РЕШЕНИЕ № 472/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
относно Европейската година за развитие (2015 г.)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 209 и член 210, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет от 10 декември 2013 г. (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Политиката на сътрудничество за развитие има за първостепенна цел намаляването, а в дългосрочен план, премахването на бедността, както е предвидено в член 21 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) и в член 208 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Борбата с бедността в световен мащаб ще допринесе също така и за изграждането на по-стабилен, по-мирен, по-проспериращ и по-справедлив свят, който отразява взаимозависимостта между по-богатите и по-бедните страни.
(2)
Съгласно резолюцията на Европейския парламент от 23 октомври 2012 г., озаглавена „Програма за промяна: бъдещето на политиката на ЕС за развитие“, сътрудничеството за развитие се състои също така в насърчаване на човешкото развитие и реализирането на човешкото същество във всичките му измерения, включително културното измерение.
(3)
Съюзът предоставя подпомагане за сътрудничество за развитие от 1957 г. насам и в момента е най-големият донор на официално подпомагане за развитие в света.
(4)
Съгласно Договора от Лисабон политиката за развитие е твърдо залегнала във външната дейност на Съюза в подкрепа на интереса на Съюза за стабилен и проспериращ свят. Политиката за развитие също така спомага за справянето с други световни предизвикателства и допринася за изпълнението на стратегията „Европа 2020“, установена в Съобщение на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020, стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“.
(5)
Съюзът е има водеща роля в изготвянето и прилагането на идеята за последователност на политиките за развитие, която има за цел засилване на полезните взаимодействия между политиките, които не са свързани с отпускането на помощ, и целите за развитие, така че да се гарантира, че политиките на Съюза подкрепят нуждите за развитие на развиващите се страни или най-малко не противоречат на целта за премахване на бедността.
(6)
През 2000 г. с приемането на Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) - цели, които бяха приети от Съюза и неговите държави членки, - международната общност се ангажира да предприеме до 2015 г. конкретни стъпки за борба с бедността.
(7)
Съвместната декларация на Съвета и представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, Европейския парламент и Комисията относно политиката на Европейския съюз за развитие - „Европейският консенсус“ (3), която продължава да бъде най-всеобхватната основа за сътрудничеството за развитие на Съюза, призовава Съюза да съдейства за укрепването на ролята на новите държави членки като нови донори.
(8)
През последните години светът претърпя огромни промени, включително значителни размествания в глобалното икономическо и политическо равновесие. В световен мащаб се появиха нови участници, в това число частни и други неправителствени субекти. Въпреки че страните с развити и бързо развиващи се икономики съставляват най-големия дял от световния брутен вътрешен продукт, вторите се превърнаха в основни двигатели на световния растеж и вече оказват значително въздействие върху световната икономика.
(9)
В настоящия бързо променящ се свят е от жизненоважно значение подкрепата за сътрудничеството за развитие да продължи. Около 1,3 милиарда души все още живеят в изключителна бедност, а нуждите от човешко развитие на много други все още не са задоволени. Вътрешните неравенства в самите държави са се увеличили в повечето части на света. Околната среда е подложена на все по-силен натиск, а развиващите се страни са особено тежко засегнати от последствията от изменението на климата. Тези предизвикателства са всеобщи и свързани помежду си и с тях трябва да се опитат да се справят всички страни чрез съвместни действия.
(10)
Започнаха дискусиите за рамката за периода след 2015 г.: като се основава на Съобщението на Комисията от 13 октомври 2011 г., озаглавено „Повишаване на въздействието на политиката на ЕС за развитие: програма за промяна“ и на заключенията на Съвета от 14 май 2012 г. относно програмата за промяна, които вече доведоха до основно преориентиране на политиките на Съюза за развитие, Комисията изложи своето виждане в съобщението от 27 февруари 2013 г., озаглавено „Достоен живот за всички: Премахване на бедността и осигуряване на устойчиво бъдеще за света“, а в своите заключения от 25 юни 2013 г. Съветът прие „Всеобхватна програма за периода след 2015 г.“, с цел да преодолее недостатъците на настоящата рамка за развитие и да въведе общ подход за обединяване в цялостна международна рамка проблемите, свързани с премахване на бедността и постигане на устойчивост.
(11)
2015 година следва да бъде емблематична година от ключово значение, тъй като тя е последната година за постигане на съвместно договорените ЦХР, предоставяйки по този начин уникална възможност да се направи равносметка на международните ангажименти. 2015 година ще бъде и годината, в която следва да се вземат важни международни решения относно рамката за развитие, която ще замени рамката на ЦХР през следващите десетилетия.
(12)
2015 година е подходящата година, за представяне на резултатите от политиката на Съюза за развитие след прилагането на принципите, установени в Съобщението на Комисията за програмата за промяна.
(13)
2015 година ще бъде също така година, през която ще се проведат важни международни събития в държавите членки, като Световното изложение „Изхранването на планетата: енергия за живот“ в Милано, което ще предостави специална възможност за обсъждане на политиките за развитие в световен мащаб и за провеждане на широкомащабни всеобхватни обществени дейности за устойчивото развитие и свързани с него въпроси.
(14)
В резолюцията си за програмата за промяна Европейският парламент прикани Комисията да обяви 2015 г. за Европейска година за развитие, като изрази надежда, че това ще популяризира сътрудничеството за развитие.
(15)
2015 година следователно следва да бъде определена за „Европейска година за развитие“ („Европейската година“), за да осигури навременна възможност за повишаване на обществената информираност като цяло относно текущата ориентация на политиката на Съюза за развитие. Необходимо е предоставянето на информация за това как отвореният към външния свят Съюз може да допринесе за осигуряване на устойчиво развитие в световен мащаб. За това е необходимо да се повиши осведомеността относно глобалната взаимозависимост и да се демонстрира, че развитието е нещо повече от помощ.
(16)
Ключовият фактор за успеха на действията на Съюза за развитие е степента, в която те се ползват с широка обществена и политическа подкрепа и предоставят доказателства за ефективно и ефикасно използване на публични средства за постигането на резултати в областта на развитието. Европейската година следва да действа като катализатор за повишаване на осведомеността, включително чрез обществени политически дебати и образование по въпросите на развитието, набиране на инерция и обмен на най-добри практики между държавите членки, местните и регионалните власти, гражданското общество, частния сектор, социалните партньори, частния сектор и международните структури и организации, които се занимават с въпросите на развитието. Тя трябва да допринесе за фокусиране на политическото внимание и мобилизиране на всички засегнати страни, за да се придвижат и насърчат по-нататъшни действия и инициативи на равнище ЕС и държави членки, в сътрудничество с бенефициерите на подпомагането за развитие и техните представители.
(17)
Европейската година следва да повиши осведомеността за всички форми на основана на пола дискриминация, с която се сблъскват жените и момичетата в различни региони, по-специално по отношение на достъпа до образование, работни места и здравеопазване, както и за принудителните бракове, сексуалната експлоатация, гениталното осакатяване и други видове незаконни практики.
(18)
Специалното проучване на Евробарометър № 392, озаглавено „Солидарност без граници - европейците и помощта за развитие“, публикувано през октомври 2012 г., разкри че 85 % от гражданите на Съюза подкрепят подпомагането на населението в партньорските държави (). Както твърди докладът,въпреки настоящата икономическа обстановка над шест на всеки десет граждани смятат, че помощта за населението в партньорските държави следва да бъде увеличена. Същевременно посоченият доклад недвусмислено показа, че за сътрудничеството на Съюза за развитие не се знае достатъчно, което налага осъществяването на по-добра комуникация.
(19)
Осъществяването на ефикасна координация между всички партньори, които участват на съюзно, национално, регионално и местно равнище, е основна предпоставка за провеждането на ефективна Европейска година. Местните и регионалните партньори играят в този случай особена роля за насърчаването на политиката на Съюза за развитие.
(20)
Различните национални социалноикономически и културни условия и нагласи налагат някои от дейностите в рамките на Европейската година да бъдат децентрализирани на национално равнище, в съответствие с член 58 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4). Определянето на политическите приоритети на национално равнище обаче следва да се координира с Комисията с цел да се осигури съгласуваност със стратегическите цели на Европейската година. Тясната координация между дейностите на Комисията и на държавите членки е от първостепенно значение за създаването на полезни взаимодействия и за успешното провеждане на Европейската година.
(21)
Освен държавите членки, в дейностите, които подлежат на финансиране в рамките на европейската година, следва да могат да участват и страните кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези страни в програмите на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения и решенията на Съвета по асоцииране. Следва да се насърчава координацията с национални мерки, по-специално национални програми за „Образование и повишаване на осведомеността по въпросите на развитието“ (DEAR). Степента и формите на участие в Европейската година следва да бъдат оставени на преценката на всяка държава членка.
(22)
Следва да се осигури съгласуваност и взаимно допълване с друго законодателство и действия на Съюза, по-специално с Инструмента за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕС) № 233/2014 на Европейския парламент и на Съвета (5), включително с програма DEAR, Европейския фонд за развитие, Европейския инструмент за съседство, създаден с Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6)и други финансови инструменти на Съюза за финансиране на външна дейност, когато имат връзка с политиката за развитие.
(23)
През целия цикъл на разходите финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани с пропорционални мерки, включително посредством предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, събиране на изгубени, недължимо платени или неправилно използвани средства, и, когато е необходимо, административни и финансови санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
(24)
За оптимална ефективност и ефикасност на дейностите, предвидени за Европейската година, е важно през 2014 г. да се изпълни набор от подготвителни действия.
(25)
Комисията вече предприе различни мерки за насърчаване на политиките за развитие и информиране на гражданите на Съюза за сътрудничеството си за развитие. Съществуващите мерки следва да се използват във възможно най-голяма степен за Европейската година.
(26)
Държавите членки носят основната отговорност за повишаване на осведомеността на гражданите относно проблемите в областта на развитието. Действията на равнището на Съюза са допълнение и добавка към мерките, предприемани на национално, регионално и местно равнища в това отношение, както се подчертава в политическата декларация, озаглавена „Да общуваме на тема Европа в партньорство“, подписана на 22 октомври 2008 г. от Европейския парламент, Съвета и Комисията.
(27)
Доколкото целите на настоящото решение не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки поради необходимостта от многостранни партньорства, транснационален обмен на информация и повишаване на осведомеността и разпространение на добри практики на цялата територия на Съюза, а поради обхвата на Европейската година могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
2015 година се обявява за „Европейска година за развитие“ („Европейската година“).
Девизът на Европейската година е „Нашият свят, нашето достойнство, нашето бъдеще“.
Член 2
Цели
Целите на Европейската година са:
а)
да информира гражданите на Съюза за сътрудничеството на Съюза и на държавите членки за развитие, като подчертае резултатите, които Съюза, заедно с държавите членки, вече постигна като фактор в световен мащаб и които той ще продължи да осъществява в съответствие с последните обсъждания на всеобхватната рамка за периода след 2015 г.;
б)
да насърчава прякото участие, критичното мислене и активния интерес на гражданите на Съюза и заинтересовани страни към въпросите на сътрудничеството за развитие, включително в изготвянето на политиката и нейното изпълнение; и
в)
да повиши осведомеността за ползите от сътрудничеството на Съюза за развитие не само за бенефициерите от подкрепата за развитие на Съюза, но и за гражданите на Съюза и да постигне по-широко разбиране на последователността на политиките за развитие, както и да засили сред гражданите в Европа и развиващите се страни чувството за споделена отговорност, солидарност и възможности в настоящия променящ се и все по-взаимозависим свят.
Член 3
Мерки
1. Мерките, предприети за постигане на предвидените цели на Европейската година, включват следните мерки, които могат да бъдат организирани на съюзно, национално, регионално или местно равнище, както е предвидено в приложението, и в партньорски държави, в съответствие с член 6, параграф 5:
а)
комуникационни кампании за разпространяване на ключови послания, насочени към широката общественост и по-конкретно дефинирани групи, по-специално младите хора и други ключови целеви групи, включително чрез социалните мрежи;
б)
организиране на конференции, прояви и инициативи с всички заинтересовани страни с цел насърчаване на активното участие и дебат и повишаване на осведомеността на всички равнища;
в)
конкретни мерки в държавите членки, насочени към популяризиране на целите на Европейската година, по-специално чрез образование по въпросите на развитието, обмен на информация и споделяне на опит и добри практики сред националните, регионалните или местните административни органи и други организации; и
г)
извършване на проучвания и изследвания и разпространение на резултатите от тях.
2. Комисията може да прецени, че и други мерки допринасят за осъществяване на целите на Европейската година, и да позволи наименованието на Европейската година и девизът да се използват за тяхното популяризиране, доколкото те допринасят за постигане на посочените целите.
Член 4
Координация с държавите членки
1. Комисията приканва всяка от държавите членки да назначи национален координатор, отговарящ за организирането на участието на съответната държава членка в Европейската година. Държавите членки информират Комисията за всяко такова назначение.
2. Националните координатори, в тясно сътрудничество с Комисията, провеждат консултации и си сътрудничат с широк кръг от заинтересовани страни, в това число гражданското общество и частния сектор, националните парламенти, социалните партньори, и когато е уместно, националните агенции, органите на федерално държавно или поднационално равнище, включително регионалните и местните органи, и когато е приложимо - с асоциираните отвъдморски страни и територии (ОСТ) или звената за контакт за съответните програми на Съюза.
3. Комисията приканва държавите членки да ѝ предадат до 1 септември 2014 г. своята работна програма, в което се съдържа подробна информация за националните дейности, планирани в рамките на Европейската година, в съответствие с целите на Европейската година и подробните мерки в приложението.
4. Преди да одобри работните програми, Комисията проверява дали в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (7) тези дейности са съобразени с целите на Европейската година.
Член 5
Участие
В дейностите в рамките на Европейската година, които подлежат на финансиране от бюджета на Съюза, могат да участват държавите членки и страните кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези страни в програмите на Съюза, установени в съответното рамково споразумение и в решенията на Съвета за асоцииране.
Член 6
Координация на равнището на Съюза и изпълнение
1. Комисията прилага настоящото решение на равнището на Съюза, по-специално чрез приемане на необходимите решения за финансиране в съответствие с регламентите за създаване на инструменти за финансиране на външната дейност, отнасящи се до съответните действия, а именно Инструментът за сътрудничество за развитие (ИСР), Европейският инструмент за демокрация и права на човека, създаден с Регламент (ЕС) № 235/2014 на Европейския парламент и на Съвета (8), Европейският инструмент за съседство, Инструментът, допринасящ за стабилността и мира, създаден с Регламент (ЕС) № 230/2014 на Европейския парламент и на Съвета (9), Инструментът за предприсъединителна помощ, създаден с Регламент (ЕС) № 231/2014 на Европейския парламент и на Съвета (10) и Инструментът за партньорство за сътрудничество с трети държави, създаден с Регламент (ЕС) № 234/2014 на Европейския парламент и на Съвета (11), („Инструментите за финансиране на външната дейност“).
2. Комисията, заедно с Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), работи в тясно сътрудничество с Европейския парламент, Съвета и държавите членки, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и органите и асоциациите, които се занимават с въпросите на развитието на равнището на Съюза.
3. Комисията свиква работни срещи на националните координатори с оглед координиране на изпълнението на дейностите във връзка с Европейската година и с цел обмен на информация относно изпълнението на равнището на Съюза и на национално равнище. Комисията може да отправи покани до представители на гражданското общество, регионалните и местните органи, както и до членове на Европейския парламент, да присъстват на съответните срещи като наблюдатели.
4. Комисията свиква работни срещи на всички компетентни заинтересовани страни, участващи в сътрудничеството на Съюза за развитие, за да я подпомагат при изпълнението на дейностите във връзка с Европейската година на съюзно равнище. На тези работни срещи са поканени и националните координатори.
5. Комисията отдава на Европейската година приоритетно значение в комуникационните дейности на представителствата си в държавите членки и на делегациите на ЕС в партньорските държави. С оглед на участието им в дейности, свързани с Европейската година, когато тези дейности се провеждат в Съюза или в трети държави, делегациите на ЕС подкрепят партньорите за развитие в трети държави чрез делегациите на ЕС, докато отвъдморските страни и територии се подкрепят чрез подходящи институционални канали.
6. ЕСВД и делегациите на ЕС превръщат Европейската година в неизменна част от текущите си информационни и комуникационни дейности.
Член 7
Съгласуваност и взаимно допълване
В съответствие с регламентите за създаване на инструменти за финансиране на външната дейност, отнасящи се до съответните действия, Комисията гарантира, че предвидените в настоящото решение мерки са съгласувани с всички други съюзни, национални и регионални мерки, които спомагат за постигане на целите на Европейската година, и допълват в максимална степен съществуващите съюзни, национални и регионални мерки.
Член 8
Специални разпоредби за финансовата и нефинансовата подкрепа
1. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част А от приложението довеждат до процедура за възлагане на обществена поръчка или отпускане на безвъзмездни средства от Съюза в съответствие с дялове V и VI от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
2. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част Б от приложението, могат да бъдат съфинансирани от Съюза.
3. Комисията може да отпусне съфинансиране на всеки национален координатор в съответствие с процедурата по част В от приложението.
4. Когато е уместно, Европейската година може да се ползва с подкрепа по линия на съществуващите програми, които допринасят за популяризиране на развитието, без това да се отразява на техните цели и бюджет. Освен това в националните работни програми могат да бъдат взети предвид и извънредните усилия на държавите членки да организират международни прояви или международни направления за работа по въпросите на развитието.
5. Комисията може да предоставя нефинансова подкрепа за дейности, предприети от публични и частни организации и, които са в съответствие с член 3, параграф 2.
6. За да бъдат счетени за допустими за финансиране съгласно настоящото решение, за мерките се изисква да осигуряват ефективно използване на публичните разходи, да създават добавена стойност и да са ориентирани към постигането на резултати.
Член 9
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по силата на настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и инспекции и в случай на установяване на нередности - чрез възстановяване на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и проверки и инспекции на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по силата на настоящото решение.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания - включително проверки и инспекции на място съгласно реда и условията, определени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (12) и Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13) - с оглед установяването на извършени измами, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или решение или договор за отпускане на безвъзмездни средства, предоставени по силата на настоящето решение.
Член 10
Докладване и оценка
До 31 декември 2016 г. Комисията представя доклад до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението, резултатите и общата оценка на мерките, предвидени в настоящото решение с цел да се разгледат подходящи последващи действия.
Член 11
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
DEĊIŻJONI Nru 472/2014/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta' April 2014
dwar is-Sena Ewropea għall-Iżvilupp (2015)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 209 u l-Artikolu 210(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropewtal-10 ta' Diċembru 2013 (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
It-tnaqqis tal-faqar u fl-aħħar mill-aħħar il-qerda tiegħu huma l-għan ewlieni tal-politika ta' kooperazzjoni għall-iżvilupp, kif stabbilit fl-Artikolu 21 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) u fl-Artikolu 208 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Il-ġlieda kontra l-faqar globali tgħin ukoll biex tinbena dinja aktar stabbli, aktar paċifika, b'aktar ġid u aktar ġusta, li tirrifletti l-interdipendenza bejn pajjiżi aktar sinjuri u aktar foqra.
(2)
Kif jingħad fir-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tat-23 ta' Ottubru 2012 bl-isem “Aġenda għall-Bidla: il-Futur tal-politika tal-iżvilupp tal-UE”, il-kooperazzjoni għall-iżvilupp tikkonsisti wkoll fil-promozzjoni tal-iżvilupp tal-bniedem u l-progress tal-bnedmin fid-dimensjonijiet kollha tagħhom, inkluża d-dimensjoni kulturali.
(3)
L-Unjoni ilha tipprovdi għajnuna għall-kooperazzjoni għall-iżvilupp mill-1957 u issa hija l-akbar donatur tal-għajnuna uffiċjali għall-Iżvilupp fid-dinja.
(4)
It-Trattat ta' Lisbona integra fis-sod il-politika għall-iżvilupp fl-azzjoni esterna tal-Unjoni b'appoġġ għall-interess li għandha l-Unjoni f'dinja stabbli u b'aktar ġid. Il-politika għall-iżvilupp tgħin ukoll biex jiġu indirizzati sfidi globali oħrajn u tikkontribwixxi għall-Istrateġija Ewropa 2020, stipulata fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-3 ta' Marzu 2010 bl-isem “Ewropa 2020, strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv”.
(5)
L-Unjoni ilha fuq quddiem fil-formulazzjoni u l-implimentazzjoni tal-kunċett ta' koerenza fil-politika għall-iżvilupp, li għandha l-għan li ssaħħaħ is-sinerġiji u tnaqqas il-kontradizzjonijiet bejn politiki mhux ta' għajnuna u l-għanijiet ta' żvilupp, sabiex tiżgura li l-politiki tal-Unjoni jappoġġjaw il-ħtiġijiet tal-iżvilupp tal-pajjiżi li qed jiżviluppaw, jew għall-inqas ma jmorrux kontra l-għan tal-eliminazzjoni tal-faqar.
(6)
Fl-2000, il-komunità internazzjonali ntrabtet li tieħu passi konkreti sal-2015 fil-ġlieda kontra l-faqar, bl-adozzjoni tal-Għanijiet ta' Żvilupp tal-Millennju (MDGs), li ġew aċċettati mill-Unjoni u l-Istati Membri.
(7)
Id-dikjarazzjoni konġunta mill-Kunsill u r-rappreżentanti tal-gvernijiet tal-Istati Membri mlaqqgħin fil-Kunsill, il-Parlament Ewropew u l-Kummissjoni dwar il-Politika ta' Żvilupp tal-Unjoni Ewropea: “Il-Kunsens Ewropew” (3), u li jibqa' l-bażi l-aktar komprensiva għall-kooperazzjoni tal-iżvilupp tal-Unjoni, jappella lill-Unjoni biex tgħin fit-tisħiħ tar-rwol ta' Stati Membri ġodda bħala donaturi ġodda.
(8)
Id-dinja għaddiet minn bidla enormi fis-snin riċenti, inklużi bidliet fix-xejriet li jaffettwaw l-ekonomija globali u l-bilanċ politiku. Fix-xena globali tfaċċaw atturi ġodda, inklużi atturi privati u oħrajn mhux governattivi. Fil-biċċa l-kbira tar-reġjuni fid-dinja żdiedu l-inugwaljanzi bejn il-pajjiżi. Filwaqt li ekonomiji żviluppati u emerġenti huma responsabbli għall-biċċa l-kbira tal-prodott gross domestiku globali, dawn tal-aħħar issa saru l-ixpruni ewlenin tat-tkabbir globali u diġà għandhom impatt sinifikanti fuq l-ekonomija dinjija.
(9)
Huwa vitali appoġġ kontinwu fil-kooperazzjoni għall-iżvilupp f'dinja li qed tinbidel malajr. Madwar 1,3 biljun ruħ għadhom jgħixu f'faqar estrem u l-ħtiġijiet ta' żvilupp uman ta' ħafna aktar għadhom mhux qed jiġu sodisfatti. L-ambjent naturali jinsab taħt pressjoni li dejjem tiżdied u l-pajjiżi li qed jiżviluppaw huma affettwati b'mod partikularment qawwi mill-effetti tat-tibdil fil-klima. Dawk l-isfidi huma universali u marbutin ma' xulxin u jeħtieġ li jiġu indirizzati flimkien mill-pajjiżi kollha.
