РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 март 2014 година
относно държавна помощ SA.34572 (13/C) (ex 13/NN) приведена в действие от Гърция за Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
(нотифицирано под номер С(2014) 1818)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/539/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
В контекста на програмата си за икономическо приспособяване Гърция предприе програма за приватизация (2). Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. („Larco“) беше определено като държавно дружество, което да бъде приватизирано.
(2)
През март 2012 г. Hellenic Republic Asset Development Fund („HRADF“) (3) уведоми Комисията за предложената приватизация на Larco. За да се изясни дали в контекста на проекта за приватизация биха могли да възникнат въпроси относно държавна помощ, през април 2012 г. Комисията откри ex officio процедура и предприе извършването на предварителна оценка.
(3)
В контекста на тези обсъждания, от отговора на гръцките органи на въпросник на 16 март 2012 г. стана ясно, че Larco вече се е възползвало от държавни мерки. Комисията поиска допълнителна информация с електронни писма от 18 април 2012 г., 24 април 2012 г., 5 юли 2012 г., 22 август 2012 г. и 7 декември 2012 г. и с писма от 4 май 2012 г. и 14 януари 2013 г., на които гръцките органи отговориха на 20 април 2012 г., 26 април 2012 г., 3 октомври 2012 г., 13 ноември 2012 г., 15 ноември 2012 г., 7 декември 2012 г., 24 декември 2012 г. и 18 януари 2013 г. Срещи между службите на Комисията и представители на гръцките органи се проведоха на 30 април 2012 г. и 11 септември 2012 г. в Атина и на 25 януари 2013 г. в Брюксел.
(4)
С писмо от 6 март 2013 г. („решението от 6 март 2013 г.“) Комисията уведоми Гърция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108 параграф 2 от Договора, по отношение на някои мерки за помощ, описани в точка 2.2 по-долу („официална процедура по разследване“).
(5)
Решението от 6 март 2013 г. беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията покани гръцките органи и заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на мерките за помощ.
(6)
Комисията получи мнението на гръцките органи на 30 април 2013 г. Тя не получи мнения от заинтересовани страни.
(7)
С електронно писмо от 21 януари 2014 г. гръцките органи уведомиха Комисията, че са съгласни решението да бъде прието на английски език.
2. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ ЗА ПОМОЩ
2.1. Получател на помощта
(8)
Дружеството Larco е специализирано в добива и преработването на латеритна руда, добива на лигнитни въглища и производството на фероникел и вторични продукти. Дейностите му включват проучване, разработване, добив и топене на руда и търговия на свои продукти в целия свят. Larco е един от най-големите производители на фероникел в света. През 2012 г. в предприятието работят 960 служители, подари което то се определя като голямо предприятие (5).
(9)
В началото на официалната процедура по разследване 55,2 % от акциите на Larco са собственост на гръцката държава чрез HRADF, 33,4 % на Националната банка на Гърция АД („NBG“, частна финансова институция) и 11,4 % на Public Power Corporation S.A. („PPC“, завареният производител на електроенергия в Гърция, в което държавата е мажоритарен акционер).
(10)
Larco управлява завод за топене в Ларимна, Централна Гърция. Освен това Larco притежава права за добив на различни места в Гърция в четири обекта с концентрация на мини: мините Agios Ioannis (близо до Ларимна), мините Evia, мините Kastoria и мината за лигнитни въглища Servia.
(11)
Larco е учредено през 1989 г. като ново корпоративно дружество след ликвидацията на Hellenic Mining and Metallurgical S.A. в Ларимна („старо дружество Larco“). Старото дружество Larco все още е в процес на ликвидация, но неговите активи бяха прехвърлени на Larco заедно със съответните пасиви през 1989 г. Следователно старото дружество Larco е кредитор на Larco.
2.2. Описание на мерките
2.2.1. Мярка 1: несъбиране на дълг към Министерството на финансите
(12)
През април 1998 г. е постигнато споразумение за уреждане на дълговете между Larco и неговите основни кредитори, а именно старото дружество Larco, PPC и гръцката държава. Съгласно споразумението от 1998 г. задълженията на Larco към тези кредитори е трябвало да се обслужват при годишен лихвен процент от 6 %. Дългът към гръцката държава обаче е останал непроменен или е нараснал слабо поне от 2004 г. насам (6), а дългът към PPC и старото дружество Larco е изплатен или е намалял (7).
(13)
Следователно се оказва, че държавата е третирала кредита си за Larco по различен начин от другите двама кредитори.
2.2.2. Мярка 2: държавна гаранция от 2008 г.
(14)
На 22 декември 2008 г. държавата е предоставила гаранция за заем в размер на 30 млн. EUR от банка ATE за Larco. Гаранцията е покривала 100 % от заема за период до 3 години и е била с годишна гаранционна премия от 1 %.
2.2.3. Мярка 3: увеличение на капитала през 2009 г.
(15)
През 2009 г., предвид отрицателната стойност на собствения капитал, Съветът на директорите на Larco е предложил, а трите акционера са одобрили увеличение на дяловия капитал в размер на 134 млн. EUR. Единствено гръцката държава обаче е упражнила правата си изцяло, докато NBG е упражнила правата си частично, а PPC изобщо не е участвало в увеличението на дяловия капитал. В увеличението на дяловия капитал не са участвали нови акционери.
(16)
Действителното увеличение на дяловия капитал е възлизало едва на 65,5 млн. EUR, като държавата е участвала с приблизително 45 млн. EUR (69 % от цялата сума на капиталовата инжекция), а NBG - с 20,5 млн. EUR (31 %). Въпреки лошото финансово състояние на Larco изглежда увеличението на дяловия капитал не се е основавало на план за преструктуриране, целящ възстановяване на жизнеспособността на дружеството, и се оказва, че NBG е отписала счетоводната стойност на дружеството, „тъй като групата не предвижда възстановяване на счетоводната стойност на инвестицията, като се има предвид, че дружеството изпитва сериозни финансови затруднения“ (8) (вж. съображение 45 от решението от 6 март 2013 г.).
2.2.4. Мярка 4: държавна гаранция от 2010 г.
(17)
На 10 май 2010 г. държавата е предоставила гаранция за покритие на гаранционно писмо, което NBG да предостави на Larco за сума в размер на приблизително 10,8 млн. EUR. Гаранцията е покривала на 100 % гаранционното писмо и е била с неограничен срок и годишна гаранционна премия от 2 %.
2.2.5. Мярка 5: гаранционни писма вместо авансово плащане на данъчна глоба през 2010 г.
(18)
През 2010 г. гръцките данъчни органи са извършили одит на финансовите отчети на Larco и не са приели счетоводното отчитане на някои загуби, свързани с договори за хеджиране за цената на никела. В резултат на неправилното отчитане на загубите е наложена данъчна глоба от 190 млн. EUR (9).
(19)
В последствие Larco е оспорило налагането на данъчната глоба пред гръцките съдилища. Според гръцкото право (10) дружество, което дължи данъчната глоба, следва да извърши авансово плащане в размер на 25 % от въпросната сума, за да има право да оспори налагането на данъчна глоба в съда (в настоящия случай 25 % се равнява на 47 млн. EUR).
(20)
В случая с Larco обаче гръцкият административен съд е взел решение да облекчи дружеството от задължението за авансово плащане на 25 % от данъчната глоба, като го е заместил със задължението да депозира гаранционни писма в размер само на 1,5 млн. EUR.
2.2.6. Мярка 6: държавни гаранции от 2011 г.
(21)
На 30 декември 2011 г. държавата е предоставила две гаранции за два заема в размер на 20 млн. EUR и 30 млн. EUR от банка ATE. Падежът на единия от тях (за 20 млн. EUR) е настъпил към момента на предоставяне на гаранцията. Гаранциите са осигурявали 100 % покритие и са били с годишна премия от 1 %.
2.3. Основания за откриване на официалната процедура по разследване
(22)
В решението от 6 март 2013 г. (съображения 18-25) Комисията достигна до предварителното заключение, че Larco може да се счита за дружество в затруднение по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране (11) от 2007 г. насам. При тези обстоятелства Комисията достигна до предварителното заключение, че всичките шест мерки представляват държавна помощ, и изрази съмнения по отношение на тяхната съвместимост с вътрешния пазар.
(23)
Ако установените мерки са представлявали държавна помощ, те може да са били предоставени в нарушение на задълженията за уведомяване и непредприемане на действия, установени в член 108, параграф 3 от Договора.
3. МНЕНИЕ НА ГЪРЦИЯ
3.1. Предприятие в затруднение
(24)
В мнението си в рамките на официалната процедура по разследване гръцките органи заявиха, че Larco не е било предприятие в затруднение през 2008 г. и 2009 г., тъй като отчетените загуби са се дължали на намаление на световните цени на фероникела през тези години. Според гръцките органи Larco е предприятие в затруднение едва от 2010 г. насам.
3.2. Мярка 1: несъбиране на дълг към Министерството на финансите
(25)
Гръцките органи заявиха, че кредитът от държавата за Larco не е свързан с държавни ресурси, тъй като първоначално е бил частен кредит, предоставен от Организацията за преструктуриране на предприятията АД („OER“). Когато OER е ликвидирана, съгласно закон 2741/1999 всички нейни вземания са прехвърлени на държавата.
(26)
Освен това те обясниха, че споразумението за уреждане на дълговете от 1998 г. съдържа специфични правила за третирането и събирането на непогасения дълг, което да се извършва в края на всяка финансова година, както следва:
а)
ако Larco е реализирало печалби през финансовата година, на кредиторите първо ще се изплаща начислената лихва (6 % годишно), преди изплащането на главницата по дълга;
б)
след всяко изплащане на лихви Larco ще задържа известна сума от печалбите за инвестиции;
в)
след прилагането на букви а) и б) всяка оставаща печалба по сметките на Larco ще се разпределя пропорционално за кредиторите на Larco.
(27)
Ако Larco не е реализирало печалби след 1999 г., кредиторите са имали правото да изискат изплащане на техния дълг чрез различни средства, например насрещна престация за дължимото плащане, капитализиране на дълга и т.н. Кредиторите обаче не са имали правото на принудително изпълнение по непогасения дълг, например изземване на активите на дружеството или принудително започване на процедура по несъстоятелност срещу дружеството.
(28)
До 2003 г. кредиторите са получили начислените лихви съгласно договореностите. През периода 2004-2007 г. Larco не е реализирало печалби и поради това не е имало изплащане на начислените лихви. През 2007 г. PPC е сключило с Larco одобрен от всички кредитори договор за суровини, съгласно който Larco осигурява лигнит за PPC, като така дългът е съответно намален. Дългът към PPC е изплатен окончателно през 2011 г.
(29)
Администрацията на старото дружество Larco е полагала усилия за събирането на дълга чрез съдебни средства и изглежда известни суми вече са били платени. До 2011 г. старото дружество Larco е събрало 5 млн. EUR от непогасения дълг съгласно споразумението от 1998 г. Тъй като старото дружество Larco също е имало дългове към гръцката държава, тя е събрала пълния размер на тези 5 млн. EUR.
(30)
Що се отнася до прекия дълг на Larco към гръцката държава, тя редовно е изпращала на Larco фактури за годишния размер на дълга, включително за годишната начислена лихва.
(31)
Във връзка с това гръцките органи заявиха, че дългът, произтичащ от споразумението от 1998 г., не може да бъде свързан с държавни ресурси и че във всеки случай не е налице избирателно предимство в полза на Larco.
3.3. Мярка 2: Държавна гаранция от 2008 г.
(32)
Гръцките органи се позоваха на известието относно гаранциите (12), и по-специално на точка 3.2 от него, съдържаща условията, при които Комисията може да изключи съществуването на държавна помощ при индивидуална гаранция. Според гръцките органи:
а)
Larco не е било дружество в затруднение към момента на предоставяне на гаранцията;
б)
размерът на гаранцията е можело да бъде изчислен правилно при предоставянето ѝ;
в)
гаранцията е предоставена за обезпечение на дълг (облигационен заем) и поради това е можело да надвишава 80 % от неизплатения заем;
г)
премията от 1 %, платена за гаранцията, е била на съобразена с пазара цена, отразяваща финансовото положение на Larco.
(33)
Във връзка с това гръцките органи заявиха, че гаранцията от 2008 г. не представлява държавна помощ.
(34)
Гръцките органи поясниха, че мярка 2 е предоставена по силата на Решение на Министерския съвет YA 2/93378/0025 от 22 декември 2008 г. и е покрила точната сума от 30 000 000 EUR.
3.4. Мярка 3: увеличение на капитала от 2009 г.
(35)
Гръцките органи заявиха, че участието на държавата в увеличението на капитал е имало за цел да се защити стойността на дружеството с оглед на предстоящата му приватизация и с цел да се приложи план за преструктуриране. В решението си държавата е взела предвид потенциалния растеж на Larco, стойността на активите му и общото положение на пазара за фероникел, както и мерките за преструктуриране и съкращаване на разходите.
(36)
Участието на NBG в увеличението на капитала е било в размер на 31 %. За разлика от държавата NBG е решