РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/494 НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно мерките SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), приведени в действие от Словения в полза на Adria Airways d.d.
(нотифицирано под номер C(2014) 4543)
(само текстът на словенски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на помощта SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с тези разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С уведомление SANI № 5628 от 11 март 2011 г., заведено като получено на същия ден, Словения уведоми Комисията относно отпускането на помощ за оздравяване на предприятието Adria Airways d.d. (наричано по-нататък „Adria“ или „дружеството“) под формата на държавна гаранция и на кредит при облекчени условия в размер на 6,2 млн. евро.
(2)
Словения предостави допълнителна информация с писма от 31 март 2011 г. и 12 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 29 април 2011 г., на което не бе получен отговор от словенските органи. На 13 юли 2011 г. бе проведена среща със словенските органи и техните консултанти, на която бе обяснено на Комисията, че помощта за оздравяване, за която е изпратено уведомление, няма да бъде достатъчна с оглед на неблагоприятното финансово състояние на дружеството и че Словения планира да направи капиталова инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria. Словения оттегли уведомлението си за помощта за оздравяване на 1 август 2011 г.
(3)
Вследствие на получена от Словения информация, че на 30 септември 2011 г. тя все пак е извършила капиталовата инжекция, посочена по-горе, Комисията реши да продължи предварителното си разследване ex officio и поиска допълнителна информация с писма от 12 септември 2011 г., 28 ноември 2011 г. и 17 април 2012 г., на които Словения отговори с писма от 11 октомври 2011 г., 27 декември 2011 г., 13 януари 2012 г. и 18 май 2012 г. Освен това Словения изпрати меморандум, изготвен от законните представители на Adria, по електронна поща на 7 ноември 2012 г.
(4)
По искане на Словения на 12 юли 2012 г. бе проведена среща с участието на представители на Adria и държавния холдинг PDP (2), който е един от акционерите на Adria. На тази среща Словения и представителите на Adria и PDP представиха разяснения и аргументи по отношение на разглежданите мерки.
(5)
С писмо от 20 ноември 2012 г. Комисията уведоми Словения, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта (наричано по-нататък „решението за откриване“). Словения представи мнение относно решението за откриване с писмо от 21 януари 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 5 март 2013 г., на което Словения отговори на 19 април 2013 г. Словения предостави допълнителна информация на 16 септември 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 6 ноември 2013 г., на което Словения отговори на 4 декември 2013 г., както и на 6 и 17 януари 2014 г. Срещи със словенските органи и техните законни представители се състояха на 25 март и 5 декември 2013 г. и на 8 януари 2014 г.
(6)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) на 8 март 2013 г. Комисията прикани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мерките.
(7)
На 8 април 2013 г. в Комисията постъпи становището на една заинтересована страна, Ryanair. Тя го изпрати на Словения, на която бе предоставена възможност за отговор; нейното мнение беше получено с писмо от 13 май 2013 г.
2. ПАЗАРЪТ НА ВЪЗДУШНИЯ ТРАНСПОРТ НА СЛОВЕНИЯ
(8)
Adria е националният въздушен превозвач на Словения и основната авиокомпания на летище Любляна. През 2011 г. дружеството е транспортирало 73,4 % от пътниците, които летят през летище Любляна, а впоследствие тази цифра е спаднала на 71,3 % през 2012 г. и на 69,8 % през 2013 г. (4)
(9)
Въпреки че присъствието на нискотарифни превозвачи в Словения е ограничено (easyJet обслужва само един маршрут от Любляна, а Wizz Air обслужва два), те са поели 12,6 % от пътниците на обществения транспорт през 2013 г. (5) Понастоящем има още пет други конкуренти, които извършват полети от Любляна до техните основни възлови летища, а именно Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines и Air Serbia.
3. ПОЛУЧАТЕЛ НА ПОМОЩТА
(10)
Adria е голямо предприятие с приблизително 450 служители. През 2013 г. то има оборот от 142,3 млн. евро и загуби в размер на 3 млн. евро (по оценки). То има флот от 11 самолета, главно регионални реактивни самолети. Понастоящем дяловете на Adria са собственост inter alia на Република Словения - 69,9 %, на Bank Assets Management Company (BAMC) (на което бяха прехвърлени някои активи от Nova Ljubljanska Banka d.d. (6), наричано по-нататък „NLB“) - 19,6 %, на ABANKA d.d. - 4,7 %, и на PDP - 2,1 %.
(11)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. За допълнителни данни относно финансовото състояние на Adria в периода между 2007 и 2011 г. вж. раздел 7.1 по-долу.
(12)
На 1 август 2012 г. Словения, заедно с PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. и Unicredit Bank of Slovenia d.d., започна процеса на приватизация на Adria, като отправи покана за представяне на оферти за 74,87 % от дяловете на дружеството. На тази дата Агенцията за управление на капиталови активи на Република Словения (Capital Assets Management Agency of the Republic of Slovenia, AUKN) публикува публична покана към инвеститорите за изразяване на интерес с необвързващ характер в рамките на процеса на продажба на мажоритарен пакет акции на дружеството (7). Изглежда обаче тази процедура е била отменена и процедурата за приватизация на Adria ще бъде стартирана наново на по-късен етап.
4. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И ПЛАНА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
4.1. Мярка 1: увеличението на капитала от 2007 г.
(13)
Считано от 31 декември 2006 г. капиталът на Adria има следната акционерна структура:
Таблица 1
Акционерна структура на Adria преди увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Други (включително акционери физически лица)
3,2
(14)
На 19 февруари 2007 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 10,9 млн. евро. Фондът KAD, който е 100 % собственост на държавата, записа приблизително 99,6 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 5 април 2007 г.
(15)
Заплатената цена беше 27 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] (11) г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2006 г.
(16)
Вследствие на увеличението на капитала от 2007 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 2
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Други (включително акционери физически лица)
1,8
4.2. Мярка 2: увеличението на капитала от 2009 г.
(17)
На 13 януари 2009 г. управителният съвет на Adria реши да увеличи капитала на дружеството чрез емитиране на нови акции. В резултат на това капиталът на Adria бе увеличен с 2,36 млн. евро. Фондът KAD записа приблизително 99,5 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 20 юли 2009 г.
(18)
Заплатената цена беше 22 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2008 г.
(19)
Вследствие на увеличението на капитала от 2009 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 3
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2009 г.
Име
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Други (включително акционери физически лица)
2,9
4.3. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(20)
На 2 септември 2010 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 2,5 млн. евро. Холдингът PDP (наследник на KAD и SOD) записа приблизително 80 % от увеличението. Две частни туристически агенции, Kompas d.d. и Palma d.o.o., записаха останалите 20 % (по 10 % всяка). Всички акции бяха записани до 1 октомври 2010 г.
(21)
Заплатената цена беше 12 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец юни 2009 г.
(22)
В следствие на увеличението на капитала от 2010 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 4
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2010 г.
Име
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Други (включително акционери физически лица)
2,4
4.4. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(23)
На 21 септември 2011 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 69,7 млн. евро. Република Словения записа 49,5 млн. евро, а PDP - 0,5 млн. евро, и двете суми в налични средства. Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) бе осъществена под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: а) 13,83 млн. евро от NLB, б) 3,35 млн. евро от Abanka Vipa d.d., в) 1,24 млн. евро от Unicredit Bank of Slovenia d.d., и г) 1,28 млн. евро от Hypo Alpe-Adria Bank d.d. Увеличението на капитала бе осъществено на 30 септември 2011 г.
(24)
Договорената цена е била 1 EUR за акция - позволеният от словенското законодателство минимум. Не е бил изготвен доклад за оценка.
(25)
Вследствие на увеличението на капитала от 2011 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 5
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2011 г.
Име
%
Република Словения
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Други (включително акционери физически лица)
0,1
Планът за преструктуриране от септември 2011 г.
(26)
Според Словения държавата, PDP и банките са взели решение за участие в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на план от септември 2011 г., озаглавен „Програма за финансово преструктуриране и преструктуриране на стопанската дейност“ (наричана по-нататък „планът за преструктуриране“). Този план включва необходимите мерки за финансово преструктуриране и преструктуриране на дейността на Adria, които ще позволят на дружеството да възстанови своята жизнеспособност. Видно е, че планът е написан с цел уведомяване относно помощ за преструктуриране, тъй като в него присъстват понятия като „собствен принос“ и „нарушаване на конкуренцията“, които обикновено не се срещат в бизнес план.
(27)
Според първоначално представения план за преструктуриране Adria ще постигне жизнеспособност през 2013 г. (базов и оптимистичен сценарий) или 2014 г. (песимистичен сценарий). Също така, според първоначално представения план за преструктуриране затрудненията на Adria произтичат от: а) […].
(28)
В първоначално представения план за преструктуриране са установени набор от мерки, насочени към преструктуриране на Adria и възстановяване на жизнеспособността на дружеството: а) […].
(29)
Също така според първоначално представения план за преструктуриране увеличението на капитала от 2011 г. в размер на 69,7 млн. евро ще покрие отрицателната стойност на собствения капитал на Adria в размер на […] EUR, погасяването на задължения в размер на […] EUR ([…] EUR просрочени задължения към доставчици и […] EUR за предсрочно погасяване на банкови заеми) и финансирането на мерки за преструктуриране в размер на […] EUR.
(30)
От друга страна, общите разходи за преструктуриране ще възлязат на […] EUR, които са частично финансирани от капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро, направена от словенската държава и PDP. Участието на Adria в разходите за неговото преструктуриране („собствен принос“) ще възлиза на […] EUR от замяната на банкови заеми срещу дялов капитал (19,7 млн. евро), […]. На последно място, в първоначално представения план за преструктуриране продажбата на AAT и отмяната на редовни маршрути се разглеждат като компенсаторни мерки.
(31)
С оглед на съмненията, изразени от Комисията в решението за откриване, Словения представи редица актуализации на плана за преструктуриране. По-специално, планът за преструктуриране в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Допълнителните мерки за преструктуриране, заедно с тяхното финансово отражение за 2014 и 2015 г., са следните: а) […].
4.5. Мярка 5: придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. през 2010 - 2011 г.
(32)
През 2010 г. е учредено AAT, дъщерно дружество 100 % собственост на Adria. Дотогава то е вътрешно подразделение за поддръжка на Adria, известно като SVL. AAT осъществява дейност в сектора на поддържане на въздухоплавателни средства за Adria и други клиенти.
(33)
В периода от ноември 2010 г. до март 2011 г. PDP и Aerodrom Ljubljana - мажоритарен държавен управител на летище Любляна - придобиха от Adria съответно 52,3 % и 47,7 % в AAT на два етапа. На първия етап PDP купи дял в AAT в размер на 18,24 % под формата на 2 676 346 привилегировани акции без право на глас на стойност 1 EUR на акция. По същото време Aerodrom Ljubljana придоби дял от 31,16 % в AAT (4 570 881 акции) чрез преобразуване на дълг в привилегировани акции без право на глас за сума от приблизително 4,6 млн. евро. На втория етап, в началото на 2011 г., Adria продаде останалите свои акции в AAT както следва: PDP придоби 5 000 000 обикновени акции на стойност 1 EUR за акция и увеличи дела си в дружеството на 52,33 %, докато Aerodrom Ljubljana увеличи дела си в AAT на 47,67 %, като преобразува 2,2 млн. евро вземания от Adria.
(34)
Следователно общата цена възлиза на 14,7 млн. евро, т.е. 1 EUR на акция. В доклад за оценка от април 2010 г. стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро към месец декември 2009 г.
5. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(35)
На 20 ноември 2012 г. Комисията реши да открие официалната процедура по разследване. Предварителното становище на Комисията в решението за откриване беше, че към момента на прилагане на установените мерки, или поне от 2008 г. нататък, Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение. Комисията също така изрази съмнения по отношение на петте разглеждани мерки и достигна до предварителното заключение, че при всички тях е налице държавна помощ.
(36)
По отношение на мерки 1 и 2 в решението за откриване Комисията изразява мнението, че словенската държава е упражнила видимо и пряко влияние върху KAD и достигна до предварителното заключение, че участието на KAD в увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. е осъществено с държавни ресурси и може да бъде приписано на Словения. Макар че действителната цена, платена за акциите от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка, Комисията изрази съмнение дали докладите са отчели значителния период от време, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяването на капиталовата инжекция. Като има предвид, че по това време KAD е мажоритарен съдружник в Adria, Комисията счита, че увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. са били насочени към финансиране на съществуваща инвестиция на KAD в дружество, което би могло да се счита за предприятие в затруднение.
(37)
При прегледа на мярка 3 Комисията отбеляза, че PDP е наследник на KAD и SOD, чиито действия според предварителната оценка на Комисията могат да бъдат приписани на държавата. Освен това Комисията подчерта факта, че словенската държава притежава непряко 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU (100 % държавно предприятие за управление на активи)), като елемент, даващ основание да се припише отговорност на държавата, и се позова на някои косвени доказателства за приписване на отговорност на държавата по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine (14). Както при мерки 1 и 2, макар действителната цена, платена за акциите от PDP, да е под определената стойност в доклада за оценка, Комисията изрази съмнения дали докладът е отчел значителния период от време от 15 месеца, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяване на капиталовата инжекция. Комисията също така застъпи предварителното становище, че участието в капиталовата инжекция от 2010 г. на две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) заедно с PDP само по себе си не е достатъчно, за да разсее съмненията на Комисията за възможно предимство в полза на Adria (15).
(38)
Във връзка с мярка 4 Комисията отбеляза, че за инвестицията на Словения явно са използвани държавни ресурси, и потвърди предварителното си заключение, че за действията на PDP носи отговорност държавата. Комисията също така изрази съмнения относно участието на NLB в мярка 4, което изглежда може да бъде приписано на държавата предвид факта, че а) по това време NLB е била мажоритарна собственост на държавата, б) държавата е имала мнозинството от гласовете в управителния съвет и надзорния съвет на банката, и в) публични органи могат да упражняват влияние върху поведението на банка, контролирана от държавата.
(39)
При оценката на това дали мярка 4 води до неправомерно избирателно предимство в полза на Adria, Комисията отбелязва в решението за откриване, че фактът, че банките се съгласяват на замяна на дълг срещу дялов капитал само в случай че държавата направи капиталова инжекция в Adria, и по-специално различният характер на приноса на държавата и PDP в сравнение с приноса на банките (замяна на дълг срещу дялов капитал), е достатъчен, за да възникнат основателни съмнения дали увеличението на капитала от 2011 г. е било pari passu. Комисията отбелязва също така, че за разлика от предишните увеличения на капитала, капиталовото увеличение от 2011 г. е било извършено без доклад за оценка.
(40)
По отношение на твърденията на словенските органи, че те са взели решение за участие в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г., Комисията отбеляза, че планът за преструктуриране по принцип не е бил достатъчен за удовлетворяване на критериите на частен инвеститор, тъй като някои от прогнозите на плана за преструктуриране изглежда са се основавали на несигурни или неясни допускания. Освен това Комисията подчерта, че частен инвеститор би взел предвид риска предходните увеличения на капитала да са съставлявали незаконна държавна помощ и би оценил отражението на риска от възможно нареждане за възстановяване от страна на Комисията върху рентабилността на инвестицията. На последно място, Комисията отбеляза, че банките може да са взели решение за участие в капиталовата инжекция поради интереса, показан към Adria от Словения, много преди датата, на която е взето решението за увеличение на капитала от 2011 г.
(41)
Във връзка с мярка 5 Комисията потвърди своето предварително становище, че за действията на PDP носи отговорност държавата и че са използвани държавни ресурси. По отношение на Aerodrom Ljubljana Комисията достигна до същото предварително заключение с оглед на факта, че то вече е било мажоритарна държавна собственост към момента на придобиване на AAT. Комисията счита също, че е малко вероятно публичните органи да не са участвали във важните решения, вземани от Aerodrom Ljubljana - управителят на летище Ljubljana, поради стратегическото значение на летището за страната като основен входен терминал за международни полети.
(42)
Предвид факта, че първият етап от придобиването на акции в AAT се е състоял непосредствено след увеличението на капитала от 2010 г., Комисията е на мнение, че двете мерки не трябва да се оценяват поотделно, а като част от по-голяма операция, насочена към подпомагане на Adria. При прегледа на доклада, в който е определена стойността на акциите на ATT, Комисията отбеляза, че в него AAT е оценено като част от подразделението за поддръжка на Adria (по това време това е SVL) и при оценяване на стойността на AAT са взети предвид полезните взаимодействия, произтичащи от това. Въпреки това Комисията счита, че докладът е трябвало да оцени стойността на SLV/AAT като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата, тъй като през 2010 г. AAT е отделено от Adria и продадено като отделно предприятие. Освен това Комисията изрази загриженост относно значителния период от време между момента на оценката и момента на продажба на акциите на AAT.
(43)
Комисията също така изрази съмнения относно съвместимостта с вътрешния пазар на петте разглеждани мерки, по-специално поради факта, че Словения не е представила всички възможни основания за съвместимост.
(44)
С оглед на естеството на разглежданите мерки и факта, че Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение към момента на привеждане в действие на мерките, Комисията отбеляза, че съвместимостта на мерките може да се оценява само съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, и по-специално в контекста на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (16) (наричани по-нататък „Насоките за ОиП“). Комисията отбеляза първо, че условията за помощ за оздравяване, установени в раздел 3.1 от Насоките за ОиП, изглежда не са изпълнени. Във връзка с помощта за преструктуриране, определена в раздел 3.2 от Насоките за ОиП, Комисията подчерта, че установените мерки са предоставени преди Комисията да бъде уведомена и в отсъствието на надежден план за преструктуриране, който удовлетворява условията, установени в Насоките за ОиП - обстоятелство, което само по себе си ще бъде достатъчно, за да се изключи съвместимост на мерките с вътрешния пазар (17).
(45)
Комисията също така изрази съмнения относно плана за преструктуриране, тъй като той не се оказва достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, защото някои от неговите прогнози се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни допускания. Комисията също така не е убедена дали компенсаторните мерки, предвидени в плана за преструктуриране, може да се считат за подходящи и/или достатъчни, предвид това, че те се оказват необходими за възстановяване на жизнеспособността на Adria. Що се отнася до продажбата на AAT, тя се е състояла няколко месеца преди одобряването на плана за преструктуриране, в края на 2010 г. и началото на 2011 г. - момент, когато Adria очевидно наложително се нуждае от финансиране. Също така отмяната на редовни маршрути не се оказва приемлива като компенсаторна мярка, предвид това, че в плана за преструктуриране повечето от тези маршрути (27 от 31) са посочени като губещи и във всички случаи тяхното закриване ще бъде необходимо за осигуряване на жизнеспособността на дружеството. Комисията също така изрази съмнения относно това дали предложеният собствен принос от Adria в размер на […] EUR е изцяло приемлив, по-специално защото не е ясно дали сумите от продажбата на AAT и замяната на банкови заеми срещу дялов капитал може да се отчитат като собствен принос. Като се има предвид, че Adria изглежда е в затруднено положение към момента на привеждане в действие на мерките и че предприятията в затруднение могат да получат само помощ за оздравяване и/или преструктуриране, Комисията изрази съмнения и относно това дали принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ ще бъде спазен, особено по отношение на увеличението на капитала от 2011 г.
6. МНЕНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
6.1. Мнения от Словения
(46)
В своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедура Словения твърди, че мерки 1, 2 и 3 не включват държавна помощ, тъй като не може да се счита, че за решенията на KAD и PDP отговорност носи държавата. По-специално Словения отбелязва, че 100 % дялово участие на държавата не е достатъчно, за да се заключи, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Словения освен това отбелязва, че докладите за оценка, в които е определена стойността на акциите, са подходящи и че на тази основа е спазен принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика, като по този начин се изключва предимство в полза на Adria. Що се отнася по-специално до мярка 3, Словения твърди, че записването pari passu на 20 % от акциите от две частни туристически агенции заедно с PDP е съществено и показва, че на пазара не са налице съмнения относно жизнеспособността на Adria, което ще изключи наличието на държавна помощ.
(47)
Във връзка с мярка 5 Словения потвърждава, че отговорността за действията на PDP не може да бъде приписана на държавата. По отношение на действията на Aerodrom Ljubljana Словения счита, че влиянието на Словения върху решението на последното да купи AAT не може да бъде изведено от факта, че определени членове на надзорния съвет са били предложени от държавата, KAD и SOD. Освен това Словения счита, че докладът за оценка от месец април 2010 г., в който стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро, не може да се счита за остарял и че нищо не показва, че в доклада за оценка са взети предвид полезните взаимодействия с Adria. В допълнение Словения твърди, че от протоколите от заседанията на управителните съвети на PDP и Aerodrom Ljubljana става видно, че решението за придобиване на ATT е взето въз основа на рационални от икономическа гледна точка съображения. По тези причини наличието на държавна помощ в мярка 5 ще бъде изключено.
(48)
Словения също така оспорва определянето на Adria като предприятие в затруднение и счита, че Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г., т.е. по времето на мярка 4.
(49)
По отношение на мярка 4 Словения изключва наличието на помощ с аргумента, че замяната на дълг срещу дялов капитал на NLB не може да бъде приписана на държавата. Нещо повече, Словения е на мнение, че непогасените заеми, преобразувани в дялов капитал, са били напълно обезпечени със залози върху самолети и сгради, както и че с преобразуването им в дялов капитал банките са поели нов търговски риск. В този смисъл замяна на дълг срещу дялов капитал ще бъде еквивалентна на финансова инжекция. Словения също така отбелязва, че банките и държавата са упражнили взаимно влияние, за да се вземе решението за инвестиране, което - по мнение на Словения - се основава на надежден план за преструктуриране, и заключава, че инвестиционните решения са взети по едно и също време, като по този начин се изключва всякакво неправомерно предимство в полза на Adria.
(50)
Тъй като Словения счита, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавни ресурси, тя не е представила основания за съвместимост на тези мерки. Тя обаче представи основания за съвместимост на мярка 4, в случай че Комисията заключи, че мярката съставлява държавна помощ. Тъй като според Словения Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г. (виж съображение 48), мярка 4 ще представлява съвместима помощ за преструктуриране съгласно раздел 3.2 от Насоките за ОиП въз основа на представения план за преструктуриране.
(51)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността, Словения счита, че планът за преструктуриране гарантира дългосрочната жизнеспособност на Adria и подчертава, че в съответствие с Насоките за ОиП планът за преструктуриране включва проучване на пазара и анализ на причините, които са довели до затрудненията на предприятието, и предвижда изоставяне на дейностите, които биха продължили да генерират загуби и след преструктурирането. Както е посочено в съображение 31, Словения е представила редица актуализации на плана за преструктуриране, който в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Словения също така подчертава, че актуализираният план за преструктуриране гарантира дългосрочна жизнеспособност на предприятието до края на 2015 г. дори и при песимистичен сценарий, с възвръщаемост на собствения капитал (RoE) от […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г., по-висока от нивата, приети от Комисията в решението относно Air Malta (18).
(52)
Словения е на мнение, че намаляването на капацитета (под формата на отмяна на услуги по разписание) в размер на […] % и […] % съответно през зимния и през летния сезон, освобождаването на слотове на определени летища, включително координирани (претоварени) летища, и продажбата на AAT са подходящи и пропорционални компенсаторни мерки. Словения също така твърди, че отменените маршрути всъщност са били рентабилни въз основа на т.нар. „брутен марж“ (положителен принос С1), който Комисията е приела в делата за Air Malta и Czech Airlines (19).
(53)
По отношение на помощта, ограничена до минимум (собствен принос), в съответствие с обясненията по-горе, Словения твърди, че продажбата на AAT не съдържа помощ и следователно постъпленията от нея в размер на 14,7 млн. евро следва да се приемат като собствен принос. Словения също така счита, че замените на дълг срещу дялов капитал, направени от банките, следва да се отчитат като собствен принос по отношение на цялата сума, т.е. 19,7 млн. евро. Освен това Словения предостави стойностите на самолетите, заложени по въпросните заеми, заедно със съответния доклад на AVAC (20), в който се посочват стойностите на тези самолети. Когато към това се прибави продажбата на редица активи […], размерът на собствения принос ще надхвърли [50-54] % въз основа на актуализирания план за преструктуриране.
(54)
На последно място, що се отнася до принципа на еднократната помощ („един път - последен път“), Словения е на мнение, че той е бил спазен, тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 - които предшестват мярка 4 - не включват държавна помощ в полза на Adria.
6.2. Мнения от заинтересовани страни
(55)
По време на официалната процедура по разследване в Комисията бяха получени мнения само от Ryanair, като дружеството подкрепя предварителните заключения на Комисията, че мерките предмет на оценка включват помощ и са несъвместими с вътрешния пазар.
(56)
Същевременно обаче Ryanair твърди, че в решението за откриване оценката на Комисията въз основа на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика не е пълна, тъй като Комисията е трябвало да прецени дали един частен инвеститор би избрал направо ликвидацията на Adria, вместо да му осигурява допълнителен капитал (21). Ryanair твърди, че Комисията е трябвало да прецени в решенията си за откриване дали ликвидацията на Adria е по-рентабилна за държавата от предоставянето на допълнителни средства. Макар да счита, че не е разполагало с достатъчно информация, за да даде мнение по плана за преструктуриране, Ryanair отбеляза съмненията си, че рентабилността на Adria ще бъде възстановена.
(57)
Ryanair също така твърди, че всяка помощ в полза на Adria би засегнала позицията на пазара на Ryanair, тъй като тя би подронила усилията на Ryanair да развие своя пазар и би причинила загуба на приходи за Ryanair.
6.3. Становище на Словения по мненията на трети заинтересовани страни
(58)
В становището си Словения разгледа подробно аргументите, изтъкнати от Ryanair. По-специално Словения отбеляза, че в капиталовите инжекции в полза на Adria е участвала не само държавата, но също и частни инвеститори, както и субекти, чиито действия според Словения не могат да бъдат вменени на държавата. Освен това Словения счита, че Ryanair тълкува погрешно съдебната практика, когато твърди, че държавата е трябвало да предпочете несъстоятелност пред преструктурирането и дългосрочната жизнеспособност на Adria. Според Словения тестът, представен от Ryanair, е погрешен, тъй като ще може да се приложи само към кредиторите, но не и към инвеститорите на Adria: Словения не може да поиска ликвидирането на Adria, тъй като няма несъбрани заеми от дружеството.
(59)
Словения отбеляза, че Комисията е разгледала допускането, на което се основава планът за преструктуриране на Adria, и подчерта, че съмненията на Ryanair относно това дали жизнеспособността на Adria може да бъде възстановена са неоснователни. И накрая, Словения изтъкна, че твърдяната вреда за позицията на пазара на Ryanair не е обоснована.
7. ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ
(60)
Настоящото решение разглежда като предварителна точка въпроса дали Adria е предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП (раздел 7.1 по-долу). След това се анализира въпросът дали разглежданите мерки включват държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (раздел 7.2 по-долу) и след това дали помощта, ако такава е налице, е законосъобразна (раздел 7.4 по-долу) и съвместима с вътрешния пазар (раздел 7.5 по-долу).
7.1. Затрудненията на Adria
(61)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. Според информацията, предоставена от Словения, основните финансови параметри на Adria между 2007 г. и 2011 г. са следните:
Таблица 6
Основни финансови данни на Adria за периода 2007 г. - юни 2011 г. (в млн. евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Юни 2011 г.
Оборот
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Нетен резултат
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Регистриран капитал
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Собствен капитал
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Дълг/собствен капитал (коефициент)
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Парични потоци от оперативна дейност
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Adria приключи финансовата 2011 година със загуби в размер на 12 млн. евро (24), докато през 2012 г. загубите достигнаха 10,8 млн. евро (25). Също така изглежда през 2013 г. Adria ограничава загубите до 3,1 млн. евро (26).
(63)
В точка 10, буква а) от Насоките за ОиП се посочва, че дружество се счита за предприятие в затруднение, когато „първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца“. Тази разпоредба отразява допускането, че дадено предприятие, което понася тежки загуби в своя регистриран капитал, ще бъде неспособно да се справи със загубите, които почти сигурно го обричат да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време (съгласно точка 9 от Насоките за ОиП).
(64)
Както е посочено в решението за откриване, между 2007 г. и юни 2011 г. не са налице загуби в регистрирания капитал, а той на практика е увеличен. Комисията обаче отбелязва, че собственият капитал на дружеството е станал отрицателен през 2010 г. и 2011 г. По същото време предприятието не е предприело подходящи мерки, за да се справи с намалението на собствения капитал. По предходни случаи (27) Комисията е заключавала, че ако едно дружество има отрицателен собствен капитал, тогава a priori се допуска, че са изпълнени критериите по точка 10, буква а) от Насоките за ОиП, какъвто е случаят с Adria поне от 2010 г. нататък. Общият съд в свое скорошно решение (28) също стигна до заключението, че едно дружество с отрицателен собствен капитал е предприятие в затруднение.
(65)
Освен това изглежда до края на 2010 г. затрудненията на Adria достигат връхната си точка. Пресата по това време споменава възможността на Adria да бъде назначен синдик или дори да бъде предявен иск за обявяване в несъстоятелност (29). Това може да се разглежда като признак, че поне по това време Adria отговаря на критериите за прилагане на обща процедура по обявяване в несъстоятелност съгласно словенското законодателство по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките за ОиП.
(66)
Поради причините, изложени по-горе, в съответствие с решението за откриване, Комисията стига до заключението, че Adria е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) и/или в) от Насоките за ОиП през 2010 и 2011 г., т.е. по времето, когато са приведени в действие мерки 3, 4 и 5.
(67)
Освен това таблица 6 в съображение 61 сочи, че през 2010 и 2011 г. Adria също може да се счита за предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП, която гласи, че едно предприятие може да бъде считано за намиращо се в затруднение, „когато са налице обичайните признаци […] като например - нарастващи загуби, намаляващ оборот, увеличаваща се нереализирана продукция, свръхпроизводство, намаляващ паричен поток, нарастващи дългове, нарастващи лихвени проценти и намаляващи или нулеви нетни стойности на активите“.
(68)
Комисията обаче е на мнение, че в периода между 2007 г. и 2009 г. Adria не показва обичайните признаци на предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП. По отношение на 2008 г., Adria е претърпяло загуби в размер на 3,2 млн. евро за първи път през разглеждания период. Както Словения правилно изтъква, през 2008 г. приходите и паричните потоци на Adria се увеличават в сравнение с предходните години (съответно от 179,2 млн. евро на 205,4 млн. евро и от 16,9 млн. евро на 18,5 млн. евро). Освен това регистрираният капитал на дружеството се запазва на 6,8 млн. евро.
(69)
Комисията също така отбелязва, че през 2008 г. и 2009 г. Adria има нетна EBT в размер на 3,2 млн. евро и 14 млн. евро. През същите години, като се изключат амортизациите, икономическият резултат на предприятието е положителен и достига EBT+DA (печалбата преди лихви, данъци и амортизации) съответно от 10,9 млн. евро и 1,6 млн. евро (виж таблица 6 в съображение (61)). От 2010 г. нататък стойността на EBT+DA на Adria става отрицателна. Тъй като решението за мярка 2 е взето през януари 2009 г. и всички акции са записани през юли 2009 г., Комисията не може да заключи със сигурност, че към този момент е имало ясно забележима тенденция към отрицателни резултати, която позволява да се направи заключението, че Adria е било предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП.
(70)
Следователно Комисията е на мнение, че през 2007-2009 г., т.е. по времето на прилагане на мерки 1 и 2, Adria не отговаря на критериите за предприятие в затруднение.
7.2. Наличие на държавна помощ
(71)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(72)
С цел да определи дали е налице държавна помощ, Комисията трябва да оцени дали кумулативните критерии на член 107, параграф 1 от ДФЕС (т.е. прехвърляне на държавни ресурси, избирателно предимство, потенциално нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията в рамките на ЕС) са изпълнени за всяка от петте мерки предмет на оценка.
7.2.1. Мерки 1 и 2: увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г.
(73)
Комисията първо ще анализира дали мерки 1 и 2 са предоставили избирателно неправомерно предимство на Adria.
(74)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза в този контекст, че цената на акциите, платена от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка. KAD е придобило новите акции на Adria през февруари 2007 г. на цена 27 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 15). През януари 2009 г. KAD е придобило акциите на цена 22 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 18). Комисията обаче изрази съмнения относно надеждността на тези доклади, inter alia поради значителния период от време между момента на увеличаване на капитала (съответно февруари 2007 г. и януари 2009 г.) и момента на оценяване на акциите на дружеството (съответно към […] г. и […] г.).
(75)
Комисията оцени информацията и доказателствата, представени от Словения относно тези доклади след откриване на официалната процедура по разследване. По отношение на мярка 1 Словения обяснява, че данните, на които се основава докладът, са от 30 септември 2006 г. и са най-новите налични данни към момента, когато оценителят е изготвил доклада. По отношение на мярка 2 става ясно, че докладът за оценка е възложен по същото време, когато общото събрание на Adria е взело решение да се пристъпи към увеличаване на капитала. Освен това Комисията няма основание да счита, че оценителят (P&S Capital) не е напълно независим.
(76)
В допълнение, макар да е вярно, че е изтекъл период от […] месеца от момента на оценяване на акциите на дружеството до момента, когато са извършени увеличенията на капитала, Комисията не е установила данни, които доказват, че този период действително е повлиял върху прогнозната стойност на акциите на Adria.
(77)
Комисията отбелязва, че методът на оценяване, използван в докладите (нетна настояща стойност на очакваните свободни парични потоци (30)), е общоприет в случаи на придобиване. Освен това от задълбочения анализ на докладите става видно, че формулите, използвани в тях, са адекватни за целите на оценката и са били приложени по подходящ начин, както и че допусканията и прогнозите за растежа на оборота и рентабилността изглеждат реалистични. По-специално, в доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2007 г. (мярка 1) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са в диапазона от наблюдавани приходи и рентабилност за минали периоди. В доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2009 г. (мярка 2) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са по-ниски от наблюдаваните такива за минали периоди, а) тъй като високият икономически растеж през 2008 г. е най-вече резултат от словенското председателство на ЕС; б) поради бавния ръст на икономиката в световен план; и в) поради обтегнатото положение на финансовите пазари. Останалите допускания, използвани в доклада, също изглеждат реалистични. Нещо повече, Комисията отбелязва, че KAD е било мажоритарен акционер в Adria още преди увеличенията на капитала (31) и че увеличенията на капитала са имали за цел финансиране на вече съществуваща (и рентабилна) инвестиция за KAD.
(78)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията отбелязва, че увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г. може да се считат за съобразени с пазара и не водят до неправомерно предимство в полза на Adria.
(79)
Поради това Комисията стига до заключението, че мерки 1 и 2 представляват инвестиции, които инвеститорът в условия на пазарна икономика би направил при сравними обстоятелства (32), и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да оценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.2. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(80)
Както е отбелязано в съображение 73, едно от необходимите условия за наличие на държавна помощ е това мярката да предоставя неправомерно избирателно предимство на бенефициера. По-долу Комисията ще оцени дали това условие е изпълнено по отношение на мярка 3.
(81)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза, че въпреки че цената от 12 EUR на акция, която PDP и частните туристически агенции са платили за акциите на Adria, е под цената от […] EUR на акция, определена в доклада за оценка. Както при мерки 1 и 2, Комисията изрази съмнения относно надеждността на този доклад, главно поради значителния период от […] месеца между момента на увеличаване на капитала (септември 2010 г.) и момента на оценяване на акциите в доклада ([…] г.).
(82)
Информацията, предоставена от Словения, до известна степен разпръсна съмненията на Комисията в това отношение. Независимо от това обаче Комисията припомня, че въз основа на същата информация и оценка две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) са участвали в увеличението на капитала от 2010 г. с дял от 20 %, докато останалите 80 % от капитала са влени от PDP. Частните туристически агенции и PDP са участвали при едни и същи условия и са записали акциите на същата дата. Освен това и частното участие, и приносът на PDP са осъществени чрез вливане на парични средства. В решението си за откриване Комисията подчерта, че частно участие в размер на 20 % по принцип може да се разглежда като знак, че въпросната инвестиция е подкрепена от пазара, въпреки че операцията е следвало да се разглежда в по-широкия контекст на ситуацията на Adria по това време и на факта, че мярка 3 е третото увеличение на капитала за период от приблизително 3,5 години.
(83)
На първо място Комисията отбелязва, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че Kompas d.d. и Palma d.o.o. са изцяло частни дружества, в които държавата не упражнява някакъв вид контрол или влияние. В допълнение, както е посочено в съображение 79, мерки 1 и 2 не съставляват държавна помощ. Въз основа на това изглежда не може да се счита, че инвестиционните решения, които би взел частен инвеститор, оказват влияние върху решенията на частните туристически агенции да инвестират в Adria. Комисията също така отбелязва, че частните туристически агенции записват акциите на Adria на същата дата като PDP, платили са същата цена, тяхната инвестиция се извършва при същите срокове и условия, както и че увеличението на капитала от PDP и частните туристически агенции е направено в парични средства.
(84)
Във всеки случай, дори ако Комисията стигне до заключението, че за участието на PDP са използвани държавни ресурси и отговорност носи държавата (виж в този смисъл съображения 89 - 91), частно участие в размер на 20 % не може да се счита за незначително, съпоставено с публичната интервенция, по смисъла на установената съдебна практика (33). Нещо повече, с оглед на изложеното по-горе Комисията не може да заключи, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria действително е повлияно от поведението на PDP. Фактът, че Adria се счита за предприятие в затруднение през 2010 г. (виж раздел 7.1), не променя това заключение.
(85)
Освен това от представените от Словения доказателства не проличава частните туристически агенции да имат друга мотивация да инвестират в Adria, освен търсене на печалба. В това отношение Комисията посочва доклад, предоставен от Словения, относно стратегическите насоки на Adria за периода 2009 - 2014 г. (който очевидно е бил на разположение на инвеститорите по времето, когато са взели инвестиционното решение), според който Adria се очаква да реализира печалба между 2010 и 2014 г. въз основа на капиталова инжекция от около 2,5 млн. евро и прилагането от страна на Adria на някои мерки, включително по-висок среден доход от пътник и намаляване на разходите. Този доклад може да се разглежда като допълнителен знак, че частните туристически агенции наистина са били убедени относно рентабилността на инвестицията си.
(86)
Поради това Комисията е на мнение, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria е взето при равни условия (pari passu) с това на PDP и че тяхната инвестиция е значителна. Освен това Комисията няма основания да се съмнява, че частните туристически агенции са решили да инвестират в Adria поради мотиви за търсене на печалба. На тази основа Комисията стига до заключението, че мярка 3 не предполага неправомерно предимство в полза на Adria и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да се преценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.3. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(87)
На 30 септември 2011 г. Словения записа 70 % от увеличението на капитала на Adria от 2011 г. в парични средства (49,5 млн. евро). Словения инвестира парите чрез Словенската агенция за управление на капиталови активи (AUKN). Освен това PDP записа допълнителен 1 % в парични средства (0,5 млн. евро). Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) е извършено под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: 20 % от NLB, 5 % от Abanka Vipa d.d., 2 % от Unicredit Bank of Slovenia d.d. и 2 % от Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
AUKN е създадена със Закона за корпоративното управление на капиталовите инвестиции на Република Словения (34), управителният съвет на агенцията се избира от Народното събрание, финансирана е пряко от бюджета на Република Словения и персоналът ѝ е съставен от служители на държавната администрация (35). Следователно е ясно, че за действията на AUKN отговорност носи държавата и са използвани държавни ресурси, което впрочем не се оспорва от Словения. Като допълнителен елемент Комисията изтъква прессъобщение на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г.: „На днешното си заседание правителството […] реши, че [AUKN] ще влее 49,5 млн. евро в собствения капитал на Adria Airways d. d., а акционерното дружество [PDP] ще плати 500 000 EUR […]. С активното си участие в този процес Република Словения желае и в бъдеще да обезпечи своите интереси в областта на редовните въздухоплавателни услуги, предоставяни от въздушен превозвач със седалище в Словения“ (36).
(89)
Във връзка с PDP Комисията счита, че има редица признаци в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine (37), които ѝ позволяват да заключи, че PDP е създадено за целите на осъществяването на политиките, приети от словенските държавни органи, и че решението на PDP да инвестира в мярка 4 може да бъде приписано на държавата и включва държавни ресурси. На първо място Комисията отбелязва, че словенската държава е непряк собственик на 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU). В този смисъл Комисията припомня своето решение по делото ELAN (38), в което тя заключава, че действията на KAD и DSU, двама от собствениците на PDP, могат да бъдат приписани на държавата. Освен това държавата държи всички гласове в събранието на акционерите, което от своя страна назначава съвета на директорите на дружеството. В съответствие с член 19 от устава на PDP съветът на директорите трябва да разреши закупуването на ценни книжа, когато стойността на сделката надхвърля 500 000 EUR.
(90)
Комисията също така припомня, в съответствие със своето решение за откриване, изказването на бившия словенски министър на финансите в края на мандата му на 28 октомври 2011 г. (т.е. след прилагането на мярка 4): „Със създаването на специалното преструктуриращо дружество (PDP) ние осигурихме на словенските фирми нови източници на финансиране, ноу-хау и експертен опит въз основа на случаи на добри практики при преструктурирането на дружества. Adria Airways и Unior определено са примери за забележителен успех.“ (39). Това изказване може да се счита за косвено доказателство за приписване на отговорност на държавата в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine. Аргументите, представени от Словения, че това изказване следва да се разглежда в политическия контекст на края на мандата на министъра на финансите като „[изявление], достатъчно смело и разбираемо, за да бъде успешно разпространено чрез медиите“, не изглеждат убедителни. И накрая, Комисията добавя като допълнително косвено доказателство прессъобщението на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г. (виж съображение 88), което показва, че правителството на Словения е решило PDP да влее 500 000 EUR в увеличението на капитала от 2011 г.
(91)
Предвид гореизложеното Комисията счита, че за участието на PDP в увеличението на капитала от 2010 г. са използвани държавни ресурси и че за действията на PDP отговорност носи държавата.
(92)
По отношение на банките Комисията счита, в съответствие със своето решение за откриване, че Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. и Hypo Alpe-Adria Bank d.d. са изцяло частни субекти. Във връзка с NLB, по времето, когато е приложена мярка 4, банката е мажоритарна собственост на държавата, пряко (45,62 % от акциите) или косвено чрез SOD (4,07 %) и KAD (4,03 %) (40), като единственият друг значителен акционер (с 25 %) е KBC Bank. Мажоритарното участие на държавата в NLB, което означава мнозинство на гласовете в съвета на директорите и надзорния съвет, е индикация, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Въпреки това от учредителния договор на NLB Комисията не може да заключи със сигурност, че нейното решение да инвестира в Adria може да бъде приписано на държавата. Освен това Комисията не е установила от структурата на управление на NLB каквато и да е намеса от страна на публичните органи. Комисията също така не откри никакви косвени доказателства в това отношение по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine. Поради изложените по-горе причини Комисията счита, че решението на NLB да участва в мярка 4 не може да бъде приписано на Словения.
(93)
След като бе изяснено, че действията на AUKN и PDP могат да бъдат приписани на държавата, Комисията трябва да прецени дали те водят до избирателно неправомерно предимство в полза на Adria.
(94)
Словения на първо място твърди, че решението на банките да инвестират в Adria е взето едновременно с решението на държавата, което само по себе си изключва наличието на предимство.
(95)
Комисията на първо място припомня своето заключение, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е приведена в действие мярка 4 (виж съображение 66).
(96)
В допълнение Комисията отбелязва, че участието на банките в капиталовата инжекция от 2011 г. е под формата на замяна на 26 % от съществуващите вземания от Adria срещу собствен капитал. Държавата и PDP, от друга страна, вливат парични средства. Словения твърди, че от общата сума от 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, [10 - 20] млн. евро са равнозначни на финансова инжекция, защото тази част от заемите е напълно обезпечена. Според Словения с преобразуването банките ще поемат нов риск, което би могло да се разглежда като равнозначно на вливане на свежи пари в размер на [10 - 20] млн. евро.
(97)
Комисията направи оценка на информацията, предоставена от Словения, и заключава, че действително [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, са напълно и адекватно обезпечени със залози основно върху самолети, собственост на Adria. За да определи стойността на тези самолети, Adria се позовава на доклада „Aircraft Value Reference“, публикуван през април 2011 г. от независимото дружество за анализ на стойността на самолетите (AVAC). В доклада се посочват настоящите и бъдещите стойности и вноски за лизинг на множество видове самолети с посочени горни и долни граници на стойността. С цел да се направи оценка на самолетите, заложени като обезпечения, са използвани стойности значително под горните граници на посочената от AVAC стойност. Комисията е на мнение, че докладът представлява надеждна основа за определяне на стойността на самолетите, като се има предвид независимият характер на AVAC и неговото широко използване в сектора.
(98)
Същевременно обаче дълг на стойност [0 - 10] млн. евро, преобразуван в акции, не е напълно обезпечен. По отношение на тази част Комисията не може да заключи, че тя е равнозначна на финансова инжекция и че банките са поели нов риск. Освен това условията на оставащия дълг са били подобрени и общото ниво на риск е намаляло значително с оглед на това, че непогасената (непреобразувана) част от дълговете запазва същото ниво на обезпечение както преди преобразуването. Този общ риск се намалява допълнително от факта, че като предварително условие за замяната на дълг срещу дялов капитал Adria трябва да […]. Освен това в някои случаи условията на неизплатения дълг (лихви, погасителен план и т.н.) […].
(99)
От друга страна, Словения поема целия риск за най-малко 49,5 млн. евро, тъй като тя става акционер на Adria едва при инжектирането на капитал през 2011 г. Банките поемат нов риск, но не на същото ниво като Словения, предвид подобряването на тяхната позиция в резултат на преобразуването на дълга. Въз основа на това се оказва, че когато банките решават да инвестират в Adria, тяхната позиция не е сравнима с тази на държавата.
(100)
Освен това не може да се изключи възможността решението на банките да инвестират в Adria да е било повлияно от действията на държавата. В годишния доклад за дейността на Adria се посочва, че „[п]равителството […] на Словения ясно формулира своята позиция на 20 януари 2011 г. и подкрепи значението на Adria Airways като национален въздушен превозвач за словенската икономика, словенските граждани и чуждестранните гости. В решението си правителството изложи своя план Adria Airways да остане национален въздушен превозвач на Словения […]“. Това решение, взето много преди приемането на плана за преструктуриране през септември 2011 г., може да е улеснило решението на банките да инвестират с оглед на това, че държавата вече е дала сигнали за сериозния си интерес за подпомагане на Adria (41).
(101)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията отхвърля доводите на Словения, че държавата и банките са инвестирали при равни условия (pari passu).
(102)
Комисията обаче трябва да анализира дали инвестициите на Словения в Adria са съобразени с пазара. Словения твърди, че е взела решение да участва в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от септември 2011 г., който следва да се разглежда като съобразен с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(103)
Комисията отбелязва на предварителен етап, че за разлика от предходните увеличения на капитала, увеличението на капитала от 2011 г. е извършено без доклад за оценка. В допълнение, според съдебната практика частният инвеститор, който планира рекапитализация на предприятие със значителен дълг, ще изисква план за преструктуриране, който може да възстанови жизнеспособността на предприятието (42). В разглеждания случай словенските органи твърдят, че са взели решение да участват в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.
(104)
Комисията обаче вече заключи, че Adria е била в затруднено положение през 2011 г. (виж съображение 66). Поради това възможността държавата да очаква от Adria нормална възвръщаемост на инвестирания капитал в разумен срок е малко вероятна. Освен това Комисията поддържа своето становище, изразено в решението за откриване, че планът за преструктуриране не може да се счита за достатъчно основание увеличението на капитала от 2011 г. да се разглежда като съобразено с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Първо, планът за преструктуриране (в първоначалния си вид от месец септември 2011 г.) предвижда жизнеспособност през 2013 г. с много нисък марж на печалбата (EBT) (реалистичният сценарий предвижда маржове на печалба от […] % през 2013 г., […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.). Недостатъчната възвръщаемост за акционерите се доказва и от факта, че планът прогнозира особено ниски нива на собствения капитал за същия период, в диапазона от […] EUR през 2011 г. до […] EUR през 2015 г. Това ще означава, че капиталът, влят през септември 2011 г. - 69,7 млн. евро, значително е намалял през периода на преструктуриране и следователно няма да донесе никаква реална възвръщаемост.
