РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 11 февруари 2014 година
относно мярката SA.35388 (13/C) (ex 13/NN и ex 12/N) - Полша - Изграждане на летище Гдиня-Косаково
(нотифицирано под номер C(2014) 759)
(само текстът на полски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/883/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като призова заинтересованите страни да представят своите коментари съгласно цитираните по-горе разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 7 септември 2012 г. Полша уведоми Комисията, от съображения за правна сигурност, за планове за финансиране на преобразуването на военно летище в близост до Гдиня в северна Полша в гражданско летище. Мярката е регистрирана като дело за държавна помощ под № SA.35388.
(2)
С писма от 7 ноември 2012 г. и 6 февруари 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация за мярката, предмет на уведомлението. На 7 декември 2012 г. и на 15 март 2013 г. Полша предостави допълнителна информация. На 17 април 2013 г. се състои среща между Комисията и Полша. На тази среща Полша потвърждава, че финансирането, предмет на уведомлението, вече е неотменимо отпуснато.
(3)
С писмо от 15 май 2013 г. Комисията информира Полша, че прехвърля делото в регистъра на делата, за които не е постъпило уведомление (NN дело), тъй като по-голямата част от финансирането, за което е подадено уведомление до Комисията, вече е била неотменимо отпусната. С писмо от 16 май 2013 г. Полша предостави допълнителна информация.
(4)
С писмо от 10 юли 2013 г. Комисията уведоми Полша за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (2) (наричано по-нататък „решение за откриване на процедура“) по отношение на отпуснатото финансиране за Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. (наричано по нататък „Gdynia-Kosakowo Airport Ltd“) от град Гдиня (наричан по-нататък „Гдиня“) и община Косаково (наричана по-нататък „Косаково“). На 6 август 2013 г. Полша предоставя своите коментари относно решението за откриване на процедура.
(5)
Решението на Комисията за откриване на процедура бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията прикани заинтересованите страни да предоставят своите коментари относно въпросната мярка в рамките на един месец след датата на публикуването.
(6)
Комисията не получи коментари от заинтересованите страни. Полша бе уведомена за това с писмо от 9 октомври 2013 г.
(7)
С писмо от 30 октомври 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация. Полша предостави допълнителна информация с писма от 4 ноември 2013 г. и 15 ноември 2013 г. На 26 ноември 2013 г. се състоя среща между Комисията и Полша. Полша предостави допълнителна информация с писма от 3 декември 2013 г. и 2 януари 2014 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
2.1. КОНТЕКСТ НА РАЗСЛЕДВАНЕТО
(8)
Делото се отнася за финансирането на ново гражданско летище в Померания (Поморско войводство) на границата между град Гдиня и община Косаково, на разстояние 25 км от летище Гданск (4). Новото летище е собственост и ще се управлява от Gdynia-Kosakowo Airport Ltd (наричано по-нататък също „оператор на летището“ или „летище Гдиня“). Операторът на летището е изцяло собственост на общините Гдиня и Косаково.
(9)
Целта на инвестиционния проект е да създаде второ летище в Померания, като се използва инфраструктурата на военно летище, разположено в Косаково (5). Новото летище ще обслужва основно трафик в рамките на общата авиация (напр. частни реактивни самолети, безмоторни самолети/леки спортни въздухоплавателни средства), нискотарифни превозвачи (наричани по-нататък „НТП“) и чартърни полети. Към момента на уведомяването се очаква летището да започне дейност в началото на 2014 г. Доклад на PricewaterhouseCoopers (наричано по-нататък „PWC“) от 2012 г. предоставя следните прогнози за пътническия трафик през първите години от дейността: около […] през 2014 г., […] през 2017 г., […] през 2020 г. и около […] през 2028 г.
(10)
Проектът води началото си от април 2005 г., когато различни регионални органи, Министерството на отбраната и представители на летище Гданск (6) подписват писмо за намерения за създаване на ново летище в Померания, като се използва инфраструктурата на военното летище в Косаково. През юли 2007 г. местните органи в Гдиня и Косаково основават дружество с наименование Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. През декември 2009 г. Гдиня и Косаково получават одобрение от Министерството на транспорта Gdynia-Kosakowo Airport Ltd да отговаря в бъдеще за новото летище. На тази основа полското правителство, по силата на споразумение от 9 септември 2010 г., прехвърля терена на военното летище с площ от 254 хектара на Косаково за период от 30 години, след което Косаково отдава терена под аренда на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd за същия период.
Инвестиционен проект
(11)
Тъй като съществуващото военно летище Гдиня-Косаково (Гдиня-Оксивие) първоначално е бил използван изключително за военни цели, управляващият орган на новото летище следва да може да използва съществуващата инфраструктура (като например писта от 2 500 метра, писти за рулиране, перон, навигационно оборудване и др.). Общите инвестиционни разходи за проекта за преобразуване се оценяват на 164,9 млн. PLN (41,2 млн. EUR (7)) в номинално изражение и на 148,4 млн. PLN (37,1 млн. EUR) в реално изражение. Таблицата по-долу предоставя преглед на постепенното разработване на летището, което е разделено на четири фази. Според Полша общите инвестиционни разходи включват също инвестиции, свързани с извършването на задачи, които попадат в сферата на публичната политика (8), възлизащи на около […] млн. PLN ([…] млн. EUR) общо (за четирите фази).
Таблица 1
Общи номинални инвестиционни разходи за летище Гдиня-Косаково през 2007-2030 г.
Инвестиционен проект
Разходи в млн. РLN
Разходи в млн. ЕUR
Фаза I: 2007-2011 г.
[…]
[…]
Подготвителни работи (напр. разчистване на терена, премахване на стари сгради и дървета) и предпроектни проучвания, планиране
Фаза II: 2012-2013 г.
[…]
[…]
-
Терминал (който да бъде завършен през юни 2013 г. и първоначално използван за обща авиация)
-
Сграда за летищната администрация и противопожарната служба
-
Реновиране на перона,
-
Енергийна инфраструктура, навигационни светлини и летищна ограда
-
Летищна поддръжка и оборудване за сигурност
-
Адаптиране на навигационното оборудване
-
Пътища за достъп, бензиностанция и паркинг за автомобили
Фаза III: 2014-2019 г.
[…]
[…]
-
Инвестиции, необходими за обслужване на по-големи самолети (напр. Воет§ 737 или Airbus А320), като например удължаване на пистата за рулиране, перон и летищно оборудване
-
Други инвестиции, свързани с пътнически услуги (напр. разширяване на паркинга за
Фаза IV: 2020-2030 г.
[…]
[…]
-
Разширяване на терминала
-
Разширяване на сградата на летищната администрация и на противопожарната служба
-
Разширяване на перони, писти за рулиране и паркинги за автомобили
Общи инвестиционни разходи
164,90
41,02
Източник:
информация, предоставена от Полша.
Финансиране на инвестиционния проект
(12)
Инвестиционният проект се финансира чрез капиталови инжекции от публичните акционери (т.е. Гдиня и Косаково). Капиталовите инжекции имат за цел да обхванат както инвестиционните разходи, така и оперативните разходи на летището по време на първоначалната фаза от неговата експлоатация (т.е. периода до края на 2019 г.). Публичните акционери очакват управляващият летището орган да започне да генерира печалба и по този начин да бъде в състояние да финансира всички свои дейности чрез собствени приходи през 2020 г.
(13)
Преди Комисията да бъде уведомена за проекта (т.е. преди 7 септември 2012 г.) публичните акционери в летище Гдиня се споразумяват да предоставят общо около 207,48 млн. PLN (9) (около 51,87 млн. EUR) за целите на изпълнението на инвестиционния проект и покриването на загубите на летището в ранните години от неговата експлоатация. Гдиня ще предостави 142,48 млн. PLN (около 35,62 млн. EUR) в брой през периода 2007-2019 г. Косаково е предоставила парична вноска от 0,1 млн. PLN (25 000 EUR) при учредяването на дружеството. През периода 2011-2040 г. Косаково ще направи също така непарична вноска от 64,9 млн. PLN (около 16,2 млн. EUR) чрез замяна на част от годишната аренда, платима от летище Гдиня по силата на договора за аренда, за акции в летището (вж. таблица 2 по-долу).
Таблица 2
Финансиране на инвестиционния проект чрез увеличаване на капитала
млн. PLN
млн. EUR
Преди 18 юни 2012 г.
Парични капиталови инжекции от Гдиня
60,73
15,18
Парични капиталови инжекции от Косаково
0,10
0,03
Замяна на дълг срещу собствен капитал от Косаково
3,98
1,00
Общи вноски преди 18 юни 2012 г.
64,81
16,20
Предвидени за периода след 18 юни 2012 г.
Парични капиталови инжекции от Гдиня:
81,75
20,44
от които:
през 2013 г.
29,90
7,48
през 2014 г.
[…]
[…]
през 2015 г.
[…]
[…]
през 2016 г.
[…]
[…]
през 2017 г.
[…]
[…]
през 2018 г.
[…]
[…]
през 2019 г.
[…]
[…]
Замяна на дълг срещу собствен капитал от Косаково:
60,92
15,23
от която:
през 2013-2039 г. (27* […] PLN)
[…]
[…]
през 2040 г.
[…]
[…]
Общо предвидени вноски за периода след 18 юни 2012 г.
142,67
35,67
Общо предвиден капитал на
207,48
51,87
Източник:
въз основа на информация, предоставена от Полша.
2.2. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ И ЗА ПЪРВОНАЧАЛНАТА ОЦЕНКА
(14)
Решението за откриване на процедура е поставило следните въпроси:
-
първо, дали публичното финансиране на инвестиционния проект съответства на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика (наричан по-нататък „ПИУПИ“), по-специално по отношение на i) своевременното прилагане на ПИУПИ, методологията за прилагане на ПИУПИ и ii) дали анализът на ПИУПИ, извършен от полските органи, сочещ положителна нетна настояща стойност (наричана по-нататък „NPV“) (10), се основава на реалистични и достоверни допускания;
-
второ, дали оперативната и инвестиционната помощ за летище Гдиня могат да се счетат за съвместими с вътрешния пазар.
Прилагане на ПИУПИ
(15)
По отношение на първия въпрос, Комисията е изразила съмнения дали проучването относно ПИУПИ, проведено през 2012 г., т.е. след като публичните акционери са взели неотменимо решение за финансиране на преобразуването на летището, може да се използва за целите на преценката за наличието на държавна помощ. Поради това Комисията е изразила съмнения дали съпоставителният сценарий, в който се предполага, че инвестицията приключва през 2012 г., е уместен.
(16)
Предвид факта, че летище Гдиня ще прилага подобен бизнес модел (насочен основно към НТП, чартърни полети и обща авиация) като този на съществуващото летище Гданск, което все още притежава резервен капацитет и има планове за допълнително разширяване, и което се намира само на разстояние от 25 км, Комисията е изразила съмнения дали прогнозата за приходите на летище Гдиня се основава на реалистични предположения, по-специално по отношение на размера на летищните такси и обема на очаквания пътнически трафик. По-специално Комисията е отбелязала, че бизнес планът за летище Гдиня предвижда по-висока пътническа такса (след приспадането на съответните отстъпки/намаления) от прилаганата на летище Гданск и други сравними регионални летища в Полша.
(17)
Комисията е изразила също така съмнения дали бизнес планът е взел под внимание всички планирани стимули (като например маркетингова подкрепа, отстъпки или всякакви други стимули за развитие на въздушните линии и др.), предоставяни директно от летище Гдиня, неговите акционери или други регионални органи с цел поощряване на авиокомпаниите да откриват нови въздушни линии, обслужвани от летището.
(18)
Тъй като темпът на растеж на предприятията обикновено не превишава този на икономиката, в условията на която те функционират (т.е. от гледна точка на ръста на БВП), Комисията е изразила съмнения дали темпът на нарастване на оборота от […], използван за изчисляване на крайната стойност, е подходящ (11). Това съмнение оказва пряко влияние върху оценката на рентабилността на инвестиционния проект, тъй като стойността на собствения капитал на новото летище става положителна единствено спрямо крайната стойност на проекта през 2040 г. (кумулативните дисконтирани парични потоци за прогнозния период 2010-2040 г. са отрицателни).
(19)
Поради това Комисията е счела, че публичното финансиране за инвестиционния проект поражда избирателни икономически ползи за управляващия летище Гдиня орган. Също така публичното финансиране е предоставено чрез държавни ресурси и e вменяемо на държавата. Освен това то нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и търговията между държавите членки. Тъй като са изпълнени всички кумулативни критерии по отношение на понятието за помощ, Комисията е счела, че публичното финансиране представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Съвместимост на помощта
(20)
Що се отнася до втория въпрос, Комисията е изразила съмнения дали инвестиционната и оперативната помощ за летище Гдиня могат да се счетат за съвместими с вътрешния пазар.
(21)
По отношение на инвестиционната помощ Комисията е изразила съмнения дали са спазени всички критерии за съвместимост по отношение на инвестиционна помощ за летища, заложени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г. (12). По-специално Комисията е изразила съмнения дали въпросната инвестиция съответства на ясно определена цел от общ интерес, дали инфраструктурата е необходима и пропорционална и дали тя предлага задоволителни средносрочни перспективи за използване. Освен това Комисията е изразила съмнения дали въздействието върху развитието на търговията е съвместимо с общия интерес.
(22)
По отношение на оперативната помощ под формата на финансиране на оперативните загуби на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd през първите години от дейността, Комисията е изразила съмнения дали такава помощ отговаря на изискванията за дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. По-специално Комисията е изразила съмнения дали оперативната помощ може да се счита за съвместима с Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (наричани по-нататък „НРП“) (13).
3. КОМЕНТАРИ НА ПОЛША
3.1. ПРИЛАГАНЕ НА ПИУПИ И НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(23)
Полша поддържа своята позиция, че публичното финансиране на инвестицията в летище Гдиня съответства на ПИУПИ и следователно не представлява държавна помощ. В тази връзка Полша се позовава на проучванията относно ПИУПИ, проведени във връзка с инвестицията в периода 2010-2012 г. Полша заявява, че всички проучвания относно ПИУПИ сочат положителна нетна настояща стойност и вътрешна норма на възвращаемост (14) (наричана по-нататък „IRR“), по-висока от цената на капитала.
3.1.1. Процес на вземане на решения и методологична обоснованост на проучването относно ПИУПИ
(24)
Полша обяснява, че дискусиите и работата по преобразуването на военното летище Гдиня/Косаково в гражданско летище са започнали още през 2005 г. Тогава участват и други партньори (като например летище Гданск). Полша обяснява също така, че през 2007 г. Гдиня и Косаково учредяват дружеството Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, което оттогава отговаря за инвестициите.
(25)
В хода на производството Полша е предоставила три проучвания относно ПИУПИ, проведени от PWC. Първото проучване относно ПИУПИ (от 16 юли 2010 г., наричано по-нататък „проучване относно ПИУПИ от 2010 г.“) е проведено през юли 2010 г. Впоследствие PWC извършва две актуализации на ПИУПИ: първата през май 2011 г. (от 13 май 2011 г., наричана по-нататък „актуализация на ПИУПИ от 2011 г.“ или „проучване относно ПИУПИ от 2011 г.“) и втората през юли 2012 г. (от 13 юли 2012 г., наричана по-нататък „актуализация на ПИУПИ от 2012 г.“ или „проучване относно ПИУПИ от 2012 г.“). Тези актуализации включват нови прогнози за пътническия трафик, промени в обхвата на проекта, промени в инвестиционните параметри и промени в методологията и основните изходни данни за изчисляването на NPV (като например коефициента бета и нормата на дисконтиране). През ноември 2013 г. Полша предоставя допълнителна информация, която сочи, че нови източници на приходи (т.е продажбата на гориво и предоставянето на навигационни услуги) ще повишат NPV на проекта. Към датата, на която е прието решението за откриване на процедура, Полша е предоставила единствено актуализацията на ПИУПИ от 2012 г.
(26)
Полша обяснява също така времевата рамка за проекта на Гдиня и Косаково за инвестиция в летище Гдиня. В тази връзка Полша подчертава, че инвестиционният процес може да бъде разделен на две фази на изпълнение на проекта:
i) Първата фаза (2007-2009 г.) обхваща подготвителните работи и предпроектните проучвания за целите на изграждането на новото летище (т.е. фаза 1, както е описана в таблица 1):
(27)
Полша обяснява, че през първата фаза дружеството, учредено от Гдиня и Косаково, изпълнява подготвителни задачи (напр. изготвяне на генерален план за инвестицията, необходимите документи за получаване на статут на летищен оператор, доклад за въздействието на инвестицията върху околната среда, проектна документация и др.).
(28)
Полша счита, че по време на първата фаза не е осъществена значителна капиталова инвестиция и че публичното финансиране, предоставено на управляващия летището орган, съответства на правилата за минимална помощ (15). Полша посочва, че капиталовите инжекции в дружеството преди 26 юни 2009 г. възлизат на 1,691 млн. PLN (около 423 000 EUR).
ii) Втората фаза (след 2010 г.) обхваща самото преобразуване на летището (т.е. фази II - IV, както са описани в таблица 1):
(29)
В допълнение Полша обяснява, че първата подготвителна фаза приключва през 2010 г., когато както генералният план (16), така и първото проучване относно ПИУПИ от 2010 г. за летище Гдиня са финализирани. Полша подчертава, че проучването относно ПИУПИ от 2010 г. показва, че инвестицията от двата местни органа ще бъде извършена при пазарни условия (т.е. няма да представлява държавна помощ), което налага акционерите да увеличат дяловия капитал на дружеството до 6,05 млн. PLN (около 1,5 млн. EUR).
(30)
Проучването относно ПИУПИ от 2010 г. изчислява NPV за инвестиционния проект, използвайки метода на свободния паричен поток на дружеството (FCFF) (17). Тази калкулация на NPV се основава на предположението, че всички капиталови инжекции, предвидени в инвестиционния план, ще бъдат направени с цел изпълнение на инвестиционния проект (18). Този метод за оценка се използва за изчисляване на паричните потоци на всички притежатели на капитал в дружеството (както притежателите на собствен капитал, така и притежателите на облигации) в прогнозния период. Като следваща стъпка прогнозите за паричните потоци се дисконтират чрез средно претеглената цена на капитала (19) (WACC), за да се получи дисконтираният паричен поток на дружеството (DCF) в прогнозния период. След това крайната стойност се изчислява чрез използване на метода на постоянен растеж (който предполага тенденция на устойчив растеж въз основа на FCFF от последния прогнозен период). NPV се основава на сумата от DCF за прогнозния период и крайната стойност. В този случай, проучването относно ПИУПИ от 2010 г. предоставя оценки за паричните потоци за периода 2010-2040 г., използвайки WACC от […]% (20). Въз основа на тези изходни данни проучването установява DCF от минус […] млн. PLN ([…] млн. EUR) за периода 2010-2040 г. и (дисконтирана) крайна стойност от около […] млн PLN ([…] млн. EUR) (21). По този начин NPV на цялостния проект възлиза на […] млн. PLN (или […] млн. EUR).
(31)
Следната фигура (вж. фигура 1) показва очаквания кумулативен дисконтиран паричен поток за прогнозния период 2010-2040 г., както е изчислен в проучването относно ПИУПИ от 2010 г.
Фигура 1
Кумулативен (реален) DCF (в PLN)
[…]
(32)
Полша обяснява, че на 29 юли 2010 г. собственият капитал на дружеството е увеличен до 6,052 млн. PLN (около 1,5 млн. EUR). Същевременно с това Полша добавя, че акционерите, въпреки че проучването относно ПИУПИ показва, че инвестицията не представлява държавна помощ, са започнали изготвянето на уведомление до Комисията, което е трябвало да бъде предоставено единствено от съображения за правна сигурност.
(33)
В допълнение Полша обяснява, че новото проучване относно ПИУПИ е проведено през май 2011 г. Полша посочва, че това проучване относно ПИУПИ е актуализация на проучването относно ПИУПИ от 2010 г., проведено с оглед на напредъка в подготовката и наличието на по-точни данни за инвестиционния план, неговия времеви график и финансиране. Полша обяснява, че в периода между изготвянето на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. и проучването относно ПИУПИ от 2011 г.:
-
акционерите са подписали споразумение на 11 март 2011 г., което очертава финансовите условия за инвестицията в изграждането на гражданско летище. В това споразумение Гдиня се ангажира да инжектира общо 59 млн. PLN в периода 2011-2013 г. От своя страна Косаково се ангажира да осигури непарична вноска под формата на замяна на дълг срещу собствен капитал (както е описана в таблица 2) в периода 2011-2040 г.;
-
в същия ден, 11 март 2011 г., дружеството, което отговаря за изграждането на летище Гдиня, сключва договор с Косаково за аренда на земята (което посочва обхвата на отдадената под аренда земя, условията за извършване на арендните вноски, данъчни въпроси и др.);
-
инвестиционните разходи, включени в инвестиционния план, са определени и актуализирани.
(34)
Полша обяснява, че проучването относно ПИУПИ от 2011 г. също така установява положителна NPV. В допълнение Полша посочва, че публичните акционери на управляващия летището орган са направили последващи капиталови инжекции на тази основа. Полша изтъква, че собственият капитал на дружеството е увеличен до 33,801 млн. PLN (8,45 млн. EUR) през юли 2011 г. и до 64,810 млн. PLN (16,20 млн. EUR) през април 2013 г.
(35)
В проучването относно ПИУПИ от 2011 г. DCF е изчислен на базата на DCF за прогнозния период 2011-2040 г. Актуализираният DCF се запазва на равнище от (-[…]) млн. PLN (- […] млн. EUR), като предполага по-големи загуби, докато крайната стойност е намалена до […] млн. PLN (около […] млн. EUR). По този начин NPV е намалена до […] млн. PLN (или по-малко от […] млн. EUR). WACC е намалена до […] % (22), а темпът на устойчив растеж за изчисляването на крайната стойност е намален от […] % на […] %.
(36)
Полша посочва, че промяна в макроикономическата ситуация (финансовата криза и икономическият спад) е наложила извършването на повторна оценка на проекта през 2012 г., която е довела до ново проучване относно ПИУПИ (а именно проучването относно ПИУПИ от 2012 г.). Полша посочва, че за целите на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. са направени следните промени в допусканията в предходните проучвания относно ПИУПИ:
-
прогнозиран е по-малък пътнически трафик за летище Гдиня,
-
намален е обхватът на инвестицията, като инвестиционните разходи са съкратени с […] млн. PLN ([…] млн. EUR),
-
идеята за изграждане на главен терминал (заедно със съответното разработване на пътна инфраструктура и паркинги за автомобили) е отпаднала. Вместо това е взето решение за разширяване на капацитета на терминала за обща авиация с […] % през втората инвестиционна фаза,
-
след проведен анализ на пазарната ситуация се налага инвестиционните разходи, свързани със сигурността, да бъдат увеличени с […] млн. PLN ([…] млн. EUR),
-
намалението на инвестицията е довело до по-кратък период на възвращаемост на инвестицията (в номинално изражение с […] години, от […] години и […] месеца на […] години и […] месеца).
(37)
Полша посочва също така, че методологията, използвана за предходните проучвания относно ПИУПИ, е модифицирана за целите на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.:
-
С цел по-добро отразяване на структурата на финансиране и разходите за обслужване на дълга методът на свободния паричен поток на фирмата (наричан по-нататък „FCFF“) е заменен с метода на свободния паричен поток на акционерите (наричан по-нататък „FCFE“) (23).
-
След промени на финансовия (фондов) пазар безрисковият лихвен процент и коефициентът бета са актуализирани. Освен това дружества извън Европа са изключени от сравнителните анализи. Това е довело до нова норма на дисконтиране.
-
Нормата на дисконтиране за изчисляване на NPV е определена въз основа на анализ на сравними дружества, обхващащи както дружества - оператори на летища, така и дружества, предоставящи услуги в летища (чиито финансови резултати са тясно свързани с представянето на дружествата - оператори на летища) (24).
-
Направено е допускането, че проектът ще се финансира предимно чрез ресурси на акционерите и едва на второ място от външни източници (заеми за работен капитал) и оперативни приходи.
(38)
В проучването относно ПИУПИ от 2012 г. DCF е изчислен на базата на DCF за прогнозния период 2012-2030 г. (т.е. прогнозният период, използван за предходното проучване, е намален с 10 години). Актуализираният DCF възлиза на (-[…] млн. PLN) (около (-[…]) млн. EUR), докато крайната стойност е претърпяла значително увеличение, покачвайки се до […] млн. PLN ([…] млн. EUR). Капитализираната стойност на вече направените инвестиции ([…] млн. PLN) е приспадната. След актуализацията от 2012 г. NPV възлиза на […] млн. PLN (или […] млн. EUR). С цел изчисляване на NPV е използвана цена на капитала от […]% (25), а темпът на устойчив растеж за целите на изчисляването на крайната стойност е намален допълнително от […] % на […] %.
(39)
Полша посочва, че резултатите от проучването относно ПИУПИ от 2012 г. са все още положителни и са довели до допълнителни капиталови инжекции от акционерите. Полша посочва, че капиталът на компанията е увеличен до 91,310 млн. PLN (22,8 млн. EUR) до април 2013 г. и не е претърпял допълнителни промени през 2013 г., както е обобщено в таблица 3.
Таблица 3
Увеличаване на капитала на управляващия летище Гдиня орган от страна на Гдиня и Косаково
Дата на решението за вписване в националния съдебен регистър
Дата на решението за увеличаване на капитала
Акционер
Предмет на решението
Стойност на акциите
Дялов капитал
Кумулативен дял в общото увеличение на капитала, извършено до края на 2013 г.
(млн. PLN)
(млн. PLN)
28.8.2007 г.
23.7.2007 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
0,030
0,030
0,03 %
28.8.2007 г.
23.7.2007 г.
Kosakowo
емитиране на нови акции
0,020
0,050
0,05 %
4.3.2008 г.
6.12.2007 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
0,120
0,170
0,19 %
4.3.2008 г.
6.12.2007 г.
Kosakowo
емитиране на нови акции
0,080
0,250
0,27 %
11.9.2008 г.
21.7.2008 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
0,500
0,750
0,82 %
28.7.2009 г.
26.6.2009 г.
Гдиня
404 акции, притежавани от община Г диня, са обезсилени, без акционерът да бъде обезщетен
-0,404
0,346
0,38 %
28.7.2009 г.
26.6.2009 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
1,345
1,691
1,85 %
8.12.2010 г.
29.7.2010 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
4,361
6,052
6,63 %
8.7.2011 г.
7.6.2011 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
25,970
32,022
35,07 %
1.9.2011 г.
26.7.2011 г.
Kosakowo
емитиране на нови акции
1,779
33,801
37,02 %
25.4.2012 г.
5.4.2012 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
28,809
62,610
68,57 %
25.4.2012 г.
5.4.2012 г.
Kosakowo
емитиране на нови акции
2,200
64,810
70,98 %
27.5.2013 г.
8.4.2013 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
4,269
69,079
75,65 %
27.5.2013 г.
8.4.2013 г.
Kosakowo
емитиране на нови акции
2,200
71,279
78,06 %
17.6.2013 г.
25.4.2013 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
20,031
91,310
100,00 %
Източник:
информация, предоставена от Полша.
(40)
Обобщавайки, Полша посочва, че макар и местните органи да са предприели първоначални стъпки за изграждане на летище Гдиня още през 2005 г., проектът не придобива своя окончателен вид преди изготвянето на генералния план и първото проучване относно ПИУПИ, т.е. през 2010 г. Полша обяснява, че първоначалните допускания във връзка с проекта са съществено преразгледани в резултат на промените на външните обстоятелства. Полша твърди, че окончателното решение на публичните акционери за изпълнението на проекта и окончателния му вид е взето през 2012 г. Полша подчертава също така, че и трите версии на проучването относно ПИУПИ потвърждават жизнеспособността на проекта и демонстрират, че инвеститор в условията на пазарна икономика би осъществил проекта.
(41)
По отношение на съпоставителния сценарий Полша твърди, че националното законодателство дава право на Косаково да използва земята, върху която е разположено летище Гдиня, само за изграждането на ново гражданско летище. В тази връзка Полша обяснява, че теренът на летището е отдаден под аренда на Косаково за период от 30 години. Полша посочва, че договорът за аренда задължава Косаково да отдава под аренда земята само на субект, отговарящ за изграждането и/или експлоатацията на гражданско летище. Според Полша е съществувала възможност земята да бъде взета обратно от държавата, ако Косаково не е отдала под аренда земята за изграждане на гражданско летище в рамките на 6 месеца, ако земята е използвана за други цели или ако летището не е започнало дейност в рамките на 3 години. Поради факта, че сценарият, при който теренът на летище Гдиня се използва/отдава под аренда за различни от авиационни цели, не е възможен, той не може да бъде използван като съпоставителен сценарий.
3.1.2. Надеждност на ключовите допускания за проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
Прогнози за трафика и приходите
(42)
Полша обяснява, че планираните летищни такси се основават на публично достъпни тарифи, прилагани от други летища, за да не настъпят пазарни смущения, като същевременно с това се гарантира подходящо ниво на рентабилност на проекта въз основа на прогнозирания обем на пътническия трафик. Според Полша таксите не се различават значително от стандартните такси, събирани от малки летища. По-специално две новооткрити регионални летища в Модлин и Люблин прилагат стандартни летищни такси, сходни с прогнозираните за летище Гдиня в проучването относно ПИУПИ.
(43)
В отговор на коментара на Комисията, че прогнозираните такси за летище Гдиня (25 PLN (5,25 EUR) за заминаващ пътник през първите две години и 40 PLN (10 EUR) в периода след това) са по-високи от дисконтираните такси, прилагани в летище Гданск (24 PLN (5 EUR) за заминаващ пътник за самолет на НТП по международна авиолиния, обслужвана най-малко два пъти седмично, и 12,5 PLN (3,1 EUR) за вътрешна авиолиния), Полша посочва, че нивото на таксите в бизнес плана представлява средното равнище за целия прогнозен период (2014-2030 г.), отчитайки факта, че таксите на летище Гданск неминуемо ще се увеличат в дългосрочен план, тъй като стандартите на обслужване на летището се повишават.
(44)
Освен това Полша посочва, че маржът на печалбата на проекта, преразгледаната (малко по-висока) прогноза за въздушния трафик и споделянето на някои оперативни разходи от военните означават, че летище Гдиня следва да е в състояние да поддържа намалени пътнически такси за по-дълъг период (намалените такси могат да се прилагат до края на 2021 г.), като същевременно с това поддържа положителна NPV за публичните акционери.
(45)
Полша твърди също така, че актуализираната (през март 2013 г.) прогноза за трафика за Померания предполага по-висок трафик, отколкото проучването относно ПИУПИ от 2012 г. По последни данни летище Гдиня ще обслужва 1 149 978 пътници през 2030 г., а не 1 083 746. За Померания като цяло се предвижда броят на пътниците да се увеличи от 7,8 на 9 млн. пътници през 2030 г.
(46)
По мнение на Полша тези данни потвърждават, че е осъществимо летище Гданск и летище Гдиня да съществуват едновременно и да работят съвместно на пазара на Померания. Според тях дори и летище Гданск да се разшири, за да достигне планирания капацитет от 7 млн. пътници, съществува възможност на развиващия се авиационен пазар на Померания да функционира още едно малко регионално летище (с капацитет от 1 млн.), което ще допълва услугите, предоставяни от летище Гданск.
Таблица 4
Сравнение на прогнозите за трафика съгласно проучването относно ПИУПИ от 2012 г. с актуализираните прогнози за трафика (от март 2013 г.) за летище Гдиня
Година
Търговски трафик
Търговски трафик
Обща авиация
Пътници (000)
Въздухоплавателни операции
Въздухоплавателни операции
Прогноза съгласно проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
Актуализирана прогноза
Прогноза съгласно проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
Актуализирана прогноза
Прогноза съгласно проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
Актуализирана прогноза
Общо
Общо
Общо
Общо
Общо
Общо
2009 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2010 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2011 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2012 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2013 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2014 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2015 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2016 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2017 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2018 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2019 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2020 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2021 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2022 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2023 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2024 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2025 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2026 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2027 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2028 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2029 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2030 г.
1 083 746
1 149 978
[…]
[…]
[…]
[…]
Източник:
въз основа на информация, предоставена от Полша.
Оперативни разходи (стимули за авиокомпании, разходи, свързани с военните дейности на летището)
(47)
Полша обяснява, че проучването относно ПИУПИ взема под внимание маркетинговите и промоционалните мерки на летището при определянето на:
i)
оперативните разходи, като тези разходи се определят въз основа на наличните финансови отчети за всички ключови летища на Полша;
ii)
други разходи по видове, които са с консервативно висока прогнозна стойност за летище Гдиня, като се вземат също така под внимание съответните разходи на други летища.
(48)
Полша посочва също така, че проучването относно ПИУПИ предполага, че всички оперативни разходи ще се поемат от инвеститора, при което не се взема под внимание никакво споделяне на оперативни разходи от военните, използващи летището. Полша твърди, че предполагаемото съотношение на разделяне на оперативните разходи за споделена инфраструктура е […] за съответния брой граждански и военни полети. Полша обяснява също така, че разходите за обновяване и ремонт ще бъдат […]. Полша подчертава, че приемането на правила за съвместното използване на летището (които все още не са официално съгласувани с военните, използващи летището) ще доведе до намаление на разходите, свързани с външни услуги и трудови възнаграждения, в размер на най-малко […]. Според Полша включването на този фактор в проучванията относно ПИУПИ ще доведе до по-висока прогнозна рентабилност на проекта.
Дългосрочен темп на растеж
(49)
Полша обяснява, че темпът на растеж от […] %, заложен в проучването относно ПИУПИ, се отнася за крайната стойност в номинално изражение.
(50)
Полша посочва също така, че темпът на растеж от […] % е равен на целевото равнище на инфлацията, определено за Полша от Съвета за валутна политика (орган за вземане на решения към Националната банка на Полша). Полша отбелязва, че според последната прогноза на Международния валутен фонд от юли 2013 г. БВП на Полша ще нараства с темп от 2,2 % през 2014 г., 3 % през 2015 г., 3,3 % през 2017 г. и 3,8 % през 2018 г.
Актуализация от ноември 2013 г.
(51)
През ноември 2013 г. Полша докладва, че управляващият летището орган е получил административните решения от митническата служба и от енергийния регулаторен орган, които го упълномощават да извършва директни продажби на гориво на самолетни компании. Продажбата на гориво от управляващия летището орган ще представлява допълнителен източник на приходи и ще подобри финансовите резултати, заложени в бизнес плана.
(52)
Според Полша всички проучвания относно ПИУПИ, проведени до момента, предвиждат продажба на гориво чрез външен оператор. Продажбата на гориво от управляващия летището орган ще повиши маржа на печалбата на дружеството от тази дейност от […] PLN ([…] EUR) за литър (в случаите, когато горивото се продава чрез външен оператор) на […] PLN ([…] EUR) (в случаите, когато горивото се продава директно от управляващия летището орган).
(53)
По мнение на Полша тези допълнителни приходи ще подобрят резултата на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. Полша подчертава, че по този начин NPV на проекта се очаква да се повиши от […] млн. PLN ([…] млн. EUR) до […] млн. PLN ([…] млн. EUR). В допълнение Полша обяснява, че IRR ще се повиши от […] % на […] %.
(54)
Полша твърди, че освен това допълнителните приходи ще позволят летищните такси за авиокомпаниите да не се повишават в дългосрочен план.
(55)
Полша е потвърдила, че поради използването на разумен подход продажбата на гориво за собствена сметка на летището не е включена в проучванията относно ПИУПИ. Към момента на извършване на тези проучвания летищният оператор не е разполагал с необходимите пълномощия или с някаква гаранция, че ще има възможност да ги получи.
(56)
В допълнение Полша посочва, че дружеството възнамерява да предоставя навигационни услуги на авиокомпании (вместо Полската агенция за аеронавигационни услуги). Полша подчертава, че това ще даде възможност крайната такса, заплащана от авиокомпаниите (понастоящем заплащана на агенцията), да бъде намалена, благодарение на което летище Гдиня ще стане по-атрактивно за авиокомпаниите. По този начин управляващият летището орган ще бъде в състояние да предложи на авиокомпаниите по-конкурентоспособни летищни такси в сравнение със съседните летища.
3.2. ОЦЕНКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
3.2.1. Инвестиционна помощ
(57)
Според Полша всички критерии за съвместимост по отношение на инвестиционна помощ за летища, заложени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г., са изпълнени.
Изпълнение на ясно определена цел от общ интерес
(58)
Полша твърди, че изграждането на летище Гдиня, като елемент от транспортната система на Померания, оптимизира използването на наличната инфраструктура и ще окаже положително въздействие върху регионалното развитие, по-специално чрез увеличаване на заетостта в летищния сектор, доходите от веригата на доставки на авиационния пазар и развитието на туризма.
(59)
Полша се позовава на „Регионалната стратегия за развитие на транспорта в Померания за периода 2007-2020 г.“, която се основава на прогнозите за въздушния трафик за региона и признава необходимостта от изграждане на комплекс от летища, работещи в тясно сътрудничество, за да посрещнат потребностите на населението от Зоната на трите града (26).
