingħata għal-kwantitajiet prodotti bejn 251-500 tunnellata/sena u ma ngħata l-ebda sussidju għal kwantitajiet prodotti 'l fuq minn 500 tunnellata. Is-sussidju ngħata lill-produtturi tal-prodott ikkonċernat b'liċenzja mingħand il-Ministeru tal-Ikel, l-Agrikultura u l-Bhejjem.
(53)
Qabel ma jsir l-ebda pagament, il-produtturi jridu jkunu rreġistrati fis-sistema ta' reġistrazzjoni tal-akkwakultura tal-Ministeru tal-Ikel, l-Agrikultura u l-Bhejjem. Huma soġġetti għal żjarat ta' spezzjoni regolari u għal għarrieda.
(54)
Tlieta mill-erba' gruppi ta' kumpaniji fil-kampjun ibbenefikaw minn sussidji diretti waqt il-perjodu tal-investigazzjoni peress li kienu jrabbu t-troti huma stess. Madankollu l-akbar grupp, Ternaeben, ma kienx irabbi t-troti iżda kien jixtrihom (l-aktar troti ħajjin u ħut sħiħ iffriżat) mingħand azjendi mhux relatati u jipproċessahom. Għaldaqstant ma rċeviex sussidji diretti. B'riżultat ta' dan, qamet il-kwistjoni dwar jekk il-benefiċċju ta' sussidji diretti kienx japplika daqstant tajjeb għal Ternaeben daqs it-tliet gruppi ta' kumpaniji l-oħrajn fil-kampjun li mhux biss kienu jrabbu iżda wkoll xtraw xi troti mingħand kumpaniji mhux relatati għall-ipproċessar.
(55)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tenfasizza li l-prodott ikkonċernat ikopri kemm il-materja prima, jiġifieri t-troti ħajjin u l-prodotti downstream (il-ħut frisk, iffriżat sħiħ, flettijiet, troti affumikati). Peress li l-produzzjoni tat-troti ħajjin hija ssussidjata u prattikament dawk kollha li jrabbu t-troti fit-Turkija jibbenefikaw minn din l-iskema, il-produtturi kollha tal-prodott ikkonċernat (jiġifieri t-troti ħajjin u l-prodotti downstream) jibbenefikaw minn din l-iskema ta' sussidju dirett, irrispettivament minn jekk irabbux it-troti huma nfushom jew jekk jixtruhomx għal aktar ipproċessar.
(56)
Il-benefiċċju lill-produtturi tal-prodott ikkonċernat jista' jintwera f'kull każ. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni qabblet l-ispiża tat-trobbija tat-tliet kumpaniji fil-kampjun li jrabbu t-troti huma nfushom (inkluż ammont ta' bejgħ raġonevoli u konservattiv, spejjeż ġenerali u amministrattivi (SG&A) u qligħ) mal-prezz imħallas sabiex jixtru ħut ħaj jew imkessaħ minn fornituri mhux relatati. Il-Kummissjoni sabet li fil-każ tat-tliet kumpaniji l-prezz tax-xiri tal-ħut ħaj jew imkessaħ kien aktar baxx mill-ispiża medja tat-trobbija.
(57)
Rigward il-grupp Ternaeben, il-Kummissjoni qabblet l-ispiża medja ta' trobbija tat-tliet kumpaniji l-oħrajn fil-kampjun (inkluż ammont ta' SG&A raġonevoli u konservattiv u qligħ) mal-prezz medju tax-xiri individwali li Ternaeben iħallas għall-ħut imkessaħ jew ħaj. Instab li l-ispiża medja tat-trobbija tat-tliet kumpaniji l-oħrajn fil-kampjun kienet ogħla mill-prezz medju tax-xiri ta' Ternaeben. Il-prezz medju tax-xiri tiegħu nstab li kien konformi mal-kumpaniji l-oħrajn fil-kampjun.
(58)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-kumpaniji fil-kampjun, ukoll diment li xraw troti minn kumpaniji mhux relatati, ibbenefikaw mill-iskema ta' sussidju dirett.
(59)
L-ilmentatur allega li sar ħlas ta' appoġġ żejjed għall-produzzjoni organika tat-troti u l-produzzjoni għal kull unità ta' ħut li għadu qed jikber. L-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza tal-ħlas ta' appoġġ żejjed għall-produzzjoni organika tat-troti. Madankollu, instab li teżisti biss kumpanija waħda fit-Turkija għall-produzzjoni organika tat-troti iżda din il-kumpanija falliet dan l-aħħar. Għalhekk, ma ngħata l-ebda sussidju għall-produzzjoni organika tat-troti matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(60)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni sabet li l-appoġġ speċifiku għall-produzzjoni taż-żgħar kienet teżisti fl-2012 iżda ġie abbandunat mill-2013 peress li l-livell ta' produzzjoni taż-żgħar fit-Turkija kien diġà jissodisfa l-ħtiġijiet tas-suq.
4.4. Konklużjoni
(61)
Fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni, il-Kummissjoni tikkonkludi b'mod provviżorju li l-kontribuzzjoni pubblika msemmija hawn fuq tieħu l-forma ta' għotja diretta fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku u għaldaqstant tipprovdi benefiċċju dirett lill-produtturi Torok tat-troti f'konformità mal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. “Benefiċċju” jingħata minħabba li l-finanzjament dirett (l-għotja) isir mill-awtoritajiet pubbliċi mingħajr ebda rata ta' imgħax jew dritt. Fondi bla ħlas bħal dawn normalment ma jkunux disponibbli fis-suq.
(62)
L-iskema ta' sussidji diretti hija speċifika u kumpensatorja fit-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku peress li l-aċċess għaliha huwa limitat għal ċerti impriżi. L-intrapriżi involuti fl-akkwakultura huma msemmija b'mod ċar u t-trota hija indikata b'mod ċar bħala waħda mill-ispeċijiet li jibbenefikaw minn din l-iskema ta' sussidju. Din l-għotja diretta hija speċifika, peress li l-awtorità awtorizzanti, u l-leġiżlazzjoni li fuqha taħdem l-awtorità awtorizzanti, tillimita b'mod espliċitu l-aċċess għal dawn l-għotjiet għall-impriżi li joperaw fis-settur tal-akkwakultura.
4.5. Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(63)
Il-benefiċċju totali għal kull kumpanija kien l-ammont medju ta' sussidju dirett riċevut matul il-perjodu tal-investigazzjoni għall-ħut ħaj imrobbi minnhom stess u l-ammont medju ta' sussidju mogħti mill-GTT, ikkalkolat abbażi tas-sussidji totali mogħtija u diviżi bl-ammont totali ta' produzzjoni tat-troti fit-Turkija għall-ħut ħaj mixtri.
(64)
It-tabella ta' hawn taħt turi l-ammont ta' benefiċċju ddeterminat b'mod provviżorju għal dawn l-għotjiet imsemmija aktar 'il fuq, bil-benefiċċju jittieħed bħala l-ammont riċevut mill-kumpaniji kkonċernati matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
Sussidji Diretti u Mhux Diretti
Isem il-Kumpanija
Marġni ta' sussidju
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Self sussidjat
5.1. Introduzzjoni
(65)
Ċerti entitajiet pubbliċi u privati ipprovdew self preferenzjali lill-kumpaniji li joperaw fis-settur tal-akkwakultura. L-entitajiet ewlenin involuti huma deskritti hawn taħt.
(66)
Il-Kooperattivi ta' Kreditu għall-Agrikultura (Agricultural Credit Cooperatives - ACCs) huma entitajiet ġuridiċi privati li ġew stabbiliti minn produtturi agrikoli (jiġifieri persuni reali jew entitajiet ġuridiċi li huma impenjati fil-produzzjoni agrikola) fit-Turkija sabiex jappoġġjaw il-ħtiġijiet finanzjarji tagħhom fin-negozju tagħhom.
(67)
Il-Bank Agrikolu tar-Repubblika tat-Turkija (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi jew “Ziraat Bankasi”) huwa bank proprjetà tal-Istat u korp pubbliku, li l-ishma tiegħu huma kompletament proprjetà tas-Sotto Segretarjat tat-Teżor. Fil-qafas ta' programm governattiv kif stipulat fil-premessa 70 hawn taħt, li japplika wkoll għall-perjodu tal-investigazzjoni, Ziraat Bankasi jipprovdi self preferenzjali lis-settur tal-akkwakultura, sabiex jippromwovi l-produzzjoni agrikola u l-kummerċ agrikolu. F'dan ir-rigward, il-Kunsill tal-Ministri kull sena jiddetermina t-tul, il-proċeduri u l-prinċipji tal-programm u t-Teżor jittrasferixxi l-ammont li jifdal tal-ħlas tal-imgħax, li jikkorrispondi għar-rata tal-imgħax skontata, lil Ziraat Bankasi. Għaldaqstant huwa kkunsidrat li Ziraat Bankasi għandu l-awtorità governattiva u għalhekk huwa kkunsidrat korp pubbliku.
(68)
L-Organizzazzjoni għall-Iżvilupp tal-Intrapriżi Żgħar u Medji (KOSGEB) hija korp pubbliku li għandha l-għan li żżid is-sehem tal-intrapriżi żgħar u medji (SMEs) fl-iżvilupp ekonomiku u soċjali billi toffrilhom servizzi ta' kwalità u appoġġ għall-iżvilupp tas-setgħa ta' kompetizzjoni tal-SMEs u għat-tixrid tal-kultura tal-intraprenditorija. KOSGEB taqa' taħt il-kompetenza tal-Ministeru tax-Xjenza, l-Industrija u t-Teknoloġija u hija parzjalment indipendenti.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) inkera mill-Gvern Tork fil-21 ta' Awwissu 1987 bid-Digriet Nru 87/11914, wara l-ordni tal-Liġi Nru 3332 u huwa għalkollox proprjetà tal-Istat u korp pubbliku li jaġixxi bħala l-akbar strument tal-gvern Tork għall-inċentivi ta' esportazzjoni fl-istrateġija tat-Turkija għall-esportazzjoni sostenibbli. Eximbank ingħata mandat mill-gvern sabiex jappoġġja lill-kummerċ barrani u lill-kuntratturi/investituri Torok li joperaw barra l-pajjiż, sabiex jiżdiedu l-esportazzjonijiet tan-negozji Torok u tissaħħaħ il-kompetittività internazzjonali tagħhom. Għaldaqstant, huwa kkunsidrat li Eximbank għandu l-awtorità governattiva u għalhekk huwa kkunsidrat korp pubbliku.
5.2. Bażi ġuridika
(70)
Id-dispożizzjonijiet ġuridiċi li ġejjin jipprevedu self issussidjat: Id-Digriet Tork Nru 2013/4271 ippubblikat fil-Gazzetta Uffiċjali Nru 28561 u li jġib id-data tas-16 ta' Frar 2013 dwar l-Estensjoni ta' self għall-investiment b'imgħax baxx u self għan-negozju minn Ziraat Bankasi u ACCs fl-2013, Id-Digriet Tork Nru 2010/27612 ippubblikat fil-Ġurnal Uffiċjali fil-15 ta' Ġunju 2010 dwar self b'rati ta' imgħax ta' żero fil-mija għall-SMEs u l-Liġi Torka Nru 3332, ippubblikata fil-31 ta' Marzu 1987 fil-Gazzetta Uffiċjali Nru 19417 (bis) dwar il-krediti għall-esportazzjoni minn Eximbank, il-Bank Tork għall-Kreditu għall-Esportazzjoni.
5.3. Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(71)
Is-self preferenzjali mingħand Eximbank u KOSGEB kien investigat fuq il-bażi tal-allegazzjonijiet rispettivi fl-ilment dwar is-self issussidjat. L-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza ta' self b'imgħax baxx. Madankollu, l-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun ma nstab li kien ibbenefika minn xi self mogħti mill-ACCs.
(72)
Il-Kummissjoni sabet li waħda mill-kumpaniji fil-kampjun kisbet erba' selfiet preferenzjali mingħand Ziraat Bankasi taħt id-dispożizzjonijiet tad-Digriet Nru 4271/2013 waqt il-perjodu tal-investigazzjoni. Fi ħdan il-kamp ta' applikazzjoni tas-self lill-Akkwakultura, Ziraat Bankasi estenda s-self għall-investiment fir-rigward tax-xiri ta' makkinarju u tagħmir u l-bank kompla jestendi s-self operattiv sabiex jiffinanzja l-ispejjeż operattivi.
(73)
Minbarra s-self preferenzjali mingħand Ziraat Bankasi kumpanija waħda fil-kampjun ibbenefikat minn self b'rata ta' imgħax ta' żero fil-mija skont id-Digriet Nru 2010/27612 li fuq il-bażi tiegħu KOSGEB tamministra d-diversi programmi ta' appoġġ għall-SMEs. L-SMEs li joperaw fis-settur tal-Akkwakultura għandhom id-dritt ukoll li jibbenefikaw minn dawn il-programmi ta' appoġġ.
(74)
Barra minn hekk, waqt l-investigazzjoni nstab li żewġ kumpaniji fil-kampjun ingħataw żewġ u sitt selfiet b'imgħax baxx minn Eximbank rispettivament. Ir-rappreżentanti ta' Eximbank ikkonfermaw matul iż-żjara ta' verifika li saret mal-GTT li Eximbank jipprovdi self lill-esportaturi Torok f'kundizzjonijiet aħjar minn dawk ġeneralment disponibbli fis-suq.
5.4. Konklużjoni
(75)
Is-self b'imgħax baxx imsemmi hawn fuq huwa provviżorjament ikkunsidrat bħala sussidju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku.
(76)
Fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarju jieħu l-forma ta' skont fir-rati tal-imgħax ta' self meħud għall-produzzjoni fl-akkwakultura. L-iskema, self appoġġjat mill-Istat, jagħti benefiċċju lill-benefiċjarju tas-self billi dan is-self jingħata taħt kundizzjonijiet finanzjarji li ma jirriflettux il-kundizzjonijiet tas-suq għas-self b'maturità paragunabbli. Dan jingħata taħt ir-rati tas-suq.
(77)
Dawn l-iskemi huma speċifiċi fit-tifsira tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku, peress li l-awtoritajiet awtorizzanti jew il-leġiżlazzjoni li fuqha joperaw l-awtoritajiet awtorizzanti tillimita b'mod espliċitu l-aċċess għal ċerti impriżi.
(78)
Is-self kollu msemmi hawn fuq huwa għalhekk ikkunsidrat bħala sussidju kumpensabbli, li jagħti benefiċċju u huwa speċifiku fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku.
5.5. Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(79)
L-Artikolu 6(b) tar-Regolament bażiku jipprovdi li l-benefiċċju fuq self preferenzjali kien ikkalkolat b'mod provviżorju bħala d-differenza bejn l-ammont ta' imgħax imħallas u l-ammont li jitħallas għal self kummerċjali simili li l-kumpaniji jistgħu jiksbu fis-suq. Bħala punt ta' referenza l-Kummissjoni applikat ir-rata tal-imgħax medja ppeżata għas-self Tork għall-perjodu tal-investigazzjoni billi użat il-pjattaforma ta' kummerċ elettronika Bloomberg (Indiċi WAIRCOMM).
(80)
Il-benefiċċju kien ikkalkolat għall-perjodu tal-investigazzjoni bħala d-differenza bejn l-imgħax imħallas realment waqt il-perjodu tal-investigazzjoni, u l-imgħax li kieku kien jitħallas skont il-punt ta' referenza.
(81)
Il-marġnijiet ikkalkolati ta' sussidju għall-produtturi esportaturi fil-kampjun ibbażati fuq din il-metodoloġija huma kif ġej:
Selfiet preferenzjali
Isem il-Kumpanija
Marġni ta' sussidju
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura u Rati ta' Appoġġ għall-Primjum
6.1. Introduzzjoni
(82)
Il-Liġi dwar l-Assigurazzjoni Agrikola u r-Regolament dwar il-Prinċipji ta' Implimentazzjoni tal-Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura jistipulaw il-mira tal-gvern sabiex jipprovdi kopertura ta' assigurazzjoni kontra kull telf tal-istokk u l-ħsad tal-ħut tal-produtturi tat-troti minħabba l-possibbiltà ta' ħafna mard, diżastri naturali, inċidenti, eċċ.
(83)
It-tipi ta' assigurazzjoni li huma koperti taħt il-Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura huma (i) Assigurazzjoni għall-Uċuħ tar-Raba', (ii) Assigurazzjoni għas-Serer, (iii) Assigurazzjoni għall-Bhejjem Kbar, (iv) Assigurazzjoni għall-Bhejjem Żgħar, (v) Assigurazzjoni għall-Pollam, u (vi) Assigurazzjoni għall-Akkwakultura.
6.2. Bażi ġuridika
(84)
Il-bażi ġuridika ta' dan il-programm hija l-Liġi dwar l-Assigurazzjoni Agrikola Nru 5363 u d-Digriet Tork Nru 2012/4138 rigward ir-riskji, il-prodotti u r-reġjuni fil-kamp ta' applikazzjoni tal-Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura u Rati ta' Appoġġ għall-Primjum ippubblikat fil-Gazzetta Uffiċjali Nru 28537 u datat it-23 ta' Jannar 2013.
6.3. Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(85)
L-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza ta' din l-iskema ta' sussidju. Skont l-Artikoli 12 u 13 tal-Liġi dwar l-Assigurazzjoni għall-Agrikultura Nru 5363 u d-Digriet Nru 2012/4138 rigward ir-Riskji, il-Prodotti u r-Reġjuni fil-Kamp ta' Applikazzjoni tal-Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura u Rati ta' Appoġġ għall-Primjum (Digriet Nru 2012/4138), il-produtturi ta' prodotti tal-akkwakultura jistgħu jibbenefikaw minn appoġġ għall-primjum tal-assigurazzjoni mingħand il-gvern kif ipprovdut fl-Artikolu 1/6 tad-Digriet Nru 2012/4138.
(86)
Kumpanija li tkun tixtieq tapplika għall-Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura tressaq projezzjoni għall-polza tal-assigurazzjoni li tkun tixtieq. Il-kumpanija mbagħad tiġi spezzjonata mill-Pula ta' Assigurazzjoni għall-Agrikultura għal valutazzjoni tar-riskju u offruta polza tal-assigurazzjoni inkluż l-ammont tal-primjum pagabbli. Jekk il-kumpanija li topera fis-settur tal-agrikultura taċċetta l-offerta, il-gvern iħallas nofs il-primjum tal-assigurazzjoni.
(87)
Il-Kummissjoni sabet li l-bdiewa fit-Turkija ġeneralment ma jassigurawx il-prodotti tagħhom. Waħda biss mill-kumpaniji fil-kampjun ibbenefikat għal tliet xhur mill-programm tal-gvern ta' appoġġ għall-primjum tal-assigurazzjoni waqt il-perjodu tal-investigazzjoni. Imbagħad qalbet għal assiguratur privat.
6.4. Konklużjoni
(88)
Fil-prattika, il-benefiċċju mogħti minn din l-iskema jieħu l-għamla ta' tnaqqis fl-ispejjeż finanzjarji mġarrba fil-kopertura tal-assigurazzjoni tal-ħajja tal-ħut fl-akkwakultura. Din l-iskema tikkostitwixxi sussidju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku fl-għamla ta' għotja diretta mill-gvern lill-produtturi tat-troti u “kontribuzzjoni finanzjarja” fis-sens tar-Regolament bażiku minħabba li l-benefiċjarju tas-sussidju jibbenefika minn primjum tal-assigurazzjoni vantaġġjuż, li huwa ferm aktar baxx mil-livell ta' primjums tal-assigurazzjoni disponibbli fis-suq għall-kopertura ta' riskji simili. L-iskema tagħti benefiċċju fit-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Il-benefiċċju huwa ugwali għad-differenza bejn il-primjums offruti fil-kuntest ta' polza tal-assigurazzjoni kummerċjali u l-primjum issussidjat.
(89)
Is-sussidju huwa speċifiku billi l-awtorita awtorizzanti u l-leġiżlazzjoni li fuqha l-awtorità awtorizzanti topera tillimita b'mod espliċitu l-aċċess għal din l-għotja għal intrapriżi li joperaw fis-settur tal-agrikultura u timmira saħansitra b'mod espliċitu lejn ir-riskji mġarrba mill-produtturi tal-akkwakultura.
6.5. Il-kalkolu tal-ammont ta' sussidju
(90)
Kumpanija waħda biss ibbenefikat minn din l-iskema. Madankollu, il-benefiċċju għall-kumpanija nstab li kien negliġibbli.
6.6. Sussidji għall-konsultazzjoni
(91)
Din l-iskema għandha l-għan li tipprovdi l-għarfien u l-esperjenza meħtieġa lill-produtturi tal-akkwakultura sabiex jimmodernizzaw u jżidu l-produzzjoni u jsiru aktar effiċjenti. L-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun ma nstab li kien ibbenefika minn din l-iskema waqt il-perjodu tal-investigazzjoni.
6.7. Sussidji għall-fjuwil u r-rimi tal-bastimenti tas-sajd
(92)
Dawn is-sussidji huma marbuta max-xiri ta' fjuwil għad-dgħajjes tas-sajd, jew marbuta mar-rimi ta' bastimenti tas-sajd. Dawn il-ħlasijiet ta' sussidji jibbenefikaw b'mod speċifiku lill-attivitajiet tas-sajd. L-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun ma nstab li kien ibbenefika minn dawn is-sussidji waqt il-perjodu tal-investigazzjoni.
6.8. Konklużjoni dwar is-sussidju
(93)
Il-Kummissjoni kkalkolat l-ammonti ta' sussidji kumpensabbli skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku għall-kumpaniji investigati, skema wara skema, u żiedet dawn iċ-ċifri flimkien sabiex tikkalkola ammont totali ta' sussidju għal kull grupp għall-perjodu tal-investigazzjoni.
(94)
Biex jiġi kkalkolat it-total tal-marġnijiet tas-sussidji hawn taħt, il-Kummissjoni l-ewwel ikkalkolat il-perċentwali tas-sussidju, li huwa l-ammont tas-sussidju fuq it-totali tal-fatturat tal-kumpanija. Dan il-perċentwal imbagħad intuża għall-kalkolu tas-sussidju allokat lill-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(95)
Imbagħad kien ikkalkolat l-ammont ta' sussidju għal kull ekwivalenti ta' ħuta sħiħa għall-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni, u l-marġnijiet ta' hawn taħt ikkalkolati bħala perċentwal tal-valur CIF tal-istess esportazzjonijiet għal kull ekwivalenti ta' ħuta sħiħa.
(96)
Fil-każ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw u li ma kinux fil-kampjun, il-Kummissjoni kkalkolat il-marġni medju ta' sussidju ppeżat. Għaldaqstant, dak il-marġni kien stabbilit fuq il-bażi tal-marġnijiet tal-produtturi esportaturi fil-kampjun.
(97)
Fil-każ tal-produtturi esportaturi l-oħrajn kollha, il-Kummissjoni stabbilixxiet il-marġni ta' sussidju fuq il-bażi tal-fatti disponibbli, skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku. Għal dan il-għan, il-Kummissjoni ddeterminat il-livell ta' kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi. Il-livell ta' kooperazzjoni huwa l-volum ta' esportazzjonijiet tal-produtturi esportaturi lejn l-Unjoni espress bħala proporzjon tal-volum totali ta' esportazzjoni - kif irrapportat fl-istatistika tal-importazzjonijiet tal-Eurostat - mill-pajjiż ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(98)
Il-livell ta' kooperazzjoni f'dan il-każ huwa għoli minħabba li l-importazzjonijiet tal-produtturi esportaturi li kkooperaw jammontaw għal aktar minn 80 % tal-esportazzjonijiet totali lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Abbażi ta' dan, il-Kummissjoni ddeċidiet li tibbaża l-marġni ta' sussidju residwali fil-livell tal-kumpanija fil-kampjun mal-ogħla marġni ta' sussidju.
Isem il-Kumpanija
Marġni ta' sussidju
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Medja peżata tal-kampjun
8,2 %
Marġni ta' sussidju madwar il-pajjiż kollu
9,7 %
D. DANNU
1. Id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tal-produzzjoni tal-Unjoni
(99)
Il-prodott simili kien immanifatturat minn aktar minn 700 produttur fl-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dawn jikkositwixxu “l-industrija tal-Unjoni” skont it-tifsira tal-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku.
(100)
Il-produzzjoni totali fl-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni kienet stmata għal madwar 170 miljun kg “ekwivalenti għal ħut sħiħ” (WFE), abbażi tad-dejta pprovduta mill-assoċjazzjonijiet nazzjonali u Ewropej tal-produtturi u minn kumpaniji individwali. Kif indikat fil-premessa 10 disa' produtturi tal-Unjoni ntgħażlu fil-kampjun li jirrappreżenta aktar minn 12 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili.
2. Konsum fl-Unjoni
(101)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-konsum fl-Unjoni fuq il-bażi tal-volum ta' bejgħ totali stmat tal-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u l-volum totali ta' importazzjoni bbażat fuq l-Eurostat.
(102)
Il-volum ta' bejgħ totali tal-produtturi tal-Unjoni kien stmat kif stipulat fil-premessa 130 hawn taħt.
(103)
Rigward il-volum ta' importazzjoni, l-Eurostat jirrapporta l-piżijiet netti għal sitt kodiċijiet NM differenti, jiġifieri ħut ħaj, frisk, imkessaħ, iffriżat u/jew affumikat fil-forma ta' ħut sħiħ u/jew imnaddaf jew flettijiet. Il-piżijiet netti kienu kkonvertiti f'WFE għall-finijiet ta' tqabbil billi l-kwantità ta' importazzjoni rreġistrata fl-Eurostat ġiet diviża bil-fatturi ta' konverżjoni li ġejjin. Dawn il-fatturi ta' konverżjoni kienu pprovduti fl-ilment u jintużaw spiss fl-industrija.
Tabella 1
Fatturi ta' konverżjoni
Preżentazzjoni tal-prodott
Fattur
Ħaj
1,00
Frisk/imkessaħ/iffriżat (imnaddaf)
0,85
Flettijiet: Friski/imkessħin/iffriżati
0,47
Flettijiet: Affumikati
0,40
(104)
Il-kodiċijiet NM rilevanti jkopru wkoll tipi oħrajn ta' ħut mhux inkluż fil-kamp ta' applikazzjoni ta' din l-investigazzjoni, bħat-troti l-kannella (Salmo trutta), it-troti cutthroat (Oncorhynchus clarki), it-trota dehbija (Oncorhynchus aguabonita) u t-trota gila (Oncorhynchus gilae). Madankollu, l-investigazzjoni sabet li speċijiet minbarra l-prodott ikkonċernat ma kinux prodotti fit-Turkija, jew inkella prodotti biss fi kwantitajiet negliġibbli. Dan kien ibbażat fuq l-informazzjoni pprovduta mill-industrija Torka lill-Federazzjoni tal-Produtturi Ewropej tal-Akkwakultura (FEAP) u sorsi oħrajn ta' informazzjoni pubblika (8) kontroverifikati, fejn kien possibbli, mal-istatistika uffiċjali Torka rilevanti. Fuq din il-bażi, kien konkluż li l-istatistika tal-Eurostat kienet tipprovdi dejta affidabbli biżżejjed u kompluta dwar l-importazzjoni.
(105)
Il-konsum fl-Unjoni, kif stabbilit, baqa' stabbli mill-2010 sal-2011, imbagħad naqas b'5 % bejn l-2011 u l-2012 u kompla jinżel b'7 % mill-2012 sal-perjodu tal-investigazzjoni. B'kollox, il-konsum naqas bi 12 % fil-perjodu kkunsidrat.
Tabella 2
Konsum fl-Unjoni (kg WFE)
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Konsum totali tal-Unjoni
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Indiċi
100
100
95
88
Sors: FEAP, Eurostat
3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
3.1. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(106)
Kif indikat fil-premessa 103), il-Kummissjoni stabbilixxiet il-volum ta' importazzjonijiet fuq il-bażi tal-Eurostat, espress f'kg WFE. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet kien stabbilit abbażi tal-volum ta' importazzjoni mit-Turkija u l-konsum totali fl-Unjoni.
(107)
L-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppaw kif ġej:
Tabella 3
Il-volum ta' importazzjoni (kg WFE) u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-volum ta' importazzjonijiet mit-Turkija (kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Indiċi
100
137
141
172
Sehem mis-suq
9 %
12 %
13 %
17 %
Indiċi
100
137
149
195
Sors: L-Eurostat
(108)
Minkejja t-tnaqqis fil-konsum, il-volumi ta' importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni żdiedu b'mod stabbli matul il-perjodu kkunsidrat u b'kollox bi 72 %. Dan wassal għal żieda fis-sehem tas-suq korrispondenti minn 9 % fl-2010 għal 17 % fil-perjodu tal-investigazzjoni, jiġifieri żieda ta' 8 punti perċentwali jew ta' 95 % matul il-perjodu kkunsidrat.
3.2. Prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat u t-twaqqigħ tal-prezz
(109)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-prezzijiet medji tal-importazzjoni fuq il-bażi tal-Eurostat billi ddividiet il-volum totali ta' importazzjonijiet mit-Turkija espressi f'kg WFE bil-valur totali ta' dawk l-importazzjonijiet. It-twaqqigħ tal-prezz tal-importazzjonijiet kien stabbilit fuq il-bażi tad-dejta tal-produtturi esportaturi fil-kampjun.
(110)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppa kif ġej:
Tabella 4
Prezzijiet tal-importazzjoni (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
It-Turkija
2,63
2,78
2,83
2,75
Indiċi
100
106
108
105
Sors: L-Eurostat
(111)
Il-prezz medju tal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat żdied bi 8 % bejn l-2010 u l-2012 u sussegwentement naqas bi 3 % bejn l-2012 u l-perjodu tal-investigazzjoni. B'mod globali, il-prezz medju tal-importazzjoni żdied b'5 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(112)
Il-Kummissjoni ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-perjodu tal-investigazzjoni billi qabblet: (a) il-prezzijiet tal-bejgħ medji ppeżati għal kull tip ta' prodott tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun mitluba lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ta' prezz mill-fabbrika; u (b) il-prezzijiet medji ppeżati korrispondenti għal kull tip ta' prodott tal-importazzjonijiet mill-produtturi esportaturi fil-kampjun lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbilit fuq bażi ta' Spiża, assigurazzjoni u merkanzija (CIF).
(113)
Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi ta' tip b'tip għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta' kummerċ, debitament aġġustati fejn meħtieġ, u wara t-tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil kien espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dan wera marġni ta' twaqqigħ medju ppeżat li jvarja bejn 5 % u 18 % tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni.
(114)
Produttur esportatur fil-kampjun argumenta li l-Kummissjoni għandha tagħti konsiderazzjoni debita lil kull differenza fil-livell tal-kummerċ. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li ma kienet teżisti l-ebda differenza fil-livell tal-kummerċ bejn il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u l-produtturi esportaturi Torok fil-kampjun. L-argument għalhekk għandu jiġi rifjutat.
(115)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew (li jirrappreżentaw lill-esportaturi Torok) u produttur esportatur sostnew li l-industrija tal-Unjoni hija ffukata l-aktar fuq il-produzzjoni tat-troti organiċi u tat-troti roża li għandhom primjum tal-prezz sinifikanti meta mqabbel mat-troti esportati mit-Turkija. Għaldaqstant, huma sostnew li l-prezzijiet ma jistgħux jitqabblu. Madankollu, kif spjegat fil-premessa 113 hawn fuq, it-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi ta' tip b'tip għat-tranżazzjonijiet fl-istess livell ta' kummerċ debitament aġġustat fejn meħtieġ. Bħala konsegwenza kull differenza fil-prezz fuq tipi differenti tal-prodott kienu debitament ikkunsidrati.
(116)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew sostniet ukoll li l-industrija tal-Unjoni tuża proċessi differenti ta' produzzjoni li jirriżultaw f'karatteristiċi ottiċi u sensorji differenti u f'differenza fit-tul ta' żmien kemm idum tajjeb il-prodott. Kien allegat li t-troti prodotti mill-industrija tal-Unjoni għandhom ukoll meded differenti ta' piż meta mqabbla mat-troti prodotti fit-Turkija. Dawn l-elementi kollha allegatament għandhom impatt fuq it-tqabbil tal-prezz u għaldaqstant għandhom ikunu kkunsidrati. Madankollu, ma kienet ipprovduta l-ebda evidenza li tissustanzja dawn id-dikjarazzjonijiet, u lanqas l-evidenza miksuba waqt l-investigazzjoni ma tappoġġja dawn il-pretensjonijiet. Kif spjegat fil-premessa 113) it-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi ta' tip b'tip għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta' kummerċ aġġustati fejn meħtieġ. Kull differenza bbażata fuq tipi differenti tal-prodott għaldaqstant kienu debitament ikkunsidrati.
(117)
Għalhekk, id-dikjarazzjonijiet magħmula rigward it-tqabbil tal-prezzijiet għandhom ikunu rrifjutati.
4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.1. Rimarki ġenerali
(118)
F'konformità mal-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet issussidjati fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi valutazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha li għandhom effett fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(119)
Kif imsemmi fil-premessa 10, intuża l-kampjunar għad-determinazzjoni tad-dannu possibbli li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(120)
Għad-determinazzjoni tad-dannu, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn l-indikaturi ta' danni makroekonomiċi u dawk mikroekonomiċi. Il-Kummissjoni vvalutat l-indikaturi makroekonomiċi fuq il-bażi tad-dejta fl-ilment, l-FEAP u l-Eurostat. Id-dejta kienet tirrigwarda lill-produtturi kollha tal-Unjoni. Il-Kummissjoni vvalutat l-indikaturi makroekonomiċi fuq il-bażi tad-dejta fit-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Id-dejta kienet tirrigwarda lill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Iż-żewġ settijiet ta' dejta nstabu li jirrappreżentaw is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
(121)
L-indikaturi makroekonomiċi huma: il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività u l-kobor tal-marġni tas-sussidju.
(122)
L-indikaturi mikroekonomiċi huma: il-prezzijiet medji tal-unità, il-kost tal-unità, l-ispejjeż tax-xogħol, l-inventarji, il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti, u l-abbiltà li jiżdied il-kapital.
4.2. Indikaturi makroekonomiċi
4.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(123)
Il-volum tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni nkiseb mill-FEAP u mingħand l-ilmentatur. Id-dejta mill-FEAP tinġabar fuq bażi ta' ex-farm u tirreferi għall-ħut ħaj maqbud f'kull Stat Membru. Peress li d-dejta tal-FEAP kienet tkopri biss parti mill-perjodu tal-investigazzjoni, din ġiet kompluta fuq il-bażi tal-istimi tal-ilmentatur. Barra minn hekk, peress li d-dejta tal-FEAP tinġabar fuq bażi ta' ex-farm u tirreferi għall-ħut ħaj maqbud, u sabiex jiġi evitat l-għadd doppju, il-proporzjon ta' importazzjonijiet mis-sorsi kollha maħsuba għall-ipproċessar mill-ġdid (madwar 20 % tal-volumi kollha tal-importazzjoni, minbarra l-“affumikat”, skont l-informazzjoni pprovduta mill-produtturi esportaturi fil-kampjun fit-tweġibiet għall-kwestjonarju) żdied mal-produzzjoni tal-UE ta' ħut ħaj.
(124)
Fuq din il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità żviluppaw tul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 5
Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-volum ta' produzzjoni (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Indiċi
100
96
90
81
Il-kapaċità tal-produzzjoni (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Indiċi
100
98
95
83
L-użu tal-kapaċità
76 %
75 %
72 %
75 %
Indiċi
100
98
95
98
Sors: l-ilment, l-FEAP, id-dejta mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u mill-produtturi esportaturi fil-kampjun, l-Eurostat.
(125)
Il-produzzjoni naqset kull sena matul il-perjodu kkunsidrat. Fil-perjodu tal-investigazzjoni, il-produzzjoni naqset b'19 % meta mqabbla mal-2010. Dan it-tnaqqis kien aktar ovvju mit-tnaqqis fil-konsum matul il-perjodu kkunsidrat.
(126)
Il-kapaċità tal-produzzjoni kienet stmata billi l-volum tal-produzzjoni ġie diviż bir-rata tal-użu tal-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(127)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi 17 % matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sejbiet tal-investigazzjoni jindikaw li għadd ta' produtturi tal-Unjoni għalqu l-faċilitajiet ta' produzzjoni tagħhom matul il-perjodu kkunsidrat u b'hekk naqqsu l-kapaċità totali ta' produzzjoni tal-Unjoni.
(128)
Ir-rata tal-użu tal-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni kienet madwar 75 % matul il-perjodu kkunsidrat, bi tnaqqis ta' punt perċentwal wieħed bejn l-2010 u t-tmiem tal-perjodu tal-investigazzjoni.
4.2.2. Il-volum ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
(129)
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 6
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-volum tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Indiċi
100
96
90
80
Sehem mis-suq
89 %
85 %
84 %
81 %
Indiċi
100
96
95
91
Sors: l-ilment, l-FEAP, id-dejta mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, l-Eurostat
(130)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kien stabbilit fuq il-bażi tal-volum totali ta' produzzjoni, kif deskritt fil-premessa 123 billi tnaqqas il-bejgħ tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(131)
Il-volum tal-bejgħ tal-esportazzjoni kien ibbażat fuq id-dejta tal-Eurostat ikkonvertita f'kg WFE. Speċijiet oħrajn tat-troti li setgħu kienu inklużi fil-kodiċijiet NM ikkonċernati kienu kkunsidrati negliġibbli peress li ma kinux prodotti fl-Unjoni, jew prodotti biss fi kwantitajiet żgħar ħafna. Għaldaqstant, kien ikkunsidrat li l-Eurostat kien jipprovdi dejta li kienet affidabbli biżżejjed għall-esportazzjoni tat-troti qawsalla matul il-perjodu kkunsidrat.
(132)
B'hekk, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b'mod kostanti bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni u inġenerali b'20 % matul il-perjodu kkunsidrat. Din it-tendenza negattiva kienet aktar evidenti mit-tnaqqis fil-konsum totali matul l-istess perjodu kif deskritt fil-premessa 105.
(133)
B'riżultat ta' dan is-sehem mis-suq li għandha l-industrija tal-Unjoni naqas ukoll matul il-perjodu kkunsidrat u inġenerali waqa' bi 8 punti perċentwali matul l-istess perjodu. Fl-istess waqt l-importazzjonijiet Torok żdiedu bi 72 % u s-sehem mis-suq korrispondenti bi 8 punti perċentwali, kif deskritt fil-premessa 108) hawn fuq, li kienu jikkorrispondu għal telf mis-sehem fis-suq tal-industrija tal-Unjoni.
4.2.3. It-tkabbir
(134)
Il-konsum fl-Unjoni naqas mill-2011 sal-aħħar tal-perjodu tal-investigazzjoni. Minkejja t-tnaqqis fid-domanda fis-suq tal-Unjoni, l-importazzjonijiet mit-Turkija kważi rduppjaw u rriżultaw f'sehem dejjem akbar mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat. B'hekk, l-industrija tal-Unjoni tilfet parti mis-sehem mis-suq tagħha, filwaqt li l-importazzjonijiet ikkonċernati rnexxielhom iżidu sehemhom fis-suq tal-Unjoni li kien qiegħed jonqos. Fl-istess waqt, il-volum tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqas aktar milli ċkien is-suq filwaqt li l-volum tal-importazzjonijiet mit-Turkija żdied kemm f'termini assoluti kif ukoll f'dawk relattivi.
4.2.4. L-impjiegi u l-produttività
(135)
L-impjiegi u l-produttività żviluppaw kif ġej tul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 7
L-impjiegi u l-produttività
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Numru ta' impjegati
3 692
3 413
3 144
2 862
Indiċi
100
92
85
78
Il-produttività (kg WFE/impjegat)
45 578
47 431
48 332
47 847
Indiċi
100
104
106
105
Sors: l-ilment, l-FEAP, id-dejta mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(136)
L-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni kienu stmati fuq il-bażi tal-volum totali ta' produzzjoni, diviż bil-produttività tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Minħabba t-tnaqqis fil-volum tal-produzzjoni (Tabella 5), il-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 22 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(137)
Peress li l-impjiegi naqsu b'rata ogħla mill-volum tal-produzzjoni, il-produttività stmata għal kull impjegat, imkejla bħala produzzjoni f'kg WFE għal kull impjegat, żdiedet b'5 % matul il-perjodu kkunsidrat.
4.2.5. Il-kobor tal-ammont tas-sussidji kumpensabbli u rkupru minn sussidju jew dumping fl-imgħoddi
(138)
Il-marġnijiet tas-sussidju kollha huma ogħla b'mod sinifikanti mil-livell de minimis. Rigward l-impatt tal-kobor tal-ammont ta' sussidji kumpensabbli fuq l-industrija tal-Unjoni, minħabba l-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mit-Turkija, l-impatt mhuwiex meqjus negliġibbli.
(139)
Peress li din hija l-ewwel investigazzjoni antisussidji li tirrigwarda l-prodott ikkonċernat, ma hemm l-ebda dejta disponibbli biex wieħed jivvaluta l-effetti ta' sussidji jew dumping possibbli fl-imgħoddi.
4.3. Indikaturi mikroekonomiċi
4.3.1. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(140)
Il-prezzijiet medji peżati tal-bejgħ ta' unità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lill-klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 8
Il-prezzijiet tal-bejgħ fl-Unjoni
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ ta' unità lil klijenti mhux relatati EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Indiċi
100
105
105
107
Spiża tal-produzzjoni għal kull unità EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Indiċi
100
104
106
109
Sors: Dejta tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(141)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ ta' unità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun l-ewwel żdiedu minn EUR 2,76 għal kull kg WFE fl-2010 għal EUR 2,91 fl-2011, imbagħad niżlu għal EUR 2,89 fl-2012 u reġgħu żdiedu għal EUR 2,95 fil-perjodu tal-investigazzjoni. B'mod globali, il-prezz medju tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żdied b'7 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu din iż-żieda ma kinitx suffiċjenti biex wieħed ilaħħaq maż-żieda parallela ta' 9 % tal-ispejjeż ta' produzzjoni matul l-istess perjodu. Minħabba f'hekk, il-prezz tal-bejgħ medju nett tal-unità waqa' taħt l-ispejjeż ta' produzzjoni għal kull unità matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(142)
L-ispiża tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żdiedet minn EUR 2,73 għal kull kg WFE fl-2010 għal EUR 2,84 fl-2011. Fl-2012 kienet osservata żieda aktar moderata għal EUR 2,89. Żieda akbar għal EUR 2,98 seħħet fil-perjodu tal-investigazzjoni meta l-ispiża tal-produzzjoni qabżet il-prezzijiet tal-bejgħ medji għal kull unità - biex globalment il-produzzjoni tal-Unjoni ma baqgħetx profittabbli. L-aktar element importanti tal-ispiża tal-produzzjoni hija l-ispiża tal-għalf (ħut mitħun u żejt tal-ħuta) flimkien mal-ispejjeż tal-enerġija u l-ispejjeż tal-bajd jew tal-ħut li għadu qed jikber, li żdiedu matul il-perjodu kkunsidrat u li għalhekk ikunu riflessi fiż-żieda tal-ispiża medja tal-produzzjoni.