(105)
Словения предостави редица междинни доклади, изготвени от Airconomy и Adria между април и септември 2011 г. (т.е. предхождащи плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.), които би трябвало да съдържат количествените данни, липсващи в плана за преструктуриране, и които очевидно са били предоставени на всички акционери на Adria по това време, както и на държавата. Комисията обаче отбелязва, че междинните доклади се отнасят за периода 2011 - 2012 г., докато планът за преструктуриране включва прогнози до 2015 г., […]. Въз основа на това Комисията е на мнение, че междинните доклади не осигуряват необходимата липсваща информация, за да може планът за преструктуриране да изпълни теста за принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(106)
Въз основа на гореспоменатото Комисията стига до заключението, че увеличението на капитала от 2011 г. предоставя неправомерно предимство на Adria. Това предимство е избирателно по своя характер с оглед на това, че негов единствен бенефициер е Adria.
(107)
И накрая, Комисията трябва да прецени дали мярка 4 би могла да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки, като осигури на Adria предимство спрямо другите конкуренти, които не получават публично подпомагане. Изглежда ясно, че мярка 4 е в състояние да повлияе на търговията и конкуренцията в рамките на ЕС, тъй като Adria се конкурира с други въздушни превозвачи от ЕС, по-специално след влизането в сила на третия етап на либерализирането на въздушния транспорт („трети пакет“) на 1 януари 1993 г. В допълнение, за пътувания на сравнително къси разстояния в рамките на ЕС пътуването със самолет е в конкуренция с автомобилния и железопътния транспорт и следователно може да бъдат засегнати и сухопътните и железопътните превозвачи.
(108)
Мярка 4 е позволила на Adria да продължи да функционира, така че тя не е била принудена да се изправи пред последиците, които обичайно произтичат от лоши финансови резултати, за разлика от други конкуренти.
(109)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията заключава, че мярка 4 включва държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.4. Мярка 5: продажбата на AAT през 2010 - 2011 г.
(110)
Поради причините, посочени в съображения 41 и 42, в решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до предварителното заключение, че придобиването на акции на AAT от PDP и Aerodrom Ljubljana предоставя неправомерно предимство на Adria.
(111)
Като се има предвид различният характер на приноса на PDP и Aerodrom Ljubljana (парични средства спрямо замяна на дълг срещу собствен капитал) и с оглед на мотивите във връзка с мярка 4 (виж съображения 94 - 101), Комисията заключава, че линията на обосновка на основание pari passu може да се изключи mutatis mutandis за мярка 5.
(112)
Независимо от това Комисията трябва да прецени дали инвестиционните решения на PDP и Aerodrom Ljubljana са икономически рационални, т.е. дали при подобни обстоятелства един разумен оператор в условията на пазарна икономика би действал по същия начин. В това отношение Комисията на първо място отбелязва, че общата цена, платена от Aerodrom Ljubljana и PDP, т.е. 14,7 млн. евро, попада в диапазона на стойността, определен в доклада за оценка на AAT. Въпреки това Комисията изрази съмнение относно доклада за оценка, като посочи, че той е трябвало да оцени стойността на AAT (по това време това е подразделението за поддръжка на Adria, известно като SVL) като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата. Комисията също така отбеляза, че има значителен период от време между момента на оценяване на AAT/SVL ([…]) и продажбата на AAT (ноември 2010 г. - март 2011 г.).
(113)
Комисията трябва първо да отбележи, че докладът за оценка е изготвен от независим експерт (KPMG) и няма основания да се счита, че експертът не е изпълнил задачите си напълно независимо. Що се отнася до разликата във времето между момента на оценка и момента на продажба на акциите, Словения обясни, че докладът за оценка се основава на финансовото състояние на Adria към 31 декември 2009 г., т.е. най-новите данни предмет на външен одит. Комисията отбелязва, че мярка 5 е приложена за пръв път през ноември 2010 г., т.е. по-малко от една година след датата на оценяване на AAT според експертната оценка. Освен това, въпреки че в доклада за оценка на AAT се отчитат отрицателните прогнози за Adria, в него подробно е оценен стопанският сегмент на услугите по поддръжка, текущ и основен ремонт, и е направено заключението, че отрицателната тенденция на предприятието не се отнася до AAT и че ATT представлява рентабилна стопанска единица. Освен това подробен анализ на доклада за оценка показва, че в него AAT/SVL е оценено като отделна стопанска единица, без на практика да се отчитат потенциалните полезни взаимодействия с Adria. В тази връзка се оказва, че докладът за оценка е изготвен по време, когато е било известно, че AAT ще започне да извършва услуги по поддръжка, текущ и основен ремонт за други външни клиенти, а именно Spanair, което в крайна сметка ще замени Adria като основен клиент на AAT. Въз основа на изложеното по-горе, предвид факта, че в доклада са включени най-новите налични одитирани финансови данни за AAT, че той е бил подготвен от независим експерт и че се основава убедително на всички съответни аспекти на стопанската дейност, неговото използване като отправна точка за въпросната мярка е приемливо. И накрая, макар да е вярно, че кризата все още не е преминала, се оказва, че 2009 г. е годината, в която словенската икономика е засегната най-тежко. През ноември 2010 г., когато PDP и Aerodrom Ljubljana решават да купят AAT, прогнозите за растеж на БВП за Словения за 2010, 2011 и 2012 г. се връщат към положителните стойности (съответно 1,1 %, 1,9 % и 2,6 %) (43). При тези обстоятелства частният инвеститор не би извършил непременно нова оценка, тъй като може да приеме, че докладът за оценка, основан на цифрите за 2009 г., дава точен поглед върху бизнеса.
(114)
По-важното е, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че AAT е рентабилно, няма просрочени дългове и може да обслужва задълженията си със собствена печалба по времето, когато се прилага мярка 5. Освен това Словения е предоставила прогнозите за AAT до 2014 г., които показват, че AAT ще реализира печалба след данъчно облагане в размер на […] EUR през 2010 г. и след това ще остане рентабилно, достигайки печалба от приблизително […] EUR през 2014 г. Изглежда тези прогнози са били на разположение на PDP и Aerodrom Ljubljana, когато са вземали своите инвестиционни решения.
(115)
Словения също така е предоставила доказателства, че Aerodrom Ljubljana е взело своето решение да инвестира в AAT въз основа на икономически съображения. През август и септември 2010 г. управителният и надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana оценяват възможността за придобиване на акции в AAT. Aerodrom Ljubljana оценява удобството редица неуредени вземания от Adria да бъдат уредени с оглед на условията на преобразуването, които включват фиксирана доходност на привилегированите акции на ААТ от 8 %, […]. Въпреки че друга оценка предлага по-ниска цена за акциите, надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana стига до извода, че условията на преобразуването ([…]) оправдават по-високата цена на акциите.
(116)
Що се отнася до втория етап от продажбата на AAT, протоколите от заседанието на надзорния съвет на Aerodrom Ljubljana на 21 януари 2011 г. показват, че са били обсъдени предимствата и недостатъците на различните цени на акциите и прекратяването на пут опцията на Aerodrom Ljubljana. По-специално пут опцията е отменена към момента на придобиване на обикновените акции в началото на 2011 г., но надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana все пак заключава, че тази стъпка е икономически обоснована, защото в замяна на отказа от пут опцията Aerodrom Ljubljana успява да получи равно участие в съвместното управление на AAT, въпреки че има по-малко акции от PDP. В допълнение надзорният съвет отбелязва, че купуването на AAT ще има положително въздействие за Aerodrom Ljubljana: ако Adria би прекратило дейността си, това би намалило очакваните приходи на летището през 2011 г. с […] %.
(117)
Словения също така предостави доказателства, че ръководството на PDP е взело решение за закупуване на привилегировани и обикновени акции на AAT въз основа на икономически рационални основания. В действителност протоколите от заседанията на ръководството на PDP показват, че то е направило своя собствена оценка на AAT, в която се предлага цена между […] EUR и […] EUR, т.е. в диапазона на доклада за оценка, посочен в съображение 34. Въпреки че вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите на PDP би възлязла на […] %, PDP успява да получи по-добри условия от AAT, включително фиксиран дивидент от 8 %.
(118)
Поради това Комисията заключава, че решенията на PDP и Aerodrom Ljubljana да участват в мярка 5 не водят до неправомерно предимство в полза на Adria, тъй като и двамата инвеститори са действали като разумни пазарни оператори и са взели своите инвестиционни решения по икономически обосновани причини. Ето защо не е необходимо да се преценява дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.3. Заключение относно наличието на помощ
(119)
От една страна, поради причините, посочени по-горе, Комисията заключава, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ в полза на Adria.
(120)
От друга страна, както е обяснено в раздел 7.2.3, Комисията счита, че мярка 4 включва държавна помощ и следователно ще оцени нейната законосъобразност и съвместимост с вътрешния пазар.
7.4. Законосъобразност на помощта - мярка 4
(121)
В член 108, параграф 3 от ДФЕС се посочва, че държава членка не може да започне прилагането на мярка за помощ преди Комисията да е приела решение за разрешаване на мярката. Комисията отбелязва, че Словения е участвала в капиталовата инжекция от 2011 г. (мярка 4) без да уведоми предварително Комисията за нея с цел получаване на одобрение. Комисията изразява съжаление, че Словения не е спазила задължението за изчакване и по този начин е нарушила задължението си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС.
7.5. Съвместимост на помощта - мярка 4
(122)
Словения счита, че ако Комисията установи наличие на държавна помощ по мярка 4, то тя ще е съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално като помощ за преструктуриране съгласно Насоките за ОиП.
(123)
В член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС е предвидено, че държавната помощ може да бъде разрешена, ако е предоставена с цел да улесни развитието на някои икономически сектори и доколкото тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Както е посочено в решението за откриване, Комисията счита, че съвместимостта на мярка 4 може да се оценява само по силата на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално съгласно разпоредбите за предоставяне на помощ за преструктуриране, предвидени в Насоките за ОиП.
7.5.1. Допустимост
(124)
Съгласно точка 33 от Насоките за ОиП право да получават помощ за преструктуриране имат само предприятия в затруднение по смисъла на точки 9 - 13 от тези насоки. В този смисъл Комисията вече стигна до заключението, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е предоставена мярка 4 (вж. съображение 66).
(125)
В точка 12 от Насоките за ОиП се посочва, че едно новосъздадено предприятие не отговаря на условията за предоставяне на помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. По принцип едно предприятие се смята за новосъздадено през първите три години след започването на дейност в съответната област. Adria е учредено през 1961 г. и не може да се разглежда като новосъздадено предприятие. Adria също така не принадлежи към икономическа група по смисъла на точка 13 от Насоките за ОиП.
(126)
Поради това Комисията заключава, че Adria отговаря на условията за предоставяне на помощ за преструктуриране.
7.5.2. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(127)
В съответствие с точка 34 от Насоките за ОиП предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията във всички случаи на конкретна помощ. В точка 35 е обяснено, че планът за преструктуриране, продължителността на който трябва да е възможно най-кратка, трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок и въз основа на разумни допускания за бъдещите условия за дейност.
(128)
Съгласно точка 36 от Насоките за ОиП планът трябва да описва обстоятелствата, които са довели до затрудненията на дружеството, и да вземе предвид настоящото състояние и бъдещите перспективи на пазара, като включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарий.
(129)
Планът трябва да предвижда финансово оздравяване, което след края на преструктурирането да позволи на дружеството да покрие своите разходи, включително амортизационните разходи и финансовите задължения. Очакваната възвръщаемост на капитала трябва да е достатъчна, за да позволи на преструктурираното предприятие да се конкурира на пазара със свои собствени сили (точка 37 от Насоките за ОиП).
(130)
Както е посочено в решението за откриване, Комисията изрази съмнения относно това дали планът за преструктуриране е достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, тъй като някои от неговите прогнози изглежда се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни предположения. В допълнение Комисията изрази несигурност относно това дали дружеството ще достигне жизнеспособност до края на 2013 г., както е посочено в първоначалния план за преструктуриране.
(131)
По време на официалната процедура по разследване Словения е представила редица промени на плана за преструктуриране. Според актуализирания план Adria ще възстанови своята жизнеспособност през 2014 или 2015 г. Така продължителността на преструктурирането ще бъде най-много пет години, в съответствие с досегашната практика в сектора на пътническия въздушен транспорт (44). Наред с това Комисията отбелязва, че в настоящата икономическа обстановка трябва да се постигне стабилизиране на ефективността на работата и на услугите, особено в сектора на въздушния транспорт, за да се гарантира дългосрочна жизнеспособност като стабилна основа за бъдещия растеж, а не само краткосрочно финансово оздравяване, което по своето естество отнема няколко години.
(132)
В плана за преструктуриране се подчертава, че основната цел на процеса на преструктуриране на Adria е дългосрочната жизнеспособност, като основната задача е да се приеме ясна стратегия и пазарна ориентираност с няколко основни цели: увеличаване на финансовата стабилност и недопускане на загуби от 2013 г. нататък, намаляване на разходите поради сложност и постигане на ясно, конкурентоспособно и устойчиво уникално продуктово предлагане. Според плана, чрез постигането на тези цели дружеството […].
(133)
Планът за преструктуриране описва и обстоятелствата, довели до затрудненията на Adria, които произтичат главно от глобалната финансова криза, малкия размер на първичния пазар на Adria (Словения и съседните страни), ниския капацитет на неговия флот (предимно самолети CRJ200), […].
(134)
В допълнение планът за преструктуриране включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарии, както и анализ на рисковете, които могат да окажат въздействие върху преструктурирането на Adria, като например промени в цените на горивата, риск, произтичащ от промените на валутния курс, или потенциални рискове по отношение на флотата. Във всички случаи се очаква Adria да възстанови своята жизнеспособност до края на периода на преструктуриране. Според базовия сценарий се очаква Adria да достигне марж на нетната печалба от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г., съотношение дълг/собствен капитал от […] през 2014 г. и от […] през 2015 г.; и съотношение на възвръщаемост на собствения капитал от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г. При песимистичния сценарий маржовете на нетната печалба ще намалеят до […] % през 2014 г. и до […] % през 2015 г., съотношението дълг/собствен капитал ще достигне […] през 2014 г. и […] през 2015 г., докато съотношението на възвръщаемост на собствения капитал ще достигне […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.
(135)
Основната насоченост на плана е преструктуриране и стесняване на мрежата на Adria, която носи загуби поради свръхкапацитет на флотата, летателния персонал и другите служители. За да се направи това, планът за преструктуриране предвижда значително намаляване на маршрутите и честотите на извършване на полети, както и намален флот с по-ефективно разходване на гориво, състоящ се от […] самолета, до 2015 г. ([…]), главно […].
(136)
Планът за преструктуриране предвижда закриването на […] маршрута и допълнително намаление на честотата на извършване на полети. Броят на редовните маршрути също ще намалее значително, за да достигне […] през 2015 г. Като цяло през периода на преструктуриране Adria ще намали капацитета си с [11 - 14] % по отношение на ASK (45).
(137)
Мерките за преструктуриране, предвидени в плана по отношение на намаляването на разходите (например […] и т.н.) и увеличението на приходите (например […] и т.н.), са допълнителна стъпка в правилната посока, за да се постигне по-устойчива жизнеспособност. Освен това допълнителните мерки за преструктуриране (виж съображение 31) предвиждат увеличаване на приходите и намаляване на разходите с общ положителен ефект в размер на […] EUR през 2014 г. и […] EUR през 2015 г., като по този начин укрепват възстановяването на жизнеспособността на Adria. Ето защо Комисията е на мнение, че инициативите за намаляване на разходите и увеличаване на приходите може да създадат възможност Adria да постигне възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план до 2015 г.
(138)
В допълнение, предоставените от Словения доказателства показват, че Adria в момента е на път да изпълни повечето от целите, определени в плана за преструктуриране, което е допълнителен показател за надеждността на плана.
(139)
По отношение на възстановяване на жизнеспособността, въз основа на актуализациите на плана за преструктуриране, представен от Словения, Комисията стигна до заключението, че въздействието на различните мерки за преструктуриране е надлежно количествено определено и във всички сценарии се предвиждат разумни нива на жизнеспособност за целия период на преструктуриране до 2014 и 2015 г. Следователно, с оглед на предприетите значителни мерки за преструктуриране и постигнатия напредък, Комисията смята, че планът за преструктуриране ще позволи на Adria да възстанови дългосрочната си жизнеспособност в рамките на разумен срок.
7.5.3. Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията (компенсаторни мерки)
(140)
В съответствие с точка 38 от Насоките за ОиП трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се гарантира намаляването на неблагоприятните въздействия върху условията на търговия във възможно най-голяма степен. Тези мерки могат да включват прехвърляне на активи, намаляване на капацитета или на пазарното присъствие и снижаване на бариерите за навлизане на съответните пазари (точка 39 от Насоките за ОиП).
(141)
В това отношение закриването на дейности, носещи загуби, което при всички случаи би било необходимо за възстановяване на жизнеспособността, няма да се разглежда като намаляване на капацитета или на присъствието на пазара за целите на оценката на компенсаторните мерки (точка 40 от Насоките за ОиП).
(142)
Словения предлага следните компенсаторни мерки за Adria: а) […] редовни маршрути, б) освобождаване на слотове на няколко летища, включително координирани летища, в) намаляване на големината на флота, и г) продажбата на AAT.
(143)
Словения е представила доказателства, които показват, че отменените маршрути съгласно плана за преструктуриране всъщност са били рентабилни, въз основа на маржа на приноса C1, в съответствие с практиката на Комисията по предходни дела (46). Приносът С1 отчита разходите за полета, пътниците и разпределението (т.е. променливите разходи) за всеки отделен маршрут. Следователно всички маршрути, които имат положителен принос С1, генерират достатъчно приходи, не само за да покрият променливите разходи на маршрута, но и за да допринесат за фиксираните разходи на дружеството. От гледна точка на Комисията маржът на приноса C1 изглежда е подходяща величина за оценяване на това дали определен маршрут допринася за рентабилността на въздушния превозвач.
(144)
По отношение на капацитета планът за преструктуриране предвижда, че общият капацитет на дружеството е […] ASK през 2011 г., като в края на периода на преструктуриране през 2015 г. капацитетът на Adria се очаква да бъде около […] ASK, т.е. намалението е от порядъка на [11 - 14] %. Когато маршрутите с отрицателен принос C1 са изключени, тази цифра спада до [6 - 8] %.
(145)
Комисията освен това отбелязва, че в резултат на измененията в мрежата от маршрути Adria е освободила слотове на няколко летища, някои от които са координирани летища (47), като например Дъблин и Копенхаген. Тези слотове позволяват конкурентни въздушни превозвачи да обслужват определени маршрути и да повишат своя капацитет.
(146)
На последно място, що се отнася до намаляването на флота, Комисията отбелязва, че Adria е намалило своя флот от […] самолета през 2011 г. на […] самолета, които според плана за преструктуриране следва да се запазят без промяна до края на периода на преструктуриране през 2015 г. Във връзка с продажбата на AAT Комисията счита, че тази мярка е приемлива като компенсаторна мярка, по-специално като се има предвид заключението, направено в съображение 118, че тя не включва държавна помощ.
(147)
Когато преценява дали компенсаторните мерки са подходящи, Комисията ще взема предвид структурата на пазара и условията на конкуренция, за да е сигурна, че каквато и да било подобна мярка не води до нарушаване на структурата на пазара (точка 39 от Насоките за ОиП). Компенсаторните мерки трябва да са пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта, и по-специално на размера и относителното значение на предприятието на неговия(те) пазар(и). Степента на намаляване трябва да бъде установявана в рамките на конкретния случай (точка 40 от Насоките относно ОиП).
(148)
На първо място Комисията отбелязва, че Adria има пазарен дял от производствения капацитет на целия авиационен сектор на Съюза и резултат (от гледна точка на пътниците) от само 0,15 % (1,17 милиона пътници през 2011 г.). За малък превозвач като Adria допълнителното намаляване на размера и капацитета на флота може да има отрицателен ефект върху жизнеспособността, без да предостави значими пазарни възможности за неговите конкуренти.
(149)
По отношение на най-важната част от компенсаторните мерки - намаляването на капацитета - Комисията смята, че намаление на рентабилните маршрути с [6 - 8] % между 2011 и 2015 г. е достатъчно, особено в сравнение с други случаи на преструктуриране на въздушни превозвачи (48). Това намаление на капацитета на рентабилните маршрути надвишава намалението в случая на Air Malta. Освен това общото намаление на капацитета от [11 - 14] % е близко до намалението от 15 %, прието в случая на Austrian Airlines (49).
(150)
На последно място, Комисията отбелязва, че Словения е подпомагана област за целите на регионалната инвестиционна помощ по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (50). Съгласно точка 56 от Насоките за ОиП „условията за разрешаване на помощ [в подпомаганите райони] може да бъдат по-малко строги по отношение на прилагането на компенсаторни мерки. Ако потребностите на регионалното развитие оправдават това, в случаи когато намаляването на капацитета или присъствието на пазара изглеждат като най-подходящи мерки за избягване нарушаването на конкуренцията, изискваното намаляване за подпомаганите области ще бъде по-малко отколкото в онези, които не са подпомагани“.
(151)
В този контекст Комисията смята, че компенсаторните мерки, предложени от Словения, са достатъчни и пропорционални съгласно Насоките за ОиП, за да се гарантира, че неблагоприятните ефекти по отношение условията на търговия от предоставянето на помощ за преструктуриране в полза на Adria са минимизирани във възможно най-голяма степен.
7.5.4. Ограничена до минимум помощ (собствен принос)
(152)
Съгласно точка 43 от Насоките за ОиП, за да се ограничи помощта до минимума необходими разходи за преструктуриране, е необходимо получателите на помощ да направят значителен принос към преструктурирането от техните собствени ресурси. Това може да включва продажбата на активи, които не са съществено важни за оцеляването на предприятието, или външно финансиране при пазарни условия.
(153)
Собственият принос трябва да бъде действителен, т.е. наличен, без да включва очаквани бъдещи печалби като парични потоци (точка 43 от Насоките за ОиП). Собственият принос не трябва да включва в себе си каквато и да било допълнителна държавна помощ. За големите предприятия обикновено Комисията смята, че принос от най-малко 50 % от разходите за преструктуриране е подходящ. При изключителни обстоятелства обаче и в случаи на особено големи трудности Комисията може да приеме по-малък принос (точка 44 от Насоките за ОиП).
(154)
Предвид общите разходи за преструктуриране в размер на […] EUR, предложеният собствен принос на Adria се състои от […] EUR, т.е. приблизително [50 - 54] % от общите разходи за преструктуриране. Собственият принос се разпределя, както следва в съответствие с плана за преструктуриране:
а)
[…].
б)
Съвкупната сума от продажбата на AAT (т.е. 14,7 млн. евро).
в)
Съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4 (19,7 млн. евро).
(155)
По отношение на съображение 154, буква а), Комисията счита, че тези мерки са приемливи и са обосновани като собствен принос. Повечето от активите са били действително продадени и поради това постъпленията в резултат на продажбата явно могат да се считат за собствен принос. Освен това Словения е представила доказателства, че в момента е в ход продажбата на оставащите активи и тяхната стойност е определена в съответствие с външни оценки, включително оценката AVAC за самолетите (виж съображение 97).
(156)
Във връзка със съображение 154, буква б), тъй като Комисията заключава в съображение 118, че мярка 5 не представлява държавна помощ, изглежда оправдано да се счита, че приходите от продажбата на AAT следва да се разглеждат като елемент на собствен принос.