(10)
Bdew id-diskussjonijiet dwar il-qafas għal wara l-2015: fuq il-bażi tal-komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-13 ta' Ottubru 2011 bl-isem “Inżidu l-impatt tal-Politika tal-UE għall-Iżvilupp: Aġenda għall-Bidla” u l-Konklużjonijiet tal-Kunsill tal-14 ta' Mejju 2012 dwar l-Aġenda għall-Bidla, li diġà wasslu għal orjentament ġdid maġġuri tal-politika tal-Unjoni dwar l-iżvilupp, il-Kummissjoni Ewropea fissret il-fehmiet tagħha fil-komunikazzjoni tagħha tas-27 ta' Frar 2013 bl-isem: “Ħajja diċenti għal kulħadd, neqirdu l-faqar u nagħtu lid-dinja futur sostenibbli”u fil-konklużjonijiet tiegħu tal-25 ta' Ġunju 2013 il-Kunsill adotta “L-Aġenda Ġenerali ta' Wara l-2015”, bil-għan li jiġu indirizzati n-nuqqasijiet fil-qafas ta' żvilupp li jeżisti bħalissa, u li jiġi stabbilit approċċ komuni sabiex jinġiebu flimkien il-qerda tal-faqar u tħassib dwar is-sostenibbilità f'qafas internazzjonali ġenerali.
(11)
Is-sena 2015 għandha tkun emblematika u kruċjali, peress li hija l-aħħar sena biex jintlaħqu l-MDGs, li dwarhom kien hemm qbil kollettiv, u b'hekk tingħata opportunità unika biex jiġu evalwati l-impenji internazzjonali. Is-sena 2015 se tkun ukoll is-sena li fiha għandhom jittieħdu deċiżjonijiet internazzjonali ewlenin dwar il-qafas għall-iżvilupp li se jieħu post il-qafas tal-MDG tul id-deċennji li ġejjin.
(12)
Is-sena 2015 hija s-sena xierqa biex matulha jiġu ppreżentati r-riżultati tal-politika għall-iżvilupp tal-Unjoni wara l-implimentazzjoni tal-prinċipji li jinsabu fil-komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar Aġenda għall-Bidla.
(13)
Is-sena 2015 se tkun ukoll is-sena li matulha jseħħu avvenimenti internazzjonali importanti fl-Istati Membri, bħall-Wirja Universali “Ikel għall-Pjaneta: Enerġija għall-Ħajja” f'Milan, li se tagħti opportunità speċjali biex jiġu diskussi l-politiki għall-iżvilupp globali u biex jitwettqu attivitajiet pubbliċi ta' komunikazzjoni estensivi dwar l-iżvilupp sostenibbli u kwistjonijiet relatati.
(14)
Fir-riżoluzzjoni tiegħu dwar Aġenda għall-Bidla, il-Parlament Ewropew stieden lill-Kummissjoni biex tiddikjara s-sena 2015 bħala s-Sena Ewropea għall-Iżvilupp, u esprima t-tama tiegħu li dan jista' jgħolli l-profil tal-kooperazzjoni għall-iżvilupp.
(15)
Is-sena 2015 għandha għalhekk tiġi nominata Sena Ewropea għall-Iżvilupp (“is-Sena Ewropea”) sabiex tipprovdi opportunità f'waqtha biex titqajjem kuxjenza fost il-pubbliku inġenerali dwar l-orjentazzjoni attwali tal-politika tal-Unjoni dwar l-iżvilupp. Hija meħtieġa informazzjoni dwar kif Unjoni li tħares 'il barra tista' tgħin biex tiżgura sostenibbiltà globali. Dan jinkludi t-tqajjim tal-għarfien dwar l-interdipendenza globali u li jintwera li l-iżvilupp huwa aktar minn sempliċiment għajnuna.
(16)
Ta' importanza essenzjali għall-impatt pożittiv tal-azzjoni tal-Unjoni għall-iżvilupp hija sa liema livell hija tgawdi minn appoġġ popolari u politiku wiesa' u tagħti prova tal-użu effettiv u effiċjenti tal-fondi pubbliċi biex jinkisbu riżultati għall-iżvilupp. Is-Sena Ewropea għandha, għalhekk, isservi ta' katalist biex titqajjem kuxjenza, inkluż permezz ta' dibattitu politiku pubbliku u l-edukazzjoni għall-iżvilupp, biex tinħoloq enerġija dinamika u għall-iskambju tal-aħjar prassi bejn l-Istati Membri, l-awtoritajiet lokali u reġjonali, is-soċjetà ċivili, is-settur privat, is-sħab soċjali u l-entitajiet internazzjonali u l-organizzazzjonijiet involuti fi kwistjonijiet tal-iżvilupp. Hija għandha tgħin biex tiġi ffukata l-attenzjoni politika u biex jiġi mmobilizzat kull min hu kkonċernat sabiex jiġu promossi azzjonijiet u inizjattivi ulterjuri kemm f'livell tal-Unjoni kif ukoll f'dak tal-Istati Membri, flimkien mal-benefiċjarji tal-għajnuna għall-iżvilupp u r-rappreżentanti tagħhom.
(17)
Is-Sena Ewropea għandha tqajjem kuxjenza dwar kull forma ta' diskriminazzjoni bbażata fuq is-sess li jiffaċċjaw in-nisa u t-tfajliet f'bosta reġjuni, partikolarment f'termini ta' aċċess għall-edukazzjoni, l-impjiegi u s-sistemi tal-kura tas-saħħa kif ukoll iż-żwieġ sfurzat, l-isfruttament sesswali u l-mutilazzjoni ġenitali u prattiki ħżiena oħra.
(18)
L-Ewrobarometru Speċjali 392 bl-isem “Solidarjetà li twassal madwar id-Dinja: l-Ewropej u l-għajnuna għall-iżvilupp”, ippubblikat f'Ottubru 2012, wera li 85 % taċ-ċittadini tal-Unjoni kienu favur li tingħata għajnuna lil nies f'pajjiżi sħab. Kif jingħad fir-rapport, minkejja l-klima ekonomika attwali, aktar minn sitta minn kull għaxar ċittadini jaħsbu li l-għajnuna għan-nies fil-pajjiżi sħab għandha tiżdied. Fl-istess ħin, dak ir-rapport wera b'mod ċar li hemm nuqqas ta' għarfien dwar il-kooperazzjoni għall-iżvilupp tal-Unjoni, fatt li jindika l-ħtieġa ta' komunikazzjoni aħjar.
(19)
Il-koordinazzjoni effiċjenti bejn is-sħab kollha li jikkontribwixxu fil-livell tal-Unjoni, nazzjonali, reġjonali u lokali hija prerekwiżit fundamentali għal Sena Ewropea effettiva. Is-sħab lokali u reġjonali f'dan il-każ għandhom rwol partikolari fil-promozzjoni tal-politika għall-iżvilupp tal-Unjoni.
(20)
Il-kuntesti u s-sensitivitajiet nazzjonali soċjoekonomiċi u kulturali diversi jirrikjedu li xi attivitajiet tas-Sena Ewropea jkunu deċentralizzati fil-livell nazzjonali, skont l-Artikolu 58 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4). Madankollu, l-iffissar tal-prijoritajiet politiċi fil-livell nazzjonali għandu jiġi kkoordinat mal-Kummissjoni bil-ħsieb li tkun iggarantita l-konsistenza mal-għanijiet strateġiċi tas-Sena Ewropea. Il-koordinazzjoni mill-qrib bejn l-attivitajiet tal-Kummissjoni u dawk tal-Istati Membri hija ta' importanza kbira sabiex jinħolqu sinerġiji u s-Sena Ewropea tkun suċċess.
(21)
Minbarra l-Istati Memrbi, il-parteċipazzjoni fl-attivitajiet li għandhom jiġu ffinanzjati fil-qafas tas-Sena Ewropea għandha tkun miftuħa għall-pajjiżi kandidati li jibbenefikaw minn strateġija ta' qabel l-adeżjoni, skont il-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta' dawk il-pajjiżi fi programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-ftehimiet qafas rispettivi u f'deċiżjonijiet tal-Kunsill ta' Assoċjazzjoni. Għandha tiġi inkoraġġuta l-koordinazzjoni mal-miżuri nazzjonali, b'mod partikolari mal-programmi nazzjonali ta' Edukazzjoni u Sensibilizzazzjoni għall-Iżvilupp (DEAR). Il-livell u l-forma ta' involviment fis-Sena Ewropea għandu jibqa' fid-diskrezzjoni ta' kull Stat Membru.
(22)
Għandha tiġi żgurata konsistenza u kumplimentarjetà ma' leġiżlazzjoni u azzjonijiet tal-Unjoni, b'mod partikolari l-Istrument ta' Kooperazzjoni għall-Iżvilupp stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 233/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) inkluż il-programm DEAR, il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp, l-Istrument Ewropew ta' Viċinat u Sħubija stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 232/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) u strumenti oħra tal-Unjoni għall-finanzjament ta' azzjoni esterna, fejn ikunu rilevanti għall-politika tal-iżvilupp.
(23)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu mħarsa permezz ta' miżuri proporzjonali tul iċ-ċiklu tal-infiq kollu kemm hu, li jinkludi l-prevenzjoni, il-kxif u l-investigazzjoni ta' irregolaritajiet, l-irkupru ta' fondi mitlufa, imħallsa meta ma kinux dovuti jew użati b'mod ħażin u, fejn xieraq, pieni amministrattivi u finanzjarji skont ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
(24)
Sabiex l-attivitajiiet maħsuba għas-Sena Ewropea jkunu kemm jista' jkun effettivi u effiċjenti, huwa importanti li titwettaq sensiela ta' azzjonijiet preparatorji fl-2014.
(25)
Il-Kummissjoni diġà ħadet bosta miżuri li jippromwovu politiki ta' żvilupp u li jinfurmaw liċ-ċittadini tal-Unjoni dwar il-kooperazzjoni għall-iżvilupp tagħha. Dawk il-miżuri eżistenti għandhom jintużaw kemm jista' jkun għas-Sena Ewropea.
(26)
Ir-responsabbiltà primarja biex jitqajjem l-għarfien taċ-ċittadini fi kwistjonijiet ta' żvilupp tinsab f'idejn l-Istati Membri. L-azzjoni fil-livell tal-Unjoni tikkomplementa u tissuplimenta l-azzjonijiet meħuda fil-livell nazzjonali, reġjonali u lokali, kif enfasizzat fid-dikjarazzjoni politika ffirmata fit-22 ta' Ottubru 2008 mill-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni bl-isem “Nikkomunikaw l-Ewropa fi Sħubija”.
(27)
Peress li l-għanijiet ta' din id-Deċiżjoni ma jistgħux jinkisbu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba l-ħtieġa ta' sħubiji multilaterali, ta' skambju transnazzjonali ta' informazzjoni u tas-sensibilizzazzjoni u t-tixrid ta' prassi tajba madwar l-Unjoni kollha, iżda jistgħu pjuttost, minħabba l-iskala tas-Sena Ewropea jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri skont il-prinċipju ta' sussidjarjetà, kif stabbilit fl-Artikolu 5 TUE. Skont il-prinċipju ta' proporzjonalità, kif stabbilit fl-istess Artikolu, din id-deċiżjoni ma tmurx lilhinn minn dak li hu meħtieġ biex jintlaħqu dawk l-għanijiet,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Suġġett
Is-sena 2015 għandha tiġi ddikjarata bħala “Is-Sena Ewropea għall-Iżvilupp” (“Is-Sena Ewropea”).
Il-motto tas-Sena Ewropea għandu jkun “Id-dinja tagħna, id-dinjità tagħna, il-ġejjieni tagħna”.
Artikolu 2
Għanijiet
L-għanijiet tas-Sena Ewropea għandhom ikunu:
(a)
li ċ-ċittadini tal-Unjoni jiġu infurmati dwar il-kooperazzjoni għall-iżvilupp tal-Unjoni u tal-Istati Membri, b'enfasi fuq ir-riżultati li l-Unjoni, b'ħidma flimkien mal-Istati Membri, kisbet bħala attur globali u li se tkompli tagħmel dan f'konformità mad-diskussjonijiet l-aktar riċenti dwar il-qafas ġenerali ta' wara l-2015;
(b)
li jitrawwem involviment dirett, ħsieb kritiku u interess attiv taċ-ċittadini u l-partijiet interessati tal-Unjoni fil-kooperazzjoni għall-iżvilupp, inkluż fit-tfassil u l-implimentazzjoni tal-politika; kif ukoll
(c)
li jitqajjem għarfien dwar il-benefiċċji tal-kooperazzjoni għall-iżvilupp tal-Unjoni mhux biss għall-benefiċjarji tal-assistenza għall-iżvilupp tal-Unjoni iżda wkoll għaċ-ċittadini tal-Unjoni u li jinkiseb fehim usa' tal-koerenza tal-politika għall-iżvilupp, kif ukoll biex jitrawwem, fost iċ-ċittadini fl-Ewropa u n-nies f'pajjiżi li qed jiżviluppaw, sens ta' responsabbiltà konġunta, solidarjetà u opportunità f'dinja li dejjem qed tinbidel u ssir dejjem aktar indipendenti.
Artikolu 3
Miżuri
1. Il-miżuri meħuda sabiex jinkisbu l-għanijiet tas-Sena Ewropea għandhom jinkludu l-miżuri li ġejjin, li jistgħu jkunu organizzati fil-livelli tal-Unjoni, nazzjonali, reġjonali jew lokali, kif jingħad fl-Anness, u ma' pajjiżi sħab, skont l-Artikolu 6(5):
(a)
kampanji ta' komunikazzjoni biex jinxterdu l-messaġġi ewlenin immirati lejn il-pubbliku ġenerali u lejn udjenzi aktar speċifiċi, b'mod partikolari żgħażagħ u gruppi oħra fil-mira ewlenin, inkluż permezz tal-mezzi ta' komunikazzjoni soċjali;
(b)
l-organizzazzjoni ta' konferenzi, avvenimenti u inizjattivi mal-partijiet interessati rilevanti kollha, illi tiġi promossal-parteċipazzjoni attiva u d-dibattitu, u biex titqajjem kuxjenza fil-livelli kollha;
(c)
jittieħdu miżuri konkreti fl-Istati Membri mmirati lejn il-promozzjoni tal-għanijiet tas-Sena Ewropea, b'mod partikolari permezz tal-edukazzjoni għall-iżvilupp, l-iskambju ta' informazzjoni u l-kondiviżjoni tal-esperjenza u l-prassi tajba fost amministrazzjonijiet nazzjonali, reġjonali jew lokali, u organizzazzjonijiet oħra; u
(d)
it-twettiq ta' studji u stħarriġ u t-tixrid tar-riżultati tagħhom.
2. Il-Kummissjoni tista' tidentifika miżuri oħrajn li jikkontribwixxu għall-għanijiet tas-Sena Ewropea u tista' tippermetti li l-isem tas-Sena Ewropea u l-motto jintużaw fil-promozzjoni ta' dawk il-miżuri sakemm dawn ikunu jikkontribwixxu biex jinkisbu dawk l-għanijiet.
Artikolu 4
Il-koordinazzjoni mal-Istati Membri
1. Il-Kummissjoni għandha tistieden lill-Istati Membri biex kull wieħed minnhom jaħtar koordinatur nazzjonali responsabbli għall-organizzazzjoni tas-sehem ta' dak l-Istat Membru fis-Sena Ewropea. L-Istati Membrigħandhom jinformaw lill-Kummissjoni bi kwalunkwe ħatra bħal din.
2. Il-koordinaturi nazzjonali, f'koordinazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, għandhom jikkonsultaw u jikkooperaw ma' firxa wiesgħa ta' partijiet interessati, inklużi s-soċjetà ċivili u s-settur privat, il-parlamenti nazzjonali, is-sħab soċjali, u, fejn xieraq, aġenziji nazzjonali, l-Istat federali jew il-livell tal-gvern subnazzjonali, inklużi l-awtoritajiet reġjonali u lokali u fejn applikabbli pajjiżi u territorji extra-Ewropej assoċjati jew punti ta' kuntatt għall-programmi rilevanti tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tistieden lill-Istati Membri biex jibagħtulha, sal-1 ta' Settembru 2014, il-programm ta' ħidma tagħhom, li għandu jippreżenta d-dettalji dwar l-attivitajiet nazzjonali ippjanati għas-Sena Ewropea, skont l-għanijiet tas-Sena Ewropea u d-dettalji tal-miżuri li jinsabu fl-Anness.
4. Qabel ma tapprova l-programmi ta' ħidma, il-Kummissjoni għandha tivverifika li dawk l-attivitajiet jikkonformaw, f'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u r-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (7), mal-għanijiet tas-Sena Ewropea.
Artikolu 5
Parteċipazzjoni
Il-parteċipazzjoni fl-attivitajiet tas-Sena Ewropea li għandhom jiġu ffinanzjati mill-baġit tal-Unjoni għandha tkun miftuħa għall-Istati Membri u l-pajjiżi kandidati li jkunu qed jibbenefikaw minn strateġija ta' qabel l-adeżjoni, bi qbil mal-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta' dawk il-pajjiżi fi programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-ftehimiet qafas rispettivi u f'deċiżjonijiet tal-Kunsill ta' Assoċjazzjoni.
Artikolu 6
Il-koordinazzjoni fil-livell tal-Unjoni u l-implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta din id-Deċiżjoni fil-livell tal-Unjoni, partikolarment billi taddotta d-deċiżjonijiet ta' finanzjament meħtieġa skont ir-Regolamenti li jistabbilixxu l-istrumenti għall-finanzjament tal-azzjoni esterna rilevanti għall-azzjonijiet ikkonċernati, jiġifieri l-Istrument ta' Finanzjament tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp, l-Istrument Ewropew għad-Demokrazija u għad-Drittijiet tal-Bniedem għall-perjodu 2014-2020, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 235/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), l-Istrument Ewropew tal-Viċinat, l-Istrument li jikkontribwixxi għall-Istabbiltà u l-Paċi, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 230/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), l-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 231/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10), u l-Istrument ta' Sħubija għall-kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 234/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) (“l-istrumenti għall finanzjament ta' azzjoni esterna”).