4.3.2. Il-kostijiet lavorattivi
(143)
Il-kostijiet lavorattivi medji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 9
Spejjeż tax-xogħol medji għal kull impjegat
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Spejjeż tax-xogħol medji għal kull impjegat (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Indiċi
100
101
106
104
Sors: Dejta tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(144)
Bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni, il-kostijiet lavorattivi medji għal kull impjegat tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żdiedu b'4 %. Din iż-żieda globali matul il-perjodu kkunsidrat hija relattivament baxxa u f'kull każ taħt iż-żieda ġenerali fil-kost lavorattiv (7,5 %) (9) u r-rata ta' inflazzjoni (9,6 %) (10) fl-Unjoni matul l-istess perjodu.
4.3.3. Inventarji
(145)
It-trota hija prodott li jitħassar, u li diment li ma jiġix iffriżat, idum tajjeb għal anqas minn ġimagħtejn. Peress li l-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun ma jżommux stokk ta' troti wara li jaqbduhom u, sa ċertu punt sinifikanti, ma jiffriżawx il-produzzjoni tagħhom, il-livelli tal-istokk mhumiex meqjusa bħala indikatur sinifikanti ta' danni f'din l-investigazzjoni.
4.3.4. Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jiżdied il-kapital.
(146)
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 10
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redittu fuq l-investimenti
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-profittabbiltà tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tad-dħul tal-bejgħ)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Indiċi
100
230
- 13
- 88
Fluss tal-flus (EUR 1 000 )
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Indiċi
100
428
338
- 220
Investimenti (EUR 1 000 )
3 952
4 158
4 371
10 265
Indiċi
100
105
111
260
Redditu fuq l-investimenti
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Indiċi
100
238
- 13
- 74
Sors: Dejta tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(147)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-profittabbiltà tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun billi l-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta' dak il-bejgħ. Fl-2010 u fl-2011 il-profittabbiltà żdiedet xi ftit iżda baqgħet f'livelli baxxi ftit biss ogħla mill-ekwilibriju. Is-sitwazzjoni kompliet tmur lura fl-2012 meta l-profittabbiltà saret negattiva u t-telf kompla jikber matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dan, kif spjegat fil-premessa 142, huwa dovut għat-tendenza taż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni filwaqt li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tgħolli l-prezzijiet tagħha skont dawn. Matul il-perjodu kkonċernat, għadd ta' produtturi tal-Unjoni fallew.
(148)
Il-fluss tal-flus nett hija l-abbiltà tal-produtturi tal-Unjoni li jiffinanzjaw l-attivitajiet tagħhom huma stess. It-tendenza fil-fluss tal-flus nett żdiedet mill-2010 għall-2011 u wara naqset. Bejn l-2012 u l-perjodu tal-investigazzjoni din naqset drastikament, biex ġabet it-total tal-fluss tal-flus kumulattiv matul il-perjodu kkonċernat għal wieħed negattiv. B'mod ġenerali, it-tendenza negattiva fil-fluss tal-flus issegwi t-tendenza ta' tnaqqis fil-profittabbiltà, għalkemm il-fluss tal-flus negattiv fl-2010 u t-tnaqqis sostanzjali bejn l-2012 u l-perjodu tal-investigazzjoni kienu wkoll ir-riżultat ta' investimenti magħmula minħabba sforzi ta' konsolidazzjoni kif spjegat fil-premessa 149.
(149)
L-investimenti żdiedu bi ftit biss bejn l-2010 u l-2012 filwaqt li kien hemm żieda sinifikanti fil-perjodu tal-investigazzjoni. L-investimenti kienu marbuta mal-akkwist ta' faċilitajiet ta' produzzjoni minn kumpaniji magħluqa u/jew mal-konsolidazzjoni ta' kumpaniji relatati u mhux is-sostituzzjoni ta' assi eżistenti jew l-akkwist ta' tagħmir ieħor u/jew ġdid. B'hekk, iż-żieda fl-investimenti osservata matul il-perjodu tal-investigazzjoni kienet relatata l-aktar mal-konsolidazzjoni. Dan huwa kkonfermat mill-fatt li l-kapaċità totali ta' produzzjoni naqset bi 17 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(150)
Ir-redditu fuq l-investimenti huwa l-profitt f'perċentwal tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti. Ir-redditu fuq l-investimenti segwa l-istess tendenza tal-profittabbiltà, jiġifieri żdied mill-2010 sal-2011 filwaqt li baqa' biss ftit ogħla mill-punt ta' ekwilibriju. Wara, ir-redditu fuq l-investiment niżel u sar negattiv fl-2012. Huwa kompla jonqos aktar matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dan l-iżvilupp negattiv irriżulta mill-fatt li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx iżżid il-prezzijiet tagħha, minkejja t-tendenza ta' żieda fl-ispejjeż ta' produzzjoni.
(151)
F'dak li jirrigwarda l-abbiltà li jiżdied il-kapital, id-deterjorament tal-abbiltà tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li jiġġeneraw flus kontanti għall-prodott simili kienet qiegħda ddgħajjef is-sitwazzjoni finanzjarja tagħhom billi naqset il-fondi ġġenerati internament. Rigward il-finanzjament mill-banek, dawn bdew iħabbtu wiċċhom ma' diffikultajiet kbar biex jiksbu finanzjament mill-bank. L-investigazzjoni sabet li, b'mod ġenerali, l-abbiltà li jiżdied il-kapital marret lura.
5. Konklużjoni dwar id-dannu
(152)
L-investigazzjoni wriet biċ-ċar f'dan l-istadju li l-industrija tal-Unjoni sofriet danni materjali. Id-dannu rriżulta f'telf mis-sehem fis-suq u tnaqqis fil-profittabbiltà, b'mod partikolari. Fl-istess waqt, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat rebħu sehem mis-suq u nstabu li naqqsu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
(153)
Ċerti indikaturi tad-danni, bħall-prezz tal-bejgħ għal kull unità, il-kost lavorattiv medju għal kull impjegat, il-produttività u l-investimenti, żviluppaw b'mod pożittiv. Rigward il-prezzijiet tal-bejgħ għal kull unità, iż-żieda kienet dovuta għal żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni. Madankollu, din iż-żieda ma kkumpensatx għaż-żieda sħiħa tal-ispiża ta' kull unità, biex b'hekk il-profittabbiltà saret negattiva fl-2012. Kif spjegat fil-premessa 144 iż-żieda fil-kost lavorattiv medju tal-industrija tal-Unjoni għal kull impjegat kienet taħt iż-żieda ġenerali fil-kost lavorattiv u r-rata ta' inflazzjoni fl-Unjoni. L-industrija tal-Unjoni kellha tnaqqas in-numru ta' impjegati tagħha li wassal għal żieda fil-produttività għal kull impjegat. Iż-żieda fl-investimenti kienet marbuta l-aktar mal-akkwist ta' faċilitajiet ta' produzzjoni mingħand kumpaniji magħluqa u mal-konsolidazzjoni u mhux mas-sostituzzjoni ta' assi eżistenti jew l-akkwist ta' tagħmir ġdid.
(154)
Il-parti l-kbira tal-indikaturi tad-danni wrew tendenzi negattivi. L-industrija tal-Unjoni ġarrbet tnaqqis fil-profittabbiltà, fil-fluss tal-flus u fir-redditu fuq l-investimenti. Il-profittabbiltà u r-redditu fuq l-investimenti, li kienu ftit ogħla mill-punt ta' ekwilibriju matul l-2010 u l-2011, saru negattivi fl-2012 u komplew jonqsu matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Fl-istess waqt, il-volum tal-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-impjiegi u l-ishma mis-suq naqsu taħt il-pressjoni tal-importazzjonijiet issussidjati.
(155)
Fuq il-bażi ta' dak li ntqal aktar 'il fuq, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku.
E. KAWŻALITÀ
(156)
F'konformità mal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat ikkawżawx dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. Skont l-Artikolu 8(6) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk fatturi magħrufa oħrajn setgħux fl-istess ħin għamlu ħsara lill-industrija tal-Unjoni. Il-Kummissjoni assigurat li kull dannu possibbli kkawżat minn fatturi oħrajn minbarra dawk mill-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat ma ġewx attribwiti lill-importazzjonijiet issussidjati. Dawn il-fatturi huma:
(a)
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(b)
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(c)
L-iżvilupp tal-konsum
(d)
Kompetizzjoni ma' speċijiet oħrajn ta' ħut
(e)
Piżijiet amministrattivi u regolatorji, restrizzjonijiet ġeografiċi
(f)
Pressjoni fuq il-prezzijiet magħmula minn bejjiegħa kbar
(g)
Investimenti żejda, spejjeż finanzjarji, tibdil fir-rati tal-kambju u telf straordinarju marbut ma' tilwim
1. L-effetti tal-importazzjonijiet issussidjati
(157)
Biex tistabbilixxi l-eżistenza ta' rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet issussidjati tal-prodott ikkonċernat mit-Turkija u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, il-Kummissjoni analizzat il-volum u l-livelli tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet issussidjati u sa fejn dawn setgħu kkawżaw id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(158)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat kważi rduppjaw matul il-perjodu kkunsidrat. Dan wassal għal żieda fis-sehem mis-suq ta' 8 punti perċentwali, minn 9 % fl-2010 għal 17 % fil-perjodu tal-investigazzjoni. Dan seħħ minkejja tendenza ta' tnaqqis fil-konsum. Fl-istess waqt l-industrija tal-Unjoni tilfet 8 punti perċentwali mis-sehem tagħha fis-suq.
(159)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet issussidjati żdiedu b'5 % bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni. Din iż-żieda kienet dovuta għal żieda globali fl-ispejjeż ta' produzzjoni. Madankollu, il-prezzijiet tal-importazzjoni baqgħu f'livelli aktar baxxi b'mod sinifikanti minn dawk tal-industrija tal-Unjoni. L-importazzjonijiet issussidjati waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b'marġni medju ta' tnaqqis ta' 9 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Fl-istess waqt, minħabba ż-żieda fl-importazzjonijiet issussidjati tal-prodott ikkonċernat li ħolqot pressjoni sinifikanti fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tgħolli l-prezzijiet tal-bejgħ tagħha biżżejjed biex ikunu jistgħu jkopru ż-żieda fl-ispejjeż ta' produzzjoni tagħha u f'kull każ mhux aktar mill-prezzijiet tal-importazzjonijiet issussidjati mit-Turkija.