(157)
На последно място, що се отнася до замяната на дълг срещу собствен капитал, посочена в съображение 154, буква в), Словения счита, че съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4, трябва да се отчита като собствен принос. Във връзка с това Комисията е на мнение, че замяната на необезпечен дълг обикновено не показва доверието на пазара в предприятието, тъй като необезпечените кредитори не поемат нови рискове във връзка с изпълнението на плана за преструктуриране. Въпреки това, в случая на Adria Словения показа, че дългът, преобразуван в собствен капитал, е напълно обезпечен в значителна степен, т.е. [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро (виж съображение 97). По този начин, в случай на ликвидация на Adria, банките биха били в състояние да възстановят сумата на напълно обезпечения дълг. От това следва, че банките са се отказали от напълно обезпечено вземане, което биха могли да възстановят напълно, и са го заменили със собствен капитал на Adria на същата стойност. Следователно банките са поели нов риск чрез замяната на дълг срещу собствен капитал в размер на най-малко [10 - 20] млн. евро, тъй като те нямат сигурност, че инвестицията им в Adria ще бъде печеливша.
(158)
Въз основа на това Комисията счита, че замяната на дълг срещу собствен капитал за напълно обезпечени заеми, т.е. [10 - 20] млн. евро, е приемлива като собствен принос.
(159)
Предвид изложеното по-горе нивото на собствения принос на Adria ще достигне […] EUR или [46 - 48] % от разходите за преструктуриране. За голяма фирма като Adria нивото на собствения принос следва обичайно да бъде 50 %. В съответствие с точка 56 от Насоките за ОиП обаче Комисията може да бъде по-малко строга по отношение на размера на собствения принос в подпомагани райони, какъвто е случаят на Словения по времето, когато са предоставени мерките (виж съображение 150). При предишни случаи като Air Malta Комисията приема равнище на собствения принос от около 45 %.
(160)
Следователно Комисията счита, че изискванията съгласно точка 43 от Насоките за ОиП са изпълнени.
7.5.5. Принцип на еднократната помощ („един път - последен път“)
(161)
И накрая, в точка 72 от Насоките за ОиП се предвижда, че предприятие, което вече е получило помощ за оздравяване или преструктуриране през последните десет години, не може да бъде допуснато до помощ за оздравяване или преструктуриране (принципът „един път - последен път“).
(162)
Тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ и тъй като се оказва, че Adria не се е възползвало от каквато и да е помощ за оздравяване или преструктуриране през последните 10 години, Комисията заключава, че принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ е спазен по отношение на мярка 4.
7.6. Заключение по отношение на мярка 4
(163)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че през 2011 г. Словения неправомерно е приложила капиталова инжекция в полза на Adria в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Въпреки това Комисията счита, че мярката и планът за преструктуриране отговарят на условията, изисквани от Насоките за ОиП. Следователно Комисията счита, че помощта е съвместима с вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Увеличенията на капитала на Adria Airways d.d. през 2007, 2009 и 2010 г., които Република Словения е приложила в полза на Adria Airways d.d., не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. от PDP и Aerodrom Ljubljana d.d. през 2010 г. и 2011 г. не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria Airways d.d., която Република Словения прилага през 2011 г., представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Тази помощ е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Република Словения.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/494
tad-9 ta' Lulju 2014
dwar il-miżuri SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) implimentati mis-Slovenja għal Adria Airways d.d.
(notifikata bid-dokument C(2014) 4543)
(It-test bis-Sloven biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
Il-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni li biha l-Kummissjoni ddeċidiet li tibda l-proċeduri stipulati fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, fir-rigward tal-għajnuna SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom skont dawk id-dispożizzjonijiet u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezzi tan-notifika SANI Nru 5628 tal-11 ta' Marzu 2011, irreġistrata fl-istess ġurnata, is-Slovenja nnotifikat lill-Kummissjoni dwar għajnuna għas-salvataġġ ta' Adria Airways d.d. (minn issa 'l quddiem “Adria” jew “il-kumpanija”), fil-forma ta' garanzija mill-Istat u self b'rati tal-imgħax baxxi li jammonta għal EUR 6,2 miljuni.
(2)
L-awtoritajiet Sloveni pprovdew informazzjoni supplimentari permezz tal-ittri tal-31 ta' Marzu 2011 u t-12 ta' April 2011. Il-Kummissjoni talba għal informazzjoni ulterjuri permezz tal-ittra tad-29 ta' April 2011 li għaliha l-awtoritajiet Sloveni ma rrispondewx. Laqgħa mal-awtoritajiet Sloveni u l-konsulenti tagħhom saret fit-13 ta' Lulju 2011 fejn kien spjegat lill-Kummissjoni li l-għajnuna għas-salvataġġ notifikata ma tkunx suffiċjenti fid-dawl tas-sitwazzjoni finanzjarja mhux favorevoli tal-kumpanija u li s-Slovenja kienet qed tippjana li tinjetta EUR 50 miljun fi flus kontanti f'Adria. Is-Slovenja rtirat in-notifika tal-għajnuna għas-salvataġġ tagħha fl-1 ta' Awwissu 2011.
(3)
Wara informazzjoni li s-Slovenja madankollu wettqet l-injezzjoni ta' kontanti msemmija hawn fuq fit-30 ta' Settembru 2011, il-Kummissjoni ddeċidiet li tkompli l-invetsigazzjoni tagħha ex officio u talbet għal iktar informazzjoni peremzz tal-ittri tat-12 ta' Settembru 2011, it-28 ta' Novembru 2011 u s-17 ta' April 2012, li għalihom l-awtoritajiet Sloveni rrispondew permezz tal-ittri tal-11 ta' Ottubru 2011, is-27 ta' Diċembru 2011, it-13 ta' Jannar 2012 u t-18 ta' Mejju 2012. Addizzjonalment, l-awtoritajiet Sloveni ppreżentaw memorandum imħejji mir-rapreżentanti legali ta' Adria permezz tal-posta elettronika tas-7 ta' Novembru 2012.
(4)
Fuq talba tal-awtoritajiet Sloveni, fit-12 ta' Lulju 2012 saret laqgħa bil-parteċipazzjoni tar-rappreżentanti ta' Adria u l-impriża sjieda tal-Istat PDP (2), waħda mill-azzjonisti ta' Adria. F'dik il-laqgħa, l-awtoritajiet Sloveni u r-rappreżentanti ta' Adria u l-PDP ippreżentaw kjarifiki u argumenti rigward il-miżuri taħt skrutinju.
(5)
permezz tal-ittra datata l-20 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni informat lis-Slovenja li kienet iddeċidiet li tibda proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”) fir-rigward tal-għajnuna (minn issa 'l quddiem “id-deċiżjoni tal-ftuħ”). Is-Slovenja ppreżentat kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ permezz tal-ittra datata l-21 ta' Jannar 2013. Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mis-Slovenja permezz tal-Ittra datata l-5 ta' Marzu 2013, li għaliha s-Slovenja rrispondiet fid-19 ta' April 2013. Is-Slovenja ppreżentat infromazzjoni ulterjuri fis-16 ta' Settembru 2013. Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mis-Slovenja permezz tal-ittra datata s-6 ta' Marzu 2013, li għaliha s-Slovenja rrispondiet fl-4 ta' Diċembru 2013 u fis-17 ta' Jannar 2014. Fil-25 ta' Marzu u fil-5 ta' Diċembru 2013 u fit-8 ta' Jannar 2014 saru laqgħat mal-awtoritajiet sloveni u r-rappreżentanti legali tagħhom.
(6)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura kienet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3) fit-8 ta' Marzu 2013. Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar il-miżuri.
(7)
Il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet minn parti interessata waħda, primarjament Ryanair fit-8 ta' April 2013. Hija għaddithom lis-Slovenja, li ngħatat l-opportunità li tirreaġixxi; Il-kummenti tas-Slovenja kienu rċevuti permezz tal-ittra datata t-13 ta' Mejju 2013
2. IS-SUQ TAT-TRASPORT BL-AJRU SLOVEN
(8)
Adria hija t-trasportatur tal-ajru nazzjonali tas-Slovenja u l-linja tal-ajru ewlenija tal-ajruport ta' Ljubljana. Fl-2011, hija ġarret 73,4 % tal-passiġġieri li taru mill-ajruport ta' Ljubljana u minn dakinhar din iċ-ċifra naqset għal 71,3 % fl-2012 u għal 69,8 % fl-2013. (4)
(9)
Minkejja li l-preżenza tat-trasportaturi bi prezzijiet baxxi fis-Slovenja hija limitata (easyJet jopera biss rotta waħda minn Ljubljaa waqt li Wizz Air topera tnejn), huma koprew 12,6 % tal-passiġġieri tat-trasport pubbliku fl-2013 (5). Fil-preżent, hemm ħames kompetituri oħra li jtiru minn Ljubljana għall-ajruporti prinċipali tagħhom, jiġifieri Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines u Air Serbia.
3. IL-BENEFIĊJARJU
(10)
Adria hija kumpanija kbira b'madwar 450 impjegat. Fl-2013 kellha fatturat ta' EUR 142,3 miljun u ġarrbet telf ta' EUR 3miljun (dejta stmata) Għandha flotta ta' 11-il inġenju tal-ajru, prinċipalment ġettijiet reġjonali. Fl-preżent, Adria hija 69,9 % proprjetà tar-Repubblika Slovena, 19,6 % tal-Kumpanija Maniġerjali tal-Assi Bankarji (BAMC - Bank Asset Mangement Company) (li lilha kienu trasferiti ċertu assi ta' Nova Ljubjanska Banka d.d. (6) (minn issa 'l quddiem “NLB”)), 4,7 % proprjetà ta' ABANKS dd u 2,1 % ta' PDP.
(11)
Is-sitwazzjoni finanzjarja ta' Adria kienet qed tiddeterjora b'mod kontinwu mill-2008 'il quddiem, bi tnaqqis fil-bejgħ, EBT (earnings before tax) negativ u ekwità proprja negattiva. Għal dettalji addizzjonali dwar is-sitwazzjoni finanzjarja ta' Adria bejn l-2007 u l-2011, ara t-taqsima 7.1 below.
(12)
Fl-1 ta' Awwissu 2012, is-Slovenja flimkien ma' PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d., u Unicredit Bank of Slovenia d.d. bdew il-proċess ta' privatizzazzjoni ta' Adria billi fittxew li jiksbu offerti għal 74,87 % tal-ishma tal-kumpanija. Dakinhar, l-Aġenzija Maniġerjali tal-Assi Kapitali tar-Repubblika tas-Slovenja (AUKN) ippubblikat stedina pubblika lill-investituri biex jippreżentaw espressjoni mhux vinkolanti tal-interess fil-proċess tal-bejgħ ta' blokk maġġoritarju ta' ishma tal-kumpanija. (7) Madankollu jidher li dan il-proċes kien ikknaċellat u li l-proċess ta' privatizzazzjoni ta' Adria se jibda mill-ġdid iktar tard.
4. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI U TAL-PJAN TA' RISTRUTTURAR
4.1. Miżura 1: iż-żieda ta' kapital tal-2007
(13)
Mill-31 ta' Diċembru 2006, il-kapital ta' Adria kellu l-istruttura azzjonarja seġwenti:
Tabella 1
L-istruttura azzjonarja ta' Adria qabel iż-żieda ta' kapital tal-2007
Isem
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad, d.d. (8)
9,7
NFD Holding, d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Oħrajn (inkluż azzjonisti individwali)
3,2
(14)
Fid-19 ta' Frar 2007, waqt il-laqgħa ġenerali tal-azzjonisti ta' Adria ġie deċiż li l-kapital tal-kumpanija jiżdied b'EUR 10,9 miljun. Il-fond proprjetà tal-Istat KAD, issottoskriva madwar 99,6 % taż-żieda, waqt li l-bqija kienet sottoskritta minn azzjonisti individwali. L-ishma kollha kienu sottoskritti sal-5 ta' April 2007.
(15)
Il-prezz imħallas kien ta' EUR 27 għal kull sehem. Rapport ta' valutazzjoni datat […] (*) stabbilixxa l-valur tal-ishma għal EUR […] kull sehem f'Settembru 2006.
(16)
Sussegwentament għaż-żieda ta' kapital tal-2007, is-sjieda ta' kapital ta' Adria kienet kif ġej:
Tabella 2
L-istruttura azzjonarja ta' Adria wara ż-żieda ta' kapital tal-2007
Isem
%
KAD
77,3
SOD (11)
10,0
NLB (12)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Oħrajn (inkluż azzjonisti individwali)
1,8
4.2. Miżura 2: iż-żieda ta' kapital tal-2009
(17)
Fit-13 ta' Jannar 2009, il-Bord ta' Amministrazzjoni ta' Adria ddeċieda li jżid il-kapital ta' Adria billi joħroġ ishma ġodda. B'riżultat ta' dan, il-kapital ta' Adria żdied b'EUR 2,36 miljun. IKAD issottoskriva madwar 99,5 % taż-żieda, waqt li l-bqija kienet sottoskritta minn azzjonisti individwali. L-ishma kollha kienu sottoskritti sal-20 ta' Lulju 2009.
(18)
Il-prezz imħallas kien ta' EUR 22 għal kull sehem. Rapport ta' valutazzjoni datat […] stabbilixxa l-valur tal-ishma għal EUR […] kull sehem f'Settembru 2008.
(19)
Sussegwentament għaż-żieda ta' kapital tal-2009, is-sjieda ta' kapital ta' Adria kienet kif ġej:
Tabella 3
L-istruttura azzjonarja ta' Adria wara ż-żieda ta' kapital tal-2009
Isem
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Oħrajn (inkluż azzjonisti individwali)
2,9
4.3. Miżura 3: iż-żieda ta' kapital tal-2010
(20)
Fit-2 ta' Settembru 2010, waqt il-laqgħa ġenerali tal-azzjonisti ta' Adria ġie deċiż li l-kapital tal-kumpanija jiżdied b'EUR 2,5 miljuni (il-miżura 4). Il-kumpanija azzjonarja PDP (is-suċċessur ta' KAD u ta' SOD), issottoskriviet 80 % taż-żieda. Żewġ aġenziji privati tat-turisti: Kompas d.d. u Palma d.o.o. issottoskrivew l-20 % (10 % kull wieħed) li kien fadal. L-ishma kollha kienu sottoskritti sal-1 ta' Ottubru 2010.
(21)
Il-prezz imħallas kien ta' EUR 12 għal kull sehem. Rapport ta' valutazzjoni datat […] stabbilixxa l-valur tal-ishma għal EUR […] kull sehem f'Ġunju 2009.
(22)
Sussegwentament għaż-żieda ta' kapital tal-2010, is-sjieda ta' kapital ta' Adria kienet kif ġej:
Tabella 4
L-istruttura azzjonarja ta' Adria wara ż-żieda ta' kapital tal-2010
Isem
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Oħrajn (inkluż azzjonisti individwali)
2,4
4.4. Miżura 4: iż-żieda ta' kapital tal-2011
(23)
Fil-21 ta' Settembru 2011, waqt il-laqgħa ġenerali tal-azzjonisti ta' Adria ġie deċiż li l-kapital tal-kumpanija jiżdied b'EUR 69,7 miljun. EUR 49,5 miljun kienu sottoskritti mir-Repubblika tas-Slovenja u EUR 0,5 miljun kienu sottoskritti minn PDP, it-tnejn li huma fi flus kontanti. Il-bqija taż-żieda tal-kapital (jiġfieri EUR 19,7-il miljun) kienet fil-forma ta' tpartit ta' dejn għal ishma minn diversi banek: (a) EUR 13,83-il miljun minn NLB, (b) EUR 3,35 miljun minn Abanka Vipa, (c) EUR 1,24 miljun mill-Bank Unicredit tas-Slovenja, u (d) EUR 1,28 miljun mill-Bank Hypo Alpe-Adria. Iż-żieda ta' kapital saret fit-30 ta' Settembru 2011.
(24)
Il-prezz maqbul kien ta' EUR 1 għal kull sehem, il-minimu permess skont il-liġi Slovena. Ma kien hemm l-ebda rapport ta' valutazzjoni.
(25)
Sussegwentament għaż-żieda ta' kapital tal-2011, is-sjieda ta' kapital ta' Adria kienet kif ġej:
Tabella 5
L-istruttura azzjonarja ta' Adria wara ż-żieda ta' kapital tal-2011
Isem
%
Ir-Repubblika tas-Slovenja
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Banka Slovenije d.d.
1,8
PDP
2,1
Oħrajn (inkluż azzjonisti individwali)
0,1
Il-pjan ta' ristrutturar ta' Settembru 2011
(26)
Skont l-awtoritajiet Sloveni, l-Istat, PDP u l-banek iddeċidew li jipparteċipaw fiż-żieda ta' kapital tal-2011 fuq il-bażi ta' pjan intitolat “Program ta' Ristrutturar Finanzjarju u tan-Negozju” (“il-pjan ta' ristrutturar”) datat Settembru 2011. Dak il-pjan kien jinkludi l-miżuri neċessarji għar-ristrutturar finanzjarju u tan-negozju ta' Adria, li kien se jippermetti lil din tal-aħħar li tirritorna għall-vijabbilità. Il-pjan kien ċarament miktub għall-iskop ta' notifika tal-għajnuna għar-ristrutturar minħabba li jirreferi għal kunċetti bħal “kontribuzzjoni proprja” u “distorsjoni tal-kompetizzjoni” li wieħed normalment ma jsibx fi pjan ta' direzzjoni tan-negozju.
(27)
Skont il-pjan ta' ristrutturar kif oriġinarjament ippreżentat, Adria tikseb il-vijabbiltà fl-2013 (xenarji bażiċi u ottimisti) jew l-2014 (xenarju pessimist). Barra minn hekk, skont il-pjan ta' ristrutturar kif ippreżentat oriġinarjament, id-diffikultajiet ta' Adria kienu kkawżati minn: a) […].
(28)
Il-pjan ta' ristrutturar kif ippreżentat oriġinarjament stabilixxa għadd ta' miżuri bil-għan li Adria tkun ristrutturata u tmur lura għall-vijabbilità. a) […].
(29)
Barra minn hekk skont il-pjan ta' ristrutturar kif ippreżentat oriġinarjament, iż-żieda ta' kapital tal-2011 ta' Eur 69,7 miljun tkopri l-ekwità negattiva ta' Adria li tammonta għal EUR […], il-ħlas lura ta' obbligi li jammontaw għal EUR […] (EUR […] ta' obbligi li ilhom pendenti lill-fonituri u EUR […] għal ħlas lura bikri ta' self bankarju), u l-finanzjament ta' miżuri ta' ristrutturar ta' EUR […].
(30)
Min-naħa l-oħra, il-kostijiet totali tar-ristrutturar jammontaw għal EUR […], li kienu parzjalemnt finanzjati mill-injezzjoni kontanti ta' EUR 50 miljun mill-Istat Sloven u PDP. Il-kontribuzzjoni ta' Adria għall-kostijiet ta' ristrutturar (“kontribuzzjoni proprja”) jammontaw għal EUR […] minn konverżjoni dejn-għal-ekwità ta' self bankarju (EUR 19,7-il miljun), […]. Finalment, il-pjan ta' ristrutturar kif oriġinarjament ippreżentat ikkunsidra l-bejgħ ta' AAT u l-kanċellazzjoni ta' rottot skedati bħala miżuri ta' kumpens.
(31)
Fid-dawl tad-dubji espressi mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni ta' ftuħ, is-Slovenja ppreżentat għadd ta' aġġornamenti għall-pjan ta' ristrutturar. B'mod partikolari, il-pjan ta' ristrutturar attwalment jipprevedi d-durata tar-ristrutturar sal-2015 u jinkludi bosta miżuri addizzjonali ta' ristrutturar sabiex jiżgura vijabbiltà iktar sostenibbli. Il-miżuri addizzjonali ta' ristrutturar, flimkien mal-effett finanzjarju tagħhom għall-2014-2015, huma dawn li ġejjin: a) […].
4.5. Miżura 5: l-akkwiżizzjoni ta' Adrina Airways Tehnika d.d. fl-2010-2011
(32)
AAT, sussidjarja 100 % ta' Adria, kienet fundata fl-2010. Sa dak iż-żmien hija kienet l-unita interna ta' manutenzjoni magħrufa bħala SVL. AAT hija attiva fis-settur tal-manutenzjoni tal-inġenji tal-ajru għal Adria u klijenti oħra.
(33)
Fil-perjodu bejn Novembru 2010 u Marzu 2011, PDP u Aerodrom Ljubljana (il-maniġer tal-ajruport ta' Ljubljana li fil-parti l-kbira tiegħu huwa proprjeta tal-Istat) rispettivament akkwistaw 52,3 % u 47,7 % ta' AAT minn Adria f'żewġ stadji. Fl-ewwel stadju, PDP xtrat sehem ta' 18,24 % f'AAT fil-forma ta' 2 676 346 sehem ta' preferenza bl-ebda dritt tal-vot għal EUR 1 kull sehem. Fl-istess żmien, Aerodrom Ljubljana akkwista sehem ta' 31,16 % f'AAT (4 570 881 sehem) permezz ta' konverżjoni ta' dejn f'ishma ta' preferenza bl-ebda dritt tal-vot għal madwar EUR 4,6 miljuni. Fit-tieni stadju, kmieni fl-2011, Adria biegħet l-ishma li kien baqala f'AAT kif ġej: PDP akkwistat 5 000 000 sehem ordinarju għal EUR 1 kull sehem u żiedet is-sehem tagħha fil-kumpanija għal 52,33 %, waqt li Aerodrom Ljubljana żied is-sehem tiegħu f'AAT għal 47,67 % billi kkonverta EUR 2,2 miljuni ta' riċevibbli minn Adria.
(34)
Il-prezz totali mħallas kien għalhekk EUR 14,7-il miljun, jiġifieri EUR 1 kull sehem. Rapport ta' valutazzjoni bid-data ta' April 2010 kien stabbilixxa l-valur ta' AAT bħala unità tal-manutenzjoni ta' Adria f'firxa bejn EUR 14,4-il miljun u EUR 14,9-il miljun f'Diċembru 2009.
5. ID-DEĊIŻJONI TA' FTUĦ
(35)
Fl-20 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni ddeċidiet li tiftaħ il-proċedura ta' investigazzjoni formali. Fid-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha, l-opinjoni preliminari tal-Kummissjoni kienet li Adria tista' tkun ikkunsidrata kumpanija f'diffikultà fiż-żmien meta kienu pprovduti l-miżuri identifikati jew almenu fl-2008. Il-Kummissjoni espremiet ukoll dubji rigward il-ħames miżuri fil-valutazzjoni u waslet għall-konklużjoni preliminau li kollha kemm huma kien jinvolvu għajnuna mill-Istat.
(36)
Fir-rigward tal-miżuri 1 u 2, fid-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha l-Kummissjoni kienet tal-opinjoni l l-Istat Sloven kellu influwenza ċara u direttta fuq KAD u kkonkludiet b'mod preliminari li l-parteċipazzjoni ta' KAD fiż-żidiet ta' kapital tal-2007 u l-2009 kienet tikkonsisti f'Riżorsi tal-Istat u kienet imputabbli għas-Slovenja. Minkejja li l-prezz tal-ishma fir-realtà mħallsa minn KAD kien taħt il-valur determinat miż-żewġ rapporti ta' valwazzjoni, il-Kummissjoni espremiet dubji dwar kemm ir-rapporti kkunsidraw id-diskrepanza sinifikanti fiż-żmien bejn il-mument meta l-ishma kienu vvaultati u l-mument meta saru l-injezzjonijiet ta' kapital. Meta wieħed jikkunsidra li KAD kien azzjonist maġġoritarju ta' Adria dak iż-żmien, il-Kummissjoni kkunsidrat li ż-żidiet ta' kapital tal-2007 u l-2009 kienu mmirati għall-finanzjament ta' investiment eżistenti għal KAD f'Kumpanija li setgħet tkun ikkunsdrata li tinsab f'diffikultà.