2. Il-Kummissjoni flimkien mas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE) għandha tikkoopera mill-qrib mal-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Istati Membri, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew, il-Kumitat tar-Reġjuni u l-korpi u l-assoċjazzjonijiet attivi fi kwistjonijiet ta' żvilupp fil-livell tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni torganizza laqgħat tal-koordinaturi nazzjonali biex tikkoordina l-implimentazzjoni tas-Sena Ewropea u biex isir skambju tat-tagħrif dwar l-implimentazzjoni fil-livell tal-Unjoni u dak nazzjonali. Il-Kummissjoni tista' tistieden rappreżentanti tas-soċjetà ċivili u tal-awtoritajiet reġjonali u lokali kif ukoll membri tal-Parlament Ewropew biex jattendu għal dawk il-laqgħat bħala osservaturi.
4. Il-Kummissjoni għandha torganizza laqgħat tal-partijiet interessati rilevanti kollha involuti fil-kooperazzjoni għall-iżvilupp tal-Unjoni biex jassistuha fl-implimentazzjoni tas-Sena Ewropea fil-livell tal-Unjoni. Il-koordinaturi nazzjonali għandhom ikunu mistiedna għal dawk il-laqgħat.
5. Il-Kummissjoni għandha tagħmel is-Sena Ewropea prijorità fl-attivitajiet ta' komunikazzjoni tar-Rappreżentanzi tagħha fl-Istati Membri u d-Delegazzjonijiet tal-UE f'pajjiżi sħab. Bil-għan li jipparteċipaw f'attivitajiet relatati mas-Sena Ewropea, kemm jekk dawk l-attivitajiet isiru fl-Unjoni u kemm jekk isiru fil-pajjiżi terzi, sħab fl-iżvilupp f'pajjiżi terzi għandhom ikunu appoġġjati minn Delegazzjonijiet tal-UE filwaqt li l-pajjiżi u territorji extra-Ewropej għandhom ikunu appoġġjati permezz ta' kanali istituzzjonali xierqa.
6. Is-SEAE u d-Delegazzjonijiet tal-UE għandhom jagħmlu s-Sena Ewropea parti integrali mill-attivitajiet ta' informazzjoni u komunikazzjoni li jkunu għaddejjin.
Artikolu 7
Konsistenza u kumplimentarjetà
Skont ir-Regolamenti li jistabbilixxu l-istrumenti għall-finanzjament ta' azzjoni esterna rilevanti għall-azzjonijiet ikkonċernati, il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni jkunu konsistenti ma' kwalunkwe miżuri oħrajn tal-Unjoni, nazzjonali u reġjonali li jgħinu fil-kisba tal-għanijiet tas-Sena Ewropea, u jkunu jikkomplementaw bis-sħiħ il-miżuri eżistenti tal-Unjoni, nazzjonali u reġjonali.
Artikolu 8
Dispożizzjonijiet speċifiċi dwar sostenn finanzjarju u mhux finanzjarju
1. Il-miżuri li min-natura tagħhom huma mifruxa mal-Unjoni kollha, u li huma msemmija fil-Parti A tal-Anness, għandhom iwasslu għal proċedura ta' sejħa għall-offerti jew għal għotjiet iffinanzjati mill-Unjoni skont it-Titoli V u VI tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
2. Il-miżuri li jkunu min-natura tagħhom mifruxa mal-Unjoni kollha, imsemmija fil-Parti B tal-Anness, jistgħu jiġu kofinanzjati mill-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni tista' tagħti kofinanzjament lil kull koordinatur nazzjonali skont il-proċedura stabbilita fil-Parti C tal-Anness.
4. Fejn xieraq, u bla ħsara għall-għanijiet u l-baġit tagħhom, il-programmi eżistenti li jikkontribwixxu għall-promozzjoni tal-iżvilupp jistgħu jsostnu s-Sena Ewropea. Barra minn hekk, l-isforzi eċċezzjonali mill-Istati Membri fil-ġestjoni ta' avvenimenti internazzjonali relatati mal-iżvilupp jew ħidmiet internazzjonali għall-iżvilupp jistgħu jiġu kkunsidrati wkoll fil-programmi ta' ħidma nazzjonali.
5. Il-Kummissjoni tista' tagħti appoġġ mhux finanzjarju għal attivitajiet li jsiru minn organizzazzjonijiet pubbliċi u privati u li jkunu konformi mal-Artikolu 3(2).
6. Biex il-miżuri jitqiesu bħala eliġibbli għall-finanzjament taħt din id-Deċiżjoni huma għandhom ikunu rekwiżiti li jagħmlu użu effettiv ta' nfiq pubbliku, biex jagħtu valur miżjud, u jkunu orjentati lejn ir-riżultati.
Artikolu 9
Il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu miżuri xierqa sabiex tiżgura li, meta jiġu implimentati azzjonijiet iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu mħarsa bl-applikazzjoni ta' miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, b'verifiki u spezzjonijiet effettivi u, jekk jiġu skoperti irregolaritajiet, bl-irkupru tal-ammonti li jkunu tħallsu mingħajr ma kienu dovuti u, fejn xieraq, b'penalitajiet amministrattivi u finanzjarji effikaċi, proporzjonali u dissważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa tal-awditjar, abbażi ta' dokumenti u kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post, fuq il-benefiċjarji tal-għotjiet, il-kuntratturi u s-sottokuntratturi kollha, li rċevew fondi tal-Unjoni taħt din id-Deċiżjoni.
3. L-Uffiċċju Ewropew ta' Kontra l-Frodi (OLAF) jista' jwettaq investigazzjonijiet, inklużi kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post, skont id-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (12) u fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13) bil-għan li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew xi attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'konnessjoni ma' xi ftehim jew deċiżjoni ta' għotja jew ta' xi kuntratt iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni.
Artikolu 10
Rappurtar u valutazzjoni
Sal-31 ta' Diċembru 2016, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni dwar l-implimentazzjoni, ir-riżultati u l-valutazzjoni ġenerali tal-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni sabiex tipprepara azzjoni ta' segwitu xierqa.
Artikolu 11
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta' April 2014.