(160)
Instab li ż-żieda fl-importazzjonijiet issussidjati mit-Turkija u ż-żieda fis-sehem tagħhom fis-suq kienu jikkoinċidu b'mod ċar mat-telf tas-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni, it-tnaqqis fil-volumi ta' produzzjoni, fil-kapaċità ta' produzzjoni u fl-impjiegi, it-tnaqqis fil-profittabbiltà, fil-fluss tal-flus u fir-redditu fuq l-investimenti. B'hekk, l-importazzjonijiet issussidjati nstabu li kienu qegħdin jagħmlu pressjoni fuq l-industrija tal-Unjoni li sussegwentement ikkontribwiet għan-nuqqas ta' abbiltà tagħha li żżid il-prezzijiet tal-bejgħ tagħha skont l-ispejjeż, għat-telf tas-sehem mis-suq u għad-deterjorament ekonomiku u finanzjarja globali,
(161)
Abbażi ta' dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-istat ta' deterjorament tal-industrija tal-Unjoni kellu jkun attribwit għaż-żieda fl-importazzjonijiet bi prezzijiet issussidjati mit-Turkija u li dawn l-importazzjonijiet kellhom rwol determinanti fid-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
2. L-effetti ta' fatturi oħra
2.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(162)
Il-volum ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn (iċ-Ċili, in-Norveġja, il-Bosnjal-Ħerzegovina u oħrajn) żviluppa kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 11
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
Il-pajjiż
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Total tal-pajjiżi terzi kollha minbarra l-pajjiż ikkonċernat
Volum (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Indiċi
100
136
109
99
Sehem mis-suq
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Indiċi
100
135
115
112
Prezz medju (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Indiċi
100
108
106
112
Sors: L-Eurostat
(163)
Il-volum ta' importazzjoni mill-pajjiżi terzi l-oħrajn kolha kien f'livell baxx u saħansitra naqas xi ftit matul il-perjodu kkunsidrat. Dan żdied bejn l-2010 u l-2011, iżda naqas sussegwentement u laħaq volumi kemxejn aktar baxxi matul il-perjodu tal-investigazzjoni milli fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat fl-2010. Is-sehem mis-suq ħa l-istess xejra. Dan żdied bejn l-2010 u l-2011, iżda reġa' naqas fl-2012 u fil-perjodu tal-investigazzjoni. B'mod globali, is-sehem mis-suq tagħhom żdied ftit minn 2,4 % għal 2,7 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-istess waqt l-importazzjonijiet mit-Turkija kienu f'livell ferm ogħla kemm f'termini ta' volum kif ukoll fl-ishma mis-suq u kellhom tendenza ta' żieda kostanti.
(164)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni kienu qegħdin jiżdiedu matul il-perjodu kkunsidrat. B'kollox il-prezzijiet medji totali tal-importazzjoni żdiedu bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezzijiet tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi oħrajn kienu aktar baxxi mill-prezzijiet medji tal-bejgħ ta' kull unità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun iżda ogħla mill-prezzijiet tal-importazzjoni mit-Turkija, ħlief fl-2012 fejn kienu ftit aktar baxxi.
(165)
Fid-dawl tal-volumi ta' importazzjoni baxxi u stabbli kif ukoll l-ishma mis-suq pjuttost baxxi u stabbli mill-pajjiżi terzi l-oħrajn kollha u l-livelli tal-prezzijiet tagħhom li segwew il-livelli tal-prezz globali fl-Unjoni, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħrajn ma kkontribwewx għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.2. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(166)
Il-volum tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni żviluppa kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 12
Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Volum ta' esportazzjoni (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Indiċi
100
110
106
125
Prezz medju (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Indiċi
100
113
101
102
Sors: L-Eurostat
(167)
Il-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni żdied b'25 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, is-suq tal-Unjoni huwa s-suq ewlieni għall-industrija tal-Unjoni u l-esportazzjonijiet tagħha kienu jammontaw biss għal madwar 3 % tal-produzzjoni tagħha fl-2010-2011 u madwar 5 % fil-perjodu tal-investigazzjoni. Il-prezzijiet tal-bejgħ tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni kienu madwar 30 % ogħla mill-prezz medju tal-bejgħ tagħhom fl-Unjoni, b'mod li jiġġeneraw qligħ akbar mill-bejgħ fis-suq tal-Unjoni.
(168)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma ħassritx ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.3. L-iżvilupp tal-konsum
(169)
Il-konsum fl-Unjoni baqa' stabbli mill-2010 sal-2011 u naqas bi 12 % bejn l-2011 u l-perjodu tal-investigazzjoni, globalment naqas bi 12 %. Madankollu, fil-kuntest tat-tnaqqis fil-konsum l-importazzjonijiet issussidjati mit-Turkija rnexxielhom iżidu s-sehem mis-suq tagħhom bi 8 punti perċentwali jew 95 % filwaqt li l-industrija tal-Unjoni tilfet sehem mis-suq ta' 8 punti perċentwali wkoll. Għaldaqstant, it-telf fil-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq mill-industrija tal-Unjoni ma setax ikun dovut biss mit-tnaqqis ġenerali fil-konsum. Għaldaqstant, iż-żieda kostanti ta' importazzjonijiet issussidjati f'suq li qiegħed jonqos bi prezzijiet li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni kkawżat dannu b'mod indipendenti u kif kien konkluż fil-premessa 160 kellha rwol determinanti.
(170)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li t-tnaqqis fil-konsum, filwaqt li seta' kkontribwixxa għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, ma setax, waħdu, joħloq id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u għaldaqstant ma setax iħassar ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.4. Kompetizzjoni ma' speċijiet oħrajn ta' ħut
(171)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew iddikjarat li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-kompetizzjoni ma' speċijiet oħrajn ta' ħut bħall-pangasjus, it-trota l-kbira u s-salamun.
(172)
F'dak li jirrigwarda l-pangasjus, l-importazzjonijiet naqsu b'madwar 24 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan huwa b'kuntrast maż-żieda fl-importazzjonijiet tal-prodott ikknċernat matul l-istess perjodu.
(173)
Rigward speċijiet oħrajn ta' ħut, wieħed jinnota li skont l-informazzjoni disponibbli, jiġifieri studju disponibbli għall-pubbliku mill-Fødevareøkonomisk Institut tal-Università ta' Kopenħagen (11) it-trota l-kbira u s-salamun huma sostituti li jikkompetu fl-istess segment tas-suq. B'kuntrast, it-trota soġġetta għal din l-investigazzjoni hija mibjugħa f'segmenti differenti tas-suq u ma hemm l-ebda korrelazzjoni diretta bejn il-prezz tat-trota l-kbira jew is-salamun u l-prezz tat-trota soġġetta għal din l-investigazzjoni.
(174)
Fuq din il-bażi dawn id-dikjarazzjonijiet għandhom ikunu rrifjutati.
(175)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-kompetizzjoni ma' speċijiet oħrajn ta' ħut ma kkontribwixxietx għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.5. Il-piżijiet amministrattivi u regolatorji, ir-restrizzjonijiet ġeografiċi
(176)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew sostniet ukoll li d-dannu materjali sofrut mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-piżijiet amministrattivi u regolatorju kif ukoll il-limitazzjonijiet biex jintużaw ċerti żoni ġeografiċi għall-finijiet tal-akkwakultura.
(177)
Il-kawżalità allegata bejn ir-rekwiżiti amministrattivi u regolatorji msemmija u d-dannu ma kinitx issostanzjata. B'mod partikolari, ma ntweriex li l-qafas amministrattiv u regolatorju inklużi l-limitazzjonijiet ġeografiċi rigward żoni disponibbli għal finijiet ta' akkwakultura kien jinbidel matul il-perjodu kkunsidrat b'mod li seta' jikkawża d-dannu. Fil-fatt, dawn l-elementi msemmija sempliċement jikkaratterizzaw l-ambjent ekonomiku u regolatorju tas-settur tal-akkwakultura fl-Unjoni u ma jistgħux jispjegaw id-degradazzjoni tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. Għalhekk din il-pretensjoni ma għandhiex tiġi milqugħha.
(178)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-piżijiet amministrattivi u regolatorji u l-limitazzjonijiet ġeografiċi allegati ma ħassrux ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.6. Pressjoni fuq il-prezzijiet ikkawżata mill-bejjiegħa bl-imnut il-kbar
(179)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew u wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun sostnew li l-bejjiegħa bl-imnut il-kbar fl-Unjoni għandhom setgħa kbira ta' negozjar u li kull dannu mġarrab mill-produtturi tal-Unjoni kien dovut għall-pressjoni fuq il-prezzijiet ikkawżata minn bejjiegħa bħal dawn u mhux dovut għall-importazzjonijiet mit-Turkija.
(180)
L-ebda wieħed mill-bejjiegħa bl-imnut il-kbar ma ppreżenta ruħu u kkoopera f'din l-investigazzjoni. F'kull każ, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mit-Turkija kienu ssussidjati u baxxi aktar mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Waqt il-perjodu tal-investigazzjoni, il-marġnijiet ta' tnaqqis kienu bejn 5 % u 18 %. F'xenarju bħal dan, il-pressjoni fuq il-prezzijiet li allegatament ġiet ikkawżata mill-bejjiegħa bl-imnut il-kbar ma setgħetx tispjega d-deterjorament ekonomiku u finanzjarju ġenerali u b'mod speċjali t-telf tas-sehem mis-suq iżda setgħet biss marġinalment tikkontribwixxi għad-dannu mġarrab, jew xejn affattu.
(181)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li kull pressjoni possibbli fuq il-prezzijiet ikkawżata mill-bejjiegħa bl-imnut il-kbar ma setgħetx tħassar ir-rabta bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
2.7. Investimenti żejda, spejjeż finanzjarji, tibdil fir-rata tal-kambju u telf straordinarju marbut ma' tilwim
(182)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew sostniet li t-tnaqqis fil-prestazzjoni ta' mill-anqas uħud mill-produtturi tal-Unjoni kien dovut għal investimenti żejda pjuttost milli importazzjonijiet mit-Turkija. L-istess parti sostniet ukoll li t-tnaqqis fil-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni kien parzjalment dovut għal żieda fl-ispejjeż finanzjarji, tibdil fir-rati tal-kambju u l-ispejjeż imġarrba minħabba t-tilwim.
(183)
Il-pretensjonijiet rigward l-allegati investimenti żejda u spejjeż imġarrba bħala konsegwenza tat-tilwim ma kinux sostanzjati. Lanqas i s-sejbiet tal-investigazzjoni ma appoġġjaw il-pretensjoni li dawn il-fatturi kien ikollhom xi impatt materjali fuq il-profittabbiltà tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(184)
Il-pretensjonijiet rigward iż-żieda fl-ispejjeż finanzjarji u l-bidliet fir-rati tal-kambju bl-ebda mod ma ġew speċifikati jew sostanzjati. Lanqas is-sejbiet tal-investigazzjoni ma appoġġjaw il-pretensjoni li dawn il-fatturi kien ikollhom xi impatt fuq il-profittabbiltà tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(185)
Għaldaqstant dawn il-pretensjonijiet għandhom ikunu rrifjutati.