(60)
Според Полша основните аргументи за изграждането на комплекс от летища в Зоната на трите града са: увеличаването на въздушния трафик в Полша, липсата на обхват за увеличаване на капацитета на летище Гданск и разширяването на агломерацията на разстояние от близо 60 км (или 100 км, ако градовете Тчев и Вейхерово бъдат включени). Полша твърди, че макар и летище Гданск понастоящем да притежава капацитет от около 5 млн. пътници, някои прогнози за въздушния трафик предвиждат, че потенциалният пътнически трафик на това летище може да надвиши 6 млн. пътници през 2035 г. От една страна, Полша твърди в своите коментари, че екологични ограничения и наличието на жилищни квартали в съседство на летище Гданск ограничават възможностите за неговото по-нататъшно разширяване. От друга страна, в своите коментари от 6 декември 2012 г., Полша се позовава на генералния план за летище Гданск, за да се аргументира, че не съществуват ограничения за разширяването на летище Гданск.
(61)
Полша посочва, че въздушната сигурност също оправдава изграждането на комплекс от летища в Зоната на трите града, като летище Гдиня служи като резервно летище за аварийно кацане (приземяването на летище Гдиня е възможно в около 80 % от случаите, когато ниската облачност и видимостта не позволяват кацането на летище Гданск).
(62)
На последно място Полша твърди, че развитието на летище Гдиня съответства на целите на националната и регионалната стратегия относно развитието на авиационната инфраструктура в Полша. Полша обяснява, че развитието на летище Гдиня се очаква да окаже положително въздействие върху развитието на Померания и използването на съществуващата военна инфраструктура, както и че то се явява допълващо за летище Гданск.
Необходимост и пропорционалност на инфраструктурата
(63)
Полша твърди, че инфраструктурата е необходима и пропорционална на поставената цел поради малкия обхват на летищните операции (дял от 1,55 % от полския авиационен пазар през 2030 г.), прогнозите за обема на пътническия трафик, превишаващ капацитета за разширяване на летище Гданск, туристическата привлекателност на региона и прогнозирания висок ръст на развитие на Померания.
(64)
Полша подчертава стратегическата роля на военното летище Гдиня в региона и отбелязва, че използването на съществуващата инфраструктура минимизира инвестиционните разходи и максимизира положителното въздействие върху регионалното развитие.
(65)
Полша посочва също така, че тези разходи са сведени до минимум и ефективността на инвестицията е увеличена чрез прилагането на технически решения, като например изграждането на общ авиационен терминал както за общо въздухоплаване, така и за пътнически трафик, разполагане на по-голямата част от летищните услуги (гранична охрана, митнически служби, полиция, противопожарни служби, управление) в една единствена сграда и адаптиране на други съществуващи сгради с цел оптимизиране на тяхното използване. В допълнение към това оперативните разходи за инфраструктурата ще се споделят с армията.
Задоволителни средносрочни перспективи за използване
(66)
Полша подчертава, че средносрочните перспективи за използване на летище Гдиня са задоволителни поради ръста на БВП в Померания, който се очаква да надхвърли средния за Полша и ЕС, туристическата атрактивност на региона, неговия статут на притегателен център за чуждестранни инвестиции и прогнозите за растеж на въздушния трафик.
(67)
Полша подчертава, че планираното сътрудничество с летище Гданск и взаимодопълняемостта на услугите, предлагани от двете летища (летище Гдиня ще бъде специализирано предимно в трафик в рамките на общата авиация), допълнително засилват средносрочните и дългосрочните перспективи за летище Гдиня.
(68)
В допълнение Полша обяснява, че летището планира също така да развива специализирани дейности, свързани с авиацията, в рамките на зоната на летището, като например производство на базови сервизни части, ремонт на самолетни части или производство на други компоненти/продукти, доставяни на принципа „точно навреме“.
(69)
Полша се позовава на писмо за намерения, подписано от търговска банка и изразяващо желанието на банката да започне разговори за финансиране на инвестиция в летище Гдиня, като допълнително доказателство за атрактивността на проекта.
Въздействие върху развитието на търговията в противовес на общия интерес
(70)
Поради факта, че летище Гдиня ще бъде летище с малък пазарен дял (обслужващо по-малко от 1 млн. пътници годишно), Полша не счита че въздействието на проекта върху търговията е в противовес на общия интерес. С оглед на прогнозирания растеж на въздушния трафик Полша очаква летищата Гданск и Гдиня да сформират център за авиационно сътрудничество, обслужващ Зоната на трите града в Померания и предлагащ взаимодопълващи се услуги.
(71)
Полша подчертава, че летище Гдиня няма да е конкурентно на летище Гданск, тъй като ще се насочи предимно към предоставяне на услуги за сектора на общата авиация (поддръжка, ремонт и основен ремонт, летателна академия) и сътрудничество с морско пристанище Гдиня.
(72)
Освен това Полша заявява, че чартърният и нискотарифният трафик на летище Гдиня няма да бъде за сметка на летище Гданск, а ще произлиза от общото увеличение на благосъстоянието и мобилността. Полша подчертава, че темпът на растеж на летище Гданск и характерът на въздухоплавателните операции, осъществявани от летището, свидетелстват, че броят на обслужваните полети рано или късно ще трябва да бъде ограничен. Полша посочва, че тези заключения са представени в доклада за оценката на въздействието върху околната среда за проекта „Разширяване на летище Лех Валенса, Гданск“.
(73)
Полша обяснява, че инвестицията в летище Гдиня може да ограничи финансовите и социалните разходи, свързани с ограничаване на дейността на летище Гданск. Полша изтъква, че пренасочването на част от въздушния трафик от летище Гданск към летище Гдиня ще доведе до по-добро използване на капацитета на двете летища.
Необходимост от помощ и стимулиращ ефект
(74)
Полша заявява, че дружеството не би реализирало проекта без публично финансиране. Полша отбелязва, че помощта е сведена до минимум и че разходите за проекта са намалени и оптимизирани чрез използване на съществуващата военна инфраструктура.
(75)
По мнение на Полша капиталовите инжекции в летище Гдиня са необходими и сведени до минимум, както се потвърждава от:
i)
вътрешната норма на възвръщаемост на проекта от […] %, само малко по-висока от нормата на дисконтиране (стойността на собствения капитал), която възлиза на […] % (въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.);
ii)
необходимостта, предвидена във финансовите прогнози, от заем за оборотен капитал за финансиране на летищните операции, тъй като в противен случай дружеството може да загуби ликвидност;
iii)
факта, че общото финансиране със собствен капитал е по-ниско от общите капиталови разходи (финансирането със собствен капитал възлиза на по-малко от […] от общите парични разходи в прогнозния период, включително общите капиталови разходи).
(76)
В допълнение Полша обяснява пропорционалността на мярката за помощ, сравнявайки нейното публично финансиране (около 148 PLN в реално изражение) с това за инвестиция „на зелено“ (летище Люблин-Швидник, за което нетните разходи за строителство са около 420 млн. PLN) и инвестиция на база военен аеродрум (летище Варшава-Модлин, чието изграждане до момента струва почти 454 млн. PLN).
3.2.2. Оперативна помощ
(77)
Полша твърди, че проектът отговаря на заложените в НРП критерии за съвместимост по отношение на оперативна помощ в регион, обхванат от член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Според Полша оперативната помощ за проекта:
i)
е предназначена за финансиране на предварително определена група от разходи;
ii)
е ограничена до необходимия минимум и се предоставя на временна база (помощта за оперативни разходи се предоставя в степента и за периода, необходими за пускане на летището в експлоатация, т.е. до края на 2018 г.);
iii)
е низходяща и намалява от […] % от капиталовите разходи през 2013 г. на […] % през 2018 г.;
iv)
е предназначена да изпълни целите на проекта за регионално развитие и облекчаване на съществуващите ограничения. Вземайки под внимание размера на помощта спрямо нейните благоприятни ефекти върху развитието на Померания, Полша смята, че помощта трябва да се счита за пропорционална.
(78)
Полша подчертава също така, че помощта е предназначена за малко летище с максимален капацитет от 1 млн. пътници годишно, което означава, че рискът от нарушаване на конкуренцията и от оказване на ефект в противовес на общия интерес е минимален, особено вземайки под внимание планираното сътрудничество между летища Гдиня и Гданск и взаимната допълняемост на тяхното сътрудничество.
(79)
Полша посочва също така, че договаряното в момента сътрудничество с военните, използващи летището, и участието на последните в оперативните разходи на летището ще намали загубите и оперативните разходи на дружеството.
4. МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ
(80)
Комисията не е получила никакви съображения от трети страни след публикуването на своето решение за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на финансирането, предоставено на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd от Гдиня и Косаково.
5. ОЦЕНКА
5.1. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(81)
По силата на член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(82)
Критериите, посочени в член 107, параграф 1 от ДФЕС са кумулативни. С оглед на това, за да се определи дали въпросната мярка представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, всички от следните условия трябва да бъдат изпълнени. А именно финансовата помощ трябва:
i)
да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси;
ii)
поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки;
iii)
нарушава или заплашва да наруши конкуренцията; както и
iv)
засяга търговията между държави членки.
5.1.1. Икономическа дейност и понятие за предприятие
(83)
Съгласно установената съдебна практика Комисията трябва първо да установи дали Gdynia-Kosakowo Airport Ltd е предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Концепцията за предприятие обхваща всеки субект, осъществяващ икономическа дейност, независимо от неговия правен статут и начин на финансиране (27). Всяка дейност, състояща се в предлагане на стоки или услуги на даден пазар, представлява икономическа дейност (28).
(84)
В свое решение по делото „Leipzig-Halle airport“ Съдът потвърждава, че експлоатацията на летище за търговски цели и изграждането на летищна инфраструктура представляват икономическа дейност (29). След като летищен оператор започне да осъществява икономически дейности чрез предлагане на летищни услуги срещу заплащане, независимо от неговия правен статут или начин на финансиране, той представлява предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, поради което правилата на Договора по отношение на държавните помощи могат да се прилагат по отношение на привилегии, предоставяни на този летищен оператор от държавата или чрез държавни ресурси (30).
(85)
В тази връзка Комисията отбелязва, че инфраструктурата, предмет на настоящото решение, трябва да се експлоатира на търговска основа от управляващия летището орган Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. Поради факта, че управляващият летището орган ще таксува потребителите за използването на тази инфраструктура, последната трябва да се счита за пригодна за търговска експлоатация. Следователно субектът, който експлоатира тази инфраструктура, представлява предприятие за целите на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(86)
Въпреки това не е задължително всички дейности на управляващия летището орган да са с икономически характер (31).
(87)
Съдът (32) е постановил, че дейности, които обикновено попадат под отговорността на държавата в упражняване на нейните официални правомощия като публичен орган, нямат икономически характер и не попадат в обхвата на правилата за държавната помощ. Тези дейности включват например сигурността, контрола на въздушния трафик, полиция, митници и др. Финансирането трябва да бъде строго ограничено до компенсиране на разходите, които произтичат от тях, и не може да бъде използвано за други икономически дейности (33).
(88)
В този смисъл финансирането на дейности, попадащи в обхвата на публичната политика, или на инфраструктура, пряко свързана с тези дейности, по правило не представлява държавна помощ (34). По отношение на летища дейности като контрол на въздушния трафик, полиция, митници, противопожарни служби, дейности, необходими за защита на гражданското въздухоплаване срещу незаконна намеса, и инвестициите, свързани с инфраструктурата и оборудването, необходими за осъществяването на тези дейности, се считат най-общо за дейности с неикономически характер (35).
(89)
При все това публичното финансиране на неикономически дейности, тясно свързани с извършването на икономическа дейност, не трябва да води до неправомерна дискриминация между авиокомпании и управляващи летища органи. Действително, установена съдебна практика е съществуването на предимство в случаите, когато публичните органи освобождават предприятията от разходите, свързани с техните икономически дейности (36). Поради това, ако при дадена правна система е нормално авиокомпаниите или управляващите летища органи да поемат разходите за определени услуги, докато други авиокомпании или управляващи летища органи, предоставящи същите услуги от името на същите публични органи, не са задължени да поемат тези разходи, последните могат да се ползват с предимство дори и ако тези услуги се считат, сами по себе си, за неикономически. В този смисъл е необходим анализ на правната рамка, приложима за летищния оператор, за да се прецени дали съгласно тази правна рамка управляващите летища органи или авиокомпаниите са задължени да поемат разходите за предоставяне на някои дейности, които, сами по себе си, могат да са неикономически, но са свързани с извършването на икономическите дейности на тези субекти.
(90)
Макар и дейностите, посочени в съображение 88, да могат да се считат за неикономически, Комисията отбелязва, че полското законодателство (37) задължава управляващите летища органи да финансират съоръженията и оборудването, необходими за извършването на тези дейности, със свои собствени средства.
(91)
С оглед на това Комисията счита, че публичното финансиране, предоставено на управляващия летище Гдиня орган за горепосочените съоръжения и оборудване, го освобождава от разходи, присъщи за неговата икономическа дейност (вж. раздел 5.1.3). Поради това Комисията стига до заключението, че капиталът, разпределен за тези съоръжения и оборудване, трябва да бъде взет под внимание при изчисляването на рентабилността на въпросната инвестиция. По този начин Комисията прилага подхода, правилно следван от Полша при проучванията относно ПИУПИ.
5.1.2. Държавни ресурси и вменяване на отговорност на държавата
(92)
Концепцията за държавна помощ се прилага за всяко предимство, предоставено чрез държавни ресурси от самата държава или чрез посреднически орган, действащ по силата на предоставени му правомощия (38). За целите на член 107 от ДФЕС ресурсите на местните органи са държавни ресурси (39). В настоящия случай инжектираният в Gdynia-Kosakowo Airport Ltd капитал произлиза от бюджетите на двата местни органа, Гдиня и Косаково. Поради това Комисията счита, че ресурсите на тези две общини са държавни ресурси.
(93)
С оглед на това Комисията счита, че инвестициите са финансирани чрез държавни ресурси и че държавата е отговорна за тях.
5.1.3. Икономическо предимство
(94)
Комисията отбелязва, че, от една страна, Полша заявява, че капиталовите инжекции са в съответствие с ПИУПИ, докато, от друга страна, счита помощта за съвместима, тъй като летищният оператор не би извършил инвестиция без наличието на публичното финансиране.
(95)
За да определи дали въпросната мярка в този случай предоставя на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd предимство, което компанията не би получила при нормални пазарни условия, Комисията трябва да сравни поведението на публичните акционери на управляващия летището орган с това на инвеститор в условията на пазарна икономика, ръководен от перспективите за рентабилност в по-дългосрочен план (40).
(96)
Всякакви положителни последици за икономиката в региона, в който е разположено летището, трябва да се пренебрегнат в оценката, тъй като Съдът е обяснил, че уместният въпрос при прилагането на проучването относно ПИУПИ е „дали при сходни обстоятелства един частен акционер, като се вземат предвид предвидимата възвращаемост и като се оставят настрани съображения от социален характер и съображенията, свързани с регионалната политика и конкретния отрасъл, би записал този капитал“ (41).
(97)
Полша заявява, че въпросните мерки не предоставят икономическо предимство на управляващия летище Гдиня орган, тъй като те съответстват на ПИУПИ. Както е посочено в раздел 3.1, за да подкрепи това становище, Полша е предоставила три проучвания относно ПИУПИ, извършени от РWC (42). През ноември 2013 г. Полша информира също така, че нови източници на приходи ще повишат NPV на проекта (т.е. продажбата на гориво, навигационни услуги). Към момента на вземането на решение за откриване на процедура Полша е предоставила единствено актуализация на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
(98)
Въпреки факта, че споразумението на акционерите от 2011 г. задължава Гдиня и Косаково да предоставят парични и непарични вноски за финансиране на инвестиционния проект до 2040 г., Полша заявява, че единствено актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. и последващата информация за допълнителните потоци от приходи са уместни при преценката дали капиталовите инжекции са съвместими с вътрешния пазар.
(99)
В своето решение по делото Stardust Marine Съдът е заявил, че, „[…] за да се установи дали държавата е действала като далновиден инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика, е необходимо случаят да се постави в контекста на периода, в който са били предприети мерките за финансова подкрепа, за да се оцени икономическата рационалност на поведението на държавата и по този начин да се избегне евентуална оценка на базата на последваща ситуация“ (43).
(100)
Освен това в своето решение по делото EDF Съдът е постановил, че „[…] за да се демонстрира, че, преди или успоредно с предоставянето на предимство, държавата членка е взела това решение в ролята си на акционер, не може да се разчита единствено на икономическите оценки, направени след предоставянето на предимството, на констатация със задна дата, че направената от въпросната държава членка инвестиция действително е била рентабилна, или на последващи обосновки на реално избрания курс на действие“ (44).
(101)
За да може да приложи ПИУПИ, Комисията трябва да се постави в контекста на периода, през който са взети отделните решения за преобразуването на бившия военен аеродрум в гражданско летище. Комисията трябва също така да базира своята оценка на информацията и допусканията, с които публичните акционери разполагат към момента на вземане на решение относно финансовите условия за инвестиционния проект.
(102)
Комисията счита, че проучването относно ПИУПИ от 2010 г. е първият уместен анализ за целите на преценката дали общините Гдиня и Косаково са действали като частен инвеститор. Действително, оценката дали държавната намеса е в съответствие с пазарните условия следва да се извършва въз основа на ex-ante анализ, използвайки информацията и данните, налични към момента на вземане на решение за инвестицията.
(103)
Комисията отбелязва, че проучването и подготвителните работи за въпросния инвестиционен проект са проведени в периода до 2010 г. Те включват генералния план за инвестиционния проект, екологичния доклад, проектната документация за терминала за обща авиация, проектната документация за административната сграда и за сградата на противопожарната служба, специализирана авиационна документация и други проучвания. В периода до края на 2010 г. разходите за тези проучвания възлизат на […] млн. PLN ([…] EUR) (45). Това показва, че инвеститорите са взели решението за развитие на летище Гдиня преди 2010 г. Гдиня и Косаково са предприели серия от предварителни мерки с цел изпълнение на проекта (вж. съображение 10 по-горе) и за целта са възложени специални проучвания.
(104)
Освен това, както посочва Полша, през 2010 г. публичните акционери на управляващия летището орган приключват подготовката за въпросния инвестиционен проект. През същата година публичните акционери увеличават акционерния капитал на дружеството до 6,05 млн. PLN (около 1,5 млн. EUR) с оглед изпълнение на инвестиционния проект. Основните инвестиции в дълготрайни активи (като например изграждането на терминала за обща авиация) са предвидени да започнат през 2011 г., но на практика започват през 2012 г. Комисията е убедена, че всеки частен инвеститор би оценил очакваната рентабилност на проекта към този момент. Ако инвестиционният план не е показал приемлива норма на възвръщаемост, или ако е основан на съмнителни предположения, един частен инвеститор не би започнал изпълнението на плана и не би изразходвал допълнителни средства за него в допълнение към вече изразходваните за подготвителните работи, посочени в съображението по-горе.
а) Капиталови инжекции
(105)
По отношение на капиталовите инжекции Комисията отбелязва, че решението за първата важна капиталова инжекция от 4,4 млн. PLN е взето на 29 юли 2010 г. (увеличавайки почти четирикратно наличния капитал от 1,7 млн. PLN), веднага след като проучването относно ПИУПИ от 2010 г. (от 16 юли 2010 г.) е приключило. В допълнение към това споразумението за допълнителните капиталови инжекции (до 2040 г.) за финансиране на проекта за преобразуване (посочено в съображение 33) е подписано през март 2011 г. (още преди приключването на второто проучване относно ПИУПИ от 13 май 2011 г.). Освен това, в същото време са сключени оперативното споразумение с военните, използващи летището (7 март 2011 г.), и споразумението за отдаване под аренда на земята на дружеството (11 март 2011 г. (посочено в съображение 33 по-горе).
(106)
Комисията подчертава също така, че Полша е потвърдила, че взетото на 29 юли 2010 г. решение за капиталова инжекция се основава на икономическата оценка на проекта, съдържаща се в проучването относно ПИУПИ от 2010 г. Поради това става ясно, че на този етап публичните акционери са взели решение да участват във въпросния инвестиционен проект, който е трябвало да бъде изпълнен в срок от 30 години. Макар и да е възможно частният инвеститор да коригира своя инвестиционен план в хода на неговото изпълнение с оглед на променящите се обстоятелства, е ясно, че всеки частен инвеститор би оценил достойнствата на въпросния инвестиционен проект още през 2010 г., преди да започне да влага съществени ресурси в него.
(107)
Към момента на извършване на първата актуализация на ПИУПИ през 2011 г. публичните акционери вече са инжектирали 6,05 млн. PLN в дружеството (вж. таблица 3). Дружеството вече е взело под аренда земята за летището от Косаково (договорът за аренда между Gdynia-Kosakowo Airport Ltd и Косаково е подписан на 11 март 2011 г.) и вече е подписало оперативното споразумение с военните, използващи летището (7 март 2011 г.). В допълнение към това на 11 март 2011 г. акционерите подписват споразумение за увеличаване на акционерния капитал на дружеството в периода до 2040 г. (46). Към момента на приключване на втората актуализация на проучването относно ПИУПИ през юли 2012 г. публичните акционери са инжектирали общо 64,810 млн. PLN (т.е. около 70 % от целия инжектиран капитал). Комисията подчертава, че проучванията относно ПИУПИ от 2011 и 2012 г. несъмнено представляват корекции на първоначалния инвестиционен план, въз основа на който е взето първоначалното решение за започване на проекта за преобразуване на военното летище. В този смисъл, макар и след първото проучване относно ПИУПИ от 2010 г. да са направени по-големи капиталови инжекции, тези инжекции не могат да бъдат разглеждани самостоятелно.
б) Капиталови разходи
(108)
В проучването относно ПИУПИ от 2012 г. инвестициите в дълготрайни активи са разделени на 4 фази. Първата фаза на инвестиционния проект обхваща проектирането, но така също и разчистването на терена (премахване на дървета и храсти, събаряне на редица хангари и изравняване на терена). Тези разходи са реализирани през 2011 г. и възлизат на […] млн. PLN ([…] EUR). Втората фаза на проекта, обхващаща изграждането на терминала за обща авиация, административната сграда и сградата на противопожарната служба, вече е започнала през 2012 г. Втората фаза на проекта е най-важната от гледна точка на капиталовите разходи, като заема дял от […] % от номиналните капиталови разходи (наричани по-нататък „КР“) в периода 2012-2013 г. Според предоставената от Полша информация капиталовите разходи през 2012 г. възлизат на […] млн. PLN (повече от половината от които са изразходвани още преди актуализацията на прочуването от 2012 г. да започне). Графиката по-долу (фигура 2) показва (номиналните) КР по инвестиционни фази, както са представени в проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
Фигура 2
КР по фази (проучване относно ПИУПИ от 2012 г.)
[…]
(109)
С оглед на съображения 103 и 108 Комисията счита, че нито проучването относно ПИУПИ от 2011 г., нито проучването относно ПИУПИ от 2012 г. е проведено към момента и въз основа на информацията, с която публичните акционери разполагат, когато е взето основното решение за финансиране на проекта за преобразуване. Освен това Комисията не може да вземе предвид със задна дата планираните допълнителни източници на приходи въз основа на информацията, предоставена през ноември 2013 г., за да оправдае решенията, взети от публичните акционери през 2010 и 2011 г.
(110)
С оглед на това Комисията счита, че, за да прецени дали Гдиня и Косаково са действали като разумен частен инвеститор в условията на пазарна икономика, тя трябва да базира своята преценка предимно на проучването относно ПИУПИ от 2010 г., пренебрегвайки всякакви по-нататъшни обстоятелства и информация, с която тези публични акционери не са разполагали към момента на вземане на своето решение за изпълнение на въпросния инвестиционен проект.
(111)
От друга страна, проучването относно ПИУПИ от 2011 г. и проучването относно ПИУПИ от 2012 г. оценяват единствено измененията на първоначалното решение за започване на инвестиционния проект, взето през 2010 г. въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. На практика проучването относно ПИУПИ от 2012 г. потвърждава, че определен брой инвестиции (като например терминалът за обща авиация, административната сграда, електроенергийната система) вече се намират „в напреднал етап на изпълнение“. Двете последващи проучвания показват, че акционерите са се ръководили от развитието на пазара и са адаптирали обхвата на проекта в съответните насоки (в посока към разширяване или свиване, в зависимост от вида на инвестицията). При все това тези промени са незначими на фона на цялостното решение за преобразуване на военната база в гражданско летище. Графиката по-долу (фигура 3) показва капиталовите разходи, както са представени в проучванията относно ПИУПИ от 2010, 2011 и 2012 г. (посочени в реално изражение към 2010 г.). Както се вижда, макар и срокът и размерът на инвестициите да са актуализирани както през 2011, така и през 2012 г., тези промени са несъществени на фона на общия мащаб на проекта. През 2010 г. реалните КР са изчислени на около […] млн. PLN и тази сума нараства […] до около […] млн. PLN както през 2011, така и през 2012 г. (т.е. […] % за инвестиционен период от почти 20 години).
(112)
По същество, в този случай Комисията трябва да оцени серия от инвестиционни решения, взети от едни и същи публични акционери в рамките на кратък период (който не се характеризира с възникването на непредвидени събития), за изпълнението на практика на един и същ инвестиционен проект. Поради това актуализациите на ПИУПИ от 2011 и 2012 г. не могат да трансформират инвестиционно решение, което не съответства на ПИУПИ към момента на вземането му, в разумно инвестиционно решение. Актуализациите могат в най-добрия случай да покажат, че полските органи са действали като частен инвеститор само ако сочат че, чрез инвестиране на допълнителни средства, проектът би отбелязал възвръщаемост, която в достатъчна степен възстановява инвестирания/подлежащия на инвестиране капитал (или която в достатъчна степен възстановява този капитал дори и като се вземе под внимание рискът да се наложи възстановяването на всяка неправомерно получена помощ в миналото).
Фигура 3
КР (в 1 000 PLN), както са предвидени в проучванията относно ПИУПИ от 2010, 2011 и 2012 г. (в реално изражение към 2010 г.)
[…]
Прилагането на ПИУПИ въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2010 г.:
(113)
Проучването относно ПИУПИ за 2010 г., предоставено от Полша, се основава на бизнес план, прогнозиращ бъдещите парични потоци за капиталовите инвеститори за периода 2010-2040 г. Към момента на провеждане на проучването относно ПИУПИ Полша очаква летището да започне да обслужва трафика в рамките на общата авиация през 2011 г., чартърни полети през 2013 г. и полети на НТП през 2015 г. Това ще доведе до постоянно нарастване на броя на обслужените пътници от […] пътници през 2013 г. до почти […] млн. през 2024 г. и 1,753 млн. през 2040 г. (както е показано в таблица 5 по-долу).
Таблица 5
Прогнози за трафика на летище Гдиня, използвани в проучването относно ПИУПИ от 2010 г. (в хиляди)
Очаквано развитие на пътническия трафик (проучване относно ПИУПИ от 2010 г.)
Година
2013
2014
2015
2016
2020
2024
2028
2032
2036
2040
Брой пътници
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 752 835
(114)
Според проучването относно ПИУПИ от 2010 г., дружеството ще реализира печалби на ниво EBITDA (печалба преди лихви, данъци и амортизации), считано от 2018 г. Годишният дисконтиран паричен поток ще бъде положителен, считано от 2020 г., както се вижда от фигурата по-долу (фигура 4). Въпреки това, на кумулативна база (т.е. при ежегодно агрегиране на паричните потоци за предходните години), общият DCF за целия период 2010-2040 г. се очаква да бъде отрицателен (както се вижда от фигура 1). С други думи, положителните парични потоци, които се очаква да бъдат генерирани от 2018 г., не са достатъчно високи, за да неутрализират силно отрицателните парични потоци за ранните инвестиционни периоди.
Фигура 4
DCF в ’000 PLN (проучване относно ПИУПИ от 2010 г.)
[…]
Източник:
въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2010 г.
(115)
Очакванията са, че след 2040 г. управляващият летището орган ще реализира непрекъснат растеж при устойчив темп на нарастване на свободния паричен поток от […] %. На базата на това допускане Полша изчислява крайната стойност на летищния оператор през 2040 г. Дисконтираната крайна стойност възлиза на […] млн. PLN.
(116)
Проучването относно ПИУПИ от 2010 г. сочи положителна стойност на собствения капитал (47) от […] млн. PLN (т.е. около […] млн. EUR). В допълнение към това IRR на инвестиционния проект от […] % е по-висока от прогнозираната цена на капитала на управляващия летището орган ([…] %).
(117)
Комисията отбелязва, че ключовият фактор за повишаване на стойността на бъдещите парични потоци на управляващия летище Гдиня орган са очакваните приходи, които ще зависят от броя пътници и от размера на летищните такси, заплащани от авиокомпаниите. Съгласно проучването относно ПИУПИ от 2010 г. приходите от НТП и чартърни полети (пътнически такси, такси за приземяване и паркиране) заемат [80 - 90] % от всички приходи през 2040 г. и средно [80 - 90] % от всички приходи за целия разглеждан период, а именно от 2010 до 2040 г. Комисията отбелязва, че този факт е в противоречие със становищата на Полша, че дейностите на летище Гдиня ще допълват тези на летище Гданск, тъй като летище Гдиня ще се насочи предимно към дейности в сферата на общата авиация. На практика, както се вижда от представените по-горе данни, НТП и чартърните полети са основният източник на приходи през повечето години, обхванати от прогнозата. Въпреки това, както ще бъде обяснено по-долу, по-голямата част от приходите на летище Гданск също произлиза от НТП и чартърни полети (вж. съображение 121).
(118)
Отчитайки търсенето от страна на пътници и въздушни превозвачи, Комисията отбелязва, че летище Гдиня ще има същия обхват на обслужване като летище Гданск, което се намира само на 25 км от летище Гдиня. След разширението от 2012 г. летище Гданск може да обслужва до 5 млн. пътници, а за 2015 г. е предвидено допълнително разширяване на капацитета до 7 млн. пътници. През 2010 г., т.е. към момента на изготвяне на проучването относно ПИУПИ от 2010 г., този план за разширение вече е публично оповестен (48). Освен това публичното финансиране за разширяването на капацитета на летище Гданск до 5 млн. пътници също е оповестено на Комисията на 24 септември 2008 г. в рамките на дело № N472/08 за държавна помощ и е одобрено от Комисията на 5 февруари 2009 г. (49).
(119)
Полша информира Комисията, че генералният план, изготвен за летище Гданск през 2010 г. (50), предвижда удължаване на пистата, перони и друга летищна инфраструктура, в резултат на което в бъдеще летище Гданск ще може да обслужва над 10 млн. пътници годишно.
(120)
В допълнение към това Комисията отбелязва, че през 2010 г. летище Гданск е обслужвало 2,2 млн. пътници (т.е. то е използвало 45 % от своя капацитет, включително капацитета в процес на изграждане). Според предоставените от летище Гданск прогнози в периода до 2020 г. ще се използват само между 50 и 60 % от наличния капацитет (51). Тези прогнози не вземат под внимание пускането в експлоатация на летище Гдиня (т.е. предполага се, че цялото търсене в обхвата на обслужване ще бъде задоволено от летище Гданск). Комисията отбелязва, че летище Гданск ще бъде в състояние да задоволява търсенето в региона за дълъг период от време, т.е. най-малко до 2030 г., дори и при допускането за динамичен ръст на пътническия трафик.
(121)
Както е посочено по-горе, проучването относно ПИУПИ от 2010 г. за летище Гдиня предвижда по-голямата част от приходите (средно [80-90] % за целия период 2012-2040 г.) да бъде генериран от НТП и чартърни авиокомпании. В тази връзка Комисията отбелязва, че летище Гданск също обслужва предимно НТП и чартърен трафик. През 2010 г. полетите на НТП и чартърните полети заемат дял от 72 % от целия пътникопоток, обслужван от летище Гданск (52).
(122)
С оглед на непосредствената близост до друго утвърдено и ненатоварено летище, следващо същия бизнес модел и разполагащо със значителен резервен капацитет в дългосрочен план, Комисията счита, че способността на управляващия летище Гдиня орган да привлече трафик и пътници ще зависи до голяма степен от размера на предлаганите на авиокомпаниите летищни такси, по-специално в сравнение с тези на най-преките конкуренти.
(123)
В тази връзка Комисията отбелязва, че проучването относно ПИУПИ от 2010 г. предвижда пътническа такса за чартърни полети и за полети на НТП в размер на 25 PLN/PAX (6,25 EUR) до 2014 г. и 40 PLN/PAX (10 EUR) от 2015 г. (до 2040 г.). Таксата за приземяване за същата категория полети е установена на 25 PLN/тон (6,25 EUR) за целия период (при допускане, че средното MTOW (максимално излетно тегло) е 70 тона), докато таксата за паркиране се определя на 4 PLN (1,0 EUR) за 24 ч/тон (при средно MTOW от 70 тона). Според проучването относно ПИУПИ от 2010 г. определените ценови равнища са сравними с тези на други регионални летища към момента на провеждане на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. Цените на летище Гдиня също са определени въз основа на допускането, че няма да съществува конкуренция от страна на летище Гданск.
(124)
Комисията отбелязва също така, че тарифните ставки, прилагани от летище Гданск от 31 декември 2008 г., фиксират стандартната пътническа такса на 48 PLN/PAX (12,0 EUR), стандартната такса за приземяване на летателен апарат с тонаж над 2 тона (т.е. включително всички чартърни самолети и самолети на НТП) на 25 PLN/тон (6,25 EUR) и таксата за паркиране на 4,5 PLN/24 ч/тон (1,25 EUR).
(125)
Въпреки това Комисията отбелязва, че тарифните ставки, прилагани на летище Гданск, предлагат също така различни намаления и отстъпки по отношение на, inter alia, полети на НТП. Летище Гданск прилага намалена пътническа такса от 24 PLN/PAX (6 EUR) за всички нови въздушни линии (считано от 1 януари 2004 г.) и за всички увеличения на честотата на полетите на летателни апарати с MTOW между 50 и 100 тона (напр. Airbus A320 и Boeing 737 и други летателни апарати, използвани от НТП). Таксата за приземяване, прилагана за такива въздушни линии, също е намалена с 50 % (т.е. до 12,5 PLN/тон). Таксата за паркиране отпада напълно, ако честотата на полетите по дадена въздушна линия е най-малко 6 пъти седмично. В допълнение към това стандартната пътническа такса е намалена първоначално с 23 PLN за всички заминаващи пътници по редовни вътрешни линии. Впоследствие се прилага съответната отстъпка. Вземайки под внимание намалението и отстъпките, прилагани от летище Гданск, Комисията счита, че средните летищни такси, предвидени за летище Гдиня, са значително по-високи от тези на утвърденото съседно летище.
(126)
Прилагайки въпросните летищни такси, летище Гдиня, като нов участник, няма да бъде в състояние да привлече значителен трафик, когато в същия обхват на обслужване съществува утвърдено летище, което разполага с резервен капацитет и прилага по-ниски нетни такси за нови линии и увеличаване на честотата на полетите по съществуващите линии. Комисията отбелязва също така, че тарифата на летищните такси на летище Гданск предвижда намалените такси да се прилагат до 31 декември 2028 г. Поради факта, че проучването относно ПИУПИ от 2010 г. (въз основа на бизнес плана на летищния оператор към този момент) разглежда летищните такси като основния източник на приходи за управляващия летището орган, Комисията счита това решение за доказателство, че проучването относно ПИУПИ от 2010 г. не е достатъчно надеждно и убедително, за да демонстрира, че въпросният инвестиционен проект би бил реализиран от частен инвеститор.
(127)
Имайки предвид, че както летище Гдиня, така и летище Гданск ще се насочат предимно към нискотарифни и чартърни превозвачи, че летище Гданск не използва своя пълен капацитет, че неговите действащи такси са по-ниски от заложените в бизнес плана на летище Гдиня, както и непосредствената близост на двете летища, Комисията счита също така, че предположението, че няма да съществува ценова конкуренция между двете летища, е погрешно.
(128)
Комисията отбелязва също така, че към момента на изготвяне на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. нетните такси (стандартни такси след приспадане на приложимите отстъпки), прилагани на летище Бидгошч (разположено на 196 километра и 2 часа и 19 минути с автомобил от летище Гдиня) и летище Шчечин (разположено на 296 километра и 4 часа и 24 минути с автомобил от летище Гдиня), второто и третото най-близки полски регионални летища, са значително по-ниски (53).
(129)
С оглед на гореизложеното и предвид непосредствената близост на друго ненатоварено летище, следващо същия бизнес модел, Комисията счита че летищните такси, заложени в проучването относно ПИУПИ от 2010 г., които са по-високи от прилаганите от летище Гданск и други близки регионални летища, са нереалистични. Освен това, отчитайки нивото на конкурентоспособност на летище Гдиня, Комисията счита, че прогнозите за трафика, заложени в проучването относно ПИУПИ от 2010 г., се основават на нереалистични предположения.