(37)
Meta vvalutat il-miżura 3, il-Kummissjoni nnotat li PDP hija s-suċċessur ta' KAD u SOD, li l-Kummissjoni kkunsidrat li l-azzjonijiet tagħhom kienu imputabbbli lill-Istat. Addizjonalment, il-Kummissjoni enfasizzat il-fatt li l-Istat Slovenn idirettament għandu s-sjieda ta' 100 % atl-PDP (permezz ta' KAD, SOD u DSU (kumpanija b'sjieda 100 % mill-Istat għall-ġestjoni tal-assi) bħala elelmenti ta' imputabilità u rreferiet għal xi evidenza indirettta ta' imputabilità fis-sens tal-każistika ta' Stardust Marine (13). Simili għall-miżuri 1 u 2, minkejja li l-prezz tal-ishma fir-realtà mħallsa minn PDP kien taħt il-valur determinat minn rapport ta' valwazzjoni, il-Kummissjoni espremiet dubji dwar kemm ir-rapport ikkunsidra d-diskrepanza sinifikanti ta' 15-il xaharbejn il-mument meta l-ishma kienu vvaultati u l-mument meta saret l-injezzjoni ta' kapital. Il-Kummissjoni kkunsidrat ukoll b'mod preliminari li l-parteċipazzjoni ta' żewġ aġenziji privati għat-turisti fl-injezzjoni ta' kapital tal-2010 (Kompas d.d. u Palma d.o.o) flimkien ma PDP fiha nnifisha ma kinitx suffiċjenti biex tneħħi d-dubji tal-Kummissjoni dwar il-vantaġġ possibbli għal Adria. (14)
(38)
Fir-rigward tal-miżura 4, il-Kummissjoni nnotat li l-investiment miss-Slovenja kien jinvolvi b'mod ċar riżorsi tal-Istat u tennet mill-ġdid il-konklużjoni preliminari tagħha li l-azzjonijiet tal-PDP kienu imputabbli lill-Istat. Il-Kummissjoni espremiet ukloll dubji dwar il-parteċipazzjoni ta' NLB fil-miżura 4, li tista' tidher bħala imputabbli lill-Istat fid-dawl tal-fatt li (a) dak iż-żmien NLB kien fil-maġġoranza tiegħu proprjetà ta' Istat, (b) l-Istat kellu maġġoranza ta' voti fil-Bord Maniġerjali u fil-Bord Superviżorju tal-bank, u (c) l-aġir tal-bank ikkontrollat mill-Istat setgħa jkun influwenzat mill-awtoritajiet pubbliċi.
(39)
Meta vvalutat jekk il-miżura 4 kinitx tinvolvi vantaġġ selettiv mhux dovut għal Adria, fid-deċiżjoni ta' ftuħ il-Kummissjoni nnotat li l-fatt li l-banek qablu mal-konverżjoni minn dejn għal ekwità biss fil-każ li l-Istat jinjetta l-kontanti f'Adria, u partikolarment in-natura differenti tal-kontribuzzjonijiet tal-Istat u l-PDP meta mqabbla ma dik tal-banek (kontanti vs konverżjoni tad-dejn), kienet suffiċjenti biex toħloq dubji raġonevoli dwar jekk iż-żieda tal-kapital tal-2011 kinitx pari passu. Il-Kummissjoni nnotat ukoll li, kuntrarjament għaż-żidiet ta' kapital preċedenti, iż-żieda fil-kapital fl-2011 twettqet mingħajr rapport ta' valutazzjoni.
(40)
Fir-rigward tal-pretensjoni tal-awtoritajiet Sloveni li huma kienu ddeċidew li jipparteċipaw fil-miżura 4 fuq il-bażi tal-pjan ta' ristrutturar datat Settembru 2011, il-Kummissjoni osservat li l-pjan ta' ristrutturar kien fil-prinċipju tiegħu mhux suffiċenti biex jissodisfa ll-kriterji tal-investitur privat minħabba li wħud mill-previżjonijiet tal-pjan ta' ristrutturar dehru li kienu bbażati fuq assunżjonijiet inċerti u mhux ċari. Barra minn hekk il-Kummissjoni enfasizzat li investitur privat kienu jikkunsidra r-riskju li ż-żidiet tal-kapital preċedenti kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat illegali u kien jivvaluta l-impatt tar-riskju ta' ordni ta' rkupru possibli mill-Kummissjoni fuq il-profitabilità tal-investiment. Finalment, il-Kummissjoni osservat li l-banek setgħu iddeċiedew li jipparteċipaw fl-injezzjoni ta' kapital minħabba l-interess muri mis-Slovenja fl-Adria ħafna qabel id-data meta ż-żieda ta' kapital tal-2011 kienet deċiża.
(41)
Fir-rigward tal-miżura 5, il-Kummissjoni tennet mill-ġdid l-opinjoni preliminari tagħha li l-azzjonijiet tal-PDP kienu imputabbli lill-Istat u li kienu nvoluti riżorsi mil-Istat. Rigward Aerodrom Ljubljana, il-Kummissjoni waslet għall-istess konklużjoni preliminari fid-dawl tal-fatt li fil-maġġoranza diġà kien proprjetà tal-Istat meta saret l-akwiżizzjoni ta' AAT. Il-Kummissjoni tikkunsdra wkoll li hija improbabbli li l-awtoritajiet pubbliċi ma kienux involuti f'deċiżjonijiet importanti meħuda minn Aerodrom Ljubljana, il-maniġer tal-ajruport ta' Ljubljana, minħabba l-importanza strateġika t' adan tal-aħħar għall-pajjiż bħala d-daħla prinċipali għat-titjiriet internazzjonali.
(42)
Fid-dawl li l-ewwel stadju tal-akkwiżizzjoni tal-ishma ta' AAT sar immedjatament wara ż-żieda tal-kapital ta-2010, il-Kummissjoni kienet tal-opinjoni li ż-żewġ miżuri ma għandhomx ikunu vvalutati weħedhom iżda bħala parti minn operazzjoni ikbar bil-għan li tkun sostnuta Adria. Meta eżaminat ir-rapport li jiffissal-valur tal-ishma ta' AAT, il-Kummissjoni nnotat li hija vvalutat l-AAT bħala parti mill-unità ta' manutenzjoni ta' Adria (dak iż-żmien kienet SVL) u kkunsidrat is-sinerġiji lmaħruġa minnu meta jkun ivvalutat il-valur tal-AAT. Madankollu, il-Kummissjoni kkunsidrat li r-rapport għandu jivvaluta l-valur ta' SLV/AAT bħala entità awtonoma waqt li jitwarrbu is-sinerġiji intragrupp, minħabba li AAT ħarġet minn Adria fl-2010 u inbiegħet bħala entità separata. Addizzjonalment, il-Kummissjoni espremiet ukoll tħassib dwar id-distakk konsiderevoli bejn iż-żmein tal-valwazzjoni u ż-żmien tal-bejgħ tal-ishma ta' AAT.
(43)
Il-Kummissjoni espremiet ukoll dubji dwar il-kompatibilità mas-suq intern tal-ħames miżuri ivvalutati, partkolarment minħabba li l-awtoritajiet Sloveni ma pprovdewx xi raġunijiet possibbli għal kompatibilità.
(44)
Fid-dawl tan-natura tal-miżuri inkwistjoni u mill-fatt li Adria tista' tkun ikkunsdirata kumpanija f'diffikultà meta kienu mgħotija l-miżuri, il-'Kummissjoni nnotat li l-kompatibilità tal-miżuri tista tkun ivvalutata biss skont l-Artikolu 107(3)(c) TFUE, u partikolarment fid-dawl tal-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta' kumpaniji f'diffikultà (15) (“il-Linji gwida R u R”). Il-Kummissjoni l-ewwel innotat li l-kundizzjonijiet għall-għajnuna għas-salvataġġ stipulati fit-Taqsima 3.1 tal-Linji gwida R u R ma jidhirx li huma sodisfatti. Fir-rigward tal-għajnuna għar-ristrutturar kif definita fit-Taqsima 3.2 tal-Linji gwida R u R, il-Kummissjoni enfasizzat li l-miżuri identifikati ingħataw qabel in-notifika lill-Kummissjoni u fin-nuqqas ta' pjan ta' ristrutturar kredibbli li jissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati fil-Linji gwida R u R, ċirkostanza li fiha nnifisha hija suffiċjenti biex teskludi l-kompatibilità tal-miżuri mas-suq intern. (16)
(45)
Il-Kummissjoni espremiet ukoll dubji dwar il-pjan ta' ristrutturar, minħabba li ma kienx jidher suufiċjentament solidu biex jirrestawra l-vijabbiltà fit-tul ta' Adria, minħabba li wħud mill-previżjonijiet tiegħu huma bbażati fuq assunzjonijiet li mhumiex kwantifikati, ċerti jew ċari. Il-Kummissjoni kkunsidrat ukoll dubjuż jekk il-miżuri ta' kumpens previsti fil-pjan ta' ristrutturar jistgħux ikunu kkunsidrati xierqa u/jew suffiċjenti, fid-dawl li jidhru li huma neċessarju biex tkun restawrata l-vijabbiltà ta' Adria. Rigward il-bejgħ ta' AAT, dan sar bosta xhur qabel ma kien approvat il-pjan ta' ristrutturar, fi żmien - tmiem l-2010, il-bidu tal-2011 - meta Adria apparentament kellha bżonn serju ta' finanzjament. Barra minn hekk, il-kanċellazzjoni ta' rottot skedati ma dehritx li kienet aċċettabbli bħala miżura kompesatorja fid-dawl li l-biċċa l-kbira ta' dawn ir-rottot (27 minn 31) kienu rraportati fil-pjan ta' ristrutturar li keinu qed jagħmlu telf u t-tmiem tagħhom xorta kienu ikun meħtieġ biex tkun żgurata l-vijabbiltà tal-kumpanija. Il-Kummissjoni għandha wkoll dubji dwar jekk il-kontribuzzjoni proprja proposta minn Adria ta' EUR […] tista' tkun aċċettata bis-sħiħ, partikolarment, ladarba mhuwiex ċar jekk l-ammonti mill-bejgħ tal-AAT u l-konverżjoni minn dejn għal ekwità tas-self bankarju jistgħux ikunu kkunsidrati bħala kontribuzzjoni proprja. Fid-dawl li Adria dehret li kienet f'diffikultà fiż-żmein meta ngħataw il-miżuri u li l-kumpaniji f'diffikultà jistgħu jirċievu biss għajnuna għas-salvataġġ u/jew ristrutturar, il-Kummissjoni qajmet ukoll dubji dwar jekk il-prinċipju “ta' darba u tal-aħħar” ikunx irrispettat, notevolment fir-rigward taż-żieda tal-kapital tal-2011.
6. KUMMENTI DWAR ID-DEĊIŻJONI TA' FTUĦ
6.1. Kummenti mis-Slovenja
(46)
Fil-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ tal-Kummissjoni, is-Slovenja ssostni li l-miżuri 1, 2, u 3 ma kienux jinvolvu għajnuna mill-Istat minħabba li d-deċiżjonijiet tal-KAD u tal-PDP ma jistgħux ikunu imputabbli lill-Istat. Partikolarment, is-Slovenja nnotat li 100 % tal-parteċipazzjoni azzjonarja tal-Istat mhiex suffiċjenti biex tikkonkludi li l-miżuri huma imputabbli lill-Istat. Barra minn hekk is-Slovenja tinnota li r-rapporti ta' valwazzjoni li jiddeterminaw il-valur tal-ishma kienu xierqa u li fuq il-bażi ta' dan il-prinċipju ta' investitur li jopera f'ekonomija tas-Suq (“MEIP” - Market Economy Investment Principle) kien sodisfatt, biex b'hekk ikun eskluż vantaġġ għal Adria. Partikolarment fir-rigward tal-miżura 3, is-Slovenja targumenta li s-sottoskrizzjoni pari passu ta' 20 % tal-ishma minn żewġ aġenziji privati tat-turisti flimkien mal-PDP kienuet sinifikanti u wriet li s-suq ma kienx jiddubita l-vijabbiltà ta' Adria, li teskludi l-preżenza ta' għajnuna mill-Istat.
(47)
Fir-rigward tal-miżura 5, is-Slovenja tinsisti li l-azzjonijiet ta' PDP ma jistgħux ikunu imputabbli lill-Istat. Fir-rigward tal-azzjonijeit ta' Aerodrom Ljubljana, is-Slovenja tikkunsidra li l-influwenza tal-Istat fuq is-deċiżjonijiet tiegħu li jixtri AAT ma tistax tkun tkun konkluża mill-fatt li ċertu membri tal-Bord Superviżorju kienu proposti mill-Istat, KAD u SOD. Barra minn hekk is-Slovenja tikkonsidra li r-rapport ta' valwazzjoni datat April 2020, li kien stabbilixxa l-valur ta' AAT bħala l-unità ta' manutenzjoni ta' Adria f'firxa bejn EUR 14,4-il miljun u EUR 14,9-il miljun, ma tjistax ikun meqjus bħala skadut u li ma hemm l-ebda indikazzjoni li r-rapport ta' valwazzjoni kkunsidra s-sinerġiji ma' Adria. Addizzjonalment, is-Slovenja tistqarr li l-minuti tal-bordijiet tal-PDP u ta' Aerodrom Ljubljana juru li d-deċiżjoni biex tinkiseb ATT ittieħdet fuq il-bażi ta' kunsiderazzjonijeit ekonomikalment razzjonali. Għal dawn ir-raġunijiet il-preżenza ta' għajnuna mill-Istat fil-miżura 5 tkun eskluża.
(48)
Is-Slovenja tikkontesta wkoll il-kwalifika ta' Adria bħala impriża f'diffikultà u tikkunsidra li Adria kienet f'diffikultà biss minn Jannar 2011, jiġifieri fi żmien il-miżura 4.
(49)
Dwar il-miżura 4 is-Slovenja teskludi l-preżenza ta' għajnuna waqt li targumenta li l-iskambju ta' dejn ma' ekwità ta' NLB mhux imputabbli lill-Istat. Barra minn hekk, is-Slovenja hija tal-opinjoni li s-self pendenti konvertit f'ekwità kien kollateralizzat bis-sħiħ b'ippleġġjar fuq inġenji tal-ajru u binjiet u li, billi kkonvertewh f'ekwità, il-banek assumew rikju ġdid tan-negozju. F'dan is-sens, il-konverżjoni minn dejn għal ekwità tkun ekwivalenti għal injezzjoni ta' kontanti. Is-Slovenja tinnota wkoll li l-banek u l-Istat influwenzaw lil xulxin sabiex jieħdu d-deċiżjoni ta' investiment, li - fl-opinjoni tas-Slovenja - kienet ibbażaat fuq pjan ta' ristrutturar affidabbli, u tikkonkludi li d-deċiżjonijiet ta' investiment kienu konkomittanti, biex b'hekk jeskludi kwalunkwe vantaġġ mhux dovut lil Adria.
(50)
Minħabba li s-Slovenja tikkonsidra li l-miżuri 1, 2, 3 u 5 ma kienux jinvolvu riżorsi mill-Istat, hija ma resqitx xi raġunijiet ta' kompatibilità għal dawn il-miżuri. Madankollu, hija resqet raġunijiet ta' kompatibilità għall-miżura 4 fil-każ li l-Kummissjoni tikkonkludi li din tammonta għal għajnuna mill-Istat. Ladarba, skont is-Slovenja, Adria ilha f'diffikultà minn Jannar 2011 biss (ara l-premessa 48), il-miżura 4 tikkostitwixxi għajnuna kompatibbli għar-ristrutturar skont it-Taqsima 3.2 tal-Linji gwida R u R fuq il-bażi tal-pjan ta' ristrutturar ippreżentat.
(51)
Fir-rigward tar-ritorn għall-vijabbilta', is-Slovenja tikkunsidra li l-pjan ta' ristrutturar jiżgura vijabbiltà fit-tul ta' Adria u tenfasizza li, skont il-Linji gwida R u R, il-pjan ta' ristrutturar jinkludi stħarriġ tas-suq u analiżi tal-kawżi li wasslu għad-diffikultajiet atl-kumpanija, u jipprevedi l-abbandun ta' attivitajiet li jibqgħu strutturalment jagħmlu t-telf wara r-ristrutturar. Kif indikat fil-premessa 31, is-Slovenja ppreżentat għadd ta' aġġornament għall-pjan ta' ristrutturar, li attwalment jipprevedi d-durata tar-ristrutturar sal-2015 u jinkludi bosta miżuri addizzjonali ta' ristrutturar sabiex jiżgura vijabbiltà iktar sostenibbli. Is-Slovenja tenfasizza li l-pjan ta' ristrutturar aġġornat jiżgura il-vijabbiltà tal-kumpanija sa tmiem l-2015 anki fl-agħar xenarju possibbli b'redditu fuq l-ekwità (ROE - Return on equity) ta' […] % fl-2014 u ta' […] % fl-2015, ogħla mil-livelli aċċettati mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-Airmalta (17).
(52)
Is-Slovenja hija tal-opinjoni li t-tnaqqis tal-kapaċità (fil-forma ta' kanċellazzjoni ta' servizzi skedati) ta' […] % u […] % fl-istaġuni tax-xitwa u tas-sajf, ir-rilaxx ta' postijiet f'ċertu ajruporti, inkluż ajruporti kordinati (konġestjonati), u l-bejgħ ta' AAT huma miżuri ta' kumpens xierqa u proporzjonati. Is-Slovenja ssostni wkoll li r-rottot ikkanċellati kienu fil-fatt profittabbli fuq il-bażi tal-hekk imsejjaħ “marġni gross” (kontribuzzjoni pożittiva C1) li l-Kummissjoni kienet aċċetat fil-każijiet tal-Air Malta u ċ-Czech Airlines (18).
(53)
Firrigward tal-għajnuna limitata għall-minimu (kontribuzzjoni proprja), f'konformità ma dak li kien spjegat hawn fuq, is-Slovenja tistqarr li l-bejgħ ta' AAT huwa ħieles mill-għajnuna u għalhekk ir-rikavat minnu, jammonta għal EUR 14,7 miljun, għandu jkun aċċettat bħla kontribuzzjoni proprja. IsSlovenja tikkunsidra wkoll li l-iskambju ta' dejn ma' ekwità tal-banek għandu jgħodd bħala kontribuzzjoni proprja għall-ammonti kollha tagħhom, jiġifieri EUR 19,7 -il miljun. Is-Slovenja ppreżentat ukoll il-valuri tal-inġenji tal-ajru imwiegħda għas-self inkwistjoni, flimkien mar-rapport AVAC rilevanti (19) li juri l-valuri ta' dawk l-inġenji tal-ajru. Jekk ma' dan jiżdied il-bejgħ ta' għadd ta' assi […] l-ammont ta' kontribuzzjoni proprja jaqbeż [50-54] % abbażi tal-pjan ta' ristrutturar aġġornat.
(54)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-prinċipju “ta' darba u għall-aħħar darba”, is-Slovenja hi tal-opinjoni li dan kien irrispettat ladarba l-miżuri 1, 2, 3, u 5 - li ġew qabel il-miżura 4 - ma kienux jinvolvu għajnuna mill-Istat lil Adria.
6.2. Kummenti mill-partijiet interessati
(55)
Matul il-proċedura ta' investigazzjoni formali, il-Kummissjoni rċeviet kummenti mir-Ryanair biss, li tappoġġa l-konkużjonijiet preliminari tal-Kummissjoni li l-miżuri vvalutati kienu jinvolvu għajnuna u kienu inkompatibbli mas-suq intern.
(56)
Madankollu, Ryanair argumentat li l-valutazzjoni tal-Kummissjoni tal-MEIP ma kinitx kompluta fid-deċiżjoni ta' ftuħ, ladarba l-Kummissjoni kellha tikkunsidra jekk investitur privat kienx jagħżel li jillikwida lil Adria mill-ewwel minflok jipprovdiha b'kapital addizzjonali. (20) Ryainair targumenta li fid-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha l-Kummissjoni kellha tivvaluta jekk il-likwidazzjoni ta' Adria kinitx iktar profittabbli għall-Istat mill-provvediment ta' fondi addizzjonali. Minkejja li r-Ryanair kkunsidrat li ma kellhiex informazzjoni suffiċjenti biex tikkummenta fuq il-pjan ta' ristrutturar, hija nnutat id-dubji tagħha li Adria tmur lura għall-profittabilità.
(57)
Ryanair argumentat ukoll li kwalunkwe għajnuna lil Adria tkun ta' dannu għall-pożizzjoni ta' Ryanair fis-suq, minħabba li xxekkel l-isforzi tar-Ryanair biex tiżviluppa s-suq tagħha u tinfliġġi telf ta' dħull fuq Ryanair.
6.3. Osservazzjonijiet mis-Slovenja fuq il-kummenti tal-partijiet terzi interessati
(58)
Is-Slovenja indirizzat fid-dettall l-argumenti mqajma minn Ryanair fl-osservazzjonijiet tagħha. Partikolarment, is-Slovenja nnutat li mhux biss l-Istat kien ipparteċipa fl-injezzjonijiet ta' kapital favur Adria, iżda anki investituri u entitajiet privati li l-azzjonijiet tagħhom, skont is-Slovenja, ma jistgħux ikunu imputabbli għall-Istat. Barra minn hekk, is-Slovenja tikkunsidra li Ryanair interpretat ħażin il-każistika meta qalet li l-Istat kellu jiffavorixxi l-falliment u mhux ir-ristrutturar tal-Adria u l-vijabilità fit-tul tagħha. Skont is-Slovenja, it-test imresaq minn Ryanair kien ħażin minħabba li kien ikun applikabbli biss għall-kredituri tal-Adria u mhux għall-investituri tagħha: ladarba is-Slovenja ma kellhiex krediti kontr al-kumpanija, ma setgħatx titlob il-likwidazzjoni tagħha.
(59)
Is-Slovenja nnutat li l-Kummissjoni kienet indirizzat l-assunzjoni tal-pjan ta' ristrutturar ta' Adria u ssottolinjat li d-dubji tar-Ryanair dwar jekk Adria setgħetx mur lur agħall-vijabilità kienu bla bażi. Finalment, is-Slovenja argumentat li d-dannu allegat għall-pożizzjoni tar-Ryanair fis-suq ma kienx sostanzjat.
7. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI
(60)
Din id-deċiżjoni tindirizza bħala punt preliminari l-kwistjoni dwar jekk Adria hix impriża f'diffikultà fis-sens tal-Linji gwida R & R (it-taqsima 7.1 below). Hija mbagħad tanalizza jekk il-miżuri fi skrutinju jinvolvux Għajnuna mill-Istat lil Adria fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE (it-taqsima 7.2 below) u mbagħad jekk tali għajnuna, jekk kienet preżenti, hiex legali (it-taqsima 7.4 below) u kumpatibbli mas-suq intern (it-taqsima 7.5 below).
7.1. Diffikultajiet ta' Adria
(61)
Is-sitwazzjoni finanzjarja ta' Adria kienet qed tiddeterjora b'mod kontinwu mill-2008 'il quddiem, bi tnaqqis fil-bejgħ, EBT (earnings before tax) negativ u ekwità proprja negattiva. IL-parametri finanzjarji ewlenin ta' Adria bejn l-2007 u l-2011, kienu kif ġej, skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Sloveni:
Tabella 6
Id-dejta finanzjarja ewlenija ta' Adria għall-2007 sa Ġunju 2011 (miljun EUR)
2007
2008
2009
2010
Ġunju 2011
Fatturat
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Riżultat nett
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA
0,4 (**)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Kapital irreġistrat
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Ekwità proprja
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Dejn/Ekwità (proporzjon)
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Fluss ta' flus minn attivitajiet operatorji
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (***)
(62)
Adria għalqet is-sena finanzjarja 2011 b'telf ta' EUR 12-il miljun (21) waqt li fl-2012 it-telf laħaq EUR 10,8 miljuni. (22) Jidher ukoll li fl-2013 Adria naqset it-telf għal EUR 3,1 miljuni. (23)
(63)
Il-Punt 10(a) tal-Linji gwida R&R jistipula li kumpanija hija f'diffikultà meta “iktar minn nofs il-kapital irreġistrat ikun sparixxa u iktar minn kwart ta' dak il-kapital ikun intilef matul it-12-il xahar ta' qabel”. Din id-dispożizzjoni tirrifletti l-assunzjoni li kumpanija li tesperjenza telf massiv fil-kapital irreġistrat tagħha mhux se tkun tiflaħ għal telf li kważi ċertament jikkundannawha għall-falliment fuq perjodu medju jew qasir (kif stipulat fil-punt 9 tal-Linji gwida R&R).