(186)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-allegati investimenti żejda, spejjeż finanzjarji, bidliet fir-rata tal-kambju u telf straordinarju marbut mat-tilwim ma kkontribwixxewx għad-dannu mġarrab u għaldaqstant ma setgħux iħassru r-rabta bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(187)
L-analiżi ta' hawn fuq uriet li kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat. Iż-żieda f'dawn l-importazzjonijiet fi prezzijiet li naqqsu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-Unjoni wasslu għal deterjorament fis-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Abbażi ta' dan, kien konkluż li l-importazzjonijiet mit-Turkija kellhom rwol determinanti fid-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(188)
Ġew analizzati wkoll fatturi oħrajn li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni. F'dan ir-rigward instab li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, il-kompetizzjoni ma' speċijiet oħrajn ta' ħut, il-piżijiet amministrattivi u regolatorji, il-limitazzjonijiet ġeografiċi, l-investimenti żejda, l-ispejjeż finanzjarji, il-bidliet fir-rata tal-kambju u telf straordinarju marbut mat-tilwim ma kkontribwixxewx għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Fatturi oħrajn bħall-iżvilupp tal-konsum fl-Unjoni u l-pressjoni fuq il-prezzijiet magħmula mill-bejjiegħa bl-imnut il-kbar setgħu kkontribwixxew għad-dannu mġarrab iżda ma setgħux iħassru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet issussidjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(189)
Abbażi ta' dan li ntqal, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li d-dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat u li l-ebda fattur ieħor ma jħassar dik ir-rabta kawżali. Id-dannu jikkonsisti fost l-oħrajn fit-tnaqqis fil-produzzjoni u l-kapaċità ta' produzzjoni, fil-volum tal-bejgħ, fis-sehem mis-suq, fl-impjiegi waqt li l-qligħ u r-redditu fuq l-investiment saru negattivi matul il-perjodu kkunsidrat.
F. INTERESS TAL-UNJONI
(190)
Skont l-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk setgħetx tikkonkludi b'mod ċar li ma kienx fl-interess tal-Unjoni li tadotta miżuri f'dan il-każ, minkejja d-determinazzjoni tal-issussidjar dannuż. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq l-apprezzament ta' kull wieħed mill-bosta interessi involuti, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi u tal-utenti.
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(191)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali kkawżat mill-importazzjonijiet issussidjati mit-Turkija.
(192)
L-impożizzjoni ta' miżuri għandha treġġa' lura l-kompetizzjoni ġusta fis-suq. It-tendenza ta' tnaqqis tal-industrija tal-Unjoni fil-prestazzjoni finanzjarja hija r-riżultat tad-diffikultà tagħha biex tikkompeti mal-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat. Għaldaqstant l-impożizzjoni ta' dazji kumpensatorji tqiegħed lill-industrija tal-Unjoni fil-pożizzjoni li żżid il-prezzijiet tagħha sabiex tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni u b'hekk iżżid is-sehem tagħha mis-suq, l-impjiegi, il-produzzjoni u ttejjeb l-indikaturi tal-prestazzjoni finanzjarja tagħha bħall-profittabbiltà, il-fluss tal-flus u r-redditu fuq l-investimenti.
(193)
Jekk ma jiġux imposti miżuri, il-pressjoni fuq il-prezzijiet mill-importazzjonijiet mit-Turkija aktarx li tkompli sseħħ b'aktar effetti negattivi fuq il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni. Dan it-tnaqqis ulterjuri fil-prestazzjoni finalment iwassal għal aktar tnaqqis fil-produzzjoni u aktar għeluq ta' siti ta' produzzjoni, li allura jheddu l-impjiegi u l-investimenti fl-Unjoni.
(194)
Abbażi ta' dan, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-miżuri kumpensatorji kienu fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
2. L-interess ta' importaturi mhux relatati
(195)
Fin-Notifika ta' Bidu l-Kummissjoni stiednet lill-importaturi u lill-assoċjazzjonijiet li jirrappreżentawhom biex jippreżentaw ruħhom. Kif indikat fil-premessa 12 hawn fuq, tliet kumpaniji ppreżentaw ruħhom billi wieġbu għall-formola tal-kampjun għall-importaturi mhux relatati. Għalhekk intbagħtu kwestjonarji lit-tliet kumpaniji li ppreżentaw ruħhom, iżda waħda minnhom biss wieġbet. Mit-tweġiba deher li għalkemm din il-parti kienet importat ammont żgħir ħafna ta' troti waqt il-perjodu tal-investigazzjoni, ma kienx soltu tagħha li timporta t-troti iżda prodotti ta' ħut ieħor. L-ammont ta' troti importati minn din il-kumpanija ma kienx biżżejjed biex jitqies rappreżentattiv tal-bqija.
(196)
Aktar tard tfaċċa importatur ieħor iżda dan ma weġibx għall-kwestjonarju. Dan l-importatur iddikjara li l-impożizzjoni ta' dazji fuq it-troti mit-Turkija tinterrompi l-attivitajiet ta' importazzjoni tiegħu iżda dan ma tax dettalji dwar din il-pretensjoni u lanqas ma pprovda xi informazzjoni rilevanti għall-evalwazzjoni ta' kull impatt fuq l-attivitajiet kummerċjali tiegħu, bħall-profittabbiltà, il-prezzijiet tal-importazzjoni u tal-bejgħ mill-ġdid.
(197)
Għalkemm ma jistax ikun eskluż li l-importaturi mhux relatati sejrin ikunu affettwati mill-impożizzjoni ta' dazji kumpensatorji, l-għan ta' dawn id-dazji huwa li jiġu assigurati mill-ġdid il-kundizzjonijiet ekwi fis-suq tal-Unjoni. Hemm sorsi oħrajn ta' forniment u l-importaturi fl-Unjoni għandhom ikunu kapaċi jibdlu s-sorsi ta' forniment tagħhom b'reazzjoni għall-impożizzjoni tad-dazji. B'mod globali, l-investigazzjoni ma sabet l-ebda effett negattiv sinifikanti mill-impożizzjoni tad-dazji fuq l-importaturi/in-negozjanti mhux relatati fl-Unjoni.
(198)
Fid-dawl ta' dak li ntqal u fin-nuqqas ta' dejta oħra mingħand l-importaturi/in-negozjanti mhux relatati, il-Kummissjoni kkonkludiet f'dan l-istadju li l-impożizzjoni ta' miżuri ġeneralment mhijiex se jkollha effett ħażin sinifikanti fuq l-importaturi/in-negozjanti mhux relatati.
3. L-interess tal-utenti, tal-konsumaturi, tal-fornituri
(199)
Fin-Notifika ta' Bidu l-Kummissjoni stiednet lill-utenti u lill-assoċjazzjonijiet li jirrappreżentawhom, u lill-organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw lill-konsumaturi sabiex jippreżentaw ruħhom. Barra minn hekk, il-Kummissjoni kkuntattjat lill-partijiet kollha magħrufa u rilevanti. Madankollu, ħadd minn dawn il-partijiet ma ppreżenta ruħu.
(200)
Wara l-iskadenza msemmija fin-Notifika ta' Bidu, żewġ partijiet li sostnew li kienu fornituri ta' makkinarju lill-produtturi/proċessuri Torok tat-troti ppreżentaw lilhom infushom.
(201)
Parti minnhom iddikjarat li l-impożizzjoni tad-dazji tirriżulta f'żieda fil-prezzijiet għall-konsumaturi finali. Madankollu, din il-parti ma ssostanzjatx din il-pretensjoni. L-investigazzjoni ma sabet l-ebda effett negattiv sinifikanti mill-impożizzjoni tad-dazji fuq il-konsumaturi finali. Kif imsemmi hawn fuq, l-organizzazzjonijiet tal-konsumaturi ma kkooperawx u ma pprovdew l-ebda informazzjoni li minnha l-impatt tal-miżuri seta' jiġi evalwat fid-dettall. F'kull każ, għalkemm id-dazji kumpensatorji jista' jkollhom effett fuq il-prezzijiet tal-importazzjoni, din iż-żieda potenzjali tal-prezzijiet tista' mill-anqas titnaqqas parzjalment permezz tal-katina ta' distribuzzjoni u kull żieda fil-prezz għall-konsumatur finali tista' għalhekk tkun insinifikanti fil-livell tal-konsumatur.
(202)
Barra minn hekk, l-għan tad-dazji kumpensatorji huwa li jerġgħu jkunu assigurati l-kundizzjonijiet ekwi fis-suq tal-Unjoni, u mhux li jitnaqqsu l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta' importazzjonijiet bi prezzijiet ġusti.
(203)
Fid-dawl ta' dan, kif ukoll fin-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-organizzazzjonijiet tal-utenti u tal-konsumaturi fl-investigazzjoni u b'mod partikolari l-livelli ta' miżuri, il-Kummissjoni kkonkludiet f'dan l-istadju li l-impożizzjoni ta' miżuri ġeneralment mhijiex se jkollha xi effett ħażin sinifikanti fuq l-utenti, il-konsumaturi jew il-fornituri.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(204)
Abbażi ta' dak li ntqal, il-Kummissjoni kkonkludiet li ma kien hemm l-ebda raġuni konvinċenti li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li timponi miżuri fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mit-Turkija f'dan l-istadju tal-investigazzjoni.
G. MIŻURI KUMPENSATORJI PROVVIŻORJI
(205)
Fuq il-bażi tal-konklużjonijiet li waslet għalihom il-Kummissjoni dwar is-sussidjar, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri kumpensatorji sabiex jiġi evitat aktar dannu lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet issussidjati.
1. Livell ta' eliminazzjoni tad-dannu (Marġni ta' dannu)
(206)
Sabiex jiġi ddeterminat il-livell ta' dawn il-miżuri, il-Kummissjoni l-ewwel stabbilixxiet l-ammont ta' dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(207)
Id-dannu jiġi eliminat jekk l-industrija tal-Unjoni tkun kapaċi tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni u tikseb qligħ qabel it-taxxa fuq il-bejgħ tal-prodott simili fis-suq tal-Unjoni li jista' jkun raġonevolment miksub taħt kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni minn industrija f'dan it-tip ta' settur, b'mod partikolari fl-assenza ta' importazzjonijiet issussidjati.
(208)
L-importazzjonijiet mit-Turkija bdew jiżdiedu bi kwantitajiet sinifikanti l-aktar fl-2008, jiġifieri qabel il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, il-profittabbiltà li għamlet l-industrija tal-Unjoni fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat fl-2010 ma kinitx meqjusa rappreżentattiva. Peress li qabel l-2008 il-pressjoni tal-importazzjonijiet mit-Turkija ma kinitx sostanzjali fuq is-suq tal-Unjoni, kien ikkunsidrat li l-marġnijiet tal-qligħ li nkiseb qabel dak il-perjodu setgħu jkunu raġonevoli. Abbażi tal-ilment, fl-2006 u fl-2007 l-industrija tat-troti fid-Danimarka għamlet marġni ta' qligħ li fil-medja laħaq jew qabeż il-livell ta' 12 %. Għalhekk, fuq din il-bażi, kien ikkunsidrat f'dan l-istadju li marġni ta' qligħ ta' 12 % tal-fatturat seta' jitqies bħala livell xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħet tistenna li tikseb fl-assenza ta' sussidjar dannuż.
(209)
L-Assoċjazzjoni tal-Esportaturi tal-Eġew u produttur esportatur wieħed iddikjaraw li l-qligħ fil-mira għandu jkun aktar baxx minn 12 % għar-raġunijiet li (i) f'investigazzjonijiet preċedenti (salamun; trota qawsalla kbira) il-qligħ fil-mira użat kien aktar baxx, (ii) il-marġni ta' qligħ attwali miksub mill-industrija tal-Unjoni fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat kien ukoll aktar baxx u (iii) il-marġni ta' qligħ ta' 12 % jirreferi għall-industrija tat-troti fid-Danimarka biss u mhux l-industrija fl-Unjoni kollha u għaldaqstant ma kienx rappreżentattiv. Fl-aħħar nett, il-produttur esportatur kompla jiddikjara li għandu jintuża marġni ta' qligħ ta' 3 % peress li tali qligħ kien konformi mal-marġni ta' qligħ medju tal-industrija globali tal-ikel.
(210)
L-ewwel nett, rigward it-tqabbil mal-investigazzjonijiet dwar it-trota l-kbira u s-salamun, għandu jkun innotat li kull investigazzjoni għandha tasal għall-konklużjonijiet tagħha abbażi tal-merti proprji. F'dan il-każ speċifiku, fil-fajl tal-investigazzjoni ta' din l-investigazzjoni kien hemm disponibbli informazzjoni meqjusa raġonevoli u għaldaqstant intużat.
(211)
It-tieni nett, il-livell ta' qligħ fil-mira fuq il-bejgħ tal-prodott simili fis-suq tal-Unjoni għandu jkun dak li jista' raġonevolment jinkiseb taħt kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni minn industrija ta' dan it-tip f'dan is-settur, jiġifieri fl-assenza ta' importazzjonijiet issussidjati. Minħabba li matul il-perjodu kkunsidrat u anki qablu l-importazzjonijiet issussidjati kienu preżenti fi kwantitajiet sostanzjali, ma jistax ikun aċċettat li kien hemm kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni. Il-livell ta' qligħ ta' 12 % inkiseb fin-nuqqas ta' preżenza sostanzjali ta' importazzjonijiet mit-Turkija fis-suq tal-Unjoni u b'hekk ikkunsidrat bħala qligħ fil-mira raġonevoli fiċ-ċirkostanza ta' dan il-każ f'dan l-istadju.
(212)
It-tielet nett, l-industrija tat-troti fid-Danimarka kienet meqjusa rappreżentattiva biżżejjed għas-suq tal-Unjoni peress li d-Danimarka huwa wieħed mill-pajjiżi ewlenin fl-Unjoni li jipproduċu t-troti. Fin-nuqqas ta' informazzjoni oħra disponibbli f'dan l-istadju din intużat għall-fini tad-determinazzjoni tal-livell ta' qligħ fil-mira.
(213)
Fl-aħħar nett, il-pretensjoni li l-marġni ta' qligħ ġenerali tal-industrija tal-ikel għamel marġni ta' qligħ ferm aktar baxx ma kinitx issostanzjata. Il-Kummissjoni kkunsidrat li f'kul każ il-marġni ta' qligħ magħmul mill-industrija Daniża tat-troti għandu jikkunsidra aħjar l-ispeċifiċitajiet ta' din l-industrija u għalhekk ikun aktar xieraq. Tabilħaqq, l-industrija tal-ikel tikkonsisti f'diversi subkategoriji li jappartjenu għal segmenti differenti tas-suq u li huma soġġetti għal kundizzjonijiet tas-suq differenti li mhux neċessarjament ikunu applikabbli għall-industrija tat-troti.
(214)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni kkonkludiet f'dan l-istadju li huwa raġonevoli li jintuża marġni ta' qligħ fil-mira ta' fatturat ta' 12 %.
(215)
Abbażi ta' dan, il-Kummissjoni kkalkolat prezz tal-prodott simili li ma jagħmilx ħsara lill-industrija tal-Unjoni billi naqset il-marġni ta' qligħ reali miksub matul il-perjodu tal-investazzjoni mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-Unjoni u ssostitwietu b'marġni ta' qligħ ta' 12 %.
(216)
Il-Kummissjoni mbagħad iddeterminat il-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu fuq il-bażi ta' tqabbil tal-prezz medju tal-importazzjoni ppeżat tal-produtturi esportaturi Torok fil-kampjun, kif stabbilit għall-kalkoli ta' tnaqqis tal-prezzijiet, mal-prezz medju ppeżat tal-prodott simili li ma jagħmilx ħsara mibjugħ mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Kull differenza li tirriżulta minn dan it-tqabbil kienet espressa bħala perċentwal tal-valur CIF medju ppeżat tal-importazzjoni.
(217)
Il-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu għall-“kumpaniji fl-Anness I” u għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha” huwa ddefinit bl-istess mod bħall-marġni ta' sussidju għal dawn il-kumpaniji (ara l-premessi 96 u 97).
2. Miżuri provviżorji
(218)
Dazji kumpensatorji provviżorji għandhom ikunu imposti fuq l-importazzjonijiet tat-troti qawsalla ħajjin (Oncorhynchus mykiss) li jiżnu 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew friski, imkessħin, iffriżati u/jew affumikati fil-forma ta' ħut sħiħ jew mingħajr ir-ras jew fil-forma ta' flettijiet li joriġinaw mit-Turkija, skont ir-regola tal-anqas dazju fl-Artikolu 12(1) tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni qabblet il-marġnijiet tad-dannu mal-marġnijiet tas-sussidju. L-ammont tad-dazji għandu jkun iffissat fil-livell tal-anqas marġni ta' sussidju.
(219)
Abbażi ta' dan li ntqal, ir-rati ta' dazju kumpensatorju provviżorju, espressi fuq il-prezz tal-fruntiera CIF tal-Unjoni, dazju doganali mhux imħallas, għandhom ikunu kif ġej:
Kumpanija
Marġni ta' sussidju
Marġni ta' dannu
Dazju kompensatorju
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
8,2 %
26 %
8,2 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Il-miżuri kumpensatorji ta' hawn fuq huma stabbiliti fil-forma ta' dazji ad valorem, jiġifieri fi proporzjon mal-valur tal-importazzjoni.
(221)
Ir-rati ta' dazju kumpensatorju tal-kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament kienu stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta' din l-investigazzjoni. Għaldaqstant, dawn kienu jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba waqt din l-investigazzjoni fir-rigward ta' dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta' dazju huma esklussivament applikabbli għal importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-pajjiż ikkonċernat u li hu manifatturat mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija.
(222)
L-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat prodott minn kull kumpanija oħra mhux imsemmija b'mod speċifiku fil-parti operazzjonali ta' dan ir-Regolament, inklużi entitajiet relatati ma' dawk imsemmija b'mod speċifiku, għandhom ikunu soġġetti għar-rata ta' dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”. Ma għandhom ikunu soġġetti għall-ebda rata ta' dazju kumpensatorju individwali.
(223)
Kumpanija tista' titlob li jiġu applikati dawn ir-rati ta' dazju kumpensatorju individwali jekk sussegwentement tibdel l-isem tal-entità tagħha. It-talba trid tkun indirizzata lill-Kummissjoni. (12). It-talba trid tinkludi l-informazzjoni kollha rilevanti li turi li l-bidla ma taffettwax lid-dritt tal-kumpanija li tibbenefika mir-rata tad-dazju li tapplika għaliha. Jekk il-bidla fl-isem tal-kumpanija ma jaffettwax lid-dritt tagħha li tibbenefika mir-rata ta' dazju li tapplika għaliha, tiġi ppubblikata notifika ta' informazzjoni dwar il-bidla tal-isem f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
(224)
Biex jitnaqqsu r-riskji ta' evażjoni minħabba d-differenza fir-rati tad-dazju, jeħtieġu miżuri speċjali biex tkun assigurata l-applikazzjoni tad-dazji kumpensatorji individwali. Il-kumpaniji b'dazji kumpensatorji individwali jridu jippreżentaw fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet tad-dwana tal-Istati Membri. Il-fatturi jridu jkunu konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II. L-importazzjonijiet li ma jkunux akkumpanjati minn dik il-fattura għandhom ikunu soġġetti għad-dazju kumpensatorju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(225)
Biex ikun żgurat infurzar xieraq tad-dazji kumpensatorji, id-dazju residwali għall-kumpaniji l-oħrajn kollha għandu japplika mhux biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx f'din l-investigazzjoni, iżda wkoll għall-produtturi li ma esportawx lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
H. DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
(226)
Fl-interessi ta' amministrazzjoni tajba, il-Kummissjoni se tistieden lill-partijiet interessati jissottomettu kummenti bil-miktub u/jew jitolbu seduta mal-Kummissjoni u/jew mal-Uffiċjal tas-Seduta fil-proċeduri kummerċjali bi skadenza fissa.
(227)
Is-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta' dazji provviżorji huma provviżorji u jistgħu jiġu emendati fl-istadju definittiv tal-investigazzjoni.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju kumpensatorju provviżorju huwa hawnhekk impost fuq l-importazzjonijiet tat-troti qawsalla (Oncorhynchus mykiss):
-
li jiżnu ħajjin 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew
-
friski, imkessħin, iffriżati u/jew affumikati:
-
fil-forma ta' ħut sħiħ (bir-ras), bil-garġi mneħħija jew le, kemm jekk imnaddfa kif ukoll jekk le, li jiżnu 1,2 kg jew anqas kull waħda, jew
-
bla ras, bil-garġi mneħħija jew le, kemm jekk imnaddfa kif ukoll jekk le, li jiżnu 1 kg jew anqas kull waħda, jew
-
fil-forma ta' flettijiet li jiżnu 400 g jew anqas kull waħda,
li fil-preżent jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 u ex 0305 43 00 (kodiċijiet TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 u 0305430011) u li joriġinaw mit-Turkija.
2. Ir-rati tad-dazju kumpensatorju provviżorju applikabbli għall-prezz nett, bla ħlas fuq il-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u prodott mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandhom ikunu kif ġej:
Kumpanija
Dazju kumpensatorju provviżorju
Kodiċi TARIC addizzjonali
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Il-kumpaniji fl-Anness I
8,2 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
9,7 %
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati tad-dazju individwali speċifikati għall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 għandha tiddependi mill-preżentazzjoni lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri ta' fattura kummerċjali valida, li għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness II. Jekk din il-fattura ma tiġix ippreżentata, għandu japplika d-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet rilevanti fis-seħħ rigward id-dazji tad-dwana.
Artikolu 2
1. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 30 tar-Regolament (KE) Nru 597/2009, il-partijiet interessati jistgħu jagħmlu talba għall-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw biex jinstemgħu verbalment mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-dejta tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 31(4) tar-Regolament (KE) Nru 597/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw fuq l-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 japplika għal perjodu ta' erba' xhur.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-29 ta' Ottubru 2014.