(130)
Следва да се отбележи също така, че проучването относно ПИУПИ от 2010 г. не включва нито анализ на чувствителността, нито оценка на потенциалните сценарии за очакваните резултати (най-песимистичен, най-оптимистичен и базов сценарий). Поради това Комисията стига до заключението, че сценарият, представен в проучването относно ПИУПИ от 2010 г., изглежда се основава на твърде оптимистични предположения по отношение на обема на пътническия трафик и размера на таксите.
(131)
Комисията отбелязва, че намаляването на годишните приходи от пътнически такси, свързани с НТП и чартърния трафик, само с […] % (през прогнозния период 2010-2040 г.), води до отрицателна стойност на собствения капитал за публичните акционери. Такъв спад на приходите може да възникне ако таксите и/или трафикът са по-ниски от предполагаемото. В тази връзка следва да се отбележи, че летищните такси съгласно бизнес плана за целите на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. вече са с […] % по-високи от тези на летище Гданск (54). В този смисъл много малко вероятно е летище Гдиня да бъде в състояние да привлече трафик, без да предложи значително намаление на таксата от 40 PLN (10 EUR) съгласно бизнес плана. Поради това високата чувствителност на NPV спрямо привидно незначителното намаление на летищните такси (в резултат на реалистични предположения) поражда значително съмнение за правдоподобността на първоначалния бизнес план.
(132)
Макар и проучването относно ПИУПИ от 2010 г. да се основава на прогнози за трафика, налични към този момент, и да не следва да се използва ex-post информация за пряка оценка на проучването относно ПИУПИ, Комисията въпреки това отбелязва степента, в която тези прогнози са прекалено оптимистични. Действително, сравнението на прогнозите за трафика от 2010 и 2012 г. показва значителни различия. Освен че началото на проекта е забавено, през периода на положителна EBITDA всяка година прогнозите за трафика са занижавани с […] до […] %. Тази значителна корекция само след две години и без наличието на значителна промяна на обстоятелствата представлява полезна проверка на достоверността на първоначалните предположения. Тя показва също така, че проведените от Комисията проверки на чувствителността (които са с по-малка тежест) са особено красноречиви по отношение на нереалистичния характер на предположенията, на базата на които е направено заключението, че проектът е целесъобразен.
Таблица 6
Сравнение на прогнозите за пътническия трафик, използвани в проучването относно ПИУПИ от 2010 г. и актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
Общо PAX в
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Общо PAX в
-
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Разлика (%)
-53
-69
-55
-38
-36
-29
-27
-25
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030
Общо PAX в
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 343 234
Общо PAX в
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 083 746
Ра злика (%)
-23
-21
-19
-17
-17
-18
-18
-19
-19
(133)
Допълнителните тестове за чувствителността сочат, че проектът би станал нерентабилен при спадане на общите годишни приходи само с […] % за целия прогнозен период или при спадане на приходите с […] % и увеличаване на оперативните разходи с […] %. Следователно рентабилността на инвестицията е силно чувствителна спрямо незначителни промени в базовите предположения. Комисията счита, че тези промени са несъществени в сравнение с промените, направени в следващите проучвания относно ПИУПИ.
(134)
Предприетите от Комисията проверки за чувствителността изглеждат още по-уместни предвид факта, че само след по-малко от една година след проучването относно ПИУПИ от 2010 г. полските органи получават актуализиран анализ, показващ, че NPV на проекта ще бъде значително по-ниска и ще възлиза едва на […] млн. PLN (около […] EUR). Така през май 2011 г. NPV на проекта е намалена с […] % спрямо първоначалния проект.
(135)
Освен това Комисията отбелязва, че положителните резултати от проучването относно ПИУПИ от 2010 г. зависят също така до голяма степен от крайната стойност на инвестицията в края на периода, обхванат от бизнес плана (т.е. през 2040 г.). Действително дисконтираният паричен поток на дружеството за периода 2010-2040 г. е отрицателен и възлиза на (-[…] млн.) PLN. Дисконтираната крайна стойност към 30 юни 2010 г. възлиза на […] млн. PLN.
(136)
Крайната стойност се основава на предположенията, че годишният темп на растеж на паричния поток на инвестицията след 2040 г. ще възлиза на […] %. Съгласно стандартната практика темпът на растеж на дадено предприятие не следва да превишава този на икономиката, в условията на която то функционира (т.е. от гледна точка на ръста на БВП). Действително крайната стойност се изчислява към момента, когато се очаква фирмата да достигне зрялост и следователно периодът на интензивен растеж на фирмата е приключил. Имайки предвид, че икономиката обхваща както предприятия с динамичен растеж, така и предприятия със стабилен растеж, се очаква темпът на растеж на зрелите фирми да бъде по-нисък от средния темп на растеж за икономиката като цяло. В своите коментари Полша не е посочила базата, на която е избрала дългосрочен темп на растеж от […] %, но е обяснила, че дългосрочният темп на растеж представлява номинален темп на растеж. Въз основа на информация, предоставена от МВФ, Комисията е констатирала, че прогнозите за ръста на реалния БВП в Полша от началото на 2010 г. показват, че номиналният темп на растеж на полската икономика ще варира от 5,6 % през 2011 г. до 6,6 % през 2015 г. При равнище на инфлация от порядъка на 2,5 % може да се очаква реалният БВП да нарасне с 4 %. Следователно изборът на номинален темп на растеж от […] % за летище Гдиня може на пръв поглед да съответства на наличната към момента информация и на стандартната практика да се избира по-нисък темп на растеж от растежа на икономиката. Въпреки това, избирайки дългосрочен темп на растеж, по-висок от ръста на инфлацията (която се изчислява на 2,5 % през април 2010 г.), бизнес планът предвижда, че летището ще продължи да бележи ръст всяка година след 2040 г.
Таблица 7
Данни и прогнози за БВП и инфлацията, предоставени от МВФ през април 2010 г.
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
% ръст на БВП
1,70
2,70
3,20
3,90
4,00
4,00
4,00
% ръст на БВП
5,50
4,40
5,60
6,20
6,60
6,50
6,60
% инфлация
4,20
3,50
2,30
2,40
2,50
2,50
2,50
Източник:
Международен валутен фонд, база данни „Световна икономическа перспектива“, април 2010 г. (изтеглено от http://www.imf.org/external/data.htm).
(137)
Освен това Комисията отбелязва, че в този случай, с оглед особено дългия прогнозен период и отдалечеността на датата, за която е изчислена крайната стойност, задачата за определяне на най-подходящия темп на растеж става още по-сложна, а несигурността още по-голяма. На практика прогнозите за ръста на БВП рядко се правят за период, по-голям от пет години, докато в този случай моделът трябва да прогнозира разумен темп на растеж за летището след период на експлоатация от 30 години. Този факт показва, че един разумен инвеститор би предприел серия от тестове за чувствителност.
(138)
В тази връзка следва да се отбележи, че в последващите актуализации на първоначалния бизнес план темпът на устойчив растеж е намален от […] % на […] %. Въпреки това Полша не е предоставила ясни обяснения за намалението. Крайната стойност е функция на предполагаемия постоянен темп на устойчив растеж, но също така и на прогнозираните постъпления, очаквани по време на периода на устойчив растеж. Комисията е извършила няколко теста за чувствителност, които потвърждават, че заключението на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. е силно чувствително на слаби и реалистични промени в базовите предположения. На първо място темпът на устойчив растеж, при който бизнес планът от 2010 г. сочи отрицателна NPV, е около […] %. Въпреки това, допускайки че приходите са само с […] % по-ниски от прогнозираните, темпът на устойчив растеж, при който проектът става нерентабилен, е […] %.
(139)
Моделът на темп на устойчив растеж, използван за изчисляване на крайната стойност в този случай, изисква също така да се направят предположения за датата, на която фирмата ще започне да бележи ръст с устойчив темп, който може да поддържа постоянно. В проучването относно ПИУПИ от 2010 г. тази дата е определена на 2040 г., което означава прогнозен период от 30 години (2010-2040 г.). В актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. прогнозният период е намален до 18 години (2012-2030 г.), а крайната стойност е изчислена съответно за 2030 г. Ако същият времеви хоризонт се приложи за проучването относно ПИУПИ от 2010 г., NPV ще стане отрицателна.
(140)
Комисията посочва също така, че проучването относно ПИУПИ от 2012 г. изрично отбелязва, че един разумен инвеститор би взел под внимание факта, че проектът е свързан с особено дълъг времеви хоризонт преди достигането на рентабилност (вж. раздел 4.10.1.2 от проучването относно ПИУПИ от 2012 г., в което се прави заключението, че „Получената положителна нетна настояща стойност доказва, че инвестицията в летище Гдиня-Косаково може да представлява бизнес интерес за потенциални инвеститори. При все това, преди да се вземат каквито и да е решения, инвеститорите ще трябва да вземат под внимание също така дългосрочния инвестиционен хоризонт, характерен за инфраструктурните инвестиционни проекти“).
(141)
Комисията отбелязва, че през 2010 г., когато е проведено първото проучване относно ПИУПИ, бизнес планът и изчисленията на NPV вземат под внимание всички капиталови разходи, включително разходите, свързани с публичните задължения (противопожарна служба, сигурност, митници и др.). Комисията отбелязва, че този подход изглежда правилен, имайки пред вид, че тези разходи са неизменно свързани с изграждането и експлоатацията на летища (и поради това са допълнителни спрямо разходите за проекта).
(142)
Въпреки това Комисията е оценила също така рентабилността на проекта въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2010 г., без да отчита капиталовите разходи за задачи, попадащи в обхвата на публичната политика.
(143)
Предоставената от Полша информация не дава възможност за точно определяне на елементите от капиталовите и оперативните разходи, които се отнасят за публичната сфера. Комисията отбелязва, че в актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. Полша е обособила самостоятелно инвестициите, които попадат в обхвата на публичната политика; не такъв е случаят обаче с проучването относно ПИУПИ от 2010 г. Въпреки това Комисията е преизчислила NPV, изключвайки определен брой разграничими елементи от капиталови разходи, които са ясно свързани със сферата на публичните дейности. По-специално Комисията е преизчислила NPV, изключвайки следните капиталови разходи: „Противопожарни коли и оборудване“, „Летищни огради и наблюдение“ и „Оборудване за летищна охрана“, възлизащи на […] млн. PLN (обща номинална стойност).
(144)
В проучването относно ПИУПИ от 2010 г. изключването на разходите в сферата на публичните задължения води до увеличаване на дисконтирания паричен поток до около (-[…]) млн. PLN (или с други думи очакваната дисконтирана загуба за периода 2010-2040 г. спада с […] млн. PLN от (-[…]) млн. PLN на (-[…]) млн. PLN). Имайки предвид, че крайната стойност не е променена (и е равна на […] млн. PLN), NPV на проекта нараства от […] млн. PLN на […] млн. PLN (т.е. тя се увеличава от […] млн. EUR на около […] млн. EUR).
(145)
Проведени са допълнителни тестове за чувствителност, които показват, че NPV става отрицателна, ако се направят следните промени: намаление на общите приходи с […] %, намаление на приходите от летищни такси с […] % или намаление на общите приходи с […] %, при разходи, по-високи с […] % (всички на годишна база). Предвид силно нереалистичните предположения относно летищните такси (с […] % по-високи от тези за летище Гданск (55)) и твърде оптимистичните прогнози за трафика (преразгледаните прогнозни данни са от […] % до […] % по-ниски от първоначално предвидените) тези тестове за чувствителност сочат, че малко по-реалистични предположения водят до извода, че проектът не би бил рентабилен.
(146)
Щом разграничимите разходи в публичната сфера, заложени в проучването относно ПИУПИ от 2010 г., бъдат изключени, тестовете за чувствителност сочат, че NPV ще стане отрицателна, ако очакваните приходи от летищни такси от НТП (без летищните такси за чартърните полети да бъдат намалени) бъдат намалени с […] % годишно, а приходите от чартърни полети, всички други приходи, оперативните разходи и капиталовите разходи се задържат на нивата, прогнозирани в бизнес плана (считайки, че приходите от НТП започват да бъдат генерирани през 2017 г. и прогресивно нарастват във времето).
(147)
Освен това следва да се припомни, че проектът е рентабилен само от гледна точка на крайната стойност (т.е. стойността на летището към 2040 г., допускайки постоянен годишен ръст на паричния поток в размер на […] %). В периода до 2040 г. проектът генерира отрицателен паричен поток.
(148)
Поради това, дори и рентабилността на проекта да се оценява въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2010 г., като се изключват капиталовите разходи за задачи, попадащи в обхвата на публичната политика, не може да се направи категорично заключение, че частен инвеститор би осъществил въпросната инвестиция.
Обобщение и заключение
(149)
Преобразуването на летище Гдиня е свързано със значителна инвестиция и дълъг период на отрицателни парични потоци. В действителност бизнес планът показва, че кумулативният дисконтиран паричен поток за прогнозния период 2010-2040 г. е отрицателен (-[…] млн. PLN или - […] млн. EUR). Според бизнес плана проектът бележи положителни стойности единствено от гледна точка на дисконтираната крайна стойност от […] млн. PLN, изчислена за 2040 г. и за целия последващ период, допускайки, че летището бележи ежегодно и постоянно след това ръст с номинален темп от […] %. Въпреки значителната несигурност, характерна за такъв дългосрочен проект, бизнес планът не съдържа анализ на чувствителността и поради това се различава от анализа, който един разумен инвеститор би предприел по отношение на такъв проект.
(150)
Освен това в анализа на Комисията се стига до заключението, че бизнес планът се основава на редица предположения, които са оптимистични и нереалистични с оглед на близостта на летище Гданск, което има същия бизнес модел, резервен капацитет и планове за разширяване. Няколко теста за чувствителност показват, че NPV на проекта става отрицателна в случай на незначителни и реалистични промени на основните предположения.
(151)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че частният инвеститор не би решил да предприеме въпросния инвестиционен проект въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. Поради това решението на общините Гдиня и Косаково предоставя на управляващия летището орган икономическо предимство, което той не би получил при нормални пазарни условия.
Прилагането на ПИУПИ въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2011 г. и актуализацията на ПИУПИ от 2012 г.
(152)
Що се отнася до проведените през 2011 и 2012 г. проучвания относно ПИУПИ (и средствата, които Полша заявява, че са инжектирани в управляващия летището орган след тези проучвания), Комисията счита, че тези капиталови инжекции са заложени още в споразумението на акционерите, подписано на 11 март 2011 г. (в допълнение към това вж. съображение 33 по-горе), т.е. преди да бъдат проведени проучванията относно ПИУПИ от 2011 и 2012 г. Поради това, когато са проведени проучванията относно ПИУПИ от 2011 и 2012 г., инвестиционните решения на акционерите вече са взети, макар и да са изпълнени на по-късен етап. Освен това Комисията счита, че капиталовите инжекции, направени след като проучванията относно ПИУПИ от 2011 и 2012 г. са проведени, не могат да се считат за самостоятелно взети независими инвестиционни решения, тъй като те се отнасят за същия инвестиционен проект, който публичните акционери са започнали да изпълняват най-късно през 2010 г., и представляват единствено корекции или изменения на първоначалния проект.
(153)
Поради това, както вече беше посочено, Комисията счита, че проучванията могат да демонстрират, че Полша е действала като частен инвеститор само ако покажат, че инвестирането на допълнителни средства би позволило на проекта да генерира подходяща възвращаемост на вече инвестирания капитал и на капитала, който предстои да бъде инвестиран (или би генерирал подходяща възвращаемост на този капитал дори и като се вземе под внимание рискът от възстановяване на всякаква неправомерно получена в миналото помощ).
(154)
Въпреки това проучванията далеч не показват посоченото по-горе и изглеждат неправдоподобни поради причини, които ще бъдат изложени по-долу.
Прилагането на ПИУПИ въз основа на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2011 г.
(155)
Първата актуализация на проучването относно ПИУПИ е проведена през май 2011 г. Макар и капиталовите инжекции, направени след провеждането на това проучване относно ПИУПИ, да са заложени преди май 2011 г. (в допълнение към това вж. съображение 33 по-горе), въз основа на съдържащата се в това икономическо проучване информация Комисията е направила също така преценка дали е възможно да се счита, че капиталовите инжекции отразяват поведението на частен инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика. В проучването относно ПИУПИ от 2011 г. приходите от проекта остават непроменени, но капиталовите разходи са увеличени (вж. фигура 3, посочваща кумулативните инвестиционни разходи в реално изражение към 2010 г.). Това проучване взема също така под внимание предходните капиталови инжекции и вече направените капиталови разходи. WACC е слабо намалена (от […] % на […] %), а дългосрочният темп на растеж е намален от […] % на […] %. Тези актуализации водят до значително по-ниска NPV от […] млн. PLN (около […] EUR). Това се дължи на по-високи загуби (дисконтираният паричен поток за периода 2011-2030 г. би възлязъл на -[…] млн. PLN), а крайната стойност би спаднала слабо до […] млн. PLN.
(156)
Поради това Комисията стига до заключението, че също и въз основа на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2011 г. решението на общините Гдиня и Косаково да финансират преобразуването на военното летище Гдиня-Косаково (Гдиня-Оксивие) в гражданско летище, не съответства на ПИУПИ, и поради това заключава също, че то предоставя икономическо предимство, което управляващият летището орган не би получил при нормални пазарни условия.
Прилагането на ПИУПИ въз основа на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
(157)
Полша счита, че Комисията следва да направи преценка за съответствието с ПИУПИ въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. С цел да отговори на този аргумент, макар и капиталовите инжекции, реализирани след провеждането на това проучване относно ПИУПИ, да са заложени преди това (в допълнение към това вж. съображение 33), въз основа на съдържащата се в това икономическо проучване информация Комисията е направила също така преценка дали е възможно да се счита, че капиталовите инжекции отразяват поведението на частен инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика.
(158)
Комисията отбелязва, че актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. взема под внимание предходните капиталови инжекции и вече направените капиталови разходи. Актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. показва, че предоставеното на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd финансиране води до положителна стойност на собствения капитал от […] млн. PLN (около […] млн. EUR) за неговите акционери. В допълнение към това IRR на инвестиционния проект от […] % е по-висока от прогнозираната от управляващия летището орган цена на капитала ([…] %).
(159)
Проучването относно ПИУПИ от 2012 г. сравнява стойността на собствения капитал на дружеството при допълнителни инвестиции и в случай че новото летище бъде пуснато в експлоатация („базов сценарий“) със стойността на собствения капитал на дружеството при липса на допълнителни инвестиции и в случай че инвестиционният проект бъде прекратен през юни 2012 г. („съпоставителен сценарий“) (56).
(160)
В този контекст Комисията вече е направила заключението, че капиталовите инжекции, направени след 2010 г., не могат да се разглеждат отделно от първоначалното инвестиционно решение, взето през 2010 г. Правилният съпоставителен сценарий през 2010 г. би бил изпълнението на проекта да не бъде започнато. Според Полша договорът за аренда позволява Косаково да използва земята единствено за гражданско летище. Комисията отбелязва, че един частен инвеститор изобщо не би сключил такова споразумение, ако планът за разработване на ново гражданско летище в областта не е показал реалистична възможност за реализиране на печалба от такава инвестиция. Поради това съпоставителният сценарий, описан в актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г., е нарушен от предходно решение, което, само по себе си, не отразява поведението на частен инвеститор. С други думи, правилният съпоставителен сценарий през 2010 и 2012 г. би бил проектът за изграждане на въпросното гражданско летище да не бъде реализиран, тъй като всички капиталови инжекции и проведените от Полша проучвания относно ПИУПИ се отнасят за изпълнението на същия инвестиционен проект.
(161)
Във всеки случай Комисията отбелязва, че базовият сценарий съгласно актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г., предоставена от Полша, се основава на бизнес план, предвиждащ бъдещи парични потоци за капиталовите инвеститори за периода 2012-2030 г. (т.е. период на висок растеж) (57). Очакваните бъдещи парични потоци се основават на предположението, че летището ще започне своята дейност през 2013 г. Към момента, когато се провежда актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г., Полша очаква летището да обслужва около […] пътници през 2014 г. и постепенно да разширява своята дейност, така че да обслужва до […] пътници през 2020 г. и около […] през 2028 г. (вж. прогнозата за развитие на пътническия трафик в таблица 8 по-долу).
Таблица 8
Прогнози за пътническия трафик за летище Гдиня (в ’000)
Очакван ръст на броя пътници
Година
2013
2014
2015
2017
2018
2019
2020
2023
2026
2030
Общо
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
1 083,7
(162)
Съгласно актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. се очаква след 2030 г. летищният оператор да бележи непрекъснат растеж при темп на устойчив растеж от […]. На базата на това предположение Полша е изчислила крайната стойност ла летищния оператор през 2030 г.
(163)
Комисията отбелязва, че, както е посочено в проучването относно ПИУПИ от 2010 г., ключовият фактор за повишаване на стойността на бъдещите парични потоци на управляващия летище Гдиня орган са очакваните авиационни приходи, които ще зависят от броя пътници и от размера на летищните такси, заплащани от авиокомпаниите.
(164)
Що се отнася до очакваното развитие на пътническия трафик, Полша твърди, че търсенето на услуги за въздушен превоз на пътници ще се увеличава в бъдеще и предвид очаквания ръст на БВП на Полша и развитието на региона. Поради това Полша счита, че прогнозите за трафика са консервативни, както и че реалният трафик би могъл да бъде по-висок от прогнозирания. Според Полша извършената през март 2013 г. актуализация на прогнозата за трафика в региона предвижда по-висок трафик, отколкото актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
(165)
Полша заявява, че бизнес планът прогнозира, че летище Гдиня ще обслужва по-малко от […] % от пътническия трафик в региона. Освен това Полша счита, че развитието на пазара за въздухоплавателни услуги в Померания позволява също така съществуването на едно допълнително малко летище, допълващо предлаганите от летище Гданск услуги.
(166)
По отношение на търсенето от страна на пътниците Комисията счита, че аргументите, представени в съображения 118-129, относно конкуренцията между летище Гдиня и летище Гданск за авиолинии и за пътници, са приложими също така за оценката на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
(167)
Комисията отбелязва по-специално, че размерът на летищните такси, посочени в актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г., е същият като заложения в проучването относно ПИУПИ от 2010 г. Според Полша таксите, използвани в актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г., не се различават съществено от стандартните тарифи, прилагани от други малки летища в Полша. Полша обяснява, че размерът на таксите, заложени в бизнес плана, представлява средна стойност за целия период на бизнес плана (т.е. 2014-2040 г.) и предполага, че в дългосрочен план таксите, прилагани от летище Гданск, ще трябва да се увеличат успоредно с подобряването на стандартите на обслужване на това летище.
(168)
Тъй като през 2012 г. летищата в Гданск, Бидгошч и Шчечин са прилагали същите тарифи като през 2010 г. (включително същите отстъпки), оценката на Комисията за размера на таксите, посочени в проучването относно ПИУПИ от 2012 г. за летище Гдиня, е същата като тази по отношение на проучванията относно ПИУПИ от 2010 г. (вж. съображения 122-129).
(169)
Комисията счита, че един инвеститор в условията на пазарна икономика, ръководен от перспективата за рентабилност, не би взел инвестиционно решение по отношение на въпросния проект, базирайки се на такси, които са значително по-високи от нетните такси, прилагани от други регионални летища в Полша (58), особено от летище Гданск.
(170)
Комисията отбелязва също така, че стрес-тестът, проведен от Полша, показва, че стойността на собствения капитал става отрицателна, ако пътническата такса бъде намалена до […] PLN. В тази връзка Комисията отбелязва, че една намалена летищна такса, сравнима с летищните такси, заплащани на други регионални летища в Полша (напр. Гданск, Бидгошч, Шчечин, Люблин), би довела до отрицателна стойност на собствения капитал.
(171)
Освен това Комисията счита, че един инвеститор в условията на пазарна икономика не би установил по-висок размер на своите такси въз основа на предположението, че таксите на летище Гданск ще се увеличават в дългосрочен план. В тази връзка Комисията отбелязва, че тарифните ставки, използвани от летище Гданск, предвиждат прилагането на отстъпки до 2028 г. (т.е. за период само с две години по-кратък от този, заложен в бизнес плана съгласно актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.). На тази основа, дори и ако летищните такси на летище Гданск бъдат увеличени след 2028 г., Комисията счита, че прогнозираните средни летищни такси за периода на бизнес плана (т.е. до 2030 г.) остават по-високи от средното равнище за конкурентното летище.
(172)
Полша е потвърдила, че актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. взема под внимание оперативните разходи, свързани с военната дейност на летището. Очаква се тези разходи да бъдат компенсирани от държавата. Полша е потвърдила също така, че все още не е постигнато официално споразумение за споделяне на разходите (както оперативните, така и инвестиционните разходи) между летище Гдиня и военните, използващи летището.
(173)
Комисията счита, че един инвеститор в условията на пазарна икономика би базирал своята оценка единствено на резултати, предвидими към момента на вземане на инвестиционното решение. Поради това Комисията счита, че при оценката на съответствието на инвестицията с ПИУПИ не трябва да се взема под внимание възможното намаление на разходите чрез споделянето на разходите с военните, използващи летището (и въздействието върху общите разходи и приходи на летището). В действителност проучването относно ПИУПИ от 2012 г. не определя количествено намаленията на разходите, които управляващият летището орган би могъл да реализира в тази връзка.
(174)
Както и при проучването относно ПИУПИ от 2010 г., общият DCF за проекта за периода 2012-2030 г. е отрицателен, както е показано на фигура 5. Летището ще започне да генерира положителни парични потоци за пръв път през 2020 г., но дългият инвестиционен период означава, че кумулативният (дисконтиран) паричен поток ще остане отрицателен за прогнозния период.
Фигура 5
Кумулативен (реален) DCF (в PLN) съгласно актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
[…]
(175)
Следователно Комисията стига до заключението, че също и въз основа на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. решението на общините Гдиня и Косаково да финансират преобразуването на военното летище Гдиня в гражданско летище не съответства на ПИУПИ, и поради това заключава също, че то предоставя икономическо предимство, което управляващият летището орган не би получил при нормални пазарни условия.
Актуализация от ноември 2013 г.
(176)
Комисията счита също така, че измененията в инвестиционния план, насочени към генериране на допълнителни приходи от продажбата на гориво от летището (без намесата на външен оператор) и предлагане на навигационни услуги, не трябва да се вземат под внимание при извършването на преценка дали инвестицията съответства на ПИУПИ. Полша е потвърдила, че тези възможни допълнителни източници на приходи не са включени в проучването относно ПИУПИ от 2010 г., проучването относно ПИУПИ от 2011 г. или актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. за летище Гдиня, тъй като нито публичните акционери, нито дружеството са можели да бъдат сигурни към момента на изготвяне на тези проучвания, че ще получат всички разрешения и концесии, необходими за предоставянето на такива услуги. Поради липсата на възможност необходимите разрешения и концесии да бъдат получени към момента на провеждане на проучванията относно ПИУПИ Комисията не може да ги вземе под внимание със задна дата.
Заключение
(177)
Комисията счита, че публичното финансиране, предоставено от общините Гдиня и Косаково на управляващия летището орган, е несъвместимо с ПИУПИ. Поради това Комисията счита, че въпросната мярка предоставя на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd икономическо предимство, което дружеството не би получило при нормални пазарни условия.
5.1.4. Избирателност
(178)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС, за да бъде дадена мярка определена като държавна помощ, тя трябва да облагодетелства „определени предприятия или производството на определени стоки“. В конкретния случай Комисията отбелязва, че капиталовите инжекции се отнасят единствено за Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. Поради това те се считат за избирателни по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
5.1.5. Нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията
(179)
Когато предоставена от държава членка помощ укрепва позициите на едно предприятие спрямо други конкурентни предприятия в рамките на вътрешния пазар, се счита, че последните са засегнати от помощта (59). Икономическото предимство, предоставено чрез въпросната мярка, укрепва икономическите позициите на летищния оператор, тъй като летищният оператор ще може да започне своя стопанска дейност, без да извършва присъщите инвестиционни и оперативни разходи.
(180)
Както е посочено в раздел 5.1.1, експлоатацията на дадено летище представлява икономическа дейност. Съществува конкуренция, от една страна, между летищата за привличане на авиокомпании и съответния въздушен трафик (пътнически и товарен) и, от друга страна, между управляващите летищата органи, които могат да се конкурират помежду си да им бъде възложено управлението на дадено летище. Освен това Комисията подчертава, по-специално по отношение на НТП, че летищата, разположени в различни обхвати на обслужване и в различни държави членки, също могат да се конкурират помежду си за привличане на тези авиокомпании. Комисията отбелязва, че летище Гдиня ще обслужва около […] 000 пътници до 2020 г. и до 1 млн. пътници през 2030 г.
(181)
Както е отбелязано в параграф 40 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г., не е възможно да се изключат дори и малки летища от приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС. С оглед на прогнозирания трафик на летище Гдиня и близостта на летището до летище Гданск (намиращо се на разстояние от не повече от около 25 км), Комисията счита, че конкуренцията и търговията между държавите членки могат да бъдат засегнати.
(182)
Въз основа на аргументите, представени в съображения 179-181, предоставеното на управляващия летище Гдиня орган икономическо предимство укрепва позициите му спрямо неговите конкуренти на пазара на доставчици на летищни услуги на Съюза. Поради това разглежданото публично финансиране нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и засяга търговията между държавите членки.
5.1.6. Заключение
(183)
С оглед на аргументите, представени в съображения 83-182, Комисията счита, че предоставените на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd капиталовите инжекции представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тъй като финансирането вече е било предоставено на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, Комисията счита също така, че Полша е нарушила забраната, посочена в член 108, параграф 3 от ДФЕС (60).
5.2. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(184)
Комисията е извършила преценка дали въпросната помощ може да се счита за съвместима с вътрешния пазар. Както е описано по-горе, помощта се състои във финансиране на инвестиционните разходи, свързани със започването на дейността на летище Гдиня, и на оперативните загуби през първите години от експлоатацията на летището (т.е. до 2019 г., включително, както съгласно проучването относно ПИУПИ от 2010 г., така и съгласно проучването относно ПИУПИ от 2012 г.).
(185)
Член 107, параграф 3 от ДФЕС предвижда някои изключения от общото правило, определено в член 107, параграф 1 от ДФЕС, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар. За въпросната помощ може да се направи преценка единствено въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който предвижда, че: „помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“, могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар. В тази връзка Насоките за въздухоплаването от 2005 г. предвиждат рамка за извършване на преценка дали помощи, предоставени на летищни оператори, могат да бъдат счетени за съвместими по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Те посочват определен брой критерии, които Комисията трябва да вземе под внимание.
5.2.1. Инвестиционна помощ
(186)
Държавна помощ за финансиране на летищна инфраструктура е съвместима с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, ако отговаря на условията, предвидени в параграф 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г.:
i)
изграждането и експлоатацията на инфраструктурата са в съответствие с ясно определена цел от общ интерес (регионално развитие, достъпност и др.);
ii)
инфраструктурата е необходима и пропорционална на поставената цел;
iii)
инфраструктурата има задоволителни средносрочни перспективи за използване, особено по отношение на използването на съществуващата инфраструктура;
iv)
всички потенциални потребители имат равен и недискриминиращ достъп до нея; и
v)
развитието на търговията не е повлияно в степен, която да противоречи на интереса на Съюза.
(187)
Освен това, за да бъде съвместима с вътрешния пазар, държавната помощ за летища, като всяка друга мярка за държавна помощ, следва да има стимулиращ ефект и да бъде необходима и пропорционална на поставената правомерна цел.
(188)
Полша е на мнение, че публичното финансиране на проекта за преобразуване на аеродрум Гдиня отговаря на всички критерии за инвестиционна помощ, заложени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г.
i) Изграждането и експлоатацията на инфраструктурата са в съответствие с ясно определена цел от общ интерес (регионално развитие, достъпност и др.)
(189)
Комисията отбелязва, че Померания вече е ефективно обслужвана от летище Гданск, което е на разстояние само от около 25 км от планираното ново летище.
(190)
Летище Гданск е разположено непосредствено до околовръстния път на Зоната на трите града, който е част от високоскоростния път S6, заобикалящ Гдиня, Сопот и Гданск, и предоставя на голяма част от жителите на Померания лесен достъп до летището. Дори за жителите на Гдиня изграждането на ново летище, само по себе си, не би довело до значително подобрение на свързаността, тъй като и летище Гдиня, и летище Гданск се намират на разстояние от около 20-25 минути с автомобил от центъра на Гдиня.
(191)
Комисията отбелязва също така, че метрополната железопътна връзка в Зоната на трите града, която понастоящем се изгражда със съфинансиране от структурните фондове на Съюза, ще позволи на гражданите и на Гданск, и на Гдиня да пътуват директно от центъра на своя град до летище Гданск за около 25 минути. Метрополната железница в Зоната на трите града ще предостави също така на хората от други области на Померания директни или индиректни железопътни връзки до летище Гданск.
(192)
Комисията отбелязва също така, че понастоящем летище Гданск има капацитет от 5 млн. пътници годишно, докато реалният пътнически трафик за периода 2010-2013 г. е следният: 2010 г. - 2,2 млн., 2011 г. - 2,5 млн., 2012 г. - 2,9 млн., 2013 г. - 2,8 млн. Комисията отбелязва също така, че в момента летище Гданск се разширява, за да обслужва 7 млн. пътници годишно. Тази инвестиция ще бъде завършена през 2015 г.
(193)
Освен това, съгласно предоставената от Полша прогнозата за трафика за Померания, използвана за изготвянето на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г., общото търсене в региона ще възлиза на […] пътници годишно […].
Таблица 9
Прогнози за трафика за Померания (в милиони)
2013 г.
2015 г.
2017 г.
2019 г.
2020 г.
2023 г.
2026 г.
2027 г.
2028 г.
2030 г.
2,8
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
7,7
(194)
Комисията отбелязва също така, че съгласно предоставената от Полша информация, генералният план за летище Гданск предвижда допълнително разширяване на летището, за да обслужва над 10 млн. пътници годишно. В зависимост от развитието на трафика в бъдеще може да се вземе решение за разширяване на капацитета на летище Гданск над 7 млн. пътници.
(195)
Според Полша актуализираната прогноза (изготвена през март 2013 г.) показва, че търсенето в обхвата на обслужване се очаква да бъде по-високо от прогнозите за трафика от 2012 г. Според изменените прогнози търсенето в обхвата на обслужване ще бъде 9 млн. пътници през 2030 г. Въпреки това, дори и тази прогноза показва, че летище Гданск, само по себе си, ще бъде в състояние, без извършването на допълнителни инвестиции, да задоволи търсенето в региона най-малко до 2025 г. (въз основа на коригираните прогнози за трафика, посочени в съображение 45).
(196)
Освен това, съгласно предоставената от Полша информация, настоящият капацитет на пистата на летище Гданск възлиза на 40-44 кацания и излитания на час, въпреки че използваният понастоящем капацитет е средно 4,7 кацания и излитания на час.
(197)
Въз основа на предоставената от Полша информация (вж. съображения 192-196 по-горе) Комисията отбелязва, че през следващите години ще бъде използван само 50-60 % от капацитета на летище Гданск. Вследствие на това, дори при бърз ръст на броя на пътниците в Померания, летище Гданск ще е в състояние да задоволи търсенето от страна на авиокомпании и пътници в дългосрочен план.
(198)
Освен това Комисията отбелязва, че летище Гданск предлага повече от 40 национални и международни дестинации (както преки връзки от точка до точка, така и връзки до летищни възли за прикачване като Франкфурт, Мюнхен, Варшава и Копенхаген).
(199)
Както е посочено в съображение 60, Полша твърди, от една страна, че обхватът за разширяване на капацитета на летище Гданск е ограничен поради проектантски и екологични причини. От друга страна, тя твърди също така, че не съществуват никакви ограничения на обхвата за разширяване на капацитета на летище Гданск. Тъй като аргументите относно ограниченията за разширяване на капацитета са противоречиви и необосновани, Комисията счита, че не може да базира своята оценка на тях.
(200)
С оглед на резервния капацитет на летище Гданск, който в дългосрочен план няма да бъде използван напълно, и на плана за допълнително разширяване на капацитета на това летище, ако това е необходимо в дългосрочен план, Комисията не счита, че създаването на друго летище в Померания ще допринесе за развитието на региона. В допълнение към това, Комисията отбелязва, че Померания вече притежава добра свързаност благодарение на летище Гданск и че едно ново летище няма да подобри връзките с този регион.
(201)
Комисията отбелязва също така, че бизнес моделът за летище Гдиня предполага, че то ще се конкурира с летище Гданск за привличане на пътници на пазарите на НТП, чартърните полети и общата авиация. Освен това, създаването на ново летище, което да служи като резервно летище за аварийно кацане, не може да оправдае мащаба на инвестицията на летище Гдиня.
(202)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че инвестицията в летище Гдиня просто ще доведе до дублиране на инфраструктура в региона, което не е в съответствие с ясно определена цел от общ интерес.
ii) Инфраструктурата е необходима и пропорционална на поставената цел
(203)
Както е посочено в съображения 189-202, Комисията счита, че обхватът на обслужване на летище Гдиня е и ще продължи да бъде ефективно осъществяван от летище Гданск. В допълнение към това двете летища ще следват сходен бизнес модел и ще се насочат предимно към полети на НТП и чартърни полети.
(204)
Отчитайки липсата на ясно формулирана цел от общ интерес, Комисията счита, че инфраструктурата не може да бъде счетена за необходима или пропорционална на цел от общ интерес (вж. също съображение 202 по-горе).
iii) Средносрочните перспективи за използване на инфраструктурата са задоволителни, по-специално по отношение на използването на съществуваща инфраструктура
(205)
Както е посочено в точка i), летище Гдиня се намира само на 25 км от съществуващото летище Гданск и двете летища имат един и същ обхват на обслужване и сходен бизнес модел.
(206)
Понастоящем летище Гданск използва по-малко от 60 % от своя капацитет. Като се вземат под внимание извършваните в момента инвестиции, летище Гданск е в състояние, само по себе си, да задоволи търсенето в региона най-малко до 2025-2028 г., в зависимост от използваните прогнози, и неговото по-нататъшно разширяване е осъществимо.
(207)
Комисията отбелязва също така, че бизнес планът за летище Гдиня показва, че летището би генерирало около [80-90] % от своите приходи от обслужване на нискотарифни и чартърни превозвачи. Това означава, че то вероятно ще се насочи предимно към пазарите, представляващи основната дейност на летище Гданск.
(208)
В този контекст Комисията отбелязва също така, че Полша не е предоставила никакво доказателство за възможно сътрудничество между двете летища.
(209)
Плановете за генериране на приходи от други авиационни и неавиационни дейности (производство и услуги) също не биха били достатъчни, сами по себе си, за да се покрият високите оперативни разходи, свързани с експлоатацията на летище Гдиня.
(210)
Поради това Комисията счита, че летище Гдиня не предлага задоволителни средносрочни перспективи за използване.
iv) Всички потенциални потребители на инфраструктурата имат достъп до нея при равни и недискриминационни условия
(211)
Полша е потвърдила, че всички потенциални потребители ще имат достъп до летищната инфраструктура при равни и недискриминационни условия, без каквато и да е икономически необоснована дискриминация.
v) Развитието на търговията не е засегнато до степен, която противоречи на общия интерес
(212)
Комисията отбелязва, че Полша не е предоставила никакво доказателство, че летищата Гдиня и Гданск ще сформират център за авиационно сътрудничество. Логиката сочи, че двете летища на практика ще трябва да се конкурират за привличане по същество на едни и същи пътници.
(213)
В допълнение Комисията отбелязва, че бизнес планът на летище Гдиня (според който около [80-90] % от приходите се генерират от нискотарифни и чартърни полети) и мащабът на инвестицията (напр. терминал с капацитет от 0,5 млн. пътници годишно, който допълнително ще се разширява в бъдеще) не подкрепят твърдението, че летище Гдиня ще се насочи предимно към трафик в рамките на общата авиация и ще предоставя единствено или предимно услуги на сектора на общата авиация.
(214)
С оглед на гореизложеното и на факта, че двете летища ще се насочат предимно към НТП и чартърни полети, Комисията счита, че помощта е ориентирана към летище, което пряко ще се конкурира с друго летище в същия обхват на обслужване, без да съществува никакво търсене на летищни услуги, което да не може да бъде задоволено от съществуващото летище.
(215)
Поради това Комисията счита, че въпросната помощ би засегнала търговията до степен, която противоречи на общия интерес. Това заключение се потвърждава от липсата на цел от общ интерес, която да бъде постигната чрез помощта.
vi) Необходимост от помощ и стимулиращ ефект
(216)
Въз основа на предоставената от Полша информация Комисията счита, че инвестиционните разходи могат да бъдат по-ниски от тези за изграждането на други сравними регионални летища в Полша. Това се дължи предимно на използването на съществуващата инфраструктура на военното летище. Освен това Полша заявява, че без помощта инвестицията не би била предприета от управляващия летището орган.
(217)
Комисията отбелязва също така, че дългият период, необходим за достигане на прага на рентабилност за този вид инвестиция, означава, че би било необходимо публично финансиране с цел промяна на поведението на получателя, така че той да осъществи инвестицията. Освен това, поради факта, че очакваната рентабилност на инвестиционния проект не може да бъде установена (вж. съображение 177) и един инвеститор в условията на пазарна икономика не би осъществил такъв проект, наистина има вероятност помощта да влияе върху поведението на управляващия летището орган.
(218)
Въпреки това, при липсата на ясно определена цел от общ интерес, Комисията заключава, че помощта не може да бъде счетена за необходима и пропорционална на тази цел.
(219)
Поради това Комисията счита, че инвестиционната помощ от Гдиня и Косаково в полза на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd не съответства на изискванията на Насоките за въздухоплаването от 2005 г. и не може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар.
5.2.2. Оперативна помощ
(220)
Комисията изразява становището, че финансирането на оперативните загуби на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd представлява оперативна помощ, намаляваща текущите разходи на летищния оператор. Съгласно съдебната практика на Съда такава оперативна помощ е по принцип несъвместима с вътрешния пазар. Както е посочено в Насоките за въздухоплаването от 2005 г., оперативната помощ, предоставена на летища, може да бъде обявена за съвместима само при изключителни обстоятелства и съгласно строги условия в необлагодетелствани региони.
(221)
Комисията отбелязва, че летище Гдиня се намира в необлагодетелстван регион, за който се прилага дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, което означава, че Комисията трябва да прецени дали въпросната оперативна помощ може да бъде счетена за съвместима по силата на НРП.
(222)
Според параграф 76 от НРП в региони, за които се прилага дерогация съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, може да бъде предоставяна оперативна помощ, ако са изпълнени следните кумулативни критерии: i) тя е обоснована по отношение на приноса ѝ за регионалното развитие и характера ѝ и ii) тя е пропорционална по степен на проблемите, които цели да облекчи.
(223)
Полша счита, че оперативната помощ е съвместима с параграф 76 от НРП (вж. съображения 77-79).
(224)
Тъй като Померания вече се обслужва от летище Гданск и новото летище няма да подобри връзките с този регион, Комисията не може да стигне до заключението, че помощта ще допринесе за регионалното развитие.
(225)
Поради това Комисията счита, че оперативната помощ не може да бъде считана за пропорционална на проблемите, които цели да облекчи, тъй като Померания явно не изпитва проблеми по отношение на свързаността.
(226)
Освен това Комисията счита, че оперативната помощ - предмет на оценката, е била предоставена за финансиране на предварително определена група от разходи. Въпреки това, с оглед на проведените от Комисията оценки на бизнес плана за летище Гдиня и на размера на прогнозираните приходи и разходи, представени в раздел 5.1.3, не може да се направи заключението, че помощта ще бъде ограничена до необходимия минимум, предоставена на временна основа и прогресивно намаляваща. По-специално, вземайки под внимание несигурността относно очакваната рентабилност на летищния оператор (вж. раздела относно съществуването на помощ), временният характер и прогресивното намаляване на помощта не могат да бъдат гарантирани.
(227)
При всички случаи Комисията счита, че предоставянето на оперативна помощ с цел осигуряване изпълнението на инвестиционен проект, който се възползва от несъвместима инвестиционна помощ, е по същество несъвместимо с вътрешния пазар.
(228)
Поради това Комисията счита, че оперативната помощ, предоставена от Гдиня и Косаково в полза на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, не отговаря на критериите, заложени в НРП.
5.2.3. Заключение относно съвместимостта
(229)
Следователно Комисията стига до заключението, че държавната помощ, предоставена на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, е несъвместима с вътрешния пазар.
(230)
Комисията не е установила друга разпоредба относно съвместимостта с вътрешния пазар, въз основа на която въпросната помощ може да бъде счетена за съвместима с Договора. Полша също не се е позовала на разпоредба относно съвместимостта с вътрешния пазар или изтъкнала съществени аргументи, които биха позволили на Комисията да счете тази помощ за съвместима.
(231)
Инвестиционната и оперативната помощ, която Полша е предоставила или възнамерява да предостави на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, е несъвместима с вътрешния пазар. Полша е предоставила неправомерно помощта в нарушение на разпоредбите на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
6. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(232)
В съответствие с ДФЕС и установената съдебна практика на Съда на ЕО, Комисията е компетентна да реши дали съответната държава членка трябва да отмени или да измени помощта, когато се установи, че тя е несъвместима с вътрешния пазар (61). Освен това Съдът последователно постановява, че задължението на дадена държава да забрани помощ, която се счита от Комисията за несъвместима с вътрешния пазар, е предназначено да възстанови съществуващото преди това положение (62). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, след като получателят е изплатил сумите, предоставени посредством неправомерна помощ, като така се е отказал от предимството, което е имал пред своите конкуренти на пазара, и положението, съществувало преди предоставянето на помощта, е възстановено (63).
(233)
В съответствие с тази съдебна практика член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (64) предвижда, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(234)
С оглед на това посочената по-горе държавна помощ трябва да бъде възстановена на полските органи, доколкото същата е изплатена,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавната помощ, неправомерно отпусната от Полша в периода между 28 август 2007 г. и 17 юни 2013 г., в нарушение на разпоредбите на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, в полза на Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. посредством капиталови инжекции в размер на 91 714 000 PLN, е несъвместима с вътрешния пазар.
2. Държавната помощ, която Полша планира да предостави на Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. след 17 юни 2013 г. за преобразуването на военното летище Гдиня-Косаково в гражданско летище, е несъвместима с вътрешния пазар. Поради това държавната помощ не може да бъде приведена в действие.
Член 2
1. Полша възстановява посочената в член 1, параграф 1 помощ от получателя.
2. Върху подлежащите на възстановяване суми се начислява лихва от датите, посочени във втората алинея, до фактическото им възстановяване.
Датите, на които подлежащите на възстановяване суми са предоставени на разположение на получателя, са следните:
а)
28 август 2007 г. за сума от 50 000 PLN;
б)
4 март 2008 г. за сума от 200 000 PLN;
в)
11 септември 2008 г. за сума от 500 000 PLN;
г)
28 юли 2009 г. за сума от 1 345 000 PLN;
д)
8 декември 2010 г. за сума от 4 361 000 PLN;
е)
8 юли 2011 г. за сума от 25 970 000 PLN;
ж)
1 септември 2011 г. за сума от 1 779 000 PLN;
з)
25 април 2012 г. за сума от 31 009 000 PLN;
и)
27 май 2013 г. за сума от 6 469 000 PLN;
й)
17 юни 2013 г. за сума от 20 031 000 PLN.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (65).
4. Полша отменя всички неизплатени до момента плащания по помощта, посочена в член 1, параграф 2, считано от датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграф 1, е незабавно и ефективно.
2. Полша прави необходимото настоящото решение да бъде изпълнено в срок от четири месеца след датата, на която е уведомена за него.
Член 4
1. В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Полша представя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), която получателят трябва да възстанови;
б)
подробно описание на предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е разпоредено да възстанови помощта.
2. Полша информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети в изпълнение на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграф 1. По искане на Комисията тя предоставя незабавно информация относно предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Тя предоставя също така подробна информация за размера на помощта и лихвата, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Полша.
Съставено в Брюксел на 11 февруари 2014 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-11 ta’ Frar 2014
dwar il-miżura SA.35388 (13/C) (ex 13/NN u ex 12/N) - Il-Polonja It-twaqqif tal-ajruport ta’ Gdynia-Kosakowo
(notifikata bid-dokument C(2014) 759)
(It-test Pollakk biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2014/883/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta’ ittra datata s-7 ta’ Settembru 2012, il-Polonja nnotifikat lill-Kummissjoni, għal raġunijiet ta’ ċertezza legali, dwar il-pjanijiet tagħha li tiffinanzja l-konverżjoni ta’ mitjar militari qrib Gdynia fit-tramuntana tal-Polonja f’ajruport ċivili. Il-miżura ġiet irreġistrata bħala każ ta’ għajnuna mill-Istat taħt in-numru SA.35388.
(2)
Permezz ta’ ittri datati s-7 ta’ Novembru 2012 u s-6 ta’ Frar 2013, il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni dwar il-miżura nnotifikata. Fis-7 ta’ Diċembru 2012 u fil-15 ta’ Marzu 2013, il-Polonja ssottomettiet informazzjoni addizzjonali. Fis-17 ta’ April 2013 saret laqgħa bejn il-Kummissjoni u l-Polonja. F’din il-laqgħa, il-Polonja kkonfermat li l-finanzjament innotifikat kien diġà ngħata b’mod irrevokabbli.
(3)
Permezz ta’ ittra datata l-15 ta’ Mejju 2013, il-Kummissjoni għarrfet lill-Polonja li hija kienet qiegħda tittrasferixxi l-każ lir-reġistru tal-każijiet mhux innotifikati (każ NN) minħabba li l-maġġoranza tal-finanzjament innotifikat lill-Kummissjoni kien diġà ngħata b’mod irrevokabbli. Permezz ta’ ittra datata s-16 ta’ Mejju 2013, il-Polonja ssottomettiet aktar informazzjoni.
(4)
Permezz ta’ ittra datata l-10 ta’ Lulju 2013, il-Kummissjoni għarrfet lill-Polonja bid-deċiżjoni tagħha li tibda l-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) (2) (minn hawn ‘il quddiem “id-deċiżjoni tal-ftuħ”) fir-rigward tal-finanzjament mogħti lil Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. (minn hawn ‘il quddiem “Gdynia-Kosakowo Airport Ltd”) mill-belt ta’ Gdynia (minn hawn ‘il quddiem “Gdynia”) u mill-muniċipalità ta’ Kosakowo (minn hawn ‘il quddiem “Kosakowo”). Il-Polonja pprovdiet il-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ fis-6 ta’ Awwissu 2013.
(5)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura inkwistjoni fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni.
(6)
Il-Kummissjoni ma rċeviet ebda kumment mingħand il-partijiet interessati. Il-Polonja ġiet mgħarrfa dwar dan permezz ta’ ittra datata d-9 ta’ Ottubru 2013.
(7)
Permezz ta’ ittra datata t-30 ta’ Ottubru 2013, il-Kummissjoni talbet għal aktar informazzjoni. Il-Polonja pprovdiet informazzjoni addizzjonali permezz ta’ ittri datati l-4 ta’ Novembru 2013 u l-15 ta’ Novembru 2013. Fis-26 ta’ Novembru 2013 saret laqgħa bejn il-Kummissjoni u l-Polonja. Il-Polonja pprovdiet aktar informazzjoni permezz ta’ ittri datati t-3 ta’ Diċembru 2013 u t-2 ta’ Jannar 2014.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI U R-RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA
2.1. SFOND GĦALL-INVESTIGAZZJONI
(8)
Il-każ jikkonċerna l-finanzjament ta’ ajruport ċivili ġdid f’Pomerania (Pomorskie Voivodship), fuq il-fruntiera bejn il-belt ta’ Gdynia u l-muniċipalità ta’ Kosakowo, 25 kilometru bogħod mill-ajruport ta’ Gdansk (4). L-ajruport il-ġdid huwa proprjetà ta’ Gdynia-Kosakowo Airport Ltd u sejjer ikun operat minn din l-istess kumpanija (li minn hawn ‘il quddiem issir referenza għaliha wkoll bħala “l-maniġer tal-ajruport” jew “l-ajruport ta’ Gdynia”). Il-maniġer tal-ajruport huwa interament proprjetà tal-muniċipalitajiet ta’ Gdynia u Kosakowo.
(9)
L-għan tal-proġett ta’ investiment huwa li joħloq it-tieni ajruport għal Pomerania, li jkun ibbażat fuq l-infrastruttura ta’ mitjar militari li jinsab f’Kosakowo (5). L-ajruport il-ġdid primarjament għandu jimmaniġġa t-traffiku tal-avjazzjoni ġenerali (eż. jets privati, gliders/inġenji tal-ajru ħfief intiżi għall-isport), trasportaturi low-cost (minn hawn ‘il quddiem “LCC”) u titjiriet charter. Fil-mument tan-notifika, l-ajruport kien mistenni jibda jopera fil-bidu tal-2014. Rapport ippubblikat fl-2012 minn PricewaterhouseCoopers (minn hawn ‘il quddiem “PWC”) ipprovda l-previżjonijiet li ġejjin għat-traffiku tal-passiġġieri matul l-ewwel snin tal-operat: madwar […] fl-2014, […] fl-2017, […] fl-2020 u madwar […] fl-2028.
(10)
L-oriġini tal-proġett imorru lura għal April 2005, meta diversi awtoritajiet reġjonali, il-Ministeru tad-Difiża Nazzjonali u rappreżentanti tal-ajruport ta’ Gdansk (6) iffirmaw ittra ta’ intenzjoni sabiex jinħoloq ajruport ġdid għal Pomerania, li jkun ibbażat fuq l-infrastruttura tal-mitjar militari f’Kosakowo. F’Lulju 2007, l-awtoritajiet lokali fi Gdynia u Kosakowo waqqfu kumpanija msejħa Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. F’Diċembru 2009, Gdynia u Kosakowo kisbu l-qbil tal-Ministeru tat-Trasport li Gdynia-Kosakowo Airport Ltd tkun responsabbli mill-ajruport il-ġdid. Abbażi ta’ dan, il-gvern Pollakk, taħt ftehim tad-9 ta’ Settembru 2010, ittrasferixxa s-sit ta’ 254 ettaru tal-mitjar militari lil Kosakowo għal perjodu ta’ 30 sena; il-muniċipalità ta’ Kosakowo mbagħad kriet l-art lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd għall-istess perjodu.
Il-proġett ta’ investiment
(11)
Minħabba li l-mitjar eżistenti ta’ Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) oriġinarjament kien jintuża esklussivament għal skopijiet militari, il-maniġer tal-ajruport il-ġdid għandu jkun jista’ juża l-infrastruttura eżistenti (bħal runway ta’ 2 500 metru, taxiways, rampa, tagħmir ta’ navigazzjoni eċċ.). L-ispiża totali tal-investiment fil-proġett ta’ konverżjoni hija stmata għal PLN 164,9 miljun (EUR 41,2 miljun (7)) f’termini nominali u PLN 148,4 (EUR 37,1 miljun) f’termini reali. It-tabella ta’ hawn taħt tipprovdi ħarsa ġenerali lejn l-iżvilupp gradwali tal-ajruport, li huwa maqsum f’erba’ fażijiet. Fl-opinjoni tal-Polonja, l-ispiża totali tal-investiment tinkludi wkoll investimenti relatati mat-twettiq tal-kompiti li ma jaqgħux taħt ir-responsabbiltà pubblika (8), li jammontaw għal madwar PLN […] miljun (EUR […] miljun) b’kollox (għall-erba’ fażijiet kollha).
Tabella 1
L-ispiża nominali totali ta’ investiment fl-ajruport ta’ Gdynia-Kosakowo fl-2007-2030
|ll-proġett ta’ investiment
Spejjet fPLN PLN
Spejjeżfmln EUR
Fażi I: 2007 - 2011
[…]
[…]
Xogħlijiet preparatorji (eż. tindif tal-ġnub, tneħħija ta' bini antiki u siġar) u studji tal-fattabilita', ippjanar
Fażi II: 2012 - 2013
[…]
[…]
-
Terminal (li għandu jkun lest fĠunju 2013 u użat inizjalment għal GA)
-
Bini għall-amministrazzjoni tal-ajruport u għall-brigada tat-tifi tan-nar
-
Tiġdid tal-apron,
-
Infrastruttura tal-enerġija, dwal tan-navigazzjoni u sisien tal-ajruport
-
Manutenzjoni tal-ajruport u apparat tas-sikurezza
-
Aġġustament tat-tagħmir ta' navigazzjoni
-
Toroq ta' aċċess, stazzjonijiet tal-petrol u parkeġġi għall-karozzi
Fażi III: 2014 - 2019
[…]
[…]
-
Investimenti meħtieġa għall-qadi ta' ajruplani kbar (np.. Boeing 737 jew Airbus A320), bħal estensjoni tal-mogħdija ta' taxi, apron u tagħmir tal-ajruport
-
Investimenti oħrajn orjentati lejn il-qadi tal-passiġġieri (eż. estensjoni tal-parkeġġ tal-karozzi)
Fażi IV: 2020 - 2030
[…]
[…]
-
Espansjoni tat-Terminal
-
Estensjoni tal-bini tal-amministrazzjoni tal-ajruport u tal-brigata tat-tifi tan-nar
-
Estensjoni tal-aprons, mogħdijiet ta' taxi u parkeġġi għal karozzi
Spejjeż totali fuq l-investimenti
164,90
41,02
Sors:
informazzjoni pprovduta mill-Polonja.
Il-finanzjament tal-proġett ta’ investiment
(12)
Il-proġett ta’ investiment qiegħed jiġi ffinanzjat permezz ta’ injezzjonijiet ta’ kapital mill-azzjonisti pubbliċi (jiġifieri Gdynia u Kosakowo). L-injezzjonijiet ta’ kapital huma intiżi biex ikopru kemm l-ispejjeż ta’ investiment kif ukoll l-ispejjeż operattivi tal-ajruport matul il-fażi inizjali tal-operat tiegħu (jiġifieri l-perjodu sal-aħħar tal-2019). L-azzjonisti pubbliċi qegħdin jistennew li l-maniġer tal-ajruport jibda jiġġenera profitt u b’hekk ikun jista’ jiffinanzja l-attivitajiet kollha tiegħu mid-dħul tiegħu stess fl-2020.
(13)
Qabel ma l-proġett ġie nnotifikat lill-Kummissjoni (jiġifieri qabel is-7 ta’ Settembru 2012), l-azzjonisti pubbliċi fl-ajruport ta’ Gdynia qablu li jikkontribwixxu total ta’ madwar PLN 207,48 miljun (9) (madwar EUR 51,87 miljun) għall-finijiet tat-twettiq tal-proġett ta’ investiment u sabiex ikopru t-telf tal-ajruport fl-ewwel snin tal-operat tiegħu. Gdynia għandha tikkontribwixxi PLN 142,48 miljun (madwar EUR 35,62 miljun) fi flus likwidi matul is-snin 2007-2019. Kosakowo pprovdiet kontribuzzjoni fi flus ta’ PLN 0,1 miljun (EUR 25 000) meta twaqqfet il-kumpanija. Fis-snin 2011-2040, Kosakowo sejra tkun qiegħda tagħmel ukoll kontribuzzjoni mhux fi flus ta’ PLN 64,9 miljun (madwar EUR 16,2 miljun) billi tiskambja parti mill-kera annwali pagabbli mill-ajruport ta’ Gdynia taħt il-kirja għal ishma fl-ajruport (ara t-Tabella 2 ta’ hawn taħt).
Tabella 2
Il-finanzjament tal-proġett ta’ investiment permezz ta’ żidiet kapitali
PLN miljuni
EUR miljuni
Qabel it-18 ta’ Ġunju 2012
Injezzjonijiet ta’ kapital f Gdynia
60,73
15,18
Injezzjonijiet ta’ kapital f Kosakowo
0,10
0,03
L-iskambju ta' dejn ma' ekwità ta' Kosakowo
3,98
1,00
Il-kontiibuzzjonijiet totali qabel it-18 ta’ Ġunju 2012
64,81
16,20
Prevlst qabel it-18 ta’ Ġunju 2012
Injezzjonijiet ta’ kapital fGdynia:
81,75
20,44
li minnhom:
fl-2013
29,90
7,48
fl-2015
[…]
[…]
fl-2016
[…]
[…]
fl-2017
[…]
[…]
fl-2018
[…]
[…]
fl-2019
[…]
[…]
L-iskambju ta’ dejn ma’ ekwità ta’ Kosakowo
60,92
15,23
li minnu:
fl-2013-2039 (27*[…] PLN)
[…]
[…]
fl-2040
[…]
[…]
Il-kontribuzzjonijiet totali previsti wara it-18 ta’ Ġunju 2012
142,67
35,67
Il-kapital totali previst għall-Ajruport ta’ Gdynia-Kosakowo LTD
207,48
51,87
Sors:
abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-Polonja.
2.2. IR-RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI U L-VALUTAZZJONI INIZJALI
(14)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ qajmet il-mistoqsijiet li ġejjin:
-
L-ewwelnett, jekk il-finanzjament pubbliku tal-proġett ta’ investiment huwiex konformi mal-Prinċipju ta’ Investitur f’Ekonomija tas-Suq (minn hawn ‘il quddiem l-MEIP), b’mod partikolari fir-rigward ta’ (i) l-applikazzjoni tal-MEIP fil-ħin, il-metodoloġija għall-applikazzjoni tal-MEIP u (ii) jekk l-analiżi tal-MEIP imwettqa mill-awtoritajiet Pollakki li twassal għal Valur Preżenti Nett (minn hawn ‘il quddiem “NPV”) (10) pożittiv hijiex ibbażata fuq suppożizzjonijiet realistiċi u affidabbli;
-
It-tieni, jekk l-għajnuna operattiva u ta’ investiment lill-ajruport ta’ Gdynia tistax titqies bħala kompatibbli mas-suq intern.
L-applikazzjoni tal-MEIP
(15)
Fir-rigward tal-ewwel mistoqsija, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk l-istudju tal-MEIP imwettaq fl-2012, jiġifieri wara li l-azzjonisti pubbliċi ħadu d-deċiżjoni irrevokabbli li jiffinanzjaw il-konverżjoni tal-ajruport, jistax jintuża sabiex tiġi vvalutata l-eżistenza tal-għajnuna mill-Istat. Għalhekk, il-Kummissjoni kellha dubji dwar kemm ix-xenarju kontrofattwali, li fih l-investiment huwa preżunt bħala li ntemm fl-2012, kien xieraq.
(16)
Minħabba li l-ajruport ta’ Gdynia għandu jsegwi mudell kummerċjali simili (li jiffoka fuq l-LCC, it-titjiriet charter u l-avjazzjoni ġenerali) għall-ajruport eżistenti ta’ Gdansk, li għad għandu kapaċità vakanti u aktar pjanijiet ta’ espansjoni u li jinsab biss 25 km bogħod, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk il-previżjoni tad-dħul għall-ajruport ta’ Gdynia kinitx ibbażata fuq suppożizzjonijiet realistiċi, b’mod partikolari fir-rigward tal-livell ta’ imposti tal-ajruport u l-livell tat-traffiku tal-passiġġieri mistenni. B’mod partikolari, il-Kummissjoni rrimarkat li l-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju għall-ajruport ta’ Gdynia kien ippreveda ħlas ogħla għall-passiġġieri minn dak applikat, wara t-tnaqqis tal-iskontijiet/ribassi, fl-ajruport ta’ Gdansk u f’ajruporti reġjonali komparabbli oħrajn fil-Polonja.
(17)
Il-Kummissjoni esprimiet dubji wkoll dwar jekk il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju kkunsidrax l-inċentivi ppjanati kollha (bħal appoġġ għall-kummerċjalizzazzjoni, ribassi, jew kwalunkwe inċentivi oħrajn għall-iżvilupp tar-rotot, eċċ.) li għandhom jingħataw direttament mill-ajruport ta’ Gdynia, mill-azzjonisti tiegħu jew minn awtoritajiet reġjonali oħrajn sabiex iħeġġu lill-kumpaniji tal-ajru jistabbilixxu rotot ġodda mill-ajruport.
(18)
Billi r-rata ta’ tkabbir ta’ impriża ġeneralment ma tkunx ogħla minn dik tal-ekonomija fejn topera (jiġifieri f’termini ta’ tkabbir tal-PDG), il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk ir-rata ta’ tkabbir tal-fatturat ta’ […] użata biex jiġi kkalkolat il-Valur Terminali hijiex adegwata (11). Dan id-dubju jaffettwa direttament il-valutazzjoni tal-profittabbiltà tal-proġett ta’ investiment, billi l-valur tal-ekwità tal-ajruport il-ġdid isir pożittiv biss fid-dawl tal-valur terminali tal-proġett mill-2040 (il-flussi tal-flus skontati kumulattivi fuq il-perjodu ta’ projezzjoni 2010-2040 huma negattivi).
(19)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni kienet tal-fehma li l-finanzjament pubbliku għall-proġett ta’ investiment jagħti lok għal benefiċċji ekonomiċi selettivi għall-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia. Il-finanzjament pubbliku ngħata wkoll mir-riżorsi tal-Istat u huwa imputabbli lill-Istat. Barra minn hekk, huwa jfixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Billi l-kriterji kumulattivi kollha għall-kunċett ta’ għajnuna ġew issodisfati, il-Kummissjoni kienet tal-fehma li l-finanzjament pubbliku kien jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
Il-kompatibbiltà tal-għajnuna
(20)
Fir-rigward tat-tieni mistoqsija, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk l-għajnuna operattiva u ta’ investiment għall-ajruport ta’ Gdynia tistax titqies bħala kompatibbli mas-suq intern.
(21)
Fir-rigward tal-għajnuna għall-investiment, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk il-kriterji tal-kompatibbiltà kollha stabbiliti fil-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005 (12) għall-għajnuna ta’ investiment lill-ajruporti ġewx issodisfati. B’mod partikolari, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk l-investiment inkwistjoni jissodisfax objettiv definit b’mod ċar ta’ interess komuni, jekk l-infrastruttura hijiex neċessarja u proporzjonali u jekk toffrix prospetti sodisfaċenti għall-użu fuq perjodu ta’ żmien medju. Barra minn hekk, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk l-impatt fuq l-iżvilupp tal-kummerċ kienx kompatibbli mal-interess komuni.
(22)
Fir-rigward tal-għajnuna operattiva fil-forma ta’ finanzjament għat-telf operattiv ta’ Gdynia-Kosakowo Airport Ltd matul l-ewwel snin tal-operat tagħha, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk tali għajnuna kinitx tikkwalifika għad-deroga stabbilita fl-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE. B’mod partikolari, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk l-għajnuna operattiva tistax titqies bħala kompatibbli skont il-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali nazzjonali għall-perjodu 2007-2013 (minn hawn ‘il quddiem “l-RAG”) (13).
3. IL-KUMMENTI TAL-POLONJA
3.1. L-APPLIKAZZJONI TAL-MEIP U L-EŻISTENZA TAL-GĦAJNUNA
(23)
Il-Polonja ssostni l-pożizzjoni tagħha li l-finanzjament pubbliku tal-investiment fl-ajruport ta’ Gdynia huwa konformi mal-MEIP u għalhekk ma jikkostitwixxi ebda għajnuna mill-Istat. B’rabta ma’ dan, il-Polonja tirreferi għall-istudji dwar l-MEIP imwettqa għall-investiment fis-snin 2010-2012. Il-Polonja tgħid li l-istudji kollha dwar l-MEIP irriżultaw f’valur preżenti nett pożittiv u f’rata ta’ redditu interna (14) (minn hawn ‘il quddiem “IRR”) ogħla mill-ispejjeż tal-kapital.
3.1.1. Il-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet u s-solidità metodoloġika tal-istudju dwar l-MEIP
(24)
Il-Polonja tispjega li d-diskussjonijiet u l-ħidma fuq il-konverżjoni tal-mitjar militari ta’ Gdynia/Kosakowo f’ajruport ċivili bdew lura fl-2005. F’dak iż-żmien kienu involuti msieħba oħrajn (bħall-ajruport ta’ Gdansk). Il-Polonja tispjega wkoll li fl-2007 Gdynia u Kosakowo waqqfu l-kumpanija Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, li minn hemm ‘il quddiem kienet responsabbli għall-investiment.
(25)
Matul il-proċedimenti, il-Polonja ssottomettiet tliet studji dwar l-MEIP imwettqa minn PWC. L-ewwel studju dwar l-MEIP (datat is-16 ta’ Lulju 2010, minn hawn ‘il quddiem “l-istudju dwar l-MEIP tal-2010”) sar f’Lulju 2010. Sussegwentement, PWC ipproduċiet żewġ aġġornamenti għall-MEIP: l-ewwel wieħed f’Mejju 2011 (datat it-13 ta’ Mejju 2011, minn hawn ‘il quddiem “l-aġġornament tal-MEIP tal-2011” jew “l-istudju dwar l-MEIP tal-2011”) u t-tieni f’Lulju 2012 (datat it-13 ta’ Lulju 2012, minn hawn ‘il quddiem “l-aġġornament tal-MEIP tal-2012” jew “l-istudju dwar l-MEIP tal-2012”). Dawn l-aġġornamenti jinkorporaw projezzjonijiet ġodda għat-traffiku tal-passiġġieri, bidliet fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-proġett, bidliet fil-figuri tal-investiment u bidliet fil-metodoloġija u l-inputs bażiċi fil-kalkoli tal-NPV (bħall-beta u r-rata ta’ skont). F’Novembru 2013, il-Polonja pprovdiet aktar informazzjoni li tissuġġerixxi li sorsi ġodda ta’ dħul (jiġifieri l-bejgħ tal-karburant u l-provvista ta’ servizzi ta’ navigazzjoni) għandhom itejbu l-NPV tal-proġett. Sad-data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Polonja kienet issottomettiet biss l-aġġornament tal-MEIP tal-2012.
(26)
Il-Polonja tispjega wkoll il-qafas ta’ żmien għall-proġett ta’ investiment ta’ Gdynia u Kosakowo fl-ajruport ta’ Gdynia. F’dan ir-rigward, il-Polonja tenfasizza li l-proċess ta’ investiment jista’ jinqasam f’żewġ stadji ta’ implimentazzjoni tal-proġett:
(i) L-ewwel stadju (2007-2009) kopra x-xogħlijiet preparatorji u l-istudji dwar il-fattibbiltà bl-iskop li jitwaqqaf l-ajruport il-ġdid (dan huwa relatat mal-Fażi 1, kif deskritt fit-Tabella 1)
(27)
Il-Polonja tispjega li l-ewwel fażi rat lill-kumpanija stabbilita minn Gdynia u Kosakowo twettaq kompiti preparatorji (pereżempju t-tħejjija ta’ pjan prinċipali għall-investiment, id-dokumenti meħtieġa sabiex jinkiseb l-istatus ta’ operatur tal-ajruport, rapport dwar l-impatt ambjentali tal-investiment, id-dokumentazzjoni tad-disinn, eċċ.).
(28)
Il-Polonja ssostni li ma kien hemm ebda investiment kapitali sinjifikanti matul l-ewwel fażi u li l-finanzjament pubbliku mogħti lill-maniġer tal-ajruport kien konformi mar-regoli dwar l-għajnuna de minimis (15). Il-Polonja tgħid li l-injezzjonijiet ta’ kapital fil-kumpanija qabel is-26 ta’ Ġunju 2009 kienu jammontaw għal total ta’ PLN 1,691 miljun (madwar EUR 423 000).
(ii) It-tieni fażi (mill-2010 ‘il quddiem) kienet tikkonċerna l-konverżjoni proprja tal-ajruport (din hija relatata mal-Fażijiet II sa IV, kif deskritt fit-Tabella 1)
(29)
Il-Polonja tgħaddi biex tispjega li l-ewwel fażi preparatorja ġiet fi tmiemha fl-2010, meta ġew iffinalizzati kemm il-pjan prinċipali (16) kif ukoll l-ewwel studju dwar l-MEIP tal-2010 għall-ajruport ta’ Gdynia. Il-Polonja tirrimarka li l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 wera li l-investiment miż-żewġ awtoritajiet lokali għandu jitwettaq fuq it-termini tas-suq (jiġifieri ma jkunx jirrappreżenta għajnuna mill-Istat), li jwassal lill-azzjonisti sabiex iżidu l-kapital azzjonarju tal-kumpanija għal PLN 6,05 miljun (madwar EUR 1,5 miljun).
(30)
L-istudju dwar l-MEIP tal-2010 ikkalkula l-NPV għall-proġett ta’ investiment bl-użu tal-metodu FCFF (free cash flow to the firm) (17). Dan il-kalkolu tal-NPV huwa bbażat fuq is-suppożizzjoni li l-injezzjonijiet ta’ kapital kollha previsti fil-pjan ta’ investiment għandhom isiru sabiex jiġi implimentat il-proġett ta’ investiment (18). Dan il-metodu ta’ valutazzjoni jintuża sabiex jiġu kkalkolati l-flussi tal-flus lid-detenturi kollha tal-kapital fl-impriża (kemm id-detenturi tal-ekwità kif ukoll id-detenturi tal-bonds) fil-perjodu ta’ previżjoni. Il-projezzjonijiet tal-fluss tal-flus imbagħad jiġu skontati permezz tal-ispiża medja peżata tal-kapital (19) (WACC) bil-għan li jinkiseb il-fluss tal-flus skontat (DCF) tal-impriża fil-perjodu ta’ previżjoni. Il-valur terminali mbagħad jiġi kkalkolat bl-użu tal-metodu ta’ tkabbir perpetwu (li jassumi direzzjoni ta’ tkabbir stabbli abbażi tal-FCFF mill-aktar perjodu ta’ previżjoni riċenti). L-NPV huwa bbażat fuq is-somma tad-DCF għall-perjodu ta’ projezzjoni u l-valur terminali. F’dan il-każ, l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 pprovda estimi tal-fluss tal-flus għall-perjodu 2010-2040 bl-użu ta’ WACC ta’ […] % (20). Bl-użu ta’ dawn l-inputs, l-istudju pproduċa DCF ta’ minus PLN […] miljun (EUR […] miljun) għall-perjodu 2010-2040 u valur terminali (skontat) ta’ madwar PLN […] miljun (EUR […] miljun) (21). Għaldaqstant, l-NPV tal-proġett globali huwa stmat għal PLN […] miljun (jew EUR […] miljun).
(31)
Il-figura li ġejja (ara l-Figura 1) turi l-fluss tal-flus skontat kumulattiv mistenni għall-perjodu ta’ projezzjoni 2010-2040 kif ikkalkolat fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010.
Figura 1
DCF (reali) kumulattiv (f’PLN)
(…)
(32)
Il-Polonja tispjega li l-ekwità (kapital proprju) tal-kumpanija żdiedet għal PLN 6,052 miljun (madwar EUR 1,5 miljun) fid-29 ta’ Lulju 2010. Il-Polonja żżid li fl-istess ħin, minkejja li l-istudju dwar l-MEIP wera li l-investiment ma kien jikkostitwixxi ebda għajnuna mill-Istat, l-azzjonisti kienu bdew iħejju notifika lill-Kummissjoni li kellha tiġi sottomessa għal raġunijiet ta’ ċertezza legali biss.
(33)
Il-Polonja tgħaddi biex tispjega li f’Mejju 2011 twettaq studju ġdid dwar l-MEIP. Il-Polonja tgħid li dan l-istudju dwar l-MEIP kien aġġornament tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010, li kien sar fid-dawl tal-progress tat-tħejjijiet u d-disponibbiltà ta’ dejta aktar preċiża dwar il-pjan ta’ investiment, l-iskeda ta’ żmien u l-finanzjament tiegħu. Il-Polonja tispjega li fil-perjodu bejn it-tħejjija tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010 u l-istudju dwar l-MEIP tal-2011:
-
fil-11 ta’ Marzu 2011, l-azzjonisti ffirmaw ftehim li jistabbilixxi l-kundizzjonijiet tal-finanzjament għall-investiment fit-twaqqif ta’ ajruport ċivili. F’dan il-ftehim, Gdynia wegħdet li tinjetta total ta’ PLN 59 miljun fil-perjodu 2011-2013. Min-naħa tagħha, Kosakowo wegħdet li tipprovdi kontribuzzjoni mhux fi flus fil-forma ta’ swap ta’ dejn għal ekwità (kif deskritt fit-Tabella 2) fil-perjodu 2011-2040;
-
fl-istess jum, jiġifieri l-11 ta’ Marzu 2011, il-kumpanija responsabbli mit-twaqqif tal-ajruport ta’ Gdynia kkonkludiet ftehim ta’ kirja ma’ Kosakowo għall-art (li jispeċifika l-ambitu tal-art mikrija, il-kundizzjonijiet għall-pagamenti tal-kiri, kwistjonijiet fiskali, eċċ.);
-
l-ispejjeż tal-investiment inklużi fil-pjan ta’ investiment ġew speċifikati u aġġornati.
(34)
Il-Polonja tispjega li l-istudju dwar l-MEIP tal-2011 ipproduċa wkoll NPV pożittiv. Il-Polonja tgħaddi biex tgħid li l-azzjonisti pubbliċi tal-maniġer tal-ajruport għamlu injezzjonijiet ta’ kapital sussegwenti fuq din il-bażi. Il-Polonja tirrimarka li l-ekwità tal-kumpanija (kapital proprju) żdiedet għal PLN 33,801 miljun (EUR 8,45 miljun) f’Lulju 2011 u għal PLN 64,810 miljun (EUR 16,20 miljun) f’April 2013.
(35)
Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2011, id-DCF ġie kkalkolat fuq il-bażi tad-DCF għall-perjodu ta’ projezzjoni 2011-2040. Id-DCF aġġornat kien ta’ PLN (-[…]) miljun (EUR - […] miljun), li jissuġġerixxi telf akbar, filwaqt li l-valur terminali tnaqqas għal PLN […] miljun (madwar EUR […] miljun). Għalhekk, l-NPV tnaqqas għal PLN […] miljun (jew inqas minn EUR […] miljun). Id-WACC tnaqqset għal […] % (22) u r-rata ta’ tkabbir stabbli għall-kalkolu tal-valur terminali tnaqqset minn […] % għal […] %.
(36)
Il-Polonja tgħid li bidla fis-sitwazzjoni makroekonomika (il-kriżi finanzjarja u t-tnaqqis fl-attività ekonomika) wasslet sabiex il-proġett jiġi vvalutat mill-ġdid fl-2012, li rriżulta fi studju ġdid dwar l-MEIP (jiġifieri l-istudju dwar l-MEIP tal-2012). Il-Polonja tgħid li l-bidliet li ġejjin fir-rigward tas-suppożizzjonijiet fl-istudji preċedenti dwar l-MEIP saru għall-finijiet tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012:
-
Kien hemm tnaqqis fit-tbassir tat-traffiku tal-passiġġieri għall-ajruport ta’ Gdynia.
-
Il-kamp ta’ applikazzjoni tal-investiment tnaqqas, tant li l-ispejjeż tal-investiment naqsu b’PLN […] miljun (EUR […] miljun).
-
L-idea li jinbena terminal prinċipali (flimkien mal-iżvilupp relatat tal-infrastruttura tat-toroq u l-parkeġġi għall-karozzi) ġiet abbandunata. Minflok, ġie deċiż li l-kapaċità tat-terminal tal-avjazzjoni ġenerali tiġi estiża bi […] % fit-tieni fażi tal-investiment.
-
Wara li ġiet ivverifikata s-sitwazzjoni fis-suq, l-ispejjeż tal-investiment relatati mas-sikurezza kellhom jiżdiedu bi PLN […] miljun (EUR […] miljun).
-
It-tnaqqis fl-investiment irriżulta f’perjodu iqsar ta’ rkupru tal-kost għall-investiment (f’termini nominali, b’[…] snin, minn […] snin u […] xhur għal […] snin u […] xhur).
(37)
Il-Polonja tgħid ukoll li l-metodoloġija użata għall-istudji preċedenti dwar l-MEIP ġiet immodifikata għall-finijiet tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012:
-
Sabiex tkun riflessa aħjar l-istruttura tal-finanzjament u l-ispiża tal-manutenzjoni tad-dejn, il-metodu tal-free cash flow to the firm (minn hawn ‘il quddiem “FCFF”) ġie sostitwit mill-metodu tal-free cash flow to equity (minn hawn ‘il quddiem “FCFE”) (23).
-
Wara l-bidliet li saru fis-suq finanzjarju (tat-titoli), ir-rata tal-imgħax bla riskju u l-fattur beta ġew aġġornati. Barra minn hekk, il-kumpaniji minn barra l-Ewropa ġew eliminati mill-analiżi komparattiva. Dan irriżulta f’rata ta’ skont ġdida.
-
Ir-rata ta’ skont għall-kalkolazzjoni tal-NPV ġiet stabbilita fuq il-bażi ta’ analiżi tal-kumpaniji komparabbli, li tkopri kemm il-kumpaniji tal-ajruport kif ukoll il-kumpaniji li jipprovdu servizzi fl-ajruporti (li r-riżultati finanzjarji tagħhom huma kkorrelati mill-qrib mar-rendiment tal-kumpaniji tal-ajruport) (24).
-
Kien preżunt li l-proġett għandu jiġi ffinanzjat primarjament mir-riżorsi tal-azzjonisti u mbagħad minn sorsi esterni (self ta’ kapital tax-xogħol) u dħul operattiv.
(38)
Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2012, id-DCF ġie kkalkolat fuq il-bażi tad-DCF għall-perjodu ta’ projezzjoni 2012-2030 (jiġifieri l-perjodu ta’ projezzjoni użat għall-istudju preċedenti tnaqqas b’10 snin). Id-DCF aġġornat kien jammonta għal PLN (-[…] miljun) (madwar EUR (-[…]) miljun), filwaqt li l-valur terminali għadda minn żieda sinjifikanti, fejn żdied għal PLN […] miljun (EUR […] miljun). Imbagħad tnaqqas il-valur kapitalizzat tal-investimenti li kienu saru diġà (PLN […] miljun). Kif aġġornat fl-2012, l-NPV kien jammonta għal PLN […] miljun (jew EUR […] miljun). Sabiex jiġi kkalkolat l-NPV, intużat l-ispiża tal-ekwità ta’ […] % (25) u r-rata ta’ tkabbir stabbli għall-kalkolu tal-valur terminali kompliet titnaqqas minn […] % għal […] %.
(39)
Il-Polonja tirrimarka li r-riżultati tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012 xorta kienu pożittivi u wasslu għal aktar injezzjonijiet ta’ kapital mill-azzjonisti. Il-Polonja qalet li l-kapital tal-kumpanija żdied għal PLN 91,310 miljun (EUR 22,8 miljun) sa April 2013 u ma reġax inbidel fl-2013, kif spjegat fil-qosor fit-Tabella 3.
Tabella 3
Żidiet fil-kapital tal-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia minn Gdynia u Kosakowo
Data tad-deċiżjoni tad-dħul fir-Reġistru tal-Qorti Nazzjonali
Data tar- riżoluzzjoni dwar iż-żieda fil-kapital
Isem tal- azzjonist
Suġġett tar-riżoluzzjoni
Valur tal- is hma
Kapital azzjonarju
Sehem kumulattiv fiż- żidiet kapitali totali li saru sa tmiem l-2013
(PLN miljun)
(PLN miljun)
28.8.2007
23.7.2007
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
0,030
0,030
0,03 %
28.8.2007
23.7.2007
Kosakowo
ħolqien ta' ishma ġodda
0,120
0,170
0,19 %
4.3.2008
6.12.2007
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
0,120
0,170
0,19 %
4.3.2008
6.12.2007
Kosakowo
ħolqien ta' ishma ġodda
0,080
0,250
0,27 %
11.9.2008
21.7.2008
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
0,500
0,750
0,82 %
28.7.2009
26.6.2009
Gdynia
404 ishma tal-Muniċipalita ta' Gdynia ġew ikkanċellati mingħajr kunsiderazzjoni għall azzjonista
-0,404
0,346
0,38 %
28.7.2009
26.6.2009
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
1,345
1,691
1,85 %
8.12.2010
29.7.2010
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
4,361
6,052
6,63 %
8.7.2011
7.6.2011
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
25,970
32,022
35,07 %
1.9.2011
26.7.2011
Kosakowo
ħolqien ta' ishma ġodda
1,779
33,801
37,02 %
25.4.2012
5.4.2012
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
28,809
62,610
68,57 %
25.4.2012
5.4.2012
Kosakowo
ħolqien ta' ishma ġodda
2,200
64,810
70,98 %
27.5.2013
8.4.2013
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
4,269
69,079
75,65 %
27.5.2013
8.4.2013
Kosakowo
ħolqien ta' ishma ġodda
2,200
71,279
78,06 %
17.6.2013
25.4.2013
Gdynia
ħolqien ta' ishma ġodda
20,031
91,310
100,00 %
Sors:
informazzjoni pprovduta mill-Polonja.
(40)
Fil-qosor, il-Polonja tgħid li filwaqt li l-awtoritajiet lokali ilhom sa mill-2005 li ħadu passi preliminari sabiex iwaqqfu l-ajruport ta’ Gdynia, il-proġett ma kisibx il-forma finali tiegħu qabel it-tħejjija tal-pjan prinċipali u l-ewwel studju dwar l-MEIP, jiġifieri fl-2010. Il-Polonja tispjega li s-suppożizzjonijiet inizjali tal-proġett kienu sostanzjalment riveduti bħala riżultat tal-bidliet fiċ-ċirkostanzi esterni. Il-Polonja ssostni li d-deċiżjoni finali tal-azzjonisti pubbliċi dwar l-implimentazzjoni tal-proġett u l-forma finali ttieħdet fl-2012. Il-Polonja tenfasizza wkoll li t-tliet verżjonijiet kollha tal-istudju dwar l-MEIP ikkonfermaw il-vijabbiltà tal-proġett u wrew li l-proġett seta’ jitwettaq minn investitur f’ekonomija tas-suq.
(41)
Fuq ix-xenarju kontrofattwali, il-Polonja ssostni li l-liġi nazzjonali intitolat lil Kosakowo sabiex tuża l-art fejn jinsab l-ajruport ta’ Gdynia biss sabiex tibni ajruport ċivili ġdid. F’dan ir-rigward, il-Polonja tispjega li s-sit fejn jinsab l-ajruport inkera lil Kosakowo għal perjodu ta’ 30 sena. Il-Polonja tgħid li l-ftehim tal-kiri jobbliga lil Kosakowo sabiex tikri l-art biss lil entità responsabbli mit-twaqqif u/jew l-operat ta’ ajruport ċivili. Skont il-Polonja, l-art setgħet tittieħed lura mill-Istat li kieku Kosakowo ma krietx l-art sabiex fuqha jitwaqqaf ajruport ċivili fi żmien 6 xhur, li kieku l-art intużat għal skopijiet oħrajn jew li kieku l-ajruport ma bediex l-attivitajiet tiegħu fi żmien 3 snin. Billi x-xenarju fejn l-art tal-ajruport ta’ Gdynia tintuża/tinkera għal skopijiet oħrajn għajr għall-avjazzjoni ma kienx possibbli, dan ma jistax jintuża sabiex jiġi stabbilit xenarju kontrofattwali.
3.1.2. L-affidabbiltà tas-suppożizzjonijiet ewlenin għall-istudju dwar l-MEIP tal-2012
Il-projezzjonijiet tat-traffiku u l-previżjoni tad-dħul
(42)
Il-Polonja tispjega li l-imposti tal-ajruport ippjanati kienu bbażati fuq it-tariffi disponibbli għall-pubbliku applikati minn ajruporti oħrajn bil-għan li ma jfixklux is-suq eżistenti, filwaqt li jiżguraw livell xieraq ta’ profittabilità għall-proġett fuq il-bażi tal-volum tat-traffiku tal-passiġġieri pprojettat. Skont il-Polonja, l-imposti ma jvarjawx b’mod sinjifikanti mill-imposti standard miġbura minn ajruporti żgħar. B’mod partikolari, żewġ ajruporti reġjonali li nfetħu riċentament f’Modlin u Lublin japplikaw imposti tal-ajruport standard simili għal dawk ipprojettati fl-istudju dwar l-MEIP għall-ajruport ta’ Gdynia
(43)
B’reazzjoni għall-kumment tal-Kummissjoni li l-imposti pprojettati għall-ajruport ta’ Gdynia (PLN 25 (EUR 5,25) għal kull passiġġier li jitlaq fl-ewwel sentejn u PLN 40 (EUR 10) minn hemm ‘il quddiem) huma ogħla mill-imposti skontati applikati fl-ajruport ta’ Gdansk (PLN 24 (EUR 5) għal kull passiġġier li jitlaq għal inġenju tal-ajru LCC fuq rotta internazzjonali servuta mill-inqas darbtejn fil-ġimgħa u PLN 12,5 (EUR 3,1) fuq rotta domestika), il-Polonja tinnota li l-livell tal-imposti fil-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju jirrappreżenta l-medja għall-perjodu ta’ previżjoni kollu (2014-2030), b’kunsiderazzjoni tal-fatt li l-imposti fl-ajruport ta’ Gdansk huma marbuta li jiżdiedu fuq perjodu ta’ żmien twil hekk kif l-istandards tas-servizzi pprovduti fl-ajruport ikomplu jitjiebu.
(44)
Barra minn hekk, il-Polonja tirrimarka li l-marġini ta’ profitt tal-proġett, il-previżjoni riveduta (kemmxejn ogħla) tat-traffiku tal-ajru u l-kondiviżjoni ta’ xi spejjeż operattivi mill-militar ifissru li l-ajruport ta’ Gdynia għandu jkun jista’ jżomm tariffi mnaqqsa għall-passiġġieri fuq perjodu itwal (it-tariffi mnaqqsa jistgħu jiġu applikati sal-aħħar tal-2021), filwaqt li jżomm NPV pożittiv għall-azzjonisti pubbliċi.
(45)
Il-Polonja ssostni wkoll li l-previżjoni aġġornata (f’Marzu 2013) tat-traffiku għal Pomerania tassumi traffiku ogħla mill-istudju dwar l-MEIP tal-2012. Skont l-aħħar figuri, l-ajruport ta’ Gdynia mistenni jilqa’ fih 1 149 978 passiġġieri fl-2030 u mhux 1 083 746. Għall-Pomerania b’mod ġenerali, huwa mbassar li n-numru ta’ passiġġieri sejjer jiżdied minn 7,8 għal 9 miljun passiġġier fl-2030.
(46)
Fil-fehma tal-Polonja, dawn il-figuri jikkonfermaw li huwa vijabbli għall-ajruport ta’ Gdansk u għall-ajruport ta’ Gdynia li jikkoeżistu u joperaw b’mod konġunt fis-suq tal-Pomerania. Huma jikkunsidraw li anki li kieku l-ajruport ta’ Gdansk jiġi estiż sabiex jilħaq il-kapaċità ppjanata ta’ 7 miljun passiġġier, xorta hemm lok fis-suq tal-avjazzjoni li qiegħed jiżviluppa fil-Pomerania għal ajruport reġjonali żgħir ieħor (b’kapaċità ta’ miljun passiġġier) li jkun jikkumplimenta s-servizzi pprovduti mill-ajruport ta’ Gdansk.
Tabella 4
Tqabbil tal-projezzjonijiet tat-traffiku tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012 u l-projezzjonijiet tat-traffiku aġġornati (Marzu 2013) għall-ajruport ta’ Gdynia
Sena
Traffiku kummerċjali
Traffiku kummerċjali
Avjazzjoni ġenerali
Passiġġieri (000)
Operazzjonijiet ta’ inġenji tal-ajru
Operazzjonijiet ta’ inġenji tal-ajru
Previżjoni tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012
Previżjoni aġġornata
Previżjoni tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012
Previżjoni aġġornata
Previżjoni tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012
Previżjoni aġġornata
Total
Total
Total
Total
Total
Total
2009
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2010
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2011
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2012
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2013
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2014
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2015
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2016
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2017
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2018
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2019
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2020
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2021
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2022
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2023
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2024
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2025
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2026
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2027
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2028
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2029
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
2030
1 083 746
1 149 978
(…)
(…)
(…)
(…)
Sors:
abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-Polonja.
Spejjeż operattivi (inċentivi lill-kumpaniji tal-ajru, spejjeż relatati mal-operazzjonijiet militari tal-ajruport)
(47)
Il-Polonja tispjega li l-istudju dwar l-MEIP jieħu f’kunsiderazzjoni l-miżuri promozzjonali u kummerċjali tal-ajruport fl-istima ta’:
i.
l-ispejjeż operattivi, liema spejjeż jiġu stmati fuq il-bażi tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji disponibbli għall-ajruporti maġġuri kollha tal-Polonja,
ii.
spejjeż oħrajn skont it-tip, li huma pprojettati għall-Ajruport ta’ Gdynia f’livell konservattivament għoli, b’kunsiderazzjoni wkoll tal-ispejjeż korrispondenti f’ajruporti oħrajn.
(48)
Il-Polonja tgħid ukoll li l-istudju dwar l-MEIP assuma li l-ispejjeż operattivi kollha għandhom jinġarru mill-investitur, filwaqt li ma jieħu ebda kont ta’ kwalunkwe kondiviżjoni tal-ispejjeż operattivi mill-utent militari tal-ajruport. Il-Polonja ssostni li d-diviżjoni tal-ispejjeż operattivi għall-infrastruttura kondiviża kienet preżunta li hija […] għan-numru ta’ titjiriet ċivili u militari. Il-Polonja tispjega wkoll li l-ispejjeż tar-rinnovazzjoni u t-tiswijiet sejrin ikunu […]. Il-Polonja tenfasizza li l-adozzjoni tar-regoli dwar l-użu kondiviż tal-ajruport (li għadhom ma ġewx maqbula b’mod formali mal-utent militari tal-ajruport) se twassal għal tnaqqis ta’ mill-inqas […] fl-ispejjeż relatati ma’ pagi u servizzi ta’ partijiet terzi. Skont il-Polonja, l-inklużjoni ta’ dan il-fattur fl-istudji dwar l-MEIP għandha tirriżulta fi profittabilità pprojettata ogħla tal-proġett.
Ir-rata ta’ tkabbir fit-tul
(49)
Il-Polonja tispjega li r-rata ta’ tkabbir ta’ […] % adottata fl-istudju dwar l-MEIP tirreferi għall-valur terminali f’termini nominali.
(50)
Il-Polonja tgħid ukoll li r-rata ta’ tkabbir ta’ […] % hija ugwali għall-mira tal-inflazzjoni stabbilita għall-Polonja mill-Kunsill tal-Politika Monetarja (entità li tieħu d-deċiżjonijiet fi ħdan il-Bank Nazzjonali tal-Polonja). Il-Polonja tinnota li skont l-aħħar previżjoni mill-Fond Monetarju Internazzjonali ta’ Lulju 2013, il-PDG tal-Polonja sejjer jikber bir-rata ta’ 2,2 % fl-2014, 3 % fl-2015, 3,3 % fl-2017 u 3,8 % fl-2018.
L-aġġornament ta’ Novembru 2013
(51)
F’Novembru 2013, il-Polonja rrapportat li l-maniġer tal-ajruport kien irċieva d-deċiżjonijiet amministrattivi mill-Uffiċċju Doganali u mill-Uffiċċju Regolatorju tal-Enerġija li jawtorizzawh sabiex ibigħ il-karburant lill-inġenji tal-ajru direttament. Il-bejgħ tal-karburanti mill-maniġer tal-ajruport huwa sors ta’ dħul addizzjonali u jtejjeb ir-riżultati finanzjarji tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju
(52)
Skont il-Polonja, l-istudji kollha dwar l-MEIP imwettqa sa issa pprovdew għall-bejgħ tal-karburanti permezz ta’ operatur estern. Il-bejgħ tal-karburanti mill-maniġer tal-ajruport għandu jżid il-marġini ta’ profitt tal-kumpanija f’din l-attività minn PLN […] (EUR […]) għal kull litru (fejn il-karburant jinbiegħ minn operatur estern) għal PLN […] (EUR […]) (fejn il-karburant jinbiegħ direttament mill-maniġer tal-ajruport).
(53)
Fil-fehma tal-Polonja, dan id-dħul addizzjonali għandu jtejjeb ir-riżultat tal-aġġornament tal-MEI tal-2012. Il-Polonja tirrimarka li b’hekk huwa mistenni li l-NPV għall-proġett jiżdied minn PLN […] miljun (EUR […] miljun) għal PLN […] miljun (EUR […] miljun). Il-Polonja tgħaddi biex tispjega li l-IRR għandha tiżdied minn […] % għal […] %.
(54)
Il-Polonja ssostni li, b’mod alternattiv, id-dħul addizzjonali għandu jippermetti li l-imposti tal-ajruport jinżammu baxxi għall-kumpaniji tal-ajru għal perjodu ta’ żmien twil.
(55)
Il-Polonja kkonfermat li approċċ prudenzjali impedixxa l-bejgħ tal-karburanti min-naħa tal-ajruport milli jkun kopert mill-istudji dwar l-MEIP. Fiż-żmien meta saru dawn l-istudji, l-operatur tal-ajruport ma kellux l-awtorizzazzjonijiet meħtieġa jew xi garanzija li ser ikun jista’ jiksibhom.
(56)
Barra minn hekk, il-Polonja qalet li l-kumpanija għandha l-ħsieb li tipprovdi servizzi ta’ navigazzjoni lill-kumpaniji tal-ajru (minflok l-Aġenzija Pollakka għas-Servizzi tan-Navigazzjoni bl-Ajru). Il-Polonja tirrimarka li dan għandu jippermetti li titnaqqas it-tariffa tat-terminal imħallsa mill-kumpaniji tal-ajru (li bħalissa titħallas lill-Aġenzija) u b’hekk l-ajruport ta’ Gdynia jsir aktar attraenti għall-kumpaniji tal-ajru. Għaldaqstant, il-maniġer tal-ajruport ikun jista’ joffri lill-kumpaniji tal-ajru imposti tal-ajruport aktar kompetittivi mill-ajruporti tal-viċinat.
3.2. VALUTAZZJONI TAL-KOMPATIBBILTÀ
3.2.1. Għajnuna għall-investiment
(57)
Skont il-Polonja, il-kriterji tal-kompatibbiltà kollha stipulati fil-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005 għall-għajnuna ta’ investiment lill-ajruporti ġew issodisfati.
L-issodisfar ta’ objettiv definit b’mod ċar ta’ interess komuni
(58)
Il-Polonja ssostni li t-twaqqif tal-ajruport ta’ Gdynia, bħala element tas-sistema tat-trasport tal-Pomerania, għandu jtejjeb l-użu tal-infrastruttura disponibbli u jħalli impatt pożittiv fuq l-iżvilupp reġjonali, notevolment permezz ta’ żieda fl-impjiegi fl-ajruport, id-dħul mill-katina tal-provvista fis-suq tal-avjazzjoni u l-iżvilupp tat-turiżmu.
(59)
Il-Polonja tirreferi għall-“Istrateġija dwar l-iżvilupp tat-trasport reġjonali fil-Pomerania għall-perjodu 2007-2020”, li hija bbażata fuq il-previżjonijiet tat-traffiku tal-ajru għar-reġjun u li tirrikonoxxi l-ħtieġa li jinbena ċentru ta’ ajruporti li jaħdmu f’kooperazzjoni mill-qrib sabiex jissodisfaw il-ħtiġijiet tal-popolazzjoni taż-żona tat-Tricity (26).
(60)
Skont il-Polonja, l-argumenti ewlenin għall-bini ta’ ċentru ta’ ajruporti fiż-żona tat-Tricity huma: iż-żieda tat-traffiku tal-ajru fil-Polonja, in-nuqqas ta’ kamp ta’ applikazzjoni għaż-żieda tal-kapaċità tal-ajruport ta’ Gdansk u l-estensjoni tal-agglomerazzjoni fuq distanza ta’ kważi 60 km (jew aktar minn 100 km jekk jiġu inklużi l-bliet ta’ Tczew u Wejherowo). Il-Polonja ssostni li għalkemm l-ajruport ta’ Gdansk bħalissa għandu kapaċità ta’ madwar 5 miljun passiġġier, xi previżjonijiet tat-traffiku tal-ajru qegħdin jipproġettaw li t-traffiku tal-passiġġieri potenzjali f’dak l-ajruport jista’ jaqbeż is-6 miljun passiġġier fl-2035. Minn naħa waħda, il-Polonja sostniet fil-kummenti tagħha li r-restrizzjonijiet ambjentali u l-iżviluppi residenzjali fil-viċinanza tal-ajruport ta’ Gdansk jillimitaw il-prospetti għall-espansjoni ulterjuri tiegħu. Min-naħa l-oħra, fil-kummenti tagħha tas-6 ta’ Diċembru 2012, il-Polonja invokat il-pjan prinċipali tal-ajruport ta’ Gdansk sabiex targumenta li ma hemm ebda restrizzjoni fir-rigward tal-espansjoni tal-ajruport ta’ Gdansk.
(61)
Il-Polonja tgħid li s-sigurtà fl-ajru tirrikjedi wkoll il-bini ta’ ċentru ta’ ajruporti fiż-żona tat-Tricity, bl-ajruport ta’ Gdynia jservi bħala ajruport ta’ riserva f’każ ta’ emerġenza (l-inżul fl-ajruport ta’ Gdynia huwa possibbli f’madwar 80 % tal-każijiet meta s-sħab u l-viżibilità ma jippermettux li jsir inżul fl-ajruport ta’ Gdansk).
(62)
Fl-aħħarnett, il-Polonja ssostni li l-iżvilupp tal-ajruport ta’ Gdynia jikkorrespondi għall-objettivi tad-dokumenti ta’ strateġija reġjonali u nazzjonali li jikkonċernaw l-iżvilupp tal-infrastruttura tal-avjazzjoni fil-Polonja. Il-Polonja tispjega li l-iżvilupp tal-ajruport ta’ Gdynia mistenni jkollu impatt pożittiv fuq l-iżvilupp tal-Pomerania u l-użu tal-infrastruttura militari eżistenti, kif ukoll li huwa kumplimentari għall-ajruport ta’ Gdansk.
In-neċessità u l-proporzjonalità tal-infrastruttura
(63)
Il-Polonja ssostni li l-infrastruttura hija neċessarja u proporzjonali għall-objettiv stabbilit minħabba l-iskala żgħira tal-operazzjonijiet tal-ajruport (sehem ta’ 1,55 % fis-suq tal-avjazzjoni Pollakk fl-2030), il-previżjonijiet għall-volumi tat-traffiku tal-passiġġieri li jaqbżu l-kapaċità tal-espansjoni tal-ajruport ta’ Gdansk, l-attrazzjoni tar-reġjun għat-turiżmu u r-rata għolja ta’ żvilupp ipprojettata għall-Pomerania.
(64)
Il-Polonja tagħmel enfasi fuq ir-rwol strateġiku tal-mitjar militari ta’ Gdynia fir-reġjun u tinnota li l-użu tal-infrastruttura eżistenti jnaqqas l-ispejjeż ta’ investiment u jimmassimizza l-impatt pożittiv fuq l-iżvilupp reġjonali.
(65)
Il-Polonja tirrimarka wkoll li l-ispejjeż tnaqqsu u l-effettività tal-investiment żdiedet permezz tal-implimentazzjoni ta’ soluzzjonijiet tekniċi bħal, pereżempju, il-kostruzzjoni ta’ terminal tal-avjazzjoni ġenerali għat-traffiku tal-passiġġieri u tal-avjazzjoni ġenerali, li jilqa’ fih il-maġġoranza tas-servizzi pprovduti fl-ajruport (il-gwardji tal-fruntieri, l-uffiċċji doganali, il-pulizija, il-brigata tat-tifi tan-nar, il-maniġment) f’bini wieħed u l-adattament ta’ binjiet eżistenti oħrajn sabiex isir l-aħjar użu minnhom. Barra minn hekk, l-ispejjeż operattivi tal-infrastruttura se jiġu kondiviżi mal-armata.
Prospetti sodisfaċenti għall-użu fuq perjodu ta’ żmien medju
(66)
Il-Polonja tirrimarka li l-prospetti għall-użu fuq perjodu ta’ żmien medju għall-ajruport ta’ Gdynia huma sodisfaċenti, grazzi għat-tkabbir tal-PDG fil-Pomerania, li mistenni jaqbeż il-medja għall-Polonja u l-UE, l-attrazzjoni tar-reġjun għat-turisti, l-istatus tiegħu bħala ċentru ta’ investiment barrani u l-previżjoni tat-tkabbir fit-traffiku tal-ajru.
(67)
Il-Polonja tenfasizza li l-kollaborazzjoni ppjanata mal-ajruport ta’ Gdansk u l-kumplimentarjetà tas-servizzi offruti miż-żewġ ajruporti (l-ajruport ta’ Gdynia sejjer ikun iddedikat primarjament għat-traffiku tal-avjazzjoni ġenerali) ikomplu jsaħħu l-prospetti fuq perjodu ta’ żmien medju u fit-tul għall-ajruport ta’ Gdynia.
(68)
Il-Polonja tgħaddi biex tispjega li l-ajruport qiegħed jippjana wkoll li jiżviluppa attivitajiet speċjalizzati relatati mal-avjazzjoni fiż-żona tal-ajruport, bħall-produzzjoni ta’ service parts sempliċi, it-tiswija tal-parts tal-inġenji tal-ajru jew il-produzzjoni ta’ komponenti/prodotti oħrajn fornuti fuq bażi ta’ “just-in-time”.
(69)
Il-Polonja tirreferi għal ittra ta’ intenzjoni ffirmata minn bank kummerċjali u li tesprimi r-rieda tal-bank li jibda taħditiet dwar il-finanzjament tal-investiment fl-ajruport ta’ Gdynia bħala prova oħra tal-attrazzjoni tal-proġett.
L-impatt fuq l-iżvilupp tal-kummerċ li jmur kontra l-interess komuni
(70)
Billi l-ajruport ta’ Gdynia għandu jkun ajruport b’sehem żgħir mis-suq (li jservi inqas minn miljun passiġġier fis-sena), il-Polonja ma tqisx li l-impatt tal-proġett fuq il-kummerċ imur kontra l-interess komuni. Fid-dawl tat-tkabbir ipprojettat fit-traffiku tal-ajru, il-Polonja qiegħda tistenna li l-ajruporti ta’ Gdansk u Gdynia jifformaw ċentru tal-avjazzjoni kooperattiv li jservi liż-żona tat-Tricity fil-Pomerania u joffri servizzi kumplimentari.
(71)
Il-Polonja tenfasizza li l-ajruport ta’ Gdynia mhuwiex sejjer ikun kompetitur għall-ajruport ta’ Gdansk, minħabba li huwa sejjer jiffoka fuq il-provvista ta’ servizzi għas-settur tal-avjazzjoni ġenerali (servizzi ta’ manutenzjoni, tiswija u rikostruzzjoni, akkademja tat-titjir) u jikkoopera mal-port marittimu ta’ Gdynia.
(72)
Il-Polonja ssostni wkoll li t-traffiku tat-titjiriet charter u low-cost fl-ajruport ta’ Gdynia mhuwiex sejjer ikun għas-spejjeż tal-ajruport ta’ Gdansk, iżda għandu jirriżulta minn żieda globali fil-ġid u l-mobilità. Il-Polonja tirrimarka li r-rata li biha qiegħed jikber l-ajruport ta’ Gdansk u n-natura tal-operazzjonijiet tal-inġenji tal-ajru li jimmaniġġa jfissru li n-numru ta’ titjiriet li qiegħed jimmaniġġa xi darba jew oħra ser ikollu jiġi llimitat. Il-Polonja tgħid li dawn il-konklużjonijiet huma ppreżentati fir-rapport ta’ valutazzjoni tal-impatt ambjentali fuq il-proġett “L-espansjoni tal-Ajruport Lech Wałęsa Gdansk”.
(73)
Il-Polonja tispjega li l-investiment fl-ajruport ta’ Gdynia jista’ jillimita l-ispejjeż soċjali u finanzjarji ta’ kwalunkwe restrizzjoni fuq l-attività fl-ajruport ta’ Gdansk. Il-Polonja tirrimarka li ċ-ċaqliq ta’ ċertu ammont ta’ traffiku tal-ajru mill-ajruport ta’ Gdansk għall-ajruport ta’ Gdynia għandu jirriżulta f’użu aħjar tal-kapaċità fiż-żewġ ajruporti.
In-neċessità tal-għajnuna u l-effett ta’ inċentiv
(74)
Il-Polonja ssostni li l-kumpanija ma kinitx twettaq il-proġett mingħajr finanzjament pubbliku. Il-Polonja tinnota li l-għajnuna nżammet għal minimu u li l-ispejjeż tal-proġett tnaqqsu u tjiebu bl-użu tal-infrastruttura militari eżistenti.
(75)
Fil-fehma tal-Polonja, l-injezzjonijiet tal-kapital fl-ajruport ta’ Gdynia huma meħtieġa u limitati għal minimu, kif ikkonfermat minn:
(i)
ir-rata ta’ redditu interna tal-proġett ta’ […] %, ftit biss ogħla mir-rata ta’ skont (il-kost tal-ekwità), li hija ta’ […] % (ibbażata fuq l-istudju dwar l-MEIP tal-2012);
(ii)
il-ħtieġa, prevista fil-projezzjonijiet finanzjarji, li jittieħed self ta’ kapital tax-xogħol sabiex jiffinanzja l-operazzjonijiet tal-ajruport, minħabba li altrimenti l-kumpanija tista’ titlef il-likwidità;
(iii)
il-fatt li l-finanzjament totali mill-kapital tal-ekwità huwa aktar baxx min-nefqa kapitali totali (il-finanzjament mill-kapital tal-ekwità jammonta għal inqas minn […] tal-ispejjeż totali fi flus fil-perjodu ta’ previżjoni, inkluża n-nefqa kapitali totali).
(76)
Il-Polonja tgħaddi biex tispjega l-proporzjonalità tal-miżura ta’ għajnuna, billi tqabbel il-finanzjament pubbliku tagħha (madwar PLN 148 f’termini reali) ma’ dak ta’ investiment ġdid (l-Ajruport Lublin-Świdnik, li l-ispejjeż netti tal-kostruzzjoni għalih kienu ta’ madwar PLN 420 miljun) u investiment ibbażat fuq mitjar militari (l-Ajruport Warsaw-Modlin, li l-kostruzzjoni tiegħu sa issa ġiet tiswa kważi PLN 454 miljun).
3.2.2. Għajnuna operattiva
(77)
Il-Polonja ssostni li l-proġett jissodisfa l-kriterji tal-kompatibbiltà stipulati fl-RAG għall-għajnuna operattiva f’reġjun kopert mill-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE. Fil-fehma tal-Polonja, l-għajnuna operattiva għall-proġett:
i.
hija maħsuba biex tiffinanzja sett predefinit ta’ nfiq;
ii.
hija limitata għal minimu neċessarju u tingħata fuq bażi temporanja (l-għajnuna għall-ispejjeż operattivi tingħata sal-limitu u għall-perjodu neċessarju sabiex l-ajruport jibda jopera, jiġifieri sal-aħħar tal-2018);
iii.
hija digressiva u tonqos minn […] % tan-nefqa kapitali fl-2013 għal […] % fl-2018;
iv.
hija mfassla sabiex tissodisfa l-miri tal-proġett fir-rigward tal-iżvilupp reġjonali u t-tnaqqis tal-limitazzjonijiet eżistenti. Wara li kkunsidrat l-ammont tal-għajnuna fir-rigward tal-effetti ta’ benefiċċju tagħha fuq l-iżvilupp tal-Pomerania, il-Polonja ssostni li din l-għajnuna għandha titqies bħala waħda proporzjonali.
(78)
Il-Polonja tenfasizza wkoll li l-għajnuna hija intiża għal ajruport żgħir b’kapaċità massima ta’ miljun passiġġier fis-sena, li jfisser li r-riskju ta’ distorsjoni tal-kompetizzjoni u li jkollu effett li jmur kontra l-interess komuni huwa minimu, speċjalment fid-dawl tal-kooperazzjoni ppjanata bejn l-ajruporti ta’ Gdynia u Gdansk u l-kumplimentarjetà tal-kooperazzjoni tagħhom.
(79)
Il-Polonja tirrimarka wkoll li l-kooperazzjoni li qiegħda tiġi nnegozjata bħalissa mal-utent militari tal-ajruport u l-parteċipazzjoni ta’ dan tal-aħħar fl-ispejjeż operattivi tal-ajruport għandhom inaqqsu t-telf u l-ispejjeż operattivi tal-kumpanija.
4. OSSERVAZZJONIJIET MINN PARTIJIET TERZI
(80)
Il-Kummissjoni ma rċeviet ebda osservazzjoni minn partijiet interessati wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-finanzjament mogħti lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd minn Gdynia u Kosakowo.
5. VALUTAZZJONI
5.1. L-EŻISTENZA TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT
(81)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jistipula li “kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunwe forma li tfixkel jew li thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti, hija inkompatibbli mas-suq intern, jekk din taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.”
(82)
Il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE huma kumulattivi. Għalhekk, sabiex jiġi stabbilit jekk il-miżura inkwistjoni tikkostitwix għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, jeħtieġ li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin. L-appoġġ finanzjarju għandu:
i.
jingħata mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat;
ii.
jiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti;
iii.
ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni; u
iv.
jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
5.1.1. L-attività ekonomika u l-kunċett ta’ impriża
(83)
Skont każistika stabbilita, il-Kummissjoni għandha l-ewwel tistabbilixxi jekk Gdynia-Kosakowo Airport Ltd hijiex impriża fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Il-kunċett ta’ impriża jkopri kwalunkwe entità involuta f’attività ekonomika, irrispettivament mill-istatus legali tagħha u l-mod li bih tiġi ffinanzjata (27). Kwalunkwe attività li tikkonsisti fl-offerta ta’ prodotti jew servizzi f’suq partikolari hija attività ekonomika
84)
Fis-sentenza tagħha dwar “l-ajruport ta’ Leipzig-Halle”, il-Qorti tal-Ġustizzja kkonfermat li l-operat ta’ ajruport għal skop kummerċjali u l-kostruzzjoni tal-infrastruttura tal-ajruport jikkostitwixxu attività ekonomika (28). Ladarba operatur ta’ ajruport jipparteċipa f’attivitajiet ekonomiċi billi joffri servizzi ta’ ajruport bi ħlas, irrispettivament mill-istatus legali tiegħu jew il-mod li bih jiġi ffinanzjat, dan jikkostitwixxi impriża fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE u, għaldaqstant, ir-regoli tat-Trattat dwar l-għajnuna mill-Istat ikunu kapaċi japplikaw għall-vantaġġi mogħtija mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat lil dak l-operatur tal-ajruport (29).
(85)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tinnota li l-infrastruttura li hija s-suġġett tad-deċiżjoni preżenti għandha titħaddem fuq bażi kummerċjali mill-maniġer tal-ajruport Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. Billi l-maniġer tal-ajruport sejjer ikun qiegħed jitlob ħlas mingħand l-utenti għall-użu ta’ din l-infrastruttura, din tal-aħħar trid titqies bħala li hija kummerċjalment sfruttabbli. Minn dan isegwi li l-entità li tisfrutta din l-infrastruttura tikkostitwixxi impriża għall-finijiet tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(86)
Madankollu, mhux l-attivitajiet kollha ta’ maniġer ta’ ajruport huma neċessarjament ta’ natura ekonomika (30).
(87)
Il-Qorti tal-Ġustizzja (31) ddeċidiet li l-attivitajiet li normalment jaqgħu taħt ir-responsabbiltà tal-Istat fl-eżerċizzju tas-setgħat uffiċjali tiegħu bħala awtorità pubblika mhumiex ta’ natura ekonomika u ma jaqgħux taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. Tali attivitajiet jinkludu, pereżempju, is-sikurezza, il-kontroll tat-traffiku tal-ajru, il-pulizija, id-dwana, eċċ. Il-finanzjament għandu jkun strettament limitat għal kumpens tal-ispejjeż li jikkawżaw u ma jistax jintuża minflok sabiex jiffinanzja attivitajiet ekonomiċi oħrajn (32).
(88)
Għalhekk, il-finanzjament tal-attivitajiet li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà pubblika jew tal-infrastruttura direttament relatata ma’ dawk l-attivitajiet b’mod ġenerali ma jikkostitwixxi ebda għajnuna mill-Istat (33). F’ajruport, attivitajiet bħall-kontroll tat-traffiku, il-pulizija, id-dwana, it-tifi tan-nar, l-attivitajiet neċessarji għall-protezzjoni tal-avjazzjoni ċivili kontra atti ta’ interferenza illegali u l-investimenti relatati mal-infrastruttura u t-tagħmir meħtieġa għat-twettiq ta’ dawn l-attivitajiet jitqiesu b’mod ġenerali bħala li huma ta’ natura mhux ekonomika (34).
(89)
Madankollu, il-finanzjament pubbliku ta’ attivitajiet mhux ekonomiċi marbuta mill-qrib mat-twettiq ta’ attività ekonomika ma għandux iwassal għal diskriminazzjoni bla bżonn bejn il-kumpaniji tal-ajru u l-maniġers tal-ajruporti. Tabilħaqq, hija każistika stabbilita li hemm vantaġġ meta l-awtoritajiet pubbliċi jeħilsu lill-impriżi mill-ispejjeż inerenti għall-attivitajiet ekonomiċi tagħhom (35). Għalhekk, jekk f’sistema legali partikolari huwa normali li l-kumpaniji tal-ajru jew il-maniġers tal-ajruporti jġorru l-ispejjeż ta’ ċerti servizzi, filwaqt li xi kumpaniji tal-ajru jew maniġers tal-ajruporti li jipprovdu l-istess servizzi f’isem l-istess awtoritajiet pubbliċi ma jkollhomx għaliex iġorru dawk l-ispejjeż, dawn tal-aħħar jistgħu jgawdu vantaġġ, anki jekk dawk is-servizzi minnhom infushom jitqiesu bħala mhux ekonomiċi. Għalhekk, huwa neċessarju li ssir analiżi tal-qafas legali applikabbli għall-operatur tal-ajruport sabiex jiġi vvalutat jekk, taħt il-qafas legali, il-maniġers tal-ajruporti jew il-kumpaniji tal-ajru għandhomx jintalbu jġorru l-ispiża tal-provvista ta’ xi attivitajiet li minnhom infushom jistgħu ma jkunux ekonomiċi, iżda li jkunu inerenti għall-iskjerament tal-attivitajiet ekonomiċi tagħhom.
(90)
Anki jekk l-attivitajiet imsemmija fil-premessa 88 jistgħu jitqiesu bħala li huma ta’ natura mhux ekonomika, il-Kummissjoni tosserva li l-liġi Pollakka (36) tobbliga lill-maniġers tal-ajruporti sabiex jiffinanzjaw il-faċilitajiet u t-tagħmir meħtieġa għat-twettiq ta’ dawn l-attivitajiet mir-riżorsi tagħhom stess.
(91)
Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-finanzjament pubbliku pprovdut lill-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia għall-faċilitajiet u t-tagħmir imsemmija fuq jeħilsuh mill-ispejjeż li huma inerenti għall-attività ekonomika tiegħu (ara t-Taqsima 5.1.3). Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kapital allokat għal dawk il-faċilitajiet u t-tagħmir għandu jiġi inkluż meta tiġi kkalkolata l-profittabbiltà tal-investiment inkwistjoni. Sabiex tagħmel dan, il-Kummissjoni qiegħda tapplika l-approċċ segwit kif xieraq mill-Polonja fl-istudji dwar l-MEIP.
5.1.2. Ir-riżorsi tal-Istat u l-imputabbiltà lill-Istat
(92)
Il-kunċett ta’ għajnuna mill-Istat japplika għal kwalunkwe vantaġġ mogħti permezz ta’ riżorsi tal-Istat mill-Istat innifsu jew minn kwalunkwe korp intermedjarju li jaġixxi permezz tas-setgħat mogħtija lilu (37). Għall-finijiet tal-Artikolu 107 tat-TFUE, ir-riżorsi tal-awtoritajiet lokali huma riżorsi tal-Istat (38). Fil-każ preżenti, il-kapital injettat fi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd jiġi mill-baġits ta’ żewġ awtoritajiet lokali, jiġifieri Gdynia u Kosakowo. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li r-riżorsi taż-żewġ muniċipalitajiet involuti huma riżorsi tal-Istat.
(93)
Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni tikkunsidra l-investimenti li jridu jiġu ffinanzjati permezz ta’ riżorsi tal-Istat u li għandhom ikunu imputabbli lill-Istat.
5.1.3. Vantaġġ ekonomiku
(94)
Il-Kummissjoni tosserva li l-Polonja qiegħda ssostni, minn naħa waħda, li l-injezzjonijiet tal-kapital huma konformi mal-MEIP, filwaqt li, min-naħa l-oħra, tikkunsidra l-għajnuna bħala kompatibbli, minħabba li l-operatur tal-ajruport ma seta’ jagħmel ebda investiment mingħajr il-finanzjament pubbliku
(95)
Sabiex jiġi stabbilit jekk il-miżura inkwistjoni f’dan il-każ tagħtix lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd vantaġġ li ma kinitx tirċievi taħt kundizzjonijiet tas-suq normali, il-Kummissjoni trid tqabbel l-imġiba tal-azzjonisti pubbliċi tal-maniġer tal-ajruport ma’ dik ta’ investitur f’ekonomija tas-suq iggwidat minn prospetti ta’ profittabbiltà fuq perjodu ta’ żmien itwal (39).
(96)
Kwalunkwe riperkussjoni pożittiva fuq l-ekonomija tar-reġjun fejn jinsab l-ajruport għandha tiġi injorata fil-valutazzjoni, minħabba li l-Qorti spjegat li l-mistoqsija rilevanti li trid issir meta jiġi applikat l-istudju dwar l-MEIP hija “jekk f’ċirkostanzi simili, azzjonist privat, wara li jkun ikkunsidra l-prevedibbiltà li jikseb ritorn u wara li jkun warrab kull kunsiderazzjoni ta’ natura soċjali, ta’ politika reġjonali u settorjali, ikunx lest li jissottoskrivi l-kapital inkwistjoni” (40).
(97)
Il-Polonja ssostni li l-miżuri kkonċernati ma jagħtux vantaġġ ekonomiku lill-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia, minħabba li huma konformi mal-MEIP. Kif deskritt fit-taqsima 3.1, bil-għan li tappoġġja dan, il-Polonja ssottomettiet tliet studji dwar l-MEIP imwettqa minn PWC (41). F’Novembru 2013, il-Polonja sostniet ukoll li sorsi ġodda ta’ dħul għandhom itejbu l-NPV tal-proġett (jiġifieri l-bejgħ tal-karburanti u s-servizzi ta’ navigazzjoni). Fiż-żmien tad-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Polonja kienet issottomettiet biss l-aġġornament tal-MEIP tal-2012.
(98)
Minkejja l-fatt li l-ftehim tal-azzjonisti tal-2011 rabat lil Gdynia u Kosakowo sabiex jipprovdu kontribuzzjonijiet fi flus u mhux fi flus sabiex jiffinanzjaw il-proġett ta’ investiment sal-2040, il-Polonja ssostni li huma biss l-aġġornament tal-MEIP tal-2012 u l-aħħar informazzjoni dwar il-flussi tad-dħul addizzjonali li huma rilevanti meta jiġi vvalutat jekk l-injezzjonijiet tal-kapital humiex kompatibbli mas-suq intern.
(99)
Fil-kawża Stardust Marine, il-Qorti qalet li, “[…] sabiex ikun eżaminat jekk l-Istat ikunx adotta jew le l-imġiba ta’ investitur prudenti li jopera f’ekonomija tas-suq, jeħtieġ li wieħed iqiegħed lilu nnifsu fil-kuntest tal-perjodu li matulu jkunu ttieħdu l-miżuri ta’ appoġġ finanzjarju, sabiex jivvaluta r-razzjonalità ekonomika tal-imġiba tal-Istat u, b’hekk, joqgħod lura milli jagħmel xi valutazzjoni msejsa fuq sitwazzjoni sussegwenti” (42).
(100)
Barra minn hekk, fil-kawża EDF, il-Qorti ddeċidiet li, “[…] għall-finijiet li jintwera li, qabel jew fl-istess ħin li jagħti l-vantaġġ, l-Istat Membru ħa dik id-deċiżjoni bħala azzjonista, mhuwiex biżżejjed li wieħed jistrieħ fuq l-evalwazzjonijiet ekonomiċi magħmula wara li jkun ingħata l-vantaġġ, fuq sejba retrospettiva li l-investiment magħmul mill-Istat Membru kkonċernat kien tabilħaqq profittabbli, jew fuq ġustifikazzjonijiet sussegwenti tal-kors ta’ azzjoni tabilħaqq magħżul” (43).
(101)
Sabiex tkun tista’ tapplika l-MEIP, il-Kummissjoni għandha tqiegħed lilha nnifisha fil-kuntest tal-perjodu li matulu jkunu ttieħdu d-deċiżjonijiet individwali li jikkonċernaw il-konverżjoni tal-mitjar militari preċedenti f’ajruport ċivili. Il-Kummissjoni għandha tibbaża l-valutazzjoni tagħha fuq l-informazzjoni u s-suppożizzjonijiet disponibbli għall-azzjonisti pubbliċi fiż-żmien meta tkun ittieħdet id-deċiżjoni li tirrigwarda l-arranġamenti finanzjarji tal-proġett ta’ investiment.
(102)
Il-Kummissjoni tqis l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 bħala l-ewwel analiżi rilevanti għall-finijiet li jiġi stabbilit jekk il-muniċipalitajiet ta’ Gdynia u Kosakowo aġixxewx bħala investitur privat. Tabilħaqq, il-valutazzjoni ta’ jekk l-intervent tal-Istat huwiex konformi mal-kundizzjonijiet tas-suq għandha titwettaq fuq il-bażi ta’ analiżi ex-ante, billi jiġu kkunsidrati l-informazzjoni u d-dejta disponibbli fil-mument meta ttieħdet id-deċiżjoni dwar l-investiment.
(103)
Il-Kummissjoni tosserva li sal-2010 kienu twettqu studji u xogħlijiet preparatorji għall-proġett ta’ investiment inkwistjoni. Dawn kienu jinkludu l-pjan prinċipali għall-proġett ta’ investiment, ir-rapport ambjentali, id-dokumentazzjoni tad-disinn għat-terminal tal-avjazzjoni ġenerali, id-dokumentazzjoni tad-disinn għall-bini tal-amministrazzjoni u l-bini tal-brigata tat-tifi tan-nar, dokumenti speċjalizzati dwar l-avjazzjoni u studji oħrajn. Sal-aħħar tal-2010, l-ispiża ta’ dawn l-istudji kienet ta’ PLN […] miljun (EUR […]) (44). Dan juri li l-investituri ħadu d-deċiżjoni li jiżviluppaw l-ajruport ta’ Gdynia qabel l-2010. Gdynia u Kosakowo ħadu serje ta’ miżuri preliminari sabiex jimplimentaw il-proġett (ara l-premessa 10 aktar ‘il fuq) u ġew ikkummissjonati studji speċifiċi għal dak il-għan.
(104)
Barra minn hekk, kif tiddikjara l-Polonja, fl-2010, l-azzjonisti pubbliċi tal-maniġer tal-ajruport iffinalizzaw it-tħejjijiet għall-proġett ta’ investiment inkwistjoni. Fl-istess sena, l-azzjonisti pubbliċi żiedu l-kapital azzjonarju tal-kumpanija għal PLN 6,05 miljun (madwar EUR 1,5 miljun) bil-għan li jimplimentaw il-proġett ta’ investiment. L-investimenti ewlenin fl-assi fissi (bħall-kostruzzjoni tat-terminal tal-avjazzjoni ġenerali) kienu ppjanati li jibdew fl-2011, iżda fil-fatt bdew fl-2012. Il-Kummissjoni temmen li kwalunkwe investitur privat seta’ jivvaluta l-profittabbiltà mistennija tal-proġett f’dak il-mument. Li kieku l-pjan ta’ investiment ma weriex rata ta’ redditu aċċettabbli jew li kieku kien ibbażat fuq suppożizzjonijiet dubjużi, investitur privat ma kienx ikun jista’ jibda jimplimenta l-pjan u ma kienx jonfoq aktar flus fuqu, minbarra l-flus li kien diġà nefaq fuq ix-xogħlijiet preparatorji msemmija fil-premessa ta’ hawn fuq
(a) Injezzjonijiet ta’ kapital
(105)
Fir-rigward tal-injezzjonijiet ta’ kapital, il-Kummissjoni tinnota li l-ewwel injezzjoni ta’ kapital importanti ta’ PLN 4,4 miljun ġiet deċiża fid-29 ta’ Lulju 2010 (li żiedet bi kważi erba’ darbiet il-kapital eżistenti ta’ PLN 1,7 miljun), ftit wara li ġie ffinalizzat l-istudju dwar l-MEIP 2010 tas-16 ta’ Lulju 2010. Minbarra dan, il-ftehim dwar l-injezzjonijiet tal-kapital ulterjuri (sal-2040) għall-finanzjament tal-proġett ta’ konverżjoni (imsemmi fil-premessa 33) ġie ffirmat f’Marzu 2011 (saħansitra qabel l-iffinalizzar tat-tieni studju dwar l-MEIP tat-13 ta’ Mejju 2011). Barra minn hekk, fl-istess żmien ġew konklużi l-ftehim operattiv mal-utent militari tal-ajruport (fis-7 ta’ Marzu 2011) u l-ftehim tal-kiri għall-art tal-kumpanija (fil-11 ta’ Marzu 2011 (imsemmi aktar ‘il fuq fil-premessa 33)).
(106)
Il-Kummissjoni tenfasizza wkoll li l-Polonja kkonfermat li d-deċiżjoni dwar l-injezzjoni tal-kapital meħuda fid-29 ta’ Lulju 2010 kienet ibbażata fuq il-valutazzjoni ekonomika tal-proġett inkluża fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010. Għalhekk, jidher ċar li f’dan l-istadju l-azzjonisti pubbliċi kienu ddeċidew li jipparteċipaw fil-proġett ta’ investiment inkwistjoni, li kellu jiġi implimentat fuq medda ta’ 30 sena. Anki jekk huwa possibbli għal investitur privat li jaġġusta l-pjan ta’ investiment tiegħu matul il-kors tal-implimentazzjoni tiegħu fid-dawl taċ-ċirkostanzi li qegħdin jinbidlu, huwa ċar li kwalunkwe investitur privat għandu jkun diġà vvaluta l-merti tal-proġett ta’ investiment inkwistjoni fl-2010 qabel jibda jpoġġi riżorsi sostanzjali fih.
(107)
Sa dak iż-żmien li sar l-ewwel aġġornament tal-MEIP fl-2011, l-azzjonisti pubbliċi kienu diġà injettaw PLN 6,05 miljun fil-kumpanija (ara t-Tabella 3). Il-kumpanija kienet diġà kriet l-art għall-ajruport minn Kosakowo (il-ftehim tal-kiri bejn Gdynia-Kosakowo Airport Ltd u Kosakowo ġie ffirmat fil-11 ta’ Marzu 2011) u kienet iffirmat ukoll ftehim operattiv mal-utent militari tal-ajruport (fis-7 ta’ Marzu 2011). Barra minn hekk, fil-11 ta’ Marzu 2011, l-azzjonisti ffirmaw ftehim dwar iż-żidiet fil-kapital azzjonarju tal-kumpanija sal-2040 (45). Minbarra dan, sakemm ġie ffinalizzat it-tieni aġġornament tal-istudju dwar l-MEIP f’Lulju 2012, l-azzjonisti pubbliċi kienu injettaw total ta’ PLN 64,810 miljun (jiġifieri madwar 70 % tal-kapital kollu injettat). Il-Kummissjoni tenfasizza li l-istudji dwar l-MEIP tal-2011 u tal-2012 bla dubju jirrappreżentaw aġġustamenti għall-pjan ta’ investiment inizjali, li abbażi tiegħu ttieħdet id-deċiżjoni inizjali li jingħata bidu għall-proġett tal-konverżjoni tal-mitjar militari. B’hekk, minkejja li saru injezzjonijiet ta’ kapital akbar wara l-ewwel studju dwar l-MEIP tal-2010, dawk l-injezzjonijiet ma jistgħux jiġu eżaminati b’mod iżolat.
(b) Nefqa kapitali
(108)
Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2012, l-investimenti fl-assi fissi huma maqsuma f’4 fażijiet. L-ewwel fażi tal-proġett ta’ investiment kienet tkopri x-xogħol tad-disinn, iżda wkoll l-ikklerjar tas-sit (l-ikklerjar ta’ siġar u arbuxelli, it-tiġrif ta’ għadd ta’ hangars u l-livellar tal-art). Dawn l-ispejjeż ġew imġarrba fl-2011 u kienu jammontaw għal total ta’ PLN […] miljun (EUR […]). It-tieni fażi tal-proġett, li kienet tinvolvi l-kostruzzjoni tat-terminal tal-avjazzjoni ġenerali, tal-bini tal-amministrazzjoni u tal-bini tal-brigata tat-tifi tan-nar kienet diġà bdiet fl-2012. It-tieni fażi tal-proġett hija l-aktar waħda importanti f’termini tan-nefqa kapitali, li kienet tammonta għal […] % tan-nefqa kapitali (minn hawn ‘il quddiem “capex”) nominali fil-perjodu 2012-2013. Skont l-informazzjoni sottomessa mill-Polonja, in-nefqa kapitali fl-2012 kienet tammonta għal PLN […] miljun (li aktar minn nofshom intefqu saħansitra qabel kien beda l-aġġornament tal-istudju tal-2012). Il-grafika ta’ hawn taħt (il-Figura 2) turi l-capex (nominali) skont il-fażi ta’ investiment kif ippreżentata fl-istudju dwar l-MEIP tal-2012.
Figura 2
Il-Capex skont il-fażi (l-istudju dwar l-MEIP tal-2012)
(…)
(109)
Fid-dawl tal-premessi 103 u 108, il-Kummissjoni tqis li la l-istudju dwar l-MEIP tal-2011 u lanqas dak tal-2012 ma twettqu fil-ħin u fuq il-bażi tal-informazzjoni li kienet għad-dispożizzjoni tal-azzjonisti pubbliċi meta ttieħdet id-deċiżjoni prinċipali li jiġi ffinanzjat il-proġett ta’ konverżjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma tistax tikkunsidra b’mod retroattiv is-sorsi ta’ dħul addizzjonali ppjanati abbażi tal-informazzjoni pprovduta f’Novembru 2013 sabiex tiġġustifika d-deċiżjonijiet meħuda mill-azzjonisti pubbliċi fl-2010 u fl-2011
(110)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li, sabiex tivvaluta jekk Gdynia u Kosakowo aġixxewx bħala investitur privat prudenti li jopera f’ekonomija tas-suq, hija għandha primarjament tibbaża l-valutazzjoni tagħha fuq l-istudju dwar l-MEIP tal-2010, billi tinjora kwalunkwe żviluppi ulterjuri u informazzjoni li ma kinitx għad-dispożizzjoni ta’ dawk l-azzjonisti pubbliċi fiż-żmien meta ħadu d-deċiżjoni tagħhom illi jimplimentaw il-proġett ta’ investiment inkwistjoni.
(111)
Min-naħa l-oħra, l-istudju dwar l-MEIP tal-2011 u l-istudju dwar l-MEIP tal-2012 ivvalutaw biss l-emendi għad-deċiżjoni inizjali li kienet ittieħdet fl-2010 fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010 sabiex jingħata bidu għall-proġett ta’ investiment. Tabilħaqq, l-istudju dwar l-MEIP tal-2012 jirrikonoxxi li numru ta’ investimenti (bħat-terminal tal-avjazzjoni ġenerali, il-bini tal-amministrazzjoni, is-sistema tal-ġenerazzjoni tal-elettriku) kienu diġà fi “stadju avvanzat ta’ implimentazzjoni”. Iż-żewġ studji sussegwenti juru li l-azzjonisti kienu ggwidati mill-iżviluppi fis-suq u kienu qegħdin jadattaw il-kamp ta’ applikazzjoni tal-proġett kif xieraq (‘il fuq jew ‘l isfel, skont it-tip ta’ investiment). Madankollu, dawn il-bidliet kienu marġinali meta mqabbla mad-deċiżjoni globali li l-bażi militari tinbidel f’ajruport ċivili. Il-grafika ta’ hawn taħt (il-Figura 3) turi n-nefqa kapitali kif ippreżentata fl-istudji dwar l-MEIP tal-2010, tal-2011 u tal-2012 (espressa f’termini reali fl-2010). Kif jista’ jidher, filwaqt li l-għażla taż-żmien u l-firxa tal-investimenti kienu aġġornati kemm fl-2011 kif ukoll fl-2012, dawn il-bidliet ma kinux sostanzjali meta mqabbla mad-daqs globali tal-proġett. Fl-2010, il-capex reali kienet stmata li hija ta’ madwar PLN […] miljun u din il-figura telgħet […] għal madwar PLN […] miljun kemm fl-2011 kif ukoll fl-2012 (jiġifieri […] % fuq perjodu ta’ investiment ta’ kważi 20 sena).
(112)
Fis-sustanza, f’dan il-każ, il-Kummissjoni għandha tivvaluta serje ta’ deċiżjonijiet rigward l-investiment meħuda fuq perjodu ta’ żmien qasir, li mhuwiex ikkaratterizzat mill-okkorrenza ta’ avvenimenti mhux previsti, mill-istess azzjonisti pubbliċi, għall-implimentazzjoni ta’ dak li essenzjalment huwa l-istess proġett ta’ investiment. Għalhekk, l-aġġornamenti tal-MEIP tal-2011 u tal-2012 ma jistgħux jittrasformaw deċiżjoni ta’ investiment, li fiż-żmien li ttieħdet ma kinitx konformi mal-MEIP, f’deċiżjoni ta’ investiment raġonevoli. L-aktar l-aktar, l-aġġornamenti jistgħu juru li l-awtoritajiet Pollakki aġixxew bħala investitur privat biss jekk juru li, bl-investiment ta’ fondi addizzjonali, il-proġett jista’ jrendi qligħ li jkun kapaċi jirrimunera b’mod adegwat il-kapital li kien u li għandu jiġi investit (jew li jirrimunera dak il-kapital b’mod adegwat anki meta jieħu f’kunsiderazzjoni r-riskju li jkollu jħallas lura kwalunkwe għajnuna mhux legali li jkun irċieva fil-passat).
Figura 3
Il-Capex (f’PLN ‘000) kif ipprojettata fl-istudji dwar l-MEIP tal-2010, tal-2011 u tal-2012 (f’termini reali fl-2010)
(…)
L-applikazzjoni tal-MEIP fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010
(113)
L-istudju dwar l-MEIP tal-2010 ipprovdut mill-Polonja huwa bbażat fuq pjan ta’ direzzjoni tan-negozju li qiegħed jipproġetta l-flussi tal-flus futuri għall-investituri fl-ekwità għall-perjodu 2010-2040. Fiż-żmien meta twettaq l-istudju dwar l-MEIP, il-Polonja kienet qiegħda tistenna li l-ajruport jibda jimmaniġġa t-traffiku tal-avjazzjoni ġenerali fl-2011, it-titjiriet charter fl-2013 u l-LCCs fl-2015. Dan għandu jirriżulta f’żieda kostanti fin-numru ta’ passiġġieri moqdija minn […] passiġġieri fl-2013 sa kważi […] miljun fl-2024 u 1,753 miljun fl-2040 (kif muri fit-Tabella 5 ta’ hawn taħt).
Tabella 5
Il-projezzjonijiet tat-traffiku għall-ajruport ta’ Gdynia użati fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010 (f’eluf)
L-iżvilupp mistenni fir-rigward tal-passiġġieri (l-MEIT tal-2010)
Sena
2013
2014
2015
2016
2020
2024
2028
2032
2036
2040
In-nru. ta' passiġġieri
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 752 835
(114)
Skont l-istudju dwar l-MEIP tal-2010, il-kumpanija għandha tibda tagħmel il-profitt fil-livell tal-EBITDA mill-2018. Il-fluss tal-flus skontat annwali għandu jsir pożittiv mill-2020, kif muri mill-figura ta’ hawn taħt (il-Figura 4). Madankollu, fuq bażi kumulattiva (jiġifieri wara l-aggregazzjoni annwali tal-flussi tal-flus tas-snin preċedenti), id-DCF totali fuq il-perjodu kollu (2010-2040) mistenni jkun negattiv (kif muri fil-Figura 1). Fi kliem ieħor, il-flussi tal-flus pożittivi li mistennija jiġu ġġenerati mill-2018 mhumiex għoljin biżżejjed sabiex jikkumpensaw għall-flussi tal-flus negattivi ħafna rreġistrati fil-perjodi ta’ investiment preċedenti.
Figura 4
Id-DCF f’PLN ‘000 (skont l-istudju dwar l-MEIP tal-2010)
(…)
Sors:
Abbażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010
(115)
Wara l-2040, kien mistenni li l-maniġer tal-ajruport jibqa’ jikber dejjem b’rata ta’ tkabbir stabbli tal-likwidità ħielsa ta’ […] %. Taħt din is-suppożizzjoni, il-Polonja kkalkolat il-valur terminali tal-operatur tal-ajruport fl-2040. Il-valur terminali skontat jammonta għal PLN […] miljun
(116)
L-istudju dwar l-MEIP tal-2010 jirriżulta f’valur ta’ ekwità pożittiv (46) ta’ PLN […] miljun (jiġifieri madwar EUR […] miljun). Barra minn hekk, l-IRR tal-proġett ta’ investiment ta’ […] % hija ogħla mill-ispiża tal-kapital prevista tal-maniġer tal-ajruport ([…] %).
(117)
Il-Kummissjoni tinnota li l-ixprunatur tal-valur ewlieni tal-flussi tal-flus futuri tal-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia huwa d-dħul mistenni, li jiddependi fuq in-numri ta’ passiġġieri u fuq il-livell tal-imposti tal-ajruport imħallsa mill-kumpaniji tal-ajru. Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, id-dħul mil-LCC u mit-titjiriet charter (miżati tal-passiġġieri, tal-inżul u tal-ipparkjar) jammonta għal [80 - 90] % tad-dħul kollu fl-2040 u għal medja ta’ [80 - 90] % tad-dħul kollu matul il-perjodu kollu vvalutat, jiġifieri mill-2010 sal-2040. Il-Kummissjoni tinnota li dan il-fatt jikkontradixxi d-dikjarazzjonijiet tal-Polonja li l-attivitajiet tal-ajruport ta’ Gdynia għandhom jikkumplimentaw lil dawk tal-ajruport ta’ Gdansk, minħabba li l-ajruport ta’ Gdynia għandu jiffoka fuq l-attivitajiet tal-avjazzjoni ġenerali. Fil-fatt, kif muri mid-dejta ppreżentata hawn fuq, l-LCC u t-titjiriet charter huma s-sors ewlieni ta’ dħul f’ħafna mis-snin koperti mill-previżjoni. Madankollu, kif sejjer ikompli jiġi spjegat hawn taħt, il-maġġoranza tad-dħul tal-ajruport ta’ Gdansk tiġi wkoll mil-LCC u t-titjiriet charter (ara l-premessa 121).
(118)
Fil-kuntest tad-domanda mill-passiġġieri u d-domanda tat-trasportaturi tal-ajru, il-Kummissjoni tosserva li l-ajruport ta’ Gdynia ser ikollu l-istess catchment area bħall-ajruport ta’ Gdansk, li jinsab biss madwar 25 km bogħod mill-ajruport ta’ Gdynia. Fl-2012, l-ajruport ta’ Gdansk ġie estiż sabiex jaqdi sa 5 miljun passiġġier, filwaqt li hija ppjanata estensjoni oħra għall-2015 sabiex dan l-ajruport jibda jaqdi sa 7 miljun passiġġier. Din l-iskeda ta’ żmien għall-estensjoni kienet diġà magħrufa pubblikament fl-2010, jiġifieri fiż-żmien meta tħejja l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 (47). Barra minn hekk, il-finanzjament pubbliku għall-estensjoni tal-ajruport ta’ Gdansk għall-kapaċità ta’ 5 miljun passiġġier kien innotifikat ukoll lill-Kummissjoni fl-24 ta’ Settembru 2008 taħt il-każ dwar l-għajnuna mill-Istat Nru N472/08 u kien approvat mill-Kummissjoni fil-5 ta’ Frar 2009 (48).
(119)
Il-Polonja għarrfet lill-Kummissjoni li l-pjan prinċipali mħejji għall-ajruport ta’ Gdansk fl-2010 (49) jipprovdi għall-estensjoni tar-runway, taż-żoni fejn jinżammu l-ajruplani u ta’ infrastruttura oħra fl-ajruport, li permezz tagħha, fil-ġejjieni, l-ajruport ta’ Gdansk ikun jista’ jakkomoda ‘l fuq minn 10 miljun passiġġier fis-sena.
(120)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li fl-2010 l-ajruport ta’ Gdansk immaniġġa 2,2 miljun passiġġier (jiġifieri uża 45 % tal-kapaċità tiegħu, inkluża l-kapaċità taħt kostruzzjoni). Skont il-previżjonijiet ipprovduti għall-ajruport ta’ Gdansk, sal-2020 mistennija tintuża biss bejn 50 u 60 % tal-kapaċità disponibbli (50). Dawn il-previżjonijiet ma jeħdux f’kunsiderazzjoni l-bidu tal-operazzjonijiet fl-ajruport ta’ Gdynia (jiġifieri huwa preżunt li d-domanda kollha fil-catchment area tiġi ssodisfata mill-ajruport ta’ Gdansk). Il-Kummissjoni tinnota li l-ajruport ta’ Gdansk ser ikun jista’ jissodisfa d-domanda fir-reġjun għal perjodu twil ta’ żmien, jiġifieri sa mill-inqas l-2030, anki jekk huwa preżunt tkabbir dinamiku fit-traffiku tal-passiġġieri.
(121)
Kif ġie indikat hawn fuq, l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 għall-ajruport ta’ Gdynia qiegħed jistenna li l-medja tal-maġġoranza tad-dħul tiegħu ([80 - 90] % għall-perjodu kollu 2012 - 2040) tiġi ġġenerata mil-LCCs u mill-kumpaniji li joperaw titjiriet charter. F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li anki l-ajruport ta’ Gdansk jittratta primarjament it-traffiku ta’ titjiriet charter u LCC. Fl-2010, il-passiġġieri fuq titjiriet charter u LCC kienu jammontaw għal 72 % tal-passiġġieri kollha moqdija mill-ajruport ta’ Gdansk (51).
(122)
Minħabba l-prossimità mill-qrib għal ajruport stabbilit u mhux konġestjonat ieħor li jsegwi l-istess mudell kummerċjali b’kapaċità żejda sinjifikanti fit-tul, il-Kummissjoni tqis li l-kapaċità tal-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia li jattira t-traffiku u l-passiġġieri sejra tiddependi ħafna fuq il-livell ta’ imposti tal-ajruport offruti lill-kumpaniji tal-ajru, b’mod partikolari meta mqabbla ma’ dawk tal-eqreb kompetituri tiegħu.
(123)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tosserva li l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 jipprevedi ħlas mill-passiġġieri għat-titjiriet charter u LCC ta’ PLN 25/PAX (EUR 6,25) sal-2014 u ta’ PLN 40/PAX (EUR 10) mill-2015 (sal-2040). It-tariffa tal-inżul għall-istess kategorija ta’ titjiriet ġiet iffissata għal PLN 25 għal kull tunnellata (EUR 6,25) għall-perjodu kollu (l-MTOW (il-piż massimu tat-tluq) medju kien preżunt bħala li huwa 70 tunnellata), filwaqt li t-tariffa tal-ipparkjar kienet stmata bħala PLN 4 (EUR 1,0) għal kull 24h/tunnellata (b’MTOW medju ta’ 70 tunnellata). Skont l-istudju dwar l-MEIP tal-2010, il-prezzijiet ġew stabbiliti f’livelli komparabbli għal dawk f’ajruporti reġjonali oħrajn fiż-żmien meta twettaq l-istudju dwar l-MEIP tal-2010. Il-prezzijiet mitluba fl-ajruport ta’ Gdynia ġew stabbiliti wkoll fuq is-suppożizzjoni li ma ser ikun hemm ebda kompetizzjoni mill-ajruport ta’ Gdansk.