(64)
Kif indikat fid-deċiżjoni ta' ftuħ, bejn l-2007 u Ġunu 2011, il-kapital irreġistrat ma ntilifx anzi attwalment żdied. Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li l-ekwità tal-kumpanija saret negattiva fl-2010 u l-2011. Fl-istess żmein, il-kumpanija ma adottatx miżuri xierqa sabiex titratta t-tnaqqsi tal-ekwità tagħha stess. F'każijiet iktar bikrija, (24) il-Kummissjoni kkonkludiet lil, fejn kumpanija ikollha ekwità negattiva, hemm assunzjoni a priori li l-kriterji tal-punt 10(a) tal-Linji gwida R & R ikunu sodisfatti, li jkun il-każ għal Adria mill-2010. Il-qorti ġenerali, f'sentenza riċenti (25), ikkonkludiet ukoll li kumpanija b'ekwità negattiva hija kumpanija f'diffikultà.
(65)
Addizjonalment, jidher ukoll li sal-aħħar tal-2010 d-diffikultajiet ta' Adria kienu fil-quċċata tagħhom. L-istampa dakinhar semmiet l-possibilità li Adria taqa' bħala riċevitura jew saħansitra tippreżenta l-falliment tagħha. (26) Dan jista' jinftihem bħala sinjal li, almenu dak iż-żmien, Adria kienet tissodisfa l-kriterji biex tkun suġġett għall-proċedimenti kollettivi ta' insolvenza skont il-liġi Slovena fit-tifsira tal-punt 10(c) tal-Linji gwida R & R.
(66)
Għar-raġunijiet ta' hawn fuq, f'konformità mad-deċiżjoni ta' ftuħ, il-Kummissjoni tikkonkludi li Adria kienet impriża f'diffikultà fis-sens tal-punt 10(a) u/jew il-punt 10(c) tal-Linji gwida R&R fl-2010 u l-2011, jiġifieri fiż-żmien meta ngħataw il-miżuri3, 4 u 5.
(67)
Addizzjonalment, it-tabella 6 fil-premessa 61 tissuġġerixxi li fl-2010 u l-2011 Adria setgħet ukoll tkun meqjusa li hi f'diffikultà fis-sens tal-punt 11 tal-Linji gwida R&R, li tiddikjara li impriża tista' tkun ikkunsidrat f'diffikultà “fejn ikunu preżenti s-sinjali tas-soltu ta' diffikultà, bħal żjieda fit-telf, fatturat li qed jonqos, inventarji tal-istokk li qed jikbru, kapaċità żejda, tnaqqis fil-likwidità, dejn li qed jiżdied, żjieda fil-ħlasijiet tal-imgħaxijiet u tnaqqis jew l-ebda valur nett tal-assi”.
(68)
Madankollu, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li Adria ma kinitx turi s-sinjali tas-soltu ta' impriżi f'diffikultà bħal fil-punt 11 tal-Linji gwida R& R bejn l-2007 u l-2009. Fir-rigward tal-2008 Adria ġarrbet telf ta' EUR 3,2 miljuni għall-ewwel darba fil-perjodu taħt kunsiderazzjoni. Kif korrettament tindika s-Slovenja, fl-2008 id-dħul ta' Adria u l-fluss tal-flus żdiedu meta mqabbla mas-sena preċedenti (minn Eur 179,2 miljun għal EUR 205,4 miljuni u minn EUR 16,9-il miljun għal EUR 18,5 -il miljun rispettivament). Addizzjonalment, il-kapital irreġistrat tagħha baqa' stabbli għal EUR 6,8 miljuni.
(69)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li fl-2008 u l-2009, Adria kella EBT nett ta' EUR 3,2 miljuni u EUR 1,4 miljun. Fl-istess snin, meta teskludi d-deprezzament, ir-riżultat ekonomiku tal-kumpanija kien pożittiv, biex laħaq EBT+DA ta' EUR 10,9 miljuni u EUR 1,6 miljun rispettivament (ara t-tabella 6 fil-premessa 61) Mill-2010 'il quddiem, l-EBT+DA ta' Adria sar negattiv. Ladarba il-miżura 2 kienet deċiża f'Jannar 2009 u l-ishma kienu sottoskritti bis-sħiħ f'lulju 2009, Il-Kummissjoni ma tistax tikkonklui b'ċertezza li dak iż-żmien kien hemm xejra ċarament identifikabbli ta' riżultati negattivi li jippermettulha tikkonkludi li Adria kienet impriża f'diffikultà fis-sens tal-linji gwida R & R.
(70)
Skont dan. il-Kumissjoni hija tal-opinjoni li Adria ma tikkwalifikax bħala impriża f'diffikultà fl-2007-2009, jiġifieri meta kienu pprvduti l-miżuri 1 u 2.
7.2. Eżistenza ta' għajnuna mill-Istat
(71)
Permezz tal-Artikolu 107(1) TFUE, kwalunkwe għajnuna mgħotija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-Istat fil kwalunkwe forma li toħloq distorsjoni għall kompetizzjoni jew theddidha billi tiffavorixxi ċertu impriċi jew il-produzzjoni ta' ċertu prodotti, sa tali punti li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun kompatibbli mas-suq intern.
(72)
Sabiex ikun konkluż jekk l-għajnuna mill-Istat hiex preżenti jew le, il-Kummissjoni trid tivvaluta jekk il-kriterji kumulattivi tal-Artikolu 107(1) TFUE (jiġifieri it-traferiment tar-riżorsi tal-Istat, il-vantaġġ selettiv, id-distorsjoni tal-kompetizzjoni potenzjali u l-effett fuq il-kummerċ ntra-UE) huma sodisfatti għal kull wieħed mill-ħames miżuri rispettivi.
7.2.1. Miżuri 1 u 2: iż-żidiet tal-kapital tal-2007 u l-2009
(73)
L-ewwel il-Kummissjoni se tanalizza jekk il-miżuri 1 u 2 tawx vantaġġ indebitu selettiv lil Adria.
(74)
Fid-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha, il-Kummissjoni nnutat li f'dan ir-rigward il-prezz tal-ishma mħallas minn KAD kien taħt il-valur determinat minn żewġ rapporti ta' valwazzjoni. KAD akkwistat l-ishma l-ġodda ta' Adria fi Frar 2007 bi prezz ta' EUR 27 kull sehem, taħt il-valur determinat minn rapport ta' valwazzjoni ta' EUR[…] kull sehem minn […] (ara l-premessa 15). F'Jannar 2009, KAD akkwistat l-ishma bi prezz ta' EUR 22 kull sehem, taħt il-valur determinat minn rapport ta' valwazzjoni ta' EUR[…] kull sehem minn […] (ara l-premessa 18). Madankollu, il-Kummissjoni espremiet dubji dwar l-affidabilità ta' dawn ir-rapporti, inter alia għaliex kien hemm distakk sinifikanti fiż-żmien bejn il-mument meta seħħu ż-żidiet fil-kapital (Frar 2007 u Jannar 2009 rispettivament) u iż-żmien meta l-ishma tal-kumpanija kienu vvalutati ([…] u […] rispettivament).
(75)
Il-Kummissjoni vvalutat id-dejta u l-evidenza ppreżentata mis-Slovenja dwar dawn ir-rapporti wara l-ftuħ tal-proċedura ta' investigazzjoni formali. Fir-rigward tal-miżura 1, is-Slovenja spjegat li d-dejta li fuqha kien ibbażat ir-rapport hij datata t-30 ta' Settembru 2006 u kienet l'itar dejta riċenti disponibbli meta l-valwatur prepara r-rapport. Fir-rigward tal-miżura 2, jirriżulta li r-rapport ta' valwazzjoni kien ikkummissjonat fl-istess żmien li fih l-assemblea Ġenerali ta' Adria kienet iddeċidiet li tipproċedi għal żieda fil-kapital. Addizzjonalment, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda raġuni biex temmen li l-valwatur (P&S Capital) ma kienx kompletament indipendenti.
(76)
Addizzzjonalment, għalkemm huma minnu li kien hemm distakk fiż-żmien ta' […] xahar bejn il-mument li fih l-ishma tal-kumpanija kienu valwati u l-mument li fih saret iż-żieda ta' kapital, il-Kummissjoni ma sabet l-ebda evidenza li tipprova li dan id-distakk realment kellu impatt fuq il-valur stmat tal-ishma ta' Adria.
(77)
Il-Kummissjoni tosserva li l-metodu ta' valwazzjoni użat fir-rapporti (valur preżenti nett tal-flussi tal-flus ħielsa mistennija (27)) huwa aċċettat bil-kbir għall-każijiet ta' akkwiżizzjoni. barra minn hekk, huwa jirriżulta minn analiżi dettaljata tar-rapporti li l-formuli użaw fih fejn xieraq għall-iskop tal-valwazzjoni u kienu adegwatament applikati, u li l-assunzjoni u l-projjezzjonijit dwar it-tkabbir tal-fatturat u l-profittabilità keinu jidhru realistiċi. Partikolarment, fir-rapport ta' valwazzjoni għall-injezzjoni ta' kapital tal-2077 (il-miżura 1), ir-rati medji projettati tat-tkabbir tad-dħul u l-profittabilitàhuma fil-firxa ta' dawk osservati fil-passat. Fir-rapport ta' valwazzjoni għall-injezzjoni ta' kapital tal-2009 (il-miżura 2), ir-rati ta' tkabbir tad-dħul u l-profittabilità projjettati huma inqas minn dawk osservati fil-passat, minħabba (a) tkabbir ekonomiki għoli fl-2008 kien prinċipalment dovut għall-Presidenza Slovena tal-UE. (b) it-tkabbir ekonomiku dinji kajman; u (c) is-sitwazzjoni difffiċli tas-swieq finanzjarji. Il-bqija tal-assunzjonijiet użati fir-rapporti ekoll jidhru realistiċi. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li KAD kienet azzjonist maġġoritarju ta' Adria diġà qabel iż-żidiet ta' kapital (28) u li ż-żidiet ta' kapital kienu mmirati biex jiffinanzjaw investiment eżistenti (u profittabbli) għall-KAD.
(78)
Abbażi ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tosserva li ż-żidiet ta' kapital tal-2007 u l-2009 jistgħu jkunu kkunsidrati li jikkonformaw mas-suq u ma kienux jinvolvu vantaġġ indebitu lil Adria.
(79)
Għalhekk il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri 1 u 2 kienu jikkostitwixxu investimenti li investitur li Jopera f'Ekonomija tas-Suq f'ċirkostanzi kumparabbli (29) kien jieħu u għaldaqstant teskludi l-preżenza t' għajnuna mill-istat, mingħajr ma jkun neċessarju li jkun ivvalutat ulterjorment jeklk il-bqija tal-kundizzjonijiet kumulattivi tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE kienux sodisfatti.
7.2.2. Miżura 3: iż-żieda ta' kapital tal-2010
(80)
Kif innutat fil-premessa 73, waħda mill-kundizzjonijiet neċessarji biex tkun preżenti l-għajnuna mill-Istat hija li l-miżura tagħti vantaġġ indebitu selettiv lill-benefiċjarju. F'dak li jsegwi l-Kummissjoni se tivvaluta jekk din il-kundizzjoni hiex sodisfatta fir-rigward tal-miżura 3.
(81)
Fid-deċizjoni ta' ftuħ tagħha, il-Kummissjoni nnutat li minkejja l-prezz ta' EUR 12 kull sehem, il-prez imħallas mill-PDP u l-aġenzija privati tat-turiżmu għall-ishma ta' Adria kienn taħt il-prezz ta' EUR[…] kull sehem determinat minn rapport ta' valwazzjoni. Bħall fil-miżuri 2 u 2 il-Kummissjoni espremiet dubji dwar l-affidabilità ta' dan ir-rapport, prinċipalment għax kien hemm distakk sinifikanti ta' […] xahar bejn il-mument taż-żieda ta' kapital (Settembru 2010) u l-mument li għalih ir-rapport vvaluta l-ishma ([…]).
(82)
L-informazzjoni ppreżentata mill-awtoritajiet Sloveni, sa ċertu punt taffiet id-dubji tal-Kummissjoni f'dan ir-rigward. Madankollu, irrispettivament minn dan il-Kummissjoni tfakkar li abbażi tal-l-istess informazzjoni u valwazzjoni, żewġ aġenziji privati tat-turisti (Kompas d.d. u Palma d.o.o.) ippartreċipaw fiż-żieda ta' kapital tal-2010 fi proporzjoni ta' 20 % waqt li PDP injettat it-80 % tal-kapital li kien fadal. L-aġenziji privati tat-turisti u l-PDP ipparteċipaw bl-istess kundizzjonijiet u ssotoskrivew l-ishma fl-istess data. Barra minn hekk, il-parteċipazzjoni privata u l-kontribuzzjoni tal-PDP saru t-tnejn li huma permezz ta' injezzjoni tal-flus. Fid-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha, il-Kummissjoni ssottolinjat li parteċipazzjoni privata ta' 20 % tista' fil-prinċipju tidher bħala sinjal li l-in inkwistjoni kien appoġġat mis-suq, għalkemm l-operazzjoni kellha tittieħed fil-kuntest usa tas-sitwazzjoni ta' Adria dak iż-żmien u l-fatt li l-miżura 3 kienet it-tielet żieda ta' kapital f'perjodu ta' żmien ta' madwar tliet snin u nofs.
(83)
Il-Kummissjoni l-ewwel tosserva li s-Slovenja pprovdiet evidenza li turi li Kompas d.d. u Palma d.o.o. huma kumpaniji kompletament privati li fihom l-Istat ma eżerċità l-ebda tip ta' kontroll jew influwenza. Addizzjonalment, kif indikat fil-premessa 79, miżuri 1 u 2 ma kienux jammontaw għal għajnuna mill-Istat. Abbażi ta' dan, jidher li deċiżjonijiet ta' investiment li investitur privat kien jieħu ma jistgħux ikunu meqjusa li jinfluwenzaw id-deċiżjonijiet tal-aġenziji privati tat-turiżmu biex jinvestu f'Adria. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-aġenziji privati tat-turisti ssottoskrivew l-ishma ta' Adria fl-istess ġurnata ta' PDP, huma ħalsu l-istess prezz, l-investiment tagħhom sar bl-istess patti u kundizzjonijiet, u ż-żieda mill-PDP u l-aġenziji privati tat-turisti saret fi flus.
(84)
Fi kwalunkwe każ, anki jekk il-Kummissjoni kellha tikkonkludi li l-parteċipazzjoni tal-PDP tinvolvi riżorsi tal-Istat u hi imputabbli għall-Istat (ara f'dan is-sens il-premessi minn 89 sa 91, parteċipazzjoni privata ta' 20 % ma tistax tkun ikkunsidrta negliġibbli meta mqabbla mal-intervent pubbliku fis-sens tal-każistika mitmuma. (30) Barra minn hekk, fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li d-deċiżjoni tal-aġenziji privati tat-turisti biex jinvestu f'Adria kienet fr-realta influwenzata mill-kondotta tal-PDP. Il-fatt li Adria kienet ikkunsidrata li qiegħda f'diffikulta fl-2010 (ara t-taqsima 7.1) ma jbiddilx din il-konklużjoni.
(85)
Barra minn hekk, mill-evidenza sottomessa mis-Slovenja ma jidhirx li l-aġenziji privati tat-turisti kellhom mottivi biex jinvestu f'Adria għajn biex jagħmlu profitt. F'dan ir-rigward, il-Kummsjoni tindika rapport ipprovdut mis-Slovenja dwar l-orjentazzjonijiet strateġiċp ta' Adria għall-perjodu 2009-2014 - li apparentament kien disponibbli għall-investituri fiż-żmien meta ħadu d-deċiżjoni ta' investiment tagħhom - skont dan ir-rapport Adria kienet mistennija tagħmel profitt bejn l-2010 u l-2014, abbażi ta' injezzjoni ta' kapital ta' madwar EUR 2,5 miljuni u l-implimentazzjoni ta' ċertu miżuri minn Adria, inkluż introjtu medju ogħla fuq il-passiġġieri u tnaqqis tal-kostijiet. Dan ir-rapport jistgħa jidher li huwa indikazzjoni addizzjonali li l-aġenziji privati tat-turisti kienu verament konvinti mill-profitabbiltà tal-investiment tagħhom.
(86)
Għaldaqstant, il-Kumissjoni hija tal-opinjoni li d-deċiżjoni tal-aġenziji privati tat-turisti biex jinvestu f'Adria saret pari passu ma' dik tal-PDP u li l-investiment tagħhom kien sinifikanti. Addizzjonalment, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda raġuni biex tiddubita li l-aġenziji privati tat-turisti ddeċidew li jinvestu f'Adria għall-raġunijiet ta' profitt. Abbażi ta' dan il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura 1ma kinitx tinvolvi vantaġġ indebitu għal Adria u għaldaqstant teskludi l-preżenza t' għajnuna mill-istat, mingħajr ma jkun neċessarju li jkun ivvalutat ulterjorment jeklk il-bqija tal-kundizzjonijiet kumulattivi tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE kienux sodisfatti.
7.2.3. Miżura 4: iż-żieda ta' kapital tal-2011
(87)
Fit-30 ta' Settembru 2011, is-Slovenja ssottoskriviet 70 % (EUR 49,5 miljun) taż-żieda ta' kapital tal-2011 ta' Adria fi flus. Is-Slovenja investit il-flus permezz tal-Aġenzija għall-Ġestjoni tal-Assi ta' kapital tas-Slovenja (AUKN). Addizzjonalment, il-PDP issottoskriviet 1 % (EUR 0,5 miljun) addizzjonali fi flus. Il-bqija taż-żieda ta' kapital (jiġfieri EUR 19,7-il miljun) kienet fil-forma ta' tpartit ta' dejn għal ishma minn bosta banek: 20 % minn NLB, 5 % minn Abanka Vipa d.d., 2 % minn Unicredit Bank of Slovenia d.d. u 2 % minn Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
AUKN kienet stabbilita mil-Liġi dwar Governanza Korporattiva tal-Investiment Kapitali tar-Repubblika tas-Slovenja, (31) Il-Bord ta' Ġestjoni tagħha kien maħtur mill-Assemblea Nazzjonali, kien utent dirett ta' baġit tar-Repubblika tas-Slovenja u l-persunal tiegħu kien magħmul minn impjegati pubbliċi. (32) Gġaldaqstant huwa ċar li l-azzjonijiet ta' AUKN kienu imputabbli lill-Istat u li huma kienu jinvolvu riżorsi tal-Istat, li barra minn hekk mhux kontestati mis-Slovenja. Bħala element addizzjonali, il-Kummissjoni tissottolinja stqarrija għall-istampa tat-23 ta' Ġunju 2011 tal-Ufiċċju tal-Prim Ministru tas-Slovenja. “Fis-sessjoni tal-lum, il-Gvern […] iddeċieda li [AUKN] tikkontribwixxi EUR 49,5 miljun għall-ekwità ta' Adria Airways d.d. u l-kumpannija b'ishma konġunti [PDP] tħallas EUR 500 000[…]. Bl-impenn attiv tagħha f'dan il-proċess, ir-Repubblika tas-Slovenja fil-futur tixtieq ukoll tissodisfa l-interessi tagħha fl-oqsma tas-servizzi tal-ajru skedati pprovduti minn trasportatir bis-sede fis-Slovenja” (33).
(89)
Fir-rigward tal-PDP, il-Kummissjoni tikkunsidra li hemm għadda ta' indikaturi fis-sens tal-każistika Stardust Marine (34) li jippermettulha li tikkonkludi l PSP twaqqfet biex twettaq politiki deċiżi mill-awtoritajiet pubbliċi Sloveni u li d-deċiżjoni tagħha li tinvesti fil-miżura 4 hija imputabbli għall-Istat u tinvolvi riżorsi tal-Istat. L-ewwel ħaġa, il-Kummissjoni tinnota li l-Istat Sloven indirettament għandu s-sjieda ta' 100 % ta' PDP (permezz ta' KAD, SOD u DSU). F'dan is-sens, il-Kumissjoni tfakkar fid-deċiżjoni tagħha dil-Każ ELAN (35) li fiha hija kkonkludiet li l-azzjonijiet ta' KAD u ta' DSU, tnejn mis-sidien ta' PDP, kienu imputabbli għall-Istat. Addizzjonalment, l-Istat għandu t-totalità tal-voti fil-kumitat tal-azzjonisti, li min-naħa tiegħu jaħtar il-Bord tad-Diretturi tal-kumpanija. Sussegwentament għall-Artikolu 19 tal-Artikoli ta' Assoċjazzjoni ta' PDP, il-Bord tad-Diretturi għandu jawtorizza ix-xiri ta' titoli meta l-valur tat-tranżazzjoni jaqbeż il-EUR 500 000.
(90)
Il-Kummissjoni tfakkar ukoll, f'konformità mad-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha, fid-dikjarazzjoni tal-Ministru tal-Finanzi Sloven preċedenti fi tmiem it-terminu tiegħu fit-28 ta' Ottubru 2011 (jiġifieri wara li kienet ittieħdet il-miżura 4): “Bl-istabbiliment tal-kumpanija speċjali ta' ristrutturar (PDP) ipprovdejna lili ditti Sloveni sori ġodda ta' finanzjament, kapaċità u għarfien espert abbażi ta' każijiet ta' prassi tajba għar-ristrutturar tad-ditti. Adria Airways u Unior huma definittivament is-suċċessi l-iktar b'saħħithom” (36). Din id-dikjarazzjoni tista' tkun ikkunsidrata bħala evidenza indiretta għall-imputabilità tal-Ista fis-sens tal-każistika ta' Stardust Marine. L-argumenti pprovduti mis-Slovenja li din id-dikjarazzjoni għandha tittieħed fid-dawl tal-kuntest politiku ta' tmiem it-terminu tal-Ministru tal-Finanzi bħala “[dikjarazzjoni] b'saħħitha u sempliċi biżżejjed biex tkun ikkomunikata b'suċċess permezz tal-midja” ma humiex konvinċenti. Finalment, il-Kummissjoni żżid lbħala evidenza addizzzjonali indiretta l-istqarrija għall-istamġa tat-23 ta' Ġunju 2011 tal-Uffiċċju tal-Prim Ministru tas-Solvenja (ara l-premessa 88), li turi li l-Gvern Sloven kien iddeċieda li PDP tikkontribwixxi EUR 0,5 miljun għaż-żieda ta' kapital tal-2011.
(91)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-parteċipazzjoni ta' PDP fiż-żieda ta' kapital tal-2010 kienet tinvolvi riżorsi tal-Istat u li l-azzjonijiet ta' PDP huma imputabbli għall-Istat.
(92)
Fir-rigward tal-banek, il-Kummissjoni, f'konformità mad-deċiżjoni ta' ftuħ tagħha, tosserva li Albanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. u Hypo Alpe-Adria Bank d.d. huma entitajiet purament privati. Fir0rigward ta' NLB, fiż-żmien meta ttieħdet il-miżura 4, hija kienet fil-maġġoranza tagħha proprjetà tal-Istat, jew direttament (45,62 % tal-ishma) jew indirettament permezz ta' SOD (4,07 %) u KAD (4,03 %), (37) b'KBC Bank bħala l-uniku azzjonist sinifikanti ieħor (25 %). Is-sjieda maġoritarja tal-Istat ta' NLB, li hija tradotta f'maġġoranza ta' voti fil-Bord Maniġerjali u fil-Bord Superviżorju, hija indikazzjoni tal-imputabilità tal-miżuri għall-Istat. Madankolli, mill-Artikolu ta' Assoċjazzjoni ta' NLB il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi b'ċertezza li d-deċiżjoni tagħha li tinvesti f'Adria kienet imputabbli għall-Istat. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma identifak l-ebda interferenza min-naħa tal-awtoritajiet pubbliċi fl-istruttura maniġerjali ta' NLB. Il-Kummissjoni ma sabet lanqas xi evidenza indiretta f'dan ir-rigward fis-sens tatl-każistika Marine Stardust. Għar-raġunijiet ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkunsidra li d-deċiżjoni ta' NLB li tipparteċipa fil-miżura 4 mhiex imputabbli għas-Slovenja.
(93)
Ladarba jkun kjarifikat li l-azzjonijiet ta' AUKN u PDP huma imputabbli għall-Istat, il-Kummissjoni trid tivvaluta jekk huma kienux jinvolvu vantaġġ indebitu selettiv għal Adria.
(94)
Is-Slovenja l-ewwel issostni li d-deċiżjoni tal-banke li jinvestu f'Adria kienet konkomittanti gaħd-deċiżjoni tal-Istat, li per se teskludi l-preżenza ta' vantaġġ.
(95)
Il-Kummissjoni l-ewwel tfakkar il-konklużjonijiet tagħha li Adria kienet impriża f'diffikultà fl-2011, fiż-żmien meta ngħatat il-miżura 4 (ara l-premessa 66).
(96)
Addizzjonalment, il-Kummissjoni tinnota li l-parteċipazzjoni tal-banek fl-injezzjoni ta' kapital tal-2011 kellha l-forma ta' konverżjoni f'ekwità ta' 26 % tal-pretensjonijiet eżistenti kontra Adria. Min-naħa l-oħra, l-Istat u PDP injettaw flus. Is-Slovenja targumenta li mit-total ta' EUR 19,7 miljun konvertiti f'ekwità, EUR [10-20] miljun ikunu ekwivalenti għal injezzjoni ta' flus minħabba dik il-parti tas-self kienet kompletament kollateralizzata. Skont is-Slovenja, il-banek ikunu assumewe riskji ġodda bil-konverżjoni, li tista' tidher bħala ekwivalenti għal injezzjoni ta' flus ġodda ta' EUR [10-20] miljun.
(97)
Il-Kummissjoni vvalutat l-informazzjoni pprovduta mis-Slovenja u tikkonkludili fil-fatt EUR [10-20] miljun mill-EUR 19,7-il miljun konvertiti f'ekwità kienu kollateralizzati kompletament u b'mod adegwat b'wegħdiet prinċipalment fuq inġenju tal-ajru posseduti minn Adria. Sabiex ikun stabbilit il-valur ta' dawk l-inġenji tal-ajru, Adria qgħadet fuq ir-rapport “Airport Value Reference” ippubblikat f'April 2011 mill-kumpanija indipendenti Aircraft Value Analysis Company ('AVAC'). Dan ir-rapport jipprovdi valuri kurrenti u futuri u kiri b'lokazzjoni ta' tipi differenti ta' inġenji tal-ajru, b'valur konfinali għoli jew baxx. Sabiex tivvaluta l-inġenji tal-ajru mwiegħda bħala sigurtà, intużaw valuri konsiderevolment iktar baxxi mill-valuri għolja tal-AVAC. Il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li r-rapport jikkostitwixxi bażi affidabbli biex ikun determinat il-valur tal-inġenji tal-ajru, fid-dawl tal-karattru indipendenti tal-AVAC u l-użu mifrux tiegħu fis-settur.
(98)
Madankollu, EUR [0-10] miljun ta' djun ikkonvertiti f'ekwità ma kienux kompletament kollateralizzati. Għal din il-parti, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li hija kienet ekwivalenti għal injezzjoni ta' flus u li l-banek assumew riskju ġdid. Barra minn hekk, il-patti tad-dejn li jifdal tjiebu u l-livell kumplessiv tar-riskju naqsu b'mod sinifikanti, fid-dawl li l-parti tad-dejn (mhux ikkonvertit) pendenti baqgħet bl-istess livell t' kollateral bħal qabel il-konverżjoni. Dan ir-riskju kumplessiv huwa mnaqqas ulterjorment mill-fatt li bħala prekundizzjoni għall-konverżjoni dejn għal ekwità, Adria kellha […]. Addizzjonalment, f'ċertu każijiet, il-kundizzjonijiet tad-dejn pendenti (rata tal-imgħax, skeda ta' ħlas lura, eċċ.) […].
(99)
Min-naħa l-oħra, is-Slovenja assumiet riskju sħiħ għal mill-inqas EUR 49,5 miljun minħabba li hija saret azzjonist tal-Adria biss mal-injezzjoni ta' kapital tal-2011. Il-banek assumew riskju ġdid iżda mhux fl-istess livel tas-Slovenja, fid-dawl li huma raw il-pożizzjoni tagħhom imtejba b'riżultat tal-konverżjoni tad-dejn. Abbażi ta' dan, jidher li meta l-banek iddeċiedew li jinvestu f'Adria huma kienux f'pożizzjoni komparabbli mal-Istat.
(100)
Barra minn hekk, ma jistax ikun eskluż li d-deċiżjoni tal-banek li jinvestu f'Adria kienet influwenzata mill-aġir tal-Istat. Ir-Rapport annwali ta' Adria għall-2011 jinnota li “[i]l-Gvern ta' […] is-Slovenja fformula b'mod ċar l-opinjoni tiegħu fl-20 ta' Jannar 2011 u ħa pożizzjoni dwar l-importanza ta' Adria Airways bħala t-trasportatur bl-ajru nazzjonali għall-ekonomija Slovena, iċ-ċittadini Sloveni u mistiedna minn barra. Fid-deċiżjoni tiegħu l-Gvern stipula l-pjan tiegħu għal Adria Airways biex tibqa' t-trasportatur bl-ajru nazzjonali tas-Slovenja […]”. Din id-deċiżjoni, li ttieħdet sew qabel l-adozzjoni tal-pjan ta' ristrutturar f'Seettembru 2011, setgħet iffaċilitat id-deċiżjoni tal-banek li jinvestu, fid-dawl li l-Istatvkien diġa wera' l-interss qawwi tiegġu li jappoġġa lil Adria (38).
(101)
Abbażi tal-argumenti ta' hawn fuq, il-Kummissjoni teskludi l-argumenti tas-Slovenja li l-Istat u l-banek investew fuq kundizzjonijiet pari passu.
(102)
Madankollu, il-Kummissjoni għandha tanalizza jekk l-investiment tas-Slovenja f'Adria kienx konformi mas-suq. Is-Slovenja tistqar li hija ddeċidiet li tipparteċipa fil-miżura 4 abbażi tal-pjan ta' ristruttura ta' Settembru 2011, li għandu jkun kkunsidrat bħala konformi mal-MEIP.
(103)
Il-Kummissjoni tinnotab'mod preliminari li, kuntrarjament għaż-żidiet ta' kapital preċedenti, iż-żieda fil-kapital fl-2011 twettqet mingħajr xi rapport ta' valutazzjoni. Addizzjonalment, skont il-każistika, investitur privat li jkun qed jikkontempla rikapitalizzazzjoni ta' impriża d'dejn sinifikanti kien jitlob pjan ta' ristrutturar li kapaċi jagħmel il-kumpanija vijabbli (39). Fil-każ inkwistjoni, l-awtoritajiet Sloveni jistqarru li huma ddeċidew li jipparteċipaw fiż-żieda ta' kapital tal-2011 abbażi tal-pjan ta' ristrutturar ta' Settembru 2011.
(104)
Madankollu, il-Kummissjoni diġà kkonkludiet li Adria kienet f'diffikulta fl-2011 (ara l-premessa 66). Fiha nnifisha, din tagħmilha improbabbli li l-Istat seta' jistenna li Adria tipproduċi redditu normali fuq il-kapital investit fi żmien raġonevoli. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ssostni l-opinjoni tagħha dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ li l-pjan ta' ristrutturar ma jistax jitqies suffiċjenti biex jiġġustifika iż-żida ta' kapital tal-2011 bħala konformi mal-MEIP. Primarjament, il-pjan ta' ristrutturar (fil-verżjoni oriġinali tiegħu ta' Settembru 2011) ippreveda l-vijabilità fl-2013 b'marġni baxx ħafna ta' profitt (EBT) (ix-xenarju realistiku preveda marġni ta' profitt ta' […] % fl-2013, […] % fl-2014 u […] % fl-2015). Ir-redditu insuffiċjenti għall-azzjonisti huwa muri wkoll mill-fatt li l-pjan ippreveda livelli partikolarment baxxi ta' ekwità għall-istess perjodu, fil-firxa ta' EUR […] fl-2011 sa EUR […] fl-2015. Dan ikun ifisser li l-injezzjoni ta' kapital f'Settembru 2011 - EUR 69,7 miljun - tnaqqas b'mod sinifikanti matul il-perjodu ta' ristrutturar u għalhekk ma kienx se jwassal għal kwalunkwe redditu reali.
(105)
Is-Slovenja pprovdiet għadd ta' rapporti interim ippreparati minn Airconomy u Adria datati April-Settembru 2011 (jiġifieri datati qabel il-pjan ta' ristrutturar ta' Settembru 2011), li kellhom jinkludu l-kwantifikazzjonijiet nieqsa fil-pjan ta' ristrutturar u li apprentament kienu pprovduti lill-azzjonisti kollha ta' Adria u lill-Istat dak iż-żmien. Madankollu, il-Kummissjoni tosserva li r-rapporti interim jirreferu għall-perjodu 2011-2012, waqt li l-pjan ta' ristrutturar kien jinkludi previżjonijiet sal-2015, […]. Abbażi ta' dan, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li r-rapporti interim ma pprovdewx l-informazzjoni nieqsa neċessarja sabiex il-pjan ta' ristrutturar jissodisfa t-test tal-MEIP.
(106)
Abbażi ta' dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li ż-żieda ta' kapital tal-2011 tat vantaġġ indebitu lil Adria. Dan il-vantaġġ kien selettiv fin-natura tiegħu fid-dawl li l-uniku benefiċjarju kienet Adria.
(107)
Finalment, il-Kummissjoni trid tikkunsidra jekk il-miżura 4 kinitx probabbli li toħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni u taffetwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, billi tipprovdi lil Adria b'vantaġġ fuq il-kompetituri tagħha li mhux qed jirċievu appoġġ pubbliku. Jidher ċar li l-miżura 4 setgħet taffettwa il-kummerċ intra-UE u l-kompetizzjoni minħabba li Adria tikkompeti ma' linji tal-ajru oħra tal-UE, partikolarment mid-dħul fis-seħħ tat-tielet stadju tal-liberalizzazzjoni tat-trasport bl-ajru ('it-tielet pakkett') fl-1 ta' Jannar 1993. Addizzjonalment, għal ivvjaġġar ta' distanzi relattivament iqsar fl-UE, l-ivvjaġġar bl-ajru jikkompeti mal-ivvjaġġar bit-triq, u għaldaqstant trasportaturi bit-triq u bil-ferrovija jafu jkunu affettwati wkoll.
(108)
Għaldaqstant, il-miżura 4 ppermettiet lil Adria biex tkompli topera sabiex ma jkollhiex tiffaċċa, bħal kompetituri oħra, il-konsegwenzi li ġeneralment jirriżultaw mir-riżultato finanzjarji diffiċli tagħha.
(109)
Abbażi tal-argumenti ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura 4 kienet tinvolvi għajnuna mill-Istat għall-benefiċċju ta' Adria fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
7.2.4. Miżura 5: il-bejgħ ta' AAT fl-2010 -2011
(110)
Fid-de# ta' ftuħ tagħha, minħabba r-raġunijiet iddikjarati fil-premessi 41 u 42, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li l-akkwiżizzjoni ta' ishma ta' AAT minn PDP u Aerodrom Ljubljana tat vantaġġ indebitu lil Adria.
(111)
Fid-dawl tan-natura differenti tal-kontribuzzjoniijiet ta' PDP u Aerodrom Ljubljana (flus vs konverżjoni dejn għal ekwità), u fid-dawl tar-raġonament fir-rigward tal-miżura 4 (ara l-premessi minn 94 sa 101), il-Kummissjoni tikkonkludi li l-argumentazzjoni pari passu tista' tkun eskluża mill-miżura 5 mutati mutandis.
(112)
Madankollu, il-Kummissjoni għandha tivvaluta jekk id-deċiżjonijiet ta' investiment ta' PDP u Aerodrom Ljubljana kienux ekonomikalment razzjonali, fis-sens li operatur prudenti f'ekonomija tas-suq f'ċirkostanzi kumparabbli kien jaġixxi bl-istess mod. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni primarjament tosserva li l-prezz totali mħallas minn Aerodrom Ljubjana u PDP, jiġifieri EUR 14,7-il miljun, kien fil-firxa tal-valur stabbilita fir-rapport ta' valwazzjoni ta' AAT. Madankollu, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar il-rapport ta' valwazzjoni, billi allegat li dan kellu jivvaluta l-valur ta' AAT (dak iż-żmien l-unità ta' manutenzjoni ta' Adria magħrufa bħala SVL) bħala entità awtonoma waqt li telimina s-sinerġiji intragrupp. Il-Kummissjoni nnutat wkoll li kien hemm distakk sinifikanti fiż-żmien bejn il-mument meta AAT/SVL kienet ivvalutata ([…]) u l-bejgħ ta' AAT (Novembru 2010 - Marzu 2011).
(113)
Primarjament il-Kummissjoni trid tinnota li r-rapport ta' valwazzjoni kien ippreparat minn espert indipendenti (KPMG) u ma hemm l-ebda raġuni biex temmen li l-espert ma wettaqx il-kompiti tiegħu b'indipendenza sħiħa. Fir-rigwarda tad-differenza fiż-żmien bejn il-mument tal-valwazzjoni u l-bejgħ tal-ishma, is-Slovenja spjegat li r-rapport ta' valwazzjoni kien ibbażat fuq is-sitwazzjoni finanzjarja ta' Adria fil-31 ta' Diċembru 2009, jiġifieri l-iktar dejta riċenti li kienet awditjata esternalment. Il-Kummissjoni tinnota li l-miżura 5 kienet l-ewwel implimentata f'Novembru 2010, jiġifieri inqas minn sena wara d-data ta-valur ta' AAT skont ir-rapport ta' valwazzjoni. Addizzjonalment, waqt li r-rapport ta' valwazzjoni ta' AAT jikkunsidra l-previżjonijiet negattivi ta' Adria, huwa ivvaluta fid-dettal is-segment tan-negozju tas-servizzi ta' manutenzjoni, tiswija u tiġdid u kkonkluda li x-xejra negattiva tal-kumpanija ma kinitx tapplika għal AAt u li AAT kienet tikkostitwixxi unità profittabbli. Barra minn hekk, valutazzjoni dettaljata tar-rapport ta' valwazzjoni uri li huwa vvaluta AAT/SVL bħala unità tan-negozju separata mingħajr ma kkunsidra realment is-sinerġiji potenzjali ma' Adria. F'dan ir-rigward, jidher li r-rapport ta' valwazzjoni tħejja fi żmien meta kien magħruf li AAT se tibda tagħmel servizzi ta' manutenzzjoni, tiswija u tiġdid għal klijenti esterni oħra, notevolment Spanair, li eventwalment tieħu post Adria bħall-klijent prinċipali ta' AAT. Abbażi ta' dan ta' hawn fuq, fid-dawl li r-rapport inkluda l-aħħar dejta finanzjarja awditjata disponibbli dwar AAT, li kien preparat minn espert indipendenti u li kien ibbażat b'mod inkredibbli fuq l-aspetti kollha relevanti għan-negozju, l-użu tiegħu bħala referenza għall-miżuri inkwistjoni huwa aċċttabbli. Finalment, minkejja li minnu li l-kriżi kienet għadha ma għaddietx, jidher li l-2009 kienet is-sena meta l-ekonomija Slovena intlaqtet l-iktar. Fil-fatt, f'Novembru 2010 meta PDP u Aerodrom Ljubljana ddeċiedew li jixtri AAT, il-previżjonijiet tat-tkabbir tal-PDG għas-Slovenja għall-2010, l-2011 u l-2012 kienu maru lura għal ċifri pożittivi (1,1 %, 1,9 % u 2,6 % rispettivament). (40) F'dawn iċ-ċirkostanzi, investitur privat mhux neċessarjament kien jagħmel valwazzjoni ġdida għax kien ikun jista' jassumi li r-rapport ta' valwazzjoni bbażat fuq iċ-ċifri tal-2009, kien jipprovi ħarsa akkurata fuq in-negozju.
(114)
Iktar importanti minn hekk, is-Slovenja pprovdiet evidenza li turi li AAT kienet profittabbli, ma kellha l-ebda dejn pendenti u d-dejn tagħha setgħa jkun sservizzjat mill-profitti tagħha fiż-żmien meta twettqet il-miżura 5. Addizzjonalment, is-Slovenja pprovdiet l-previżjonijiet ta' AAT sal-2014, li juru li AAT se tagħmel profitti wara t-taxxa ta' EUR […] fl-2010 u se tibqa' profittabbli minn hemm 'il quddiem, sakemm tilħaq profitti ta' madwar EUR […] fl-2014. Jidher li dawn il-previżjonijiet kienu disponibbli għal PDP u Aerodrom Ljubljana meta huma għamlu d-deċiżjonijiet ta' investiment tagħhom.
(115)
Is-Slovenja pprovdiet ukoll evidenza li Aerodrom Ljubljana ħadet id-deċiżjoni tagħha biex tinvesti f'AAT abbażi ta' kunsiderazzjonijiet ekonomiċi. F'Awwissu u Settembru 2010, il-Bord Maniġerjalu u dak Superviżorju ta' Aerodrom Ljubljana vvalutaw il-possibilità li jakkwistaw ishma f'AAT, Aerodrom Ljubljana vvalutat il-konvenjenza li teħles għadd ta' pretensjonijiet pendenti kontra Adria fid-dawl tal-patti tal-operazzjoni, li kienet tinkludi redditu fiss ta' 8 % fuq ishma preferenzjarji tal-AAT, […]. Minkejja valwazzjoni oħra ssuġġeriet prezz iktar baxx għall-ishma, il-Bord Superviżorju ta' Aerodrom Ljubljana kkonkluda li l-patti tal-konverżjoni ([…]) kienu jiġġustifikaw prezz ogħla tal-ishma.
(116)
Dwar it-tieni stadju tal-bejgħ ta' AAT, il-minuti tal-laqgħa tal-Bord Superviżorju ta' Aerodrom Ljubljana tal-21 ta' Jannar 2011 jindikaw li l-vantaġġi u l-iżvantaġġi ta' prezzijiet differenti tal-ishma u it-tmiem tal-opzjoni put ta'Aerodrom Ljubljana kienu diskussi. Partikolarment, l-opzjoni put tneħħiet meta kienu akkwiżiti l-ishma ordinarju kmieni fl-2011, iżda, madankollu, il-Bord superviżorju ta' Aerodrom Ljubljana kkonkluda li kien ekonomikament razzjonali jagħmel dan għax għal tneħħija tal-opzjoni put Aerodrom Ljubljana rnexxiela tikseb koġestjoni igwali ta' AAT minkejja li għandha inqas ishma minn PDP. Addizzjonalment, il-Bord Superviżorju nnota li ix-xiri ta' AAT ikollu impatt pożittiv għal Aerodrom Ljubljana: jekk Adria kella tieqaf topera, dan kien inaqqas id-dħul stmat tal-ajruport fl-2011 b'[…] %.
(117)
Is-Slovenja pprovdiet ukoll evidenza li l-ġestjoni ta' PDP iddeċidiet li takkwista l-ishma preferenzjali u l-ishma ordinarji ta' AAT abbażi ta' raġunijeit ekonomiċi razzjonali. Fil-fatt, il-minuti tal-laqgħat maniġerjali ta' PDP juru li hija wettqet il-valwazzjoni proprja tagħha, li tissuġġerixxi prezz ta' madwar EUR […] u EUR […], fil-firxa tar-rapport u l-valwazzjoni msemmi fil-premessa 34. Minkejja r-rata ta' redditu interna tal-investiment ta' PDP jammonta għal […] %, PDP irnexxiela tikseb kundizzjonijiet aħjar minn AAT, inkluż dividend fiss ta' 8 %.
(118)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li d-deċiżjonijiet ta' PDP u Aerodrom Ljubljana li jipparteċipaw fil-miżura 5 ma kienux jinvolvu vantaġġ indebitu għal Adria, ladarba iż-żewġ investituri aġixxew bħal operaturi prudenti tas-suq u adottaw lid-deċiżjonijiet ta' investiment tagħhom fuq bażijiet ekonomiċi sodi. Għalhekk mhux neċessarju li jkun ivvalutat jekk il-bqija tal-kundizzjonijiet kumulativi tal-Artikolu 107(1) TFUE humiex sodisfatti.
7.3. Konklużjonijiet rigward l-eżistenza ta' għajnuna
(119)
Fuq naħa, għar-raġunijiet imsemmija hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri 1, 2, 3 u 5 ma kienux jinvolvu għajnuna mill-Istat lil Adria.
(120)
Min-naħa l-oħra, kif spjegat fit-taqsima 7.2.3, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura 4 involviet għajnuna mill-Istat u għalhekk se tivvaluta l-legalità u l-kompatibbiltà tagħha mas-suq intern.
7.4. Il-Legalità tal-għajnuna - il-miżura 4
(121)
L-Artikolu 108(3) TFUE jiddikjara li Stat Membru ma jdaħħal miżura ta' għajnuna fis-seħħ qabel ma l-Kummissjoni tkun adottat deċiżjoni li tawtorizza din il-miżura. Il-Kummissjoni tosserva li s-Slovenja pparteċipat fl-injezzjoni ta' kapital tal-2011 (il-miżura 4) mingħajr ma nnotifikat lill-Kummissjoni għall-approvazzjoni. Il-Kummissjoni jiddispjaċiha li s-Slovenja ma kkonformatx mal-obbligu ta' waqfien u għalhekk ivvjolat l-obbligu tagħha skont l-Artikolu 108(3) TFUE.
7.5. Il-Kompatibilità tal-għajnuna - il-miżura 4
(122)
Is-Slovenja tikkunsidra li jekk il-Kummissjoni kellha ssib għajnuna mill-Istat fil-miżura 4 hija tkun kompatibbli mas-suq intern abbażi tal-Artikolu 107(3)(c) TFUE, u partikolarment bħala għajnuna ta' ristrutturar skont il-Liji gwida R&R.
(123)
L-Artikolu 107(3)(c) TFUE jiddikjara li għajnuna tista' tkun awtorizzata fejn tingħata biex tippromwovi l-iżvilupp ta' ċerti setturi ekonomiċi u fejn din l-għajnuna ma taffetwax b'mod negattiv il-kundizzjonijiet kummerċjali sa tali punt li jmur kontra l-interess komuni. Kif indikat fid-deċiżjoni ta' ftuħ, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-kompatibbiltà tal-miżura 4 tista tkun ivvalutata biss skont l-Artikolu 107(3)(c)TFUE, partikolarment skont id-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna għar-ristrutturar tal-Liji gwida R&R.
7.5.1. Eliġibbiltà
(124)
Skont il-punt 33 tal-Linji gwida R&R, intrapriżi f'diffikultà fit-tifsira tal-punti 9 sa 13 tal-Linji gwida R&R biss huma eliġibbli biex jirċievu għajnuna ta' ristrutturar. F'dan is-sense, il-Kummissjoni diġà kkonkludiet li Adria kienet impriża f'diffikultà fl-2011, fiż-żmien meta ngħatat il-miżura 4 (ara l-premessa 66).
(125)
Il-punt 12 tal-Linji gwida R&R jiddikjara li intrapriża maħluqa ġdida mhiex elliġibli għal għajnuna ta' salvataġġ jew ristrutturar anki jekk il-pożizzjoni finanzjarja inizjali tagħha mhux soda. Fil-prinċipju intrapriża hij akkunsidrata bħala maħluqa ġdida għall-ewwel thleit snin wara l-bidu tal-operazzjonijiet fil-qasam rilevanti ta' attività. Adria kienet fundata fl-1961 u ma tistax tkun ikkunsidrata bħala intrapriża maħluqa ġdida. Barra minn hekk, Adria ma tappartjenix għal grupp tan-negozju fis-sens tal-punt 13 tal-Linji gwida R&R.
(126)
Għaldaqstant il-Kummissjoni tikkonkludi li Adria hija eliġibbli għal għajnuna ta' ristrutturar.
7.5.2. Is-Restawr ta' vijabilità fit-tul
(127)
Skont il-punt 34 tal-Linji gwida R&R, l-għotja ta' għajnuna għar-ristrutturar għandha tkun kundizzjonali għall-implimentazzjoni ta' pjan ta' ristrutturar li għandu jkun endorsjat mill-Kummissjoni fil-każijiet kollha ta' għajnuna individwali. Il-punt 35 jispjega li l-pjan ta' ristrutturar, li d-durata tiegħu trid tkun l-iqsar possibbli, jridi jirrestawra l-vijabilitàfit-tul tal-intrapriża fi żmien raġonevoli u abbażi ta' assunzjonijiet realistċi rigward il-kundizzjonijiet operatorji futuri.
(128)
Skont il-punt 36 tal-Linji gwida R&R, il-pjan irid jiddeskrivi ċ-ċirkostanzi li wassku għad-diffikultajiet tal-kumpanija u jikkunsidra l-istat preżenti u l-prospetti futuri tas-suq fl-aħjar xenarju, l-agħar xenarju u fix-xenarju bażi.
(129)
Il-pjan għandu jipprovdi għal bidla li tippermetti li l-kumpanija, wara li tlesti r-ristrutturar, tkopri l-kostijiet kollha inkluż id-deprezzamentu l-imposti finanzjarji. Ir-redditu mistenni fuq il-kapital għandu jkun għoli biżżejjed biex jippermetti l-intrapriża ristrutturata biex tikkompeti fis-suq fuq il-merti tagħha stess (il-punt 37 tal-Linji gwida R&R).
(130)
Kif indikat fid-deċiżjoni ta' ftuħ, il-Kummissjoni kellha dubji dwar jekk il-pjan ta' ristrutturar kienx suffiċjentament solidu sabiex jirrestawra l-vijabilità fit-tul ta' Adria, minħabba li wħud mill-previżjonijiet tiegħu dehru li kienu bbażati fuq assunzjonijiet mhux kwantifikati, inċerti u mhux ċari. Addizzjonalment, il-Kummissjoni kienet inċerta dwar jekk il-kumpanija se tikseb vijabilità sa tmiem l-2013, kif indikat fil-pjan ta' ristrutturar oriġinali.
(131)
Matul il-proċedura ta' investigazzjoni formali, is-Slovenja ppreżentat għadd ta' aġġornameni għall-pjan ta' ristrutturar. Skont l-pjan aġġornat, Adria se tirritorna għall-vijabilità fl-2014 jew l-2015. Id-durata tar-ristrutturar hija għaldaqstant massim ta' ħames snin, f'konformità mal-każ prattiku preċedenti fis-settur tat-trasport bl-ajru tal-passiġġieri. (41) Barra minn hekk il-Kummissjoni tosserva li speċjalment fis-settur tat-trasport bl-ajru fiċ-ċirkostanzi ekonomiċi attwali, l-istabilizzazzjoni tal-prestazzjoni operazzjonali u tas-servizzi trid tinkiseb sabiex tkun żgurata l-vijabilità fit-tul bħala bażi solida għat-tkabbir futur u mhux biss bidla fuq żmien qasir, li fin-natura tagħha tieħu bosta snin.
(132)
Il-pjan ta' ristrutturar jissottolinja li l-għan prinċipali tal-proċess ta' ristrutturar ta' Adria huwa l-vijabilità fit-tul, li l-għan primarju tagħha huwa li tadotta strateġija ċara u orjentazzjoni tas-suq b'bosta objettivi ewlenin: saħħa finanzjarja miżjuda u le-bda telf mill-2013 'il quddiem, tnaqqis fil-kostijiet ta' kumplessità u l-kisba ta' propożizzjoni ta' bejgħ unika kompetittiva u sostenibbli. Skont il-pjan, bil-kisba ta' dawn l-objettivi, il-kumpanija […].
(133)
Il-pjan ta' ristrutturar jiddeskrivi wkoll iċ-ċirkostanz li wasslu għad-diffikultajiet ta' Adria, li prinċipalment kienu kkawżati mill-kriżi finanzjarja globali, id-daqs żgħir tas-suq primarju ta' Adria (is-Slovenja u l-pajiżi ġirien), il-kapaċità baxxa tal-flotta tagħha (prinċipalment inġenji tal-ajru CRJ200), […].
(134)
Barra min hekk, il-pjan ta' ristrutturar jinkludi ix-xenarji fl-aħjar każ, fl-agħar każ u fil-każ bażi kif ukoll analiżi tar-risji li jista' jkollha impatt fuq ir-ristrutturar ta' Adria, bħal pereżempju bidliet fil-prezz tal-fjuwil, riskju li joħroġ mill-bidliet fir-rta ta' skampju tal-valuta jew riskji potenzjali dwar il-flotta. Fil-każijiet kollh aAdria hija mistennija tirritorna għall-vijabilità sa tmiem il-perjodu ta' ristrutturar. Skont ix-xenarju tal-każ bażi, Adria hija msitennija tikseb marġni tal-profitt nett ta' […] % fl-2014 u ta' […] % fl-2015, proporzjon tad-dejn mal-ekwità ta' […] fl-2014 u ta' […] fl-2015; u proporzjoni ta' redditu fuq l-ekwità ta' […] % fl-2014 u ta' […] % fl-2015. Skont ix-xenarju tal-agħar każ, il-marġni tal-profitt nett jinqos għal […] % fl-2014 u għal […] % fl-2015, proporzjon tad-dejn mal-ekwità jogħla għal […] fl-2014 u għal […] fl-2015, waqt li l-proporzjoni ta' redditu fuq l-ekwità ikun ta' […] % fl-2014 u ta' […] % fl-2015.
(135)
Il-mira prinċipali tal-pjan hija r-ristrutturar u t-tnaqqis tan-netwerk ta' Adria, li kienet qed tagħmel telf minħabba sovrakapaċità fil-flotta, persunal li jtir u persunal ieħor. Sabiex jagħmel dan, il-pjan ta' ristrutturar jipprevedi tnaqqsi sinifikanti ta' rottot u frekwenzi, kif ukoll flotta mnaqqsa u iktar effiċjenti fl-użu tal-fjuwil li tikonsisti minn […] nġenju tal-ajru sal-2015 ([…]), prinċipalment […].
(136)
Il-pjan ta' ristrutturar jipprevedi l-għeluq ta' [..] rottot u tnaqqis addizzjonali tal-frekwenzi. L-għadd ta' rottot skedati jonqos ukoll b'mod sinifikanti biex jilħaq […] fl-2015, Kumplessivament, matul il-perjodu ta' ristrutturar, Adria tkun naqqset il-kapaċità tagħha bi [11-14] % f'termini ta' ASK (42).
(137)
Il-miżuri ta' ristrutturar previsti fil-pjan fir-rigwarda tat-tnaqqis tal-kostijiet (pereżempju […], eċċ.) u ż-żidiet fid-dħul ((pereżempju […], eċċ.) huma pass addizzjonali fid-direzzjoni t-tajba biex tinkiseb vijabilità iktar sostenibbli. Addizzjonalment, il-miżuri addizzjonali ta' ristrutturar (ara l-premessa 31) jipprevedu dħulijiet miżjuda u kostijiet imnaqqsa b'effett pożittiv totali ta' EUR […] fl-2014 u EUR […] fl-2015, biex b'hekk isaħħu r-ritorn għall-vijabbilta' ta' Adria. Il-Kummissjoni hija għalhekk tal-opinjoni li fid-dawl li l-inizjattivi dwar it-tnaqqis tal-kostijiet u ż-żidiet tad-dħul huma kapċi jippermettu lil Adria tikseb ir-ritorn għall-vijabbilta' fit-tul sal-2015.
(138)
Addizzjonalmeny, l-evidenza pprovduta mis-Slovenja turi li Adria fil-preżent tinsab fit-triq it-tajba biex tilħaq il-biċċa l-kbira tal-objettivi ffissati fil-pjan ta' ristrutturar, li huwa indikatur addizzjonali tal-affidabilità tal-pjan.
(139)
Fir-rigward tar-ritorn għall-vijabbilta', abbażi tal-aġġornamenti għall-pjan ta' ristrutturar ippreżentat mis-Slovenja, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-impatt tal-miżuri differnti gġar-ristrutturar huwa debitament kwantifikat u l-vijabilità hija prevista f'livelli adegwati fix-xenarji kollha gaħll-perjodu kollu ta' ristrutturar sal-2014 u l-2015. Għalhekk, fid-dawl tal-miżuri ta' ristrutturar sinifikanti meħuda u l-progress li sar sa issa, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-pjan ta' ristrutturar se jippermetti lil Adria tirristawra l-vijabilità fit-tul tagħha fi żmien raġonevoli.
7.5.3. L-evitar ta' distorsjonijiet mhux dovuti tal-kompetizzjoni (miżuri ta' kumpens)
(140)
Skont il-punt 38 tal-Linji gwida R&R, miżuri ta' kumpens għandhom jittieħdu sabiex ikun żgurat li l-effetti avversi fuq il-kundizzjonijiet kummerċjali jkunu minimizzati kemm jista' jkun possibbli. Dawn il-miżuri jistgħu jinkludu ċessjoni ta' assi, tnaqqis fil-kapaċità jew preżenza fis-suq u tnaqqis ta' ostakoli għad-dħul fis-swieq ikkonċernati (il-punt 39 tal-Linji gwida R&R).
(141)
F'dan ir-rigward, l-egħluq ta' attivitajiet li jagħmlu telf li fi kwalunkwe każ ikun neċessarju biex tkun restawrata l-vijabilità mhux se jkun ikkunsidrat bħala tnaqqsi tal-kapaċità jew preżenza tas-suq għall-iskop tal-valutazzjoni tal-miżuri ta' kumpens (il-punt 40 tal-Linji gwida R&R)
(142)
Is-Slovenja tipproponi l-miżuri ta' kumpens segwenti għal-Adria: a) […] rottot skedati, b) ċediment ta' slotts f'bosta ajruporti, inkluż ajruporti kordinati, c) tnaqqis tal-flotta, u d) il-bejgħ ta' AAT.
(143)
Is-Slovenja pprovdiet evidenza li turi li r-rottot ikkanċellati fil-pjan ta' ristrutturar kienu profittabbli abbażi tal-marġini ta' kontribuzzjoni C1, li jsegwi l-prattika tal-Kummissjoni f'każijiet preċedenti. (43) Fil-fatt, il-marġini ta' kontribuzzjoni C1 jikkunsidra l-kostijiet tat-titjieriet, tal-passiġġieri u ta' distribuzzjoni (jiġifieri l-kostijiet varjabbli) attribwibbli għal kull rotta individwali. Għalhekk, ir-rottot kollha li għandhom kontribuzzjoni C1 pożittiva jiġġeneraw dħul suffiċjenti biex mhux biss ikopru l-kostijiet varjabbli ta' rotta iżda wkoll jikkonribwixxu għall-kostijiet fissi tal-kumpanija. Min-naħa tal-Kummissjoni, il-marġini ta' kontribuzzjoni C1 jidher li hu ċifra xierqa għall-valutazzjoni ta' jekk rotta partikolari tikkontribwixxix għall-profitabbiltà tal-linja tal-ajru.
(144)
Fir-rigward tal-kapaċità, il-pjan ta' ristrutturar jipprovdi li l-kapaċità totali tal-kumpanija kienet […] ASK fl-2011, waqt li fi tmiem tal-perjodu ta' ristrutturar fl-2015, il-kapaċità ta' Adria mistennija tkun madwar […]ASK, jiġfieri tnaqqis ta' madwar [11-14] %. Meta jkunu esklużi rottot b'kontribuzzjoni C1 negattiva, din iċ-ċifra tonqos għal [6-8] %.
(145)
Barra minn hekk il-Kummissjoni tosserva li b'riżultat yal-alterazzjonijeit għar-rotta tan-netwerk, Adria rrilaxxat bosta slotts fl-ajruporti, li xi wħud minnhom huma ajruporti kordinati (44) bħal pereżempju Dublin u Copenhagen. Dawn is-slotts jippermettu lil linji tal-ajru kompetituri biex jopera ċertu rottot biex ikabbru l-kapaċità tagħhom.
(146)
Finalment, fir-rigward ta' tnaqqis tal-flotta, il-Kummissjoni tinnota li Adria naqset il-flotta tagħha minn […] inġenju tal-ajru fl-2011 għal […] inġenju tal-ajru, li skont il-pjan ta' ristrutturar għandha tibqa' mhux mibdula sa tmiem il-perjodu ta' ristrutturar fl-2015. Fir-rigward tal-bejgħ ta' AAT, il-Kummissjoni tikkunsidra li din il-miżura hija aċettabbli bħala miżura ta' kumpens, partikolarment fid-dawl tal-konklużjoni milħuqa fil-premessa 118 li hija ma tinvolvix għajnuna mill-Istat.
(147)
Meta tivvaluta jekk il-miżuri ta' kumpens humiex xierqa, il-Kummissjoni se tikkunsidra l-istruttura tas-suq u l-kundizzjonijiet ta' kompetizzjoni biex tiżgura li kwalunkwe tali miżura ma twassalx għal deterjorament fl-istruttura tas-suq (il-punt 39 tal-Linji gwida R&R)). Il-miżuri ta' kumpens għandhom ikunu proporzjonali mal-effetti distorsivi tal-għajnuna u, partikolarment, mad-daqs u l-importanza relattiva tal-impriża fuq is-suq jew sweiq tagħha. Il-grad ta' tnaqqis għandi jkun stabbilit skont il-każ (il-punt 40 tal-Linji Gwida ta' R&R).
(148)
Il-Kummissjoni l-ewwek tinnota li Adria għandha sehem tas-suq mill-kapaċità produttiva u output tal-industrija kollha tal-Unjoni (f'termini ta' passiġġieri) ta' 0,5 % biss (1,1,7 miljun passiġġier fl-2011). Għal trasportatur żgħir bħal Adria, flotta ulterjuri u tnaqqis fil-kapaċità jista' jkollhom effett negattiv fuq il-vijabilità tagħha, mingħajr ma jipprovdu xi opportunitajiet tas-suq sinifikanti għall-kompetituri.
(149)
Fir-rigward tal-iktar parti importanti tal-miżuri ta' kumpens, it-tnaqqis fil-kapaċità, il-Kummissjoni tikkunsidra tnaqqis fir-rottot profittabli ta' madwar [6-8] % bejn l-2011 u l-2015 bħala suffiċjenti, partikolarment met amqabbla ma' każijiet oħra ta' ristrutturar tal-linji tal-ajru. (45) Dan it-tnaqqis fil-kapaċità fuq rottot profittabbli huwa ogħla minn dak fil-każ tal-Air Malta. Barra minn hekk, it-tnaqqsi kumplessiv fil-kapaċità ta' [11-14] % huwa simili għat-tnaaqis ta' 15 % aċċettat fil-każ tal-Austrian Airlines (46).
(150)
Finalment, il-Kummissjoni tosserva li s-Slovenja hija żona assisti għal skopijiet ta' għajnuna għall-investiment reġjonali skont l-Artikolu 107(3)(a) TFUE (47). Skont il-punt 56 tal-Linji gwida R&R, “il-kundizzjonijiet biex tkun awtorizzata għajnuna [f'żoni assistiti] jistgħu jkunu inqas stretti fir-rigward tal-implimentazzjoni ta' miżuri ta' kumpens u d-daqs tal-kontribuzzjoni tal-benefiċjarju. Jekk iġġustifikata bi ħtiġijiet ta' żvilupp reġjonali, f'każijiet fejn tnaqqis fil-kapaċità jew preżenza fis-suq jidhru li jkunu l-iktar miżura xierqa biex tkun evitata distorsjoni indebita tal-kompetizzjoni, it-tnaqqis meħtieġ ikun iżgħar f'żoni assistiti minn dak f'żoni mhux assistiti”.
(151)
F'dan l-isfond, il-Kummissjoni tikkunsdira li l-miżuri ta' kumpens proposti mis-Slovenja huma suffiċjenti u proporzjonati skont il-Linji gwida R&R sabiex jiżguraw li l-effetti avversi fuq il-kundizzjonijiet kummerċjali li jirriżultaw mill-għoti ta' għajnuna għar-ristrutturar lil Adria huma minimizzati kemm jista' jkun possibbli.
7.5.4. Għajnuna limitata għall-minimu (kontribuzzjoni proprja)
(152)
Skont il-punt 43 tal-Linji gwida R&R, sabiex ikun illimitat l-ammont tal-għajnuna għall-minimu neċessarju tal-kostijiet ta' ristrutturar, kontribuzzjoni sinifikanti għar-ristrutturar mir-riżorsi proprji tal-benefiċjarju hija neċessarja. Din tista' tinkludi l-bejgħ ta' assi li mhumiex essenzjali għas-sopravivenza tal-impriża, jew finanzjament estern bil-kundizzjonijiet tas-suq.
(153)
Il-Kontribuzzjoni proprja trid tkun reali, jiġifieri, reali, eskluż il-profitti kollha bħal fluss ta' flus (il-punt 43 tal-Linji gwida R&R). Fiha nnifisha, il-kontribuzzjoni proprja ma għandhiex tinkludi kwalunkwe għajnuna mill-Istat ulterjuri. Għal intrapriżi kbar, il-Kummissjoni ġeneralment tikkunsidra kontribuzzjoni ta' mill-inqas 50 % tal-kostijiet ta' ristrutturar bħala xierqa. Madankollu, f'ċirkostanzi eċċezzjonali u f'każijiet ta' diffikulta kbira, il-Kummissjoni tista' taċċetta kontribuzzjoni iktar baxxa (il-punt 44 tal-Linji gwida R&R).
(154)
Fid-dawl tal-kostijiet totali ta' ristrutturar ta' […], il-kontribuzzjoni proprja proposta ta' Adria hija magħmula minn EUR […], jiġifieri madwar [50-54] % tal-kostijiet totali ta' ristrutturar. Il-kontribuzzjoni proprja tinqasam kif ġej skont il-pjan ta' ristrutturar:
(a)
[…].
(b)
It-totalità tal-bejgħ ta' AAT (jiġifieri EUR 14,7-il miljun).
(c)
It-totalità tal-konverżjoni tad-dejn għal ekwità mwettqa mill-banek skont il-miżura 4 (EUR 19,7-il miljun).
(155)
Fir-rigward tal-punt (a) tal-premessa 154, il-Kummissjoni tikkunsidra li dawn il-miżuri huma aċċettabbli u jidhru ġustifikati bħala kontribuzzjoni proprja. Ili-biċċa l-kbira tal-assi fir-realtà nbigħu u għalhekk ir-rikavat li jirriżulta mill-bejgħ ċarament jista' jkun mgħadud bħala kontribuzzjoni proprja. Addizzjonalment, is-Slovenja pprovdiet evidenza li l-bqija tal-assi huma fil-preżent fil-proċess li jinbigħu u li l-valur tagħhom kien determinat skont valwazzjoni esterni, inkluż il-valwazzjoni AVAC fil-każ tal-inġenji tal-ajru (ara l-premessa 97).
(156)
Fir-rigward tal-punt (b) tal-premessa 154, ladarba l-Kummissjoni fil-premessa 118 ikkonkludiet li l-miżura % ma tinvolvix għajnuna mill-Istat, jidher li jkun raġonevoli li wieħed jikkunsidra li r-rikavat mill-bejgħ ta' AAT għandu jkun ikkunsidrat bħala element ta' kontribuzzjoni proprja.
(157)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-konverżjoni tad-dejn għal ekwità msemmija fil-punt (c) tal-premessa 154, is-Slovenja tikkunsidra li l-konverżjoni totali ta' dejn għall-ekwità mwettqa mill-banek fil-miżura 4 għandha tgħodd bħala kontribuzzjoni proprja. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li l-konverżjoni ta' dejn mhux garantit notmalment ma turix il-kunfidenza tas-suq fil-kumpanija, minħabba li l-kredituri mhux garantiti ma jassumux riskji ġodda relatati mal-implimentazzjoni tal-pjan ta' ristrutturar. Madankollu, fil-każ ta' Adria, is-Slovenja uriet li d-dejn konvertit f'ekwità kien kompletament kollateralizzat sa punt sinifikanti, jiġifieri EUR [10-20] miljun minn total ta' EUR 19,7-il miljun (ara l-premessa 97). Għaldaqstant, li kieku Adria kienet likwidata, il-banek kien ikollom jirkupraw l-ammont kompletament kollateralizzat. Minn dan joħroħ li l-banek ċedew pretensjoni totalment kollateralizzata, li kienu jkunu jistgħu jirkupraw kompletament, u ssostitwewha b'ekwità ta' Adria b'valur ekwivalenti. Għalhekk, il-banek assumew riskju ġdid billi kkonvertew id-dejn f'ekwità għal mill-inqas [10-20] miljun, ladarba ma għandhom l-ebda ċertezza li l-investiment f'Adria se jkun profittabbli.
(158)
Abbażi ta' dan, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-konverżjoni tad-dejn għall-ekwità tas-self kompletament kollateralizzat, jiġifieri EUR [10-20] miljun, hija aċċettabli bħala kontribuzzjoni proprja.
(159)
Fil-kunsiderazzjoni ta' dak li ntqal hawn fuq, il-livell ta' kontribuzzjoni proprja ta' Adria jilħaq EUR […] jew [46-48] % tal-kostijiet ta' ristrutturar. Għal ditta kbira bħal Adria, il-livell ta' kontribuzzjoni proprja normalment għandu jkun ta' 50 %. Madankollu, skont il-punt 56 tal-Linji gwida R&R, il-Kummissjoni tista' tkun inqas stretta fir-rigward tad-daqs tal-kontribuzzjoni proprja f'żoni assistiti, kif kien il-każ tas-Slovenja fiż-żmien meta l-miżuri kienu pprovduti (ara l-premessa 150). F'każijiet preċedenti bħal tal-Air Malta, il-Kummissjoni aċċettat livell ta' kontribuzzjoni proprja ta' madwar 45 %.
(160)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li r-rekwiżiti tal-punt 43 tal-Linji gwida R7R kienu sodisfatti.
7.5.5. Il-prinċipju “ta' darba u għall-aħħar darba”
(161)
Fl-aħħar nett, l-għjnuna trid tirrispetta il-punt 73 tal-Linji gwida R&R, li jipprovdi li kumpanija li tkun ipprovdiet għajnuna ta' salvataġġ u ristrutturar fl-aħħar għaxar snin mhiex eliġibbli għal għajnuna ta' salvataġġ jew ristrutturar (il-prinċipju “ta' darba u għall-aħħar darba”).
(162)
Ladarba l-miżuri 1, 2, 3 u 5 ma jinvolvux għajnuna mill-Istat u ladarba jidher li Adria ma bbenefikatx minn għajnuna ta' salvataġġ jew ristrutturar fl-aħħar għaxar snin, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-prinċipju “ta' darba u għall-aħħar darba” huwa rrispettat fir-rigward tal-miżura 4.
7.6. Konklużjonijiet fir-rigward tal-miżura 4
(163)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummisjoni issib li fl-2011 is-Slovenja implimentat illegalment injezzjoni ta' kapital favur Adria, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Madankollu, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżura u l-pjan ta; ristrutturar jissodisfaw il-kundizzjonijiet meħtieġa mill-Linji gwida R&R. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkunsidra l-għajnuna kompatibbli mas-suq intern.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI
Artikolu 1
Iż-żidiet ta' kapital ta' Adria Airways d.d. fl-2007, l-2009 u l-2010, li r-Repubblika tas-Slovenja implimentat lil Adria Airways d.d., ma jikkostitwixxux għajnuna fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
L-akkwiżizzjoni ta' Adria Airways Tehnika d.d. minn DPD u minn Aerodrom Ljubljana d.d. fl-2010 u l-2011 ma titkkostitwixxix għajnuna fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
L-injezzjoni ta' kapital ta' EUR 50 miljun favur Adria Airways d.d, li r-Repubblika tas-Slovenja implimentat fl-2011 tikkostitwixxi għajnuna fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Din l-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern fit-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 3
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tas-Slovenja.
Magħmul fi Brussell, id-9 ta' Lulju 2014.