(124)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-iskeda tat-tariffi applikata mill-ajruport ta’ Gdansk mill-31 ta’ Diċembru 2008 tiffissa t-tariffa standard tal-passiġġieri għal PLN 48/PAX (EUR 12,0), it-tariffa standard tal-inżul għall-inġenji tal-ajru ta’ ‘l fuq minn 2 tunnellati (jiġifieri inklużi l-inġenji tal-ajru kollha li joperaw titjiriet charter u LCC) għal PLN 25/tunnellata (EUR 6,25) u t-tariffa tal-ipparkjar għal PLN 4,5/24h għal kull tunnellata (EUR 1,25).
(125)
Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li l-iskeda tat-tariffi applikata fl-ajruport ta’ Gdansk toffri wkoll diversi skontijiet u ribassi li jikkonċernaw, fost l-oħrajn, it-titjiriet LCC. L-ajruport ta’ Gdansk japplika tariffa mnaqqsa għall-passiġġieri ta’ PLN 24/PAX (EUR 6) għall-konnessjonijiet ġodda kollha (mill-1 ta’ Jannar 2004) u għaż-żidiet kollha fil-frekwenza li jinvolvu inġenju tal-ajru b’MTOW ta’ bejn 50 u 100 tunnellata (pereżempju Airbus A320 u Boeing 737 u inġenji tal-ajru oħrajn li jintużaw mil-LCCs). It-tariffa tal-inżul applikata għal tali konnessjonijiet titnaqqas ukoll b’50 % (jiġifieri għal PLN 12,5/tunnellata). It-tariffa tal-ipparkjar tiġi rrinunzjata kompletament jekk il-frekwenza ta’ konnessjoni tkun ta’ mill-inqas 6 darbiet fil-ġimgħa. Barra minn hekk, it-tariffa standard tal-passiġġieri l-ewwel titnaqqas b’PLN 23 għall-passiġġieri kollha li jkunu ser jitilqu fuq konnessjonijiet domestiċi skedati. Imbagħad jiġi applikat skont xieraq. Il-Kummissjoni tqis, wara li tieħu f’kunsiderazzjoni l-iskontijiet u r-ribassi applikati fl-ajruport ta’ Gdansk, li t-tariffi medji tal-ajruport previsti għall-ajruport ta’ Gdynia kienu ogħla b’mod sinjifikanti minn dawk applikati fl-ajruport ġar stabbilit.
(126)
Bl-applikazzjoni tal-imposti tal-ajruport inkwistjoni, l-ajruport ta’ Gdynia, bħala parteċipant ġdid, mhux ser ikun jista’ jattira traffiku sinjifikanti meta jkun hemm ajruport stabbilit b’kapaċità żejda fl-istess catchment area li japplika imposti netti aktar baxxi għal konnessjonijiet ġodda u żidiet fil-frekwenza fuq il-konnessjonijiet eżistenti. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-iskeda tal-imposti tal-ajruport għall-ajruport ta’ Gdansk tistabbilixxi li l-imposti skontati għandhom japplikaw sal-31 ta’ Diċembru 2028. Minħabba li l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 (abbażi tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju tal-operatur tal-ajruport f’dak il-mument) jara l-imposti tal-ajruport bħala s-sors prinċipali tad-dħul tal-maniġer tal-ajruport, il-Kummissjoni tqis din is-soluzzjoni bħala prova li l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 mhuwiex solidu u kredibbli biżżejjed sabiex juri li l-proġett ta’ investiment inkwistjoni kien jiġi segwit minn investitur privat.
(127)
Minħabba li kemm l-ajruport ta’ Gdynia kif ukoll l-ajruport ta’ Gdansk jiffokaw primarjament fuq it-trasportaturi low-cost u charter, li l-ajruport ta’ Gdansk ma jużax il-kapaċità sħiħa tiegħu, li l-imposti proprji tiegħu huma aktar baxxi minn dawk preżunti fil-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju ta’ Gdynia u l-prossimità mill-qrib taż-żewġ ajruporti, il-Kummissjoni tqis ukoll li s-suppożizzjoni li mhux ser ikun hemm kompetizzjoni fil-prezzijiet bejn iż-żewġ ajruporti hija waħda żbaljata.
(128)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li fil-mument tat-tħejjija tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010, l-imposti netti (l-imposti standard wara l-iskontijiet applikabbli) applikati fl-ajruport ta’ Bydgoszcz (li jinsab 196 kilometru u sagħtejn u 19-il minuta bogħod bil-karozza mill-ajruport ta’ Gdynia) u fl-ajruport ta’ Szczecin (li jinsab 296 kilometru u 4 sigħat u 24 minuta bogħod bil-karozza mill-ajruport ta’ Gdynia), li huma t-tieni u t-tielet l-eqreb ajruporti reġjonali Pollakki, kienu ferm aktar baxxi (52).
(129)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni hija tal-fehma li, minħabba l-prossimità mill-qrib għal ajruport mhux konġestjonat ieħor li jsegwi l-istess mudell kummerċjali, l-imposti tal-ajruport imsemmija fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, li huma ogħla minn dawk applikati fi Gdansk u f’ajruporti reġjonali oħrajn fil-qrib, mhumiex realistiċi. Barra minn hekk, minħabba s-sitwazzjoni kompetittiva tal-ajruport ta’ Gdynia, il-Kummissjoni tqis li l-previżjonijiet tat-traffiku msemmija fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010 huma bbażati fuq suppożizzjonijiet li mhumiex realistiċi.
(130)
Ta’ min jinnota wkoll li l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 la kien jinvolvi analiżi tas-sensittività u lanqas valutazzjoni tal-probabbiltajiet tal-eżitu (bħal xenarju tal-agħar każ, tal-aqwa każ u ta’ każ bażi). Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li x-xenarju ppreżentat fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010 jidher illi jistrieħ fuq suppożizzjonijiet ottimisti żżejjed fir-rigward tal-iżvilupp tat-traffiku tal-passiġġieri u l-livell tal-imposti.
(131)
Il-Kummissjoni tinnota li t-tnaqqis fid-dħul annwali mill-imposti tal-passiġġieri marbuta mat-traffiku ta’ titjiriet charter u LCC b’sempliċiment […] % (fuq il-perjodu ta’ projezzjoni 2010-2040) jirriżulta f’valur ta’ ekwità negattiv għall-azzjonisti pubbliċi. Tali tnaqqis fid-dħul jista’ jseħħ jekk l-imposti u/jew it-traffiku jkunu aktar baxxi milli preżunt. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-imposti tal-ajruport imsemmija fil-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju użat għall-istudju dwar l-MEIP tal-2010 huma diġà […] % ogħla milli huma fl-ajruport ta’ Gdansk (53). F’dan il-kuntest, huwa improbabbli ħafna li l-ajruport ta’ Gdynia jkun jista’ jattira t-traffiku mingħajr ma jipprovdi ribass sinjifikanti fuq l-imposta ta’ PLN 40 (EUR 10) speċifikata fil-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju. Għalhekk, is-sensittività għolja tal-NPV għal tnaqqis apparentement marġinali fl-imposti tal-ajruport (li jirriżulta minn suppożizzjonijiet realistiċi) tixħet dubju sinjifikanti fuq il-kredibbiltà tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju inizjali.
(132)
Filwaqt li l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 kien ibbażat fuq il-projezzjonijiet tat-traffiku li kienu disponibbli dak iż-żmien u ma għandhiex tintuża informazzjoni ex-post sabiex jiġi vvalutat direttament l-istudju dwar l-MEIP, madankollu, il-Kummissjoni tinnota kemm tali projezzjonijiet kienu ottimisti żżejjed. Tabilħaqq, tqabbil bejn il-projezzjonijiet tat-traffiku tal-2010 u dawk tal-2012 juri differenzi sinjifikanti. Mhux biss kien hemm dewmien fil-bidu tal-proġett, iżda minbarra dan, matul il-perjodu ta’ “EBITDA pożittiv”, il-projezzjonijiet tat-traffiku tnaqqsu bi […] għal […] % f’kull sena. Tali korrezzjoni sinjifikanti wara biss sentejn u mingħajr ebda tibdil sinjifikanti fiċ-ċirkostanzi tikkostitwixxi kontroll tas-sens utli tas-suppożizzjonijiet inizjali. Hija turi wkoll li l-kontrolli tas-sensittività mwettqa mill-Kummissjoni (li, meta mqabbla, huma marġinali) huma partikolarment sinifikanti, fir-rigward tan-natura xejn realistika tas-suppożizzonijiet li jsostnu l-konklużjoni, illi l-proġett kien wieħed utli.
Tabella 6
Tqabbil tal-previżjonijiet tat-traffiku tal-passiġġieri użati fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010 u fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
Pax totali fl-Istudju dwar l-MEIP tal-2010
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pax totali fl-Istudju dwar l-MEIP tal-2012
-
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Differenza
-53
-69
-55
-38
-36
-29
-27
-25
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030
Pax totali fl-Istudju dwar l-MEIP tal-2010
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 343 234
Pax totali fl-Istudju dwar l-MEIP tal-2012
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 083 746
Differenza
-23
-21
-19
-17
-17
-18
-18
-19
-19
(133)
Testijiet tas-sensittività oħrajn jissuġġerixxu li l-proġett ma jibqax profittabbli jekk id-dħul globali jkun biss […] % fis-sena aktar baxx matul il-perjodu ta’ previżjoni kollu jew jekk id-dħul ikun […] % aktar baxx u l-ispejjeż operattivi jkunu […] % ogħla. Għalhekk, il-profittabbiltà tal-investiment hija sensittiva ħafna għall-bidliet marġinali fis-suppożizzjonijiet bażiċi. Il-Kummissjoni tqis dawn il-bidliet bħala marġinali meta mqabbla mal-bidliet magħmula fl-istudji dwar l-MEIP suċċessivi
(134)
Il-kontrolli tas-sensittività mwettqa mill-Kummissjoni jidhru li huma aktar raġonevoli, minħabba li inqas minn sena wara li sar l-istudju dwar l-MEIP tal-2010, l-awtoritajiet Pollakki rċevew analiżi aġġornata li turi li l-NPV tal-proġett ser ikun ferm aktar baxx u jammonta għal PLN […] miljun (madwar EUR […]) biss. B’hekk, f’Mejju 2011, l-NPV tal-proġett tnaqqas bi […] % fir-rigward tal-proġett inizjali.
(135)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li r-riżultati pożittivi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010 jiddependu ħafna wkoll fuq il-valur terminali tal-investiment fi tmiem il-perjodu kopert mill-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju (jiġifieri fl-2040). Tabilħaqq, il-fluss tal-flus skontat tal-kumpanija għall-perjodu 2010-2040 huwa negattiv u jammonta għal PLN (-[…] miljun). Il-valur terminali skontat fit-30 ta’ Ġunju 2010 jammonta għal PLN […] miljun.
(136)
Il-valur terminali kien ibbażat fuq suppożizzjonijiet li r-rata ta’ tkabbir annwali għall-fluss tal-flus tal-investiment wara l-2040 tammonta għal […] %. Skont il-prattika standard, ir-rata ta’ tkabbir ta’ impriża ma għandhiex tkun ogħla minn dik tal-ekonomija fejn topera (jiġifieri f’termini ta’ tkabbir tal-PDG). Tabilħaqq, il-valur terminali jiġi kkalkolat fil-mument meta l-impriża tkun mistennija tilħaq maturità u meta, għalhekk, ikun għadda l-perjodu ta’ tkabbir għoli tal-impriża. Minħabba li l-ekonomija mistennija tkun tikkonsisti f’impriżi bi tkabbir għoli u oħrajn bi tkabbir stabbli, ir-rata ta’ tkabbir tal-impriżi maturi għaldaqstant mistennija tkun aktar baxxa mir-rata ta’ tkabbir medja tal-ekonomija globali. Fil-kummenti tagħha, il-Polonja ma indikatx il-bażi li fuqha hija għażlet ir-rata ta’ tkabbir fit-tul ta’ […] %, iżda spjegat li r-rata ta’ tkabbir fit-tul hija rata ta’ tkabbir nominali. Abbażi tal-informazzjoni disponibbli mill-FMI, il-Kummissjoni sabet li l-previżjonijiet għat-tkabbir tal-PDG reali fil-Polonja disponibbli fil-bidu tal-2010 indikaw li r-rata ta’ tkabbir nominali tal-ekonomija Pollakka tvarja minn 5,6 % fl-2011 sa 6,6 % fl-2015. B’inflazzjoni ta’ madwar 2,5 %, il-PDG reali jista’ jkun mistenni li jikber b’4 %. B’hekk, l-għażla ta’ rata ta’ tkabbir nominali ta’ […] % għall-ajruport ta’ Gdynia mal-ewwel daqqa ta’ għajn tista’ titqies li hija konformi mal-informazzjoni disponibbli fil-mument u mal-prattika standard li tintgħażel rata ta’ tkabbir aktar baxxa mit-tkabbir tal-ekonomija. Madankollu, bl-għażla ta’ rata ta’ tkabbir fit-tul fuq l-inflazzjoni (li f’April 2010 kienet stmata bħala 2,5 %), il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju jassumi li l-ajruport għandu jkompli jikber kull sena wara l-2040.
Tabella 7
Dejta u previżjonijiet li jikkonċernaw il-PDG u l-inflazzjoni disponibbli mill-FMI f’April 2010
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
tkabbir % PDG (prezzijiet kosta
1,70
2,70
3,20
3,90
4,00
4,00
4,00
tkabbir % PDG (prezzijiet attwa
5,50
4,40
5,60
6,20
6,60
6,50
6,60
inflazzjoni (%)
4,20
3,50
2,30
2,40
2,50
2,50
2,50
Sors:
Il-Fond Monetarju Internazzjonali, id-Database tal-Perspettiva Ekonomika Dinjija, April 2010 (imniżżla minn http://www.imf.org/external/data.htm)
(137)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li f’dan il-każ, minħabba l-perjodu ta’ previżjoni partikolarment twil u d-data mbiegħda li għaliha ġie kkalkolat il-valur terminali, il-kompitu sabiex tiġi stabbilita l-aktar rata ta’ tkabbir xierqa huwa ferm aktar kumpless u l-inċertezza hija ferm akbar. Tabilħaqq, il-previżjonijiet dwar it-tkabbir tal-PDG rari jmorru ‘lil hinn mill-orizzont ta’ ħames snin, filwaqt li f’dan il-każ il-mudell kellu jipprevedi rata ta’ tkabbir raġonevoli għall-ajruport wara li ilu jopera għal 30 sena. Dan il-fatt jindika li investitur prudenti kien iwettaq sensiela ta’ testijiet tas-sensittività
(138)
F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li fl-aġġornamenti sussegwenti tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju oriġinali, ir-rata ta’ tkabbir stabbli tnaqqset minn […] % għal […] %. Madankollu, il-Polonja ma pprovdiet ebda spjegazzjoni ċara tat-tnaqqis. Il-valur terminali huwa funzjoni tar-rata ta’ tkabbir stabbli u perpetwu preżunt, iżda wkoll tar-redditi pprojettati mistennija matul il-perjodu ta’ tkabbir stabbli. Il-Kummissjoni wettqet għadd ta’ testijiet tas-sensittività li kkonfermaw li l-konklużjoni tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010 hija sensittiva ħafna għal modifiki minuri u realistiċi fis-suppożizzjonijiet bażiċi. L-ewwelnett, ir-rata ta’ tkabbir stabbli li permezz tagħha l-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju tal-2010 jrendi NPV negattiv hija ta’ madwar […] %. Madankollu, jekk wieħed jassumi li d-dħul huwa biss […] % aktar baxx milli kien ipprojettat, ir-rata ta’ tkabbir stabbli li biha l-proġett ma jibqax profittabbli hija ta’ […] %.
(139)
Il-mudell tar-rata ta’ tkabbir stabbli li jintuża sabiex jiġi kkalkolat il-valur terminali f’dan il-każ jitlob ukoll li jsiru suppożizzjonijiet dwar id-data li fiha l-impriża mistennija tibda tikber b’rata stabbli b’tali mod li tkun tista’ ssostni lilha nnifisha għal dejjem. Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, din id-data ġiet iffissata bħala l-2040, li tfisser perjodu ta’ previżjoni ta’ 30 sena (2010-2040). Fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012, il-perjodu ta’ previżjoni tnaqqas għal 18-il sena (2012-2030) u, għalhekk, il-valur terminali ġie kkalkolat għall-2030. Jekk jiġi applikat l-istess orizzont ta’ żmien għall-istudju dwar l-MEIP tal-2010, l-NPV isir negattiv.
(140)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-istudju dwar l-MEIP tal-2012 isemmi speċifikament li investitur prudenti kien jieħu f’kunsiderazzjoni l-fatt li l-proġett jinvolvi orizzont partikolarment twil qabel ikun jista’ jilħaq profittabbiltà (Ara t-Taqsima 4.10.1.2 tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012, fejn kien konkluż li “Ir-riżultat pożittiv tal-valur preżenti nett juri li l-investiment fl-Ajruport ta’ Gdynia-Kosakowo jista’ jkun biċċa negozju interessanti għall-investituri potenzjali. Madankollu, qabel tittieħed kwalunkwe deċiżjoni, l-investituri ser ikollhom jikkunsidraw ukoll l-orizzont tal-investiment fit-tul tipiku tal-proġetti ta’ investiment fl-infrastruttura”).
(141)
Il-Kummissjoni tinnota li fl-2010, meta twettaq l-ewwel studju dwar l-MEIP, il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju u l-kalkoli tal-NPV ħadu f’kunsiderazzjoni n-nefqa kapitali kollha, inkluża n-nefqa relatata mal-obbligi li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà pubblika (il-brigata tat-tifi tan-nar, is-servizzi tas-sigurtà, id-dwana, eċċ.). Il-Kummissjoni tinnota li dan l-approċċ jidher li huwa korrett, meta wieħed iqis li tali spejjeż huma intrinsikament marbuta mal-kostruzzjoni u l-operat ta’ ajruport (u għalhekk huma addizzjonali għall-ispejjeż tal-proġett).
(142)
Madankollu, il-Kummissjoni vvalutat ukoll il-profittabbiltà tal-proġett fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010 mingħajr in-nefqa kapitali fuq il-kompiti li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà pubblika.
(143)
L-informazzjoni sottomessa mill-Polonja ma tagħmilhiex possibbli li jiġi identifikat preċiżament liema elementi tan-nefqa kapitali u tal-ispejjeż operattivi jistgħu jiġu attribwiti lir-responsabbiltà pubblika. Il-Kummissjoni tinnota li fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012, il-Polonja diżaggregat l-investimenti li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà pubblika; madankollu, dan ma kienx il-każ għall-istudju dwar l-MEIP tal-2010. Minkejja dan, il-Kummissjoni kkalkolat l-NPV mill-ġdid, billi eskludiet għadd ta’ entrati identifikabbli tan-nefqa kapitali li huma evidentement relatati ma’ attivitajiet li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà pubblika. B’mod partikolari, il-Kummissjoni kkalkolat l-NPV mill-ġdid billi eskludiet l-ispejjeż kapitali li ġejjin: “Il-vetturi u t-tagħmir li jintużaw fit-tifi tan-nar”, “iċ-ċint tal-wajer ta’ madwar l-ajruport u l-monitoraġġ tiegħu” u “t-tagħmir li jintuża għall-gwardja tas-sigurtà fl-ajruport”, li jammontaw għal PLN […] miljun (total nominali).
(144)
Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, il-konsegwenza tat-tneħħija tan-nefqa pubblika hija li l-fluss tal-flus skontat jiżdied għal madwar PLN (-[…]) miljun (jew, fi kliem ieħor, it-telf skontat mistenni matul il-perjodu 2010-2040 jitnaqqas bi PLN […] miljun minn PLN (-[…]) miljun għal PLN (-[…]) miljun). Minħabba li l-valur terminali ma nbidilx (u huwa ugwali għal PLN […] miljun), l-NPV tal-proġett jiżdied minn PLN […] miljun għal PLN […] miljun (jiġifieri jiżdied minn EUR […] miljun għal madwar EUR […] miljun).
(145)
Barra minn hekk, saru testijiet tas-sensittività oħrajn li indikaw li l-NPV isir negattiv jekk isiru l-modifiki li ġejjin: tnaqqis fid-dħul totali bi […] %, tnaqqis fid-dħul mill-imposti tal-ajruport bi […] % jew tnaqqis fid-dħul totali bi […] % assoċjat ma’ spejjeż li huma ogħla bi […] % (kollha fuq bażi annwali). Fid-dawl tas-suppożizzjonijiet xejn realistiċi rigward l-imposti tal-ajruport ([…] % ogħla mill-ajruport ta’ Gdansk (54)) u l-projezzjonijiet tat-traffiku ottimisti żżejjed (projezzjonijiet riveduti ta’ […] % għal […] % aktar baxxi minn dawk inizjalment previsti), tali testijiet tas-sensittività jissuġġerixxu li suppożizzjonijiet kemmxejn aktar realistiċi jwasslu għal konklużjoni li l-proġett mhuwiex ser ikun profittabbli.
(146)
Ladarba jiġu esklużi l-ispejjeż identifikabbli li jaqgħu taħt il-mandat pubbliku u li huma speċifikati fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, it-testijiet tas-sensittività jissuġġerixxu li l-NPV isir negattiv li kieku d-dħul mistenni mill-imposti tal-ajruport fir-rigward tal-LCC (mingħajr ebda tnaqqis tal-imposti tal-ajruport għat-titjiriet charter) kellu jitnaqqas bi […] % fis-sena, filwaqt li d-dħul mit-titjiriet charter, id-dħul l-ieħor kollu, l-ispejjeż operattivi u l-infiq kapitali jinżammu kif previsti fil-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju (jekk wieħed iqis li d-dħul mil-LCC ser jibda jiġi ġġenerat fl-2017 u mbagħad ikompli jiżdied b’mod progressiv matul iż-żmien).
(147)
Barra minn hekk, ta’ min ifakkar li l-proġett huwa profittabbli biss minħabba l-valur terminali (jiġifieri l-valur tal-ajruport fl-2040 jekk wieħed jassumi tkabbir annwali perpetwu ta’ […] % fil-fluss tal-flus). Sal-2040, il-proġett jiġġenera fluss ta’ flus negattiv.
(148)
Għalhekk, anki meta l-profittabbiltà tal-proġett tiġi vvalutata fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010 mingħajr nefqa kapitali fuq kompiti li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà pubblika, ma jistax jiġi konkluż b’mod ċar li investitur privat kien iwettaq l-investiment inkwistjoni.
Sommarju u konklużjoni
(149)
Il-konverżjoni tal-ajruport ta’ Gdynia tinvolvi investiment sinjifikanti u perjodu twil ta’ flussi ta’ flus negattivi. Tabilħaqq, il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju juri li l-fluss ta’ flus skontat kumulattiv matul il-perjodu ta’ previżjoni 2010-2040 huwa negattiv (-[…] miljun jew - EUR […] miljun). Skont il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju, il-proġett jilħaq biss figuri pożittivi permezz tal-valur terminali skontat ta’ PLN […] miljun ikkalkolat għall-2040 u għal dejjem wara, jekk wieħed jassumi li l-ajruport ikompli jikber kull sena u għal dejjem wara b’rata nominali ta’ […] %). Minkejja l-inċertezzi sinjifikanti inerenti fi proġett fit-tul bħal dan, il-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju ma jinkludi ebda analiżi tas-sensittività u, għalhekk, huwa differenti mill-analiżi li seta’ jwettaq investitur prudenti għal tali proġett.
(150)
Barra minn hekk, l-analiżi tal-Kummissjoni kkonkludiet li l-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju jistrieħ fuq serje ta’ suppożizzjonijiet li huma ottimistiċi u xejn realistiċi minħabba l-prossimità tal-ajruport ta’ Gdansk, li għandu l-istess mudell kummerċjali, kapaċità żejda u pjanijiet għal espansjoni. Bosta testijiet tas-sensittività jindikaw li l-NPV tal-proġett isir negattiv f’każ ta’ modifiki minuri u realistiċi fis-suppożizzjonijiet sottostanti.
(151)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li investitur privat ma kienx jiddeċiedi li jimbarka fuq il-proġett ta’ investiment inkwistjoni fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2010. Għalhekk, id-deċiżjoni tal-muniċipalitajiet ta’ Gdynia u Kosakowo tagħti vantaġġ ekonomiku lill-maniġer tal-ajruport li ma kienx ikun jista’ jikseb taħt kundizzjonijiet tas-suq normali.
L-applikazzjoni tal-MEIP fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2011 u l-aġġornament tal-MEIP tal-2012
(152)
Fir-rigward tal-istudji dwar l-MEIP imwettqa fl-2011 u fl-2012 (u l-fondi li l-Polonja tgħid li ngħataw lill-maniġer tal-ajruport wara dawk l-istudji), il-Kummissjoni tqis li dawn l-injezzjonijiet tal-kapital diġà kienu mwiegħda fil-ftehim azzjonarju li ġie ffirmat fil-11 ta’ Marzu 2011 (ara l-premessa 33 aktar ‘il fuq), jiġifieri qabel twettqu l-istudji dwar l-MEIP tal-2011 u tal-2012. Għalhekk, meta twettqu l-istudji dwar l-MEIP tal-2011 u tal-2012, id-deċiżjonijiet dwar l-investiment kienu diġà ttieħdu mill-azzjonisti, anki jekk imbagħad ġew esegwiti fi stadju aktar tard. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li l-injezzjonijiet tal-kapital li saru wara li twettqu l-istudji dwar l-MEIP tal-2011 u tal-2012 ma jistgħux jitqiesu bħala deċiżjonijiet awtonomi dwar l-investiment meħuda f’iżolament, minħabba li huma jikkonċernaw l-istess proġett ta’ investiment, li l-azzjonisti pubbliċi bdew jimplimentaw mhux aktar tard mill-2010, kif ukoll li huma jikkostitwixxu biss aġġustamenti jew emendi għall-proġett inizjali.
(153)
Għalhekk, kif issemma diġà, il-Kummissjoni tqis li l-istudji jistgħu juru li l-Polonja aġixxiet bħala investitur privat biss li kieku kellhom juru li l-investiment ta’ fondi addizzjonali jwassal biex il-proġett irendi redditu xieraq fuq il-kapital diġà investit u li għandu jiġi investit (jew li jrendi redditu xieraq fuq dan il-kapital anki meta jiġi kkunsidrat ir-riskju li jkollha titħallas lura kwalunkwe għajnuna mhux legali li tkun ġiet irċevuta fil-passat).
(154)
Madankollu, ferm ‘il bogħod milli juru dak li ntqal hawn fuq, l-istudji ma jidhrux li huma affidabbli għar-raġunijiet li sejrin jiġu stabbiliti hawn taħt.
L-applikazzjoni tal-MEIP fuq il-bażi tal-aġġornament tal-MEIP tal-2011
(155)
L-ewwel aġġornament tal-istudju dwar l-MEIP sar f’Mejju 2011. Anki jekk l-injezzjonijiet tal-kapital li saru wara li twettaq dan l-istudju dwar l-MEIP kienu mwiegħda qabel Mejju 2011 (ara l-premessa 33 aktar ‘il fuq), il-Kummissjoni vvalutat ukoll jekk, fuq il-bażi tal-informazzjoni inkluża f’dan l-istudju ekonomiku, l-injezzjonijiet tal-kapital jistgħux jitqiesu bħala li jirriflettu l-imġiba ta’ investitur privat li jopera f’ekonomija tas-suq. Fl-istudju dwar l-MEIP tal-2011, id-dħul mill-proġett inżamm kostanti, iżda n-nefqa kapitali żdiedet (ara l-Figura 3 li turi n-nefqa kumulattiva tal-investiment espressa f’termini reali tal-2010). Dan l-istudju jieħu f’kunsiderazzjoni wkoll l-injezzjonijiet tal-kapital preċedenti u n-nefqa kapitali li kienet diġà saret. Id-WACC tnaqqset bi ftit (minn […] % għal […] %) u r-rata ta’ tkabbir fit-tul tnaqqset minn […] % għal […] %. Dawn l-aġġornamenti rriżultaw f’NPV ferm aktar baxx ta’ PLN […] miljun (madwar EUR […]). Dan kien dovut għal telf ogħla (il-fluss tal-flus skontat matul il-perjodu 2011-2030 jammonta għal PLN -[…] miljun), filwaqt li l-valur terminali għandu jonqos bi ftit, għal PLN […] miljun.
(156)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li d-deċiżjoni tal-muniċipalitajiet ta’ Gdynia u Kosakowo li jiffinanzjaw il-konverżjoni tal-mitjar militari ta’ Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) f’ajruport ċivili mhijiex konsistenti mal-MEIP abbażi tal-aġġornament tal-MEIP tal-2011 u li, għalhekk, din tagħti vantaġġ ekonomiku li l-maniġer tal-ajruport ma kienx ikun jista’ jikseb taħt kundizzjonijiet tas-suq normali.
L-applikazzjoni tal-MEIP fuq il-bażi tal-aġġornament tal-MEIP tal-2012
(157)
Il-Polonja hija tal-fehma li l-Kummissjoni għandha tivvaluta l-konformità mal-MEIP fuq il-bażi tal-istudju dwar l-MEIP tal-2012. Sabiex tkun tista’ twieġeb għal dak l-argument, anki jekk l-injezzjonijiet tal-kapital li saru wara li twettaq dan l-istudju dwar l-MEIP kienu mwiegħda qabel (ara l-premessa 33 aktar ‘il fuq), il-Kummissjoni vvalutat ukoll jekk, abbażi tal-informazzjoni inkluża f’dan l-istudju ekonomiku, l-injezzjonijiet tal-kapital jistgħux jitqiesu bħala li jirriflettu l-imġiba ta’ investitur privat li jopera f’ekonomija tas-suq
(158)
Il-Kummissjoni tinnota li l-aġġornament tal-MEIP tal-2012 jieħu f’kunsiderazzjoni l-injezzjonijiet tal-kapital preċedenti u n-nefqa kapitali li kienet diġà saret. L-aġġornament tal-MEIP tal-2012 juri li l-finanzjament ipprovdut lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd jirriżulta f’valur ta’ ekwità pożittiv ta’ PLN […] miljun (madwar EUR […] miljun) għall-azzjonisti tagħha. Barra minn hekk, l-IRR tal-proġett ta’ investiment ta’ […] % hija ogħla mill-previżjoni tal-ispiża kapitali tal-maniġer tal-ajruport ([…] %).
(159)
L-istudju dwar l-MEIP tal-2012 iqabbel il-valur tal-ekwità tal-kumpanija b’aktar investimenti f’sitwazzjoni fejn l-ajruport il-ġdid isir operattiv (ix-“xenarju bażiku”) mal-valur tal-ekwità tal-kumpanija mingħajr investimenti oħrajn f’sitwazzjoni fejn il-proġett ta’ investiment twaqqaf minn Ġunju 2012 (ix-“xenarju kontrofattwali”) (55).
(160)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni diġà kkonkludiet li l-injezzjonijiet tal-kapital li saru wara l-2010 ma jistgħux jiġu kkunsidrati f’iżolament mid-deċiżjoni inizjali dwar l-investiment meħuda fl-2010. Ix-xenarju kontrofattwali korrett fl-2010 kellu jkun li ma jibdiex jiġi implimentat il-proġett. Skont il-Polonja, il-ftehim tal-kiri ppermetta lil Kosakowo biss li tuża l-art għal ajruport ċivili. Il-Kummissjoni tinnota li investitur privat ma kienx jidħol fi ftehim bħal dan mill-bidunett jekk il-pjanijiet sabiex jiġi żviluppat ajruport ċivili ġdid fiż-żona ma kinux juru prospett realistiku li jsir profitt minn tali investiment. Għalhekk, ix-xenarju kontrofattwali definit fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012 huwa mċajpar minn deċiżjoni preċedenti, li minnha nnifisha ma kinitx tirrifletti l-imġiba ta’ investitur privat. Fi kliem ieħor, ix-xenarju kontrofattwali korrett fl-2010 u fl-2012 kellu jkun wieħed fejn il-proġett sabiex jinbena l-ajruport ċivili inkwistjoni ma twettaqx, minħabba li l-injezzjonijiet tal-kapital kollha u l-istudji dwar l-MEIP imwettqa mill-Polonja jikkonċernaw l-implimentazzjoni tal-istess proġett ta’ investiment.
(161)
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tosserva li x-xenarju bażiku fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012 ipprovdut mill-Polonja huwa bbażat fuq pjan ta’ direzzjoni tan-negozju li jassumi l-flussi tal-flus futuri għall-investituri tal-ekwità matul il-perjodu 2012-2030 (jiġifieri perjodu ta’ tkabbir għoli) (56). Il-flussi tal-flus futuri previsti huma bbażati fuq is-suppożizzjoni li l-ajruport se jibda l-attivitajiet tiegħu fl-2013. Fiż-żmien meta sar l-aġġornament tal-MEIP tal-2012, il-Polonja kienet qiegħda tistenna li l-ajruport jaqdi madwar […] passiġġier fl-2014 u gradwalment jestendi l-attivitajiet tiegħu sabiex jilħaq sa […] passiġġier fl-2020 u madwar […] fl-2028 (ara l-previżjoni dwar l-iżvilupp tal-passiġġieri fit-Tabella 8 ta’ hawn taħt).
Tabella 8
Il-projezzjonijiet tat-traffiku tal-passiġġieri għall-ajruport ta’ Gdynia (f’000)
It-tkabbir mistenni fin-numri tal-passiġġieri
Sena
2013
2014
2015
2017
2018
2019
2020
2023
2026
2030
Total
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
1 083,7
(162)
Skont l-aġġornament tal-MEIP tal-2012, huwa mistenni li wara l-2030 l-operatur tal-ajruport jibqa’ jikber b’rata ta’ tkabbir stabbli ta’ […]. Skont din is-suppożizzjoni, fl-2030, il-Polonja kkalkolat il-valur terminali tal-operatur tal-ajruport
(163)
Il-Kummissjoni tinnota li, bħal fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, l-ixprunatur tal-valur ewlieni tal-flussi tal-flus futuri tal-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia huwa d-dħul mistenni mill-avjazzjoni, li jiddependi fuq in-numru ta’ passiġġieri u fuq il-livell tal-imposti tal-ajruport imħallsa mill-kumpaniji tal-ajru.
(164)
Fir-rigward tal-iżvilupp mistenni f’dak li għandu x’jaqsam mal-passiġġieri, il-Polonja ssostni li d-domanda għal servizzi tal-passiġġieri tal-ajru sejra tiżdied maż-żmien u biż-żieda mistennija fil-PDG tal-Polonja u l-iżvilupp tar-reġjun. Għalhekk, il-Polonja hija tal-opinjoni li l-projezzjonijiet tat-traffiku huma konservattivi u li t-traffiku proprju jista’ jkun ogħla minn dak previst. Fil-fehma tal-Polonja, l-aġġornament f’Marzu 2013 tal-previżjoni tat-traffiku għar-reġjun jipprevedi traffiku ogħla mill-aġġornament tal-MEIP tal-2012.
(165)
Il-Polonja ssostni li l-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju qiegħed ibassar li l-ajruport ta’ Gdynia sejjer jimmaniġġa inqas minn […] % tat-traffiku tal-passiġġieri tar-reġjun. Barra minn hekk, fil-fehma tal-Polonja, l-iżvilupp tas-suq tas-servizzi tal-ajru tal-Pomerania jagħti lok għal ajruport żgħir addizzjonali li jikkumplimenta s-servizzi offruti mill-ajruport ta’ Gdansk.
(166)
Fir-rigward tad-domanda tal-passiġġieri, il-Kummissjoni tqis li l-argumenti ppreżentati fil-premessi 118-129 li jikkonċernaw il-kompetizzjoni ta’ Gdynia għall-kumpaniji tal-ajru u l-passiġġieri mal-ajruport ta’ Gdansk japplikaw ukoll għall-valutazzjoni tal-aġġornament tal-MEIP tal-2012.
(167)
Il-Kummissjoni tosserva b’mod partikolari li l-livell ta’ imposti tal-ajruport ikkwotati fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012 kien l-istess bħal fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010. Skont il-Polonja, l-imposti użati fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012 ma jvarjawx b’mod sinjifikanti mit-tariffi standard imposti minn ajruporti żgħar oħrajn fil-Polonja. Il-Polonja tispjega li l-livell ta’ imposti fil-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju huwa medja għall-perjodu kollu tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju (jiġifieri 2014-2040) u tassumi li l-imposti applikati fit-tul fl-ajruport ta’ Gdansk ser ikollhom jiżdiedu hekk kif jitjiebu l-istandards tas-servizzi fl-ajruport.
(168)
Minħabba li, fl-2012, l-ajruporti ta’ Gdansk, Bydgoszcz u Szczecin applikaw l-istess tariffi bħal fl-2010 (inklużi l-istess skontijiet), il-valutazzjoni mill-Kummissjoni tal-livell tal-imposti fl-istudju dwar l-MEIP tal-2012 għall-ajruport ta’ Gdynia hija l-istess bħal dik li twettqet għall-istudji dwar l-MEIP tal-2010 (ara l-premessi 122 sa 129).
(169)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li investitur f’ekonomija tas-suq iggwidat mill-prospett tal-profittabbiltà ma kien jibbaża ebda deċiżjoni ta’ investiment li tikkonċerna l-proġett inkwistjoni fuq livell ta’ imposti li jkun ogħla b’mod sinjifikanti mill-imposti netti applikati f’ajruporti reġjonali Pollakki oħrajn (57), speċjalment fl-ajruport ta’ Gdansk.
(170)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li t-test tal-istress imwettaq mill-Polonja juri li l-valur tal-ekwità jsir negattiv jekk l-imposta tal-passiġġieri titnaqqas għal PLN […]. F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li imposta tal-ajruport imnaqqsa komparabbli mal-imposti tal-ajruporti mħallsin f’ajruporti reġjonali Pollakki oħrajn (pereżempju Gdansk, Bydgoszcz, Szczecin, Lublin) tirriżulta f’valur tal-ekwità negattiv.
(171)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li investitur f’ekonomija tas-suq ma jiffissax l-imposti tiegħu f’livell ogħla fuq is-suppożizzjoni li l-imposti fl-ajruport ta’ Gdansk sejrin jiżdiedu fuq perjodu ta’ żmien twil. F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li l-iskeda tal-imposti applikati fl-ajruport ta’ Gdansk tipprevedi l-applikazzjoni ta’ skontijiet sal-2028 (jiġifieri għal perjodu ta’ sentejn biss inqas minn dak speċifikat fil-pjan kummerċali għall-aġġornament tal-MEIP tal-2012). Abbażi ta’ dan, anki li kieku l-imposti fl-ajruport ta’ Gdansk kellhom jiżdiedu wara l-2028, il-Kummissjoni tqis li l-imposti medji tal-ajruport previsti matul il-perjodu tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju (jiġifieri sal-2030) jibqgħu ogħla mil-livell medju fl-ajruport kompetitur.
(172)
Il-Polonja kkonfermat li l-aġġornament tal-MEIP tal-2012 jieħu f’kunsiderazzjoni l-ispejjeż operattivi relatati mal-attività militari fl-ajruport. Dawn l-ispejjeż mistennija jiġu kkumpensati mill-Istat. Il-Polonja kkonfermat ukoll li sa issa għadu ma ntlaħaq ebda ftehim formali dwar il-kondiviżjoni tal-ispejjeż (kemm spejjeż operattivi kif ukoll spejjeż tal-investiment) bejn l-ajruport ta’ Gdynia u l-utent militari.
(173)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li investitur f’ekonomija tas-suq kien jibbaża l-valutazzjoni tiegħu biss fuq ir-riżultati prevedibbli fiż-żmien li tittieħed id-deċiżjoni dwar l-investiment. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li ma għandu jittieħed ebda kont tat-tnaqqis possibbli fl-ispejjeż permezz tal-kondiviżjoni tal-ispejjeż mal-utent militari tal-ajruport (u l-impatt fuq l-ispejjeż u d-dħul globali tal-ajruport) meta tiġi vvalutata l-konsistenza tal-investiment mal-MEIP. Tabilħaqq, l-istudju dwar l-MEIP tal-2012 ma jikkwantifikax it-tnaqqis tal-ispejjeż li jista’ jikseb il-maniġer tal-ajruport f’din il-konnessjoni.
(174)
Kif inhuwa l-każ għall-istudju dwar l-MEIP tal-2010, id-DCF globali għall-proġett matul il-perjodu 2012-2030 huwa negattiv, kif muri fil-Figura 5. L-ajruport għandu l-ewwel jibda jiġġenera l-flussi tal-flus pożittivi fl-2020, iżda l-perjodu twil ta’ investiment ifisser li l-fluss tal-flus kumulattiv għandu, f’termini skontati, jibqa’ negattiv għall-perjodu ta’ previżjoni.
Figura 5
DCF (reali) kumulattiv (f’PLN) fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012
(…)
(175)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tikkonkludi li d-deċiżjoni tal-muniċipalitajiet ta’ Gdynia u Kosakowo li jiffinanzjaw il-konverżjoni tal-mitjar militari ta’ Gdynia f’ajruport ċivili mhijiex konsistenti mal-MEIP fuq il-bażi tal-aġġornament tal-MEIP tal-2012 u li, għalhekk, din tagħti vantaġġ ekonomiku li l-maniġer tal-ajruport ma kienx ikun jista’ jikseb taħt kundizzjonijiet tas-suq normali.
L-aġġornament ta’ Novembru 2013
(176)
Il-Kummissjoni tqis ukoll li l-modifiki fil-pjan ta’ investiment intiżi biex jiġġeneraw dħul addizzjonali mill-bejgħ tal-karburanti mill-ajruport (mingħajr operatur estern) u milli jiġu offruti servizzi ta’ navigazzjoni ma għandhomx jiġu kkunsidrati fil-valutazzjoni tal-konsistenza tal-investiment mal-MEIP. Il-Polonja kkonfermat li dawn is-sorsi ta’ dħul addizzjonali possibbli ma ġewx inklużi fl-istudju dwar l-MEIP tal-2010, fl-istudju dwar l-MEIP tal-2011 jew fl-aġġornament tal-MEIP tal-2012 għall-ajruport ta’ Gdynia, billi la l-azzjonisti pubbliċi u lanqas il-kumpanija ma setgħu jkunu ċerti fil-mument meta tħejjew dawn l-istudji li huma sejrin jiksbu l-awtorizzazzjonijiet u l-konċessjonijiet kollha meħtieġa sabiex ikunu jistgħu jipprovdu tali servizzi. Billi ma kienx possibbli li jinkisbu l-awtorizzazzjonijiet u l-konċessjonijiet meħtieġa fiż-żmien meta twettqu l-istudji dwar l-MEIP, il-Kummissjoni ma tistax tieħu kont retrospettiv tagħhom.
Konklużjoni
(177)
Il-Kummissjoni tqis li l-finanzjament pubbliku pprovdut mill-muniċipalitajiet ta’ Gdynia u Kosakowo lill-maniġer tal-ajruport huwa inkonsistenti mal-MEIP. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-miżura inkwistjoni tagħti vantaġġ ekonomiku lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd li din ma kenitx tikseb taħt kundizzjonijiet tas-suq normali.
5.1.4. Selettività
(178)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, sabiex miżura tiġi definita bħala għajnuna mill-Istat, hija għandha tiffavorixxi lil “ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti prodotti”. Fil-każ inkwistjoni, il-Kummissjoni tinnota li l-injezzjonijiet tal-kapital jikkonċernaw biss lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. Għalhekk, huma selettivi fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
5.1.5. It-tfixkil tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ
(179)
Meta l-għajnuna mogħtija minn Stat Membru ssaħħaħ il-pożizzjoni ta’ impriża mqabbla ma’ impriżi oħrajn li jikkompetu fis-suq intern, dawn tal-aħħar għandhom jitqiesu bħala li ġew affettwati minn dik l-għajnuna (58). Il-vantaġġ ekonomiku mogħti mill-miżura inkwistjoni jsaħħaħ il-pożizzjoni ekonomika tal-operatur tal-ajruport, billi l-operatur tal-ajruport ikun jista’ jibda n-negozju tiegħu mingħajr ma jkollu bżonn iġorr l-ispejjeż operattivi u tal-investiment inerenti
180)
Kif ġie vvalutat fit-Taqsima 5.1.1, l-operat ta’ ajruport huwa attività ekonomika. Hemm kompetizzjoni minn naħa waħda bejn l-ajruporti sabiex jattiraw il-kumpaniji tal-ajru u t-traffiku tal-ajru korrispondenti (il-passiġġieri u l-merkanzija) u, min-naħa l-oħra, bejn il-maniġers tal-ajruporti, li jistgħu jikkompetu bejniethom sabiex jiġu fdati bl-amministrazzjoni ta’ ajruport partikolari. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tenfasizza, b’mod partikolari fir-rigward tal-LCCs, li l-ajruporti li jinsabu f’catchment areas differenti u fi Stati Membri differenti jistgħu jsibu ruħhom ukoll f’kompetizzjoni ma’ xulxin sabiex jattiraw dawk il-kumpaniji tal-ajru. Il-Kummissjoni tinnota li l-ajruport ta’ Gdynia sejjer jilqa’ fih madwar […] 000 passiġġier sal-2020 u sa 1 miljun passiġġier fl-2030.
(181)
Kif issemma fil-paragrafu 40 tal-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005, mhuwiex possibbli li jiġu esklużi saħansitra ajruporti żgħar mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Fid-dawl tat-traffiku previst fl-ajruport ta’ Gdynia u l-prossimità tiegħu għall-ajruport ta’ Gdansk (mhux aktar minn madwar 25 km bogħod), il-Kummissjoni tqis li l-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri jistgħu jiġu affettwati.
(182)
Abbażi tal-argumenti ppreżentati fil-premessi 179 sa 181, il-vantaġġ ekonomiku konferit fuq il-maniġer tal-ajruport ta’ Gdynia jsaħħaħ il-pożizzjoni tiegħu vis-à-vis l-kompetituri tiegħu fis-suq tal-Unjoni ta’ fornituri ta’ servizzi pprovduti fl-ajruporti. Għalhekk, il-finanzjament pubbliku li qiegħed jiġi eżaminat ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
5.1.6 Konklużjoni
(183)
Fid-dawl tal-argumenti ppreżentati fil-premessi 83 sa 182, il-Kummissjoni tqis li l-injezzjonijiet tal-kapital mogħtija lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Billi l-finanzjament diġà kien tpoġġa għad-dispożizzjoni ta’ Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, il-Kummissjoni tqis ukoll li l-Polonja naqset milli tikkonforma mal-projbizzjoni stipulata fl-Artikolu 108(3) tat-TFUE (59).
5.2. IL-KOMPATIBBILTÀ TAL-GĦAJNUNA
(184)
Il-Kummissjoni eżaminat jekk l-għajnuna inkwistjoni tistax titqies bħala kompatibbli mas-suq intern. Kif ġie deskritt hawn fuq, l-għajnuna tikkonsisti fil-finanzjament tal-ispejjeż tal-investiment marbuta mat-twaqqif tal-ajruport ta’ Gdynia u t-telf operattiv matul l-ewwel snin tal-operat tal-ajruport (jiġifieri sal-2019, skont l-istudju dwar l-MEIP tal-2010 u anki dak tal-2012).
(185)
L-Artikolu 107(3) tat-TFUE jipprovdi għal numru ta’ eċċezzjonijiet għar-regola ġenerali stabbilita fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE li l-għajnuna mill-Istat mhijiex kompatibbli mas-suq intern. L-għajnuna inkwistjoni tista’ tiġi vvalutata biss fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, li jistipula li: “l-għajnuna sabiex jiġi ffaċilitat l-iżvilupp ta’ ċerti attivitajiet ekonomiċi jew ta’ ċerti oqsma ekonomiċi, fejn tali għajnuna ma taffettwax b’mod negattiv il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sa ċertu punt li jmur kontra l-interess komuni”, tista’ titqies bħala kompatibbli mas-suq intern. F’dan ir-rigward, il-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005 jipprovdu qafas għall-valutazzjoni ta’ jekk l-għajnuna lill-operaturi tal-ajruporti tistax tiġi ddikjarata bħala kompatibbli skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE. Huma jsemmu numru ta’ kriterji li għandha tikkunsidra l-Kummissjoni.
5.2.1. Għajnuna għall-investiment
(186)
L-għajnuna mill-Istat għall-finanzjament tal-infrastruttura tal-ajruport tkun kompatibbli mal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE jekk hija tkun konformi mal-kundizzjonijiet stipulati fil-paragrafu 61 tal-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005:
(i)
il-kostruzzjoni u l-operat tal-infrastruttura jissodisfaw objettiv definit b’mod ċar ta’ interess komuni (l-iżvilupp reġjonali, l-aċċessibbiltà, eċċ.)
(ii)
l-infrastruttura tkun neċessarja u proporzjonali għall-objettiv li jkun ġie stabbilit;
(iii)
l-infrastruttura jkollha prospetti sodisfaċenti għall-użu fuq perjodu ta’ żmien medju, b’mod partikolari fir-rigward tal-użu tal-infrastruttura eżistenti
(iv)
l-utenti potenzjali kollha tal-infrastruttura jkollhom aċċess għaliha b’mod ugwali u mhux diskriminatorju; u
(v)
l-iżvilupp tal-kummerċ ma jiġix affettwat sa ċertu punt li jmur kontra l-interess tal-Unjoni.
(187)
Barra minn hekk, sabiex tkun kompatibbli mas-suq intern, l-għajnuna mill-Istat lill-ajruporti, bħal kwalunkwe miżura oħra ta’ għajnuna mill-Istat, għandu jkollha effett ta’ inċentiv u tkun neċessarja u proporzjonali għall-objettiv leġittimu segwit.
(188)
Il-Polonja hija tal-opinjoni li l-finanzjament pubbliku tal-proġett ta’ konverżjoni fil-mitjar ta’ Gdynia huwa konformi mal-kriterji kollha għall-għajnuna għall-investiment imsemmija fil-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005.
(i) Il-kostruzzjoni u l-operat tal-infrastruttura jissodisfaw objettiv definit b’mod ċar ta’ interess komuni (l-iżvilupp reġjonali, l-aċċessibbiltà, eċċ.)
(189)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Pomerania diġà hija moqdija b’mod effiċjenti mill-ajruport ta’ Gdansk, li jinsab biss madwar 25 km bogħod mill-ajruport ġdid li huwa ppjanat
(190)
L-ajruport ta’ Gdansk jinsab ħdejn ir-ring road ta’ Tricity, li hija parti mit-triq express S6 li tgħaddi minn madwar Gdynia, Sopot u Gdansk u li tipprovdi lill-maġġoranza kbira tal-abitanti tal-Pomerania b’aċċess faċli għall-ajruport. Għall-abitanti nfushom ta’ Gdynia, il-kostruzzjoni ta’ ajruport ġdid ma għandhiex twassal għal titjib sostanzjali fil-konnettività, minħabba li kemm l-ajruport ta’ Gdynia kif ukoll dak ta’ Gdansk jinsabu madwar 20-25 minuta bogħod bil-karozza miċ-ċentru ta’ Gdynia.
(191)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-konnessjoni tat-Tricity Metropolitan Rail li qiegħda tinbena bħalissa b’kofinanzjament mill-fondi strutturali tal-Unjoni ser tkun qiegħda tippermetti lir-residenti ta’ Gdansk u Gdynia jivvjaġġaw direttament miċ-ċentru tal-belt tagħhom lejn l-ajruport ta’ Gdansk f’madwar 25 minuta. It-Tricity Metropolitan Rail mistennija tipprovdi wkoll lin-nies f’żoni oħrajn tal-Pomerania b’konnessjonijiet ferrovjarji diretti jew indiretti lejn l-ajruport ta’ Gdansk.
(192)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-ajruport ta’ Gdansk bħalissa għandu kapaċità ta’ 5 miljun passiġġier fis-sena, filwaqt li t-traffiku proprju tal-passiġġieri mill-2010 sal-2013 kien kif ġej: 2010 - 2,2 miljuni, 2011 - 2,5 miljuni, 2012 - 2,9 miljuni, 2013 - 2,8 miljuni. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-ajruport ta’ Gdansk bħalissa qiegħed jiġi estiż sabiex jibda jakkomoda 7 miljun passiġġier fis-sena. Dan l-investiment għandu jitlesta fl-2015.
(193)
Barra minn hekk, skont il-previżjoni tat-traffiku pprovduta mill-Polonja għal Pomerania u li ntużat fit-tħejjija tal-aġġornament tal-MEIP tal-2012, id-domanda totali fir-reġjun sejra tkun ta’ […] passiġġieri fis-sena […].
Tabella 9
Il-projezzjonijiet tat-traffiku għall-Pomerania (f’miljuni)
2013
2015
2017
2019
2020
2023
2026
2027
2028
2030
2,8
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
7,7
(194)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li, skont l-informazzjoni pprovduta mill-Polonja, il-pjan prinċipali għall-ajruport ta’ Gdansk jipprovdi għal espansjoni ulterjuri tal-ajruport sabiex jakkomoda aktar minn 10 miljun passiġġier fis-sena. Għalhekk, skont l-iżvilupp tat-traffiku, fil-ġejjieni tista’ tittieħed deċiżjoni li l-kapaċità tal-ajruport ta’ Gdansk tiġi estiża sabiex ikun jista’ jakkomoda aktar minn 7 miljun passiġġier.
(195)
Skont il-Polonja, il-previżjoni aġġornata (imħejjija f’Marzu 2013) turi li d-domanda fil-catchment area mistennija tkun ogħla mill-projezzjonijiet tat-traffiku fl-2012. Skont il-projezzjonijiet immodifikati, id-domanda fil-catchment area sejra tkun ta’ madwar 9 miljun passiġġier fl-2030. Madankollu, anki din il-previżjoni turi li l-ajruport ta’ Gdansk waħdu għandu jkun biżżejjed, mingħajr aktar investiment, sabiex jissodisfa d-domanda fir-reġjun mill-inqas sal-2025 (fuq il-bażi tal-previżjonijiet tat-traffiku aġġustati li huma deskritti fil-premessa 45).
(196)
Barra minn hekk, skont l-informazzjoni pprovduta mill-Polonja, il-kapaċità attwali tar-runway fl-ajruport ta’ Gdansk hija ta’ 40-44 operazzjoni fis-siegħa, filwaqt li l-medja tal-użu bħalissa hija ta’ 4.7 operazzjonijiet fis-siegħa.
(197)
Abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-Polonja (ara l-premessi 192 sa 196 hawn fuq), il-Kummissjoni tosserva li fis-snin li ġejjin ser tkun qiegħda tintuża biss madwar 50-60 % tal-kapaċità tal-ajruport ta’ Gdansk. B’riżultat ta’ dan, anki bit-tkabbir rapidu fin-numri tal-passiġġieri fil-Pomerania, l-ajruport ta’ Gdansk ser ikun jista’ jissodisfa d-domanda mill-kumpaniji tal-ajru u mill-passiġġieri għal żmien twil.
(198)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-ajruport ta’ Gdansk joffri aktar minn 40 destinazzjoni nazzjonali u internazzjonali (kemm konnessjonijiet minn punt għal ieħor, kif ukoll konnessjonijiet lejn ċentri bħal Frankfurt, Munich, Varsavja u Kopenħagen).
(199)
Kif issemma fil-premessa 60, il-Polonja ssostni, minn naħa waħda, li l-kamp ta’ applikazzjoni għall-espansjoni tal-kapaċità fl-ajruport ta’ Gdansk huwa limitat għal raġunijiet ambjentali u ta’ ppjanar. Min-naħa l-oħra, hija ssostni wkoll li ma hemm ebda limiti fuq il-kamp ta’ applikazzjoni għall-espansjoni tal-kapaċità fl-ajruport ta’ Gdansk. Billi l-argumenti li jirrigwardaw ir-restrizzjonijiet fuq l-espansjoni tal-kapaċità huma kontradittorji u b’ebda mod ma huma ssostanzjati, il-Kummissjoni tqis li hija ma tistax tibbaża l-valutazzjoni tagħha fuqhom.
(200)
Fid-dawl tal-kapaċità żejda fl-ajruport ta’ Gdansk, li fit-tul mhux ser tkun qiegħda tintuża kompletament, kif ukoll il-pjan li tkompli tiġi estiża l-kapaċità f’dak l-ajruport jekk ikun hemm bżonn fuq perjodu ta’ żmien itwal, il-Kummissjoni ma temminx li l-ħolqien ta’ ajruport ieħor fil-Pomerania għandu jikkontribwixxi għall-iżvilupp tar-reġjun. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tosserva li l-Pomerania diġà għandha konnessjonijiet tajbin grazzi għall-ajruport ta’ Gdansk, filwaqt li tirrimarka li ajruport ġdid mhux mistenni jtejjeb il-konnessjonijiet ma’ dan ir-reġjun.
(201)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-mudell kummerċjali għall-ajruport ta’ Gdynia jissuġġerixxi li huwa sejjer ikun qiegħed jikkompeti għall-passiġġieri mal-ajruport ta’ Gdansk fis-swieq tal-LCC, tat-titjiriet charter u tal-avjazzjoni ġenerali. Barra minn hekk, il-ħolqien ta’ ajruport ġdid bil-ħsieb li jservi bħala ajruport ta’ riserva f’każ ta’ emerġenza ma jistax jiġġustifika l-iskala ta’ investiment fl-ajruport ta’ Gdynia.
(202)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tqis li l-investiment fl-ajruport ta’ Gdynia sempliċiment għandu jwassal għad-duplikazzjoni tal-infrastruttura fir-reġjun u, b’hekk, ma jissodisfax objettiv definit b’mod ċar ta’ interess komuni.
(ii) L-infrastruttura hija neċessarja u proporzjonali għall-objettiv li ġie
(203)
Kif intqal fil-premessi 189 sa 202, il-Kummissjoni tqis li l-catchment area tal-ajruport ta’ Gdynia hija u ser tkompli tkun moqdija b’mod effiċjenti mill-ajruport ta’ Gdansk. Barra minn hekk, iż-żewġ ajruporti sejrin isegwu mudell kummerċjali simili u jiffokaw primarjament fuq l-LCCs u t-titjiriet charter.
(204)
Fin-nuqqas ta’ objettiv definit b’mod ċar ta’ interess komuni, il-Kummissjoni tqis li l-infrastruttura ma tistax titqies bħala neċessarja jew proporzjonali għal objettiv ta’ interess komuni (ara wkoll il-premessa 202 hawn fuq).
(iii) L-infrastruttura għandha prospetti sodisfaċenti għall-użu fuq perjodu ta’ żmien medju, b’mod partikolari fir-rigward tal-użu tal-infrastruttura eżistenti
(205)
Kif intqal fil-punt (i), l-ajruport ta’ Gdynia jinsab biss madwar 25 km bogħod mill-ajruport eżistenti ta’ Gdansk u ż-żewġ ajruporti għandhom l-istess catchment area u mudell kummerċjali simili.
(206)
Fil-mument, l-ajruport ta’ Gdansk qiegħed jintuża f’inqas minn 60 % tal-kapaċità tiegħu. Meta wieħed iqis l-investimenti li qegħdin isiru bħalissa, l-ajruport ta’ Gdansk huwa biżżejjed sabiex jilqa’ għad-domanda fir-reġjun mill-inqas sal-2025-2028, skont il-previżjonijiet użati, u allura l-espansjoni ulterjuri tiegħu hija fattibbli.
(207)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju għall-ajruport ta’ Gdynia jindika li l-ajruport għandu jiġġenera madwar [80 - 90] % tad-dħul tiegħu billi jservi lit-trasportaturi low-cost u charter. Dan ifisser li huwa ser ikun qiegħed jiffoka fuq is-swieq li jirrappreżentaw in-negozju prinċipali tal-ajruport ta’ Gdansk.
(208)
F’dan il-kuntest, il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-Polonja ma pprovdiet ebda prova ta’ kollaborazzjoni possibbli bejn iż-żewġ ajruporti.
(209)
Il-pjanijiet sabiex jiġi ġġenerat dħul minn attivitajiet oħrajn relatati mal-avjazzjoni u mhux relatati mal-avjazzjoni (produzzjoni u servizzi) minnhom infushom mhumiex biżżejjed sabiex ikopru l-ispejjeż operattivi għoljin relatati mat-tmexxija tal-ajruport ta’ Gdynia.
(210)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-ajruport ta’ Gdynia ma joffrix prospetti sodisfaċenti għall-użu fuq perjodu ta’ żmien medju.
(iv) L-utenti potenzjali kollha tal-infrastruttura għandhom aċċess għaliha b’mod ugwali u mhux diskriminatorju
(211)
Il-Polonja kkonfermat li l-utenti potenzjali kollha għandu jkollhom aċċess għall-infrastruttura tal-ajruport fuq bażi ugwali u mhux diskriminatorja mingħajr ebda diskriminazzjoni kummerċjalment mhux ġustifikata.
(v) L-iżvilupp tal-kummerċ mhuwiex affettwat sal-punt li jmur kontra l-interess komuni
(212)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Polonja ma pprovdiet ebda prova li l-ajruporti ta’ Gdynia u Gdansk sejrin jifformaw ċentru tal-avjazzjoni kollaborattiv. Il-loġika tissuġġerixxi li ż-żewġ ajruporti fil-fatt ser ikollhom jikkompetu sabiex essenzjalment jattiraw l-istess passiġġieri
(213)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju tal-ajruport ta’ Gdynia (fejn madwar [80 - 90] % tad-dħul jiġi ġġenerat mit-titjiriet low-cost u charter) u l-iskala tal-investiment (pereżempju terminal b’kapaċità ta’ 0,5 miljun passiġġier fis-sena li mistenni jiġi estiż fil-ġejjieni) ma jissostanzjawx l-affermazzjoni li l-ajruport ta’ Gdynia sejjer jiffoka fuq it-traffiku tal-avjazzjoni ġenerali u jipprovdi biss, jew primarjament, servizzi lis-settur tal-avjazzjoni ġenerali.
(214)
B’kunsiderazzjoni ta’ dak li ntqal hawn fuq u l-fatt li ż-żewġ ajruporti sejrin jiffokaw fuq l-LCC u t-titjiriet charter, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna hija indirizzata lil ajruport li sejjer ikun f’kompetizzjoni diretta ma’ ajruport ieħor fl-istess catchment area, mingħajr ma hemm xi domanda għal servizzi ta’ ajruport li ma tistax tiġi ssodisfata mill-ajruport eżistenti.
(215)
Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-għajnuna inkwistjoni għandha taffettwa l-kummerċ sa ċertu punt li jmur kontra l-interess komuni. Din il-konklużjoni hija kkorroborata min-nuqqas ta’ objettiv ta’ interess komuni li l-għajnuna għandha tilħaq.
(vi) In-neċessità tal-għajnuna u l-effett ta’ inċentiv
(216)
Abbażi tad-dejta pprovduta mill-Polonja, il-Kummissjoni tqis li l-ispejjeż għall-investiment jistgħu jkunu aktar baxxi minn dawk għall-kostruzzjoni ta’ ajruporti reġjonali komparabbli oħrajn fil-Polonja. Dan huwa dovut primarjament għall-użu tal-infrastruttura eżistenti fil-mitjar militari. Barra minn hekk, il-Polonja ssostni li, mingħajr l-għajnuna, l-investiment ma jkunx jista’ jitwettaq mill-maniġer tal-ajruport.
(217)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-perjodu twil li huwa meħtieġ sabiex jintlaħaq il-punt ta’ ekwilibriju għal dan it-tip ta’ investiment ifisser li jista’ jkun meħtieġ finanzjament pubbliku sabiex jimmodifika l-imġiba tal-benefiċjarju b’tali mod li jipproċedi bl-investiment. Barra minn hekk, minħabba li l-profittabbiltà mistennija tal-proġett ta’ investiment ma tistax tiġi stabbilita (ara l-premessa 177) u investitur f’ekonomija tas-suq ma jsegwix tali proġett, huwa tabilħaqq probabbli li l-għajnuna qiegħda tbiddel l-imġiba tal-maniġer tal-ajruport.
(218)
Madankollu, fin-nuqqas ta’ objettiv definit b’mod ċar fl-interess komuni, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna ma tistax titqies bħala neċessarja u proporzjonali għal dak l-objettiv.
(219)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna għall-investiment minn Gdynia u Kosakowo favur Gdynia-Kosakowo Airport Ltd ma tikkonformax mar-rekwiżiti tal-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005 u ma tistax titqies bħala kompatibbli mas-suq intern.
5.2.2. Għajnuna operattiva
(220)
Il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-finanzjament tat-telf operattiv ta’ Gdynia-Kosakowo Airport Ltd jikkostitwixxi għajnuna operattiva, billi jnaqqas in-nefqa attwali tal-operatur tal-ajruport. Skont il-każistika tal-Qorti, fil-prinċipju, tali għajnuna operattiva hija inkompatibbli mas-suq intern. Skont il-Linji Gwida dwar l-Avjazzjoni tal-2005, l-għajnuna operattiva li tingħata lill-ajruporti tista’ tiġi ddikjarata bħala kompatibbli biss taħt ċirkostanzi eċċezzjonali u kundizzjonijiet stretti f’reġjuni żvantaġġjati.
(221)
Il-Kummissjoni tinnota li l-ajruport ta’ Gdynia jinsab f’reġjun żvantaġġjat li huwa kopert mid-deroga stabbilita fl-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE, li jfisser li l-Kummissjoni għandha tevalwa jekk l-għajnuna operattiva inkwistjoni tistax titqies bħala kompatibbli skont l-RAG.
(222)
Skont il-paragrafu 76 tal-RAG, l-għajnuna operattiva f’reġjuni koperti mid-deroga fl-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE tista’ tingħata, sakemm jiġu ssodisfati l-kriterji kumulattivi li ġejjin: (i) tkun ġustifikata f’termini tal-kontribuzzjoni tagħha għall-iżvilupp reġjonali u n-natura tagħha u (ii) il-livell tagħha jkun proporzjonali għan-nuqqasijiet li tfittex li ttaffi.
(223)
Il-Polonja hija tal-opinjoni li l-għajnuna operattiva hija kompatibbli mal-paragrafu 76 tal-RAG (ara l-premessi 77 sa 79).
(224)
Billi l-Pomerania diġà hija moqdija mill-ajruport ta’ Gdansk u l-ajruport il-ġdid mhuwiex sejjer itejjeb il-konnessjonijiet ma’ dan ir-reġjun, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-għajnuna għandha tikkontribwixxi għall-iżvilupp reġjonali.
(225)
Għalhekk, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-għajnuna operattiva ma tistax titqies li hija proporzjonali għan-nuqqasijiet li qiegħda tfittex li ttaffi, minħabba li ma jidhirx li l-Pomerania qiegħda tbati minn xi nuqqas ta’ konnettività.
(226)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna operattiva vvalutata ġiet allokata sabiex tiffinanzja sett predefinit ta’ nfiq. Madankollu, fid-dawl tal-valutazzjoni mill-Kummissjoni tal-pjan ta’ direzzjoni tan-negozju għall-ajruport ta’ Gdynia u tal-valutazzjoni tagħha tal-livell tad-dħul u l-ispejjeż previsti li ġew ippreżentati fit-Taqsima 5.1.3, ma jistax jiġi konkluż li l-għajnuna għandha tkun limitata għal minimu neċessarju, tingħata fuq bażi tranżitorja u tkun digressiva. B’mod partikolari, fir-rigward tal-inċertezzi f’dak li għandu x’jaqsam mal-profittabbiltà mistennija tal-operatur tal-ajruport (ara t-taqsima dwar l-eżistenza tal-għajnuna), in-natura tranżitorja u d-digressività tal-għajnuna ma jistgħux jiġu żgurati.
(227)
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tqis li l-għoti ta’ għajnuna operattiva sabiex jiġi żgurat l-operat ta’ proġett ta’ investiment li jibbenifika minn għajnuna għal investiment inkompatibbli huwa inerentement inkompatibbli mas-suq intern.
(228)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna operattiva mogħtija minn Gdynia u Kosakowo favur Gdynia-Kosakowo airport Ltd mhijiex konformi mal-kriterji stabbiliti fl-RAG.
5.2.3. Konklużjoni dwar il-kompatibbiltà
(229)
Konsegwentement, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mill-Istat mogħtija lil Gdynia-Kosakowo Airport Ltd hija inkompatibbli mas-suq intern.
(230)
Il-Kummissjoni ma identifikat ebda dispożizzjoni oħra li tikkonċerna l-kompatibbiltà mas-suq intern illi tista’ tipprovdi bażi sabiex l-għajnuna inkwistjoni titqies bħala kompatibbli mat-Trattat. Il-Polonja lanqas ma invokat xi dispożizzjoni li tikkonċerna l-kompatibbiltà mas-suq intern jew ipprovdiet argumenti sostanzjali li jippermettu lill-Kummissjoni tqis din l-għajnuna bħala kompatibbli.
(231)
L-għajnuna operattiva u għal investiment li l-Polonja tat jew għandha l-ħsieb li tagħti favur Gdynia-Kosakowo Airport Ltd hija inkompatibbli mas-suq intern. Il-Polonja implimentat l-għajnuna b’mod illegali u bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
6. IRKUPRU
(232)
B’konformità mat-TFUE u mal-każistika stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja, il-Kummissjoni hija kompetenti sabiex tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jabolixxi jew ibiddel l-għajnuna meta huwa jsib li din hija inkompatibbli mas-suq intern (60). Il-Qorti konsistentement sostniet ukoll li l-obbligu fuq Stat li jabolixxi l-għajnuna meqjusa mill-Kummissjoni bħala li hija inkompatibbli mas-suq intern huwa intiż sabiex jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti qabel (61). F’dan il-kuntest, il-Qorti qalet li l-objettiv jintlaħaq ladarba l-benefiċjarju jkun ħallas lura l-ammonti mogħtija permezz ta’ għajnuna mhux legali, sabiex b’hekk jintilef il-vantaġġ illi jkun gawda fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq u s-sitwazzjoni titreġġa’ lura għal kif kienet qabel tħallset l-għajnuna (62).
(233)
B’konformità ma’ din il-każistika, l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (63) jistabbilixxi li “meta jittieħdu deċiżjonijiet negattivi fir-rigward ta’ għajnuna mhux legali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mingħand il-benefiċjarju.”
(234)
Għalhekk, l-għajnuna mill-Istat imsemmija hawn fuq għandha tiġi rrimborżata lill-awtoritajiet Pollakki, sakemm din tkun tħallset,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-għajnuna mill-Istat, implimentata illegalment mill-Polonja bejn it-28 ta’ Awwissu 2007 u s-17 ta’ Ġunju 2013 bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea favur Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. permezz ta’ injezzjonijiet ta’ kapital li jammontaw għal PLN 91 714 000, hija inkompatibbli mas-suq intern.
2. L-għajnuna mill-Istat li l-Polonja qiegħda tippjana li timplimenta għal Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. wara s-17 ta’ Ġunju 2013 għall-konverżjoni tal-mitjar militari ta’ Gdynia-Kosakowo f’ajruport ċivili hija inkompatibbli mas-suq intern. Għalhekk, l-għajnuna mill-Istat ma tistax tiġi implimentata.
Artikolu 2
1. Il-Polonja tirkupra l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(1) mingħand il-benefiċjarju.
2. Is-somom li jridu jiġu rkuprati għandhom iġorru imgħax mid-dati elenkati fit-tieni subparagrafu sal-irkupru effettiv tagħhom.
Id-dati li fihom is-somom li jridu jiġu rkuprati tpoġġew għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju huma dawn li ġejjin:
(a)
it-28 ta’ Awwissu 2007 għall-ammont ta’ PLN 50 000;
(b)
l-4 ta’ Marzu 2008 għall-ammont ta’ PLN 200 000;
(c)
il-11 ta’ Settembru 2008 għall-ammont ta’ PLN 500 000;
(d)
it-28 ta’ Lulju 2009 għall-ammont ta’ PLN 1 345 000;
(e)
it-8 ta’ Diċembru 2010 għall-ammont ta’ PLN 4 361 000;
(f)
it-8 ta’ Lulju 2011 għall-ammont ta’ PLN 25 970 000;
(g)
l-1 ta’ Settembru 2011 għall-ammont ta’ PLN 1 779 000;
(h)
il-25 ta’ April 2012 għall-ammont ta’ PLN 31 009 000;
(i)
is-27 ta’ Mejju 2013 għall-ammont ta’ PLN 6 469 000;
(j)
is-17 ta’ Ġunju 2013 għall-ammont ta’ PLN 20 031 000.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkolat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (64).
4. Il-Polonja tikkanċella l-pagamenti pendenti kollha tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(2) b’effett mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 3
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(1) għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Polonja tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur wara d-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. Fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, il-Polonja tissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (kapital u imgħax ta’ rkupru) li għandu jiġi rkuprat mill-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni ddettaljata tal-miżuri li ttieħdu diġà u dawk ippjanati sabiex jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni;
(c)
dokumenti li juru li l-benefiċjarju kien ordnat iħallas lura l-għajnuna.
2. Il-Polonja żżomm lill-Kummissjoni informata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda sabiex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm jitlesta l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1(1). Hija tissottometti minnufih, fuq talba sempliċi mill-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri li ttieħdu diġà u dawk ippjanati sabiex jikkonformaw ma’ din id-Deċiżjoni. Hija tipprovdi wkoll informazzjoni ddettaljata li tikkonċerna l-ammonti ta’ għajnuna u l-imgħax ta’ rkupru li ġew irkuprati diġà mill-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Polonja.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Frar 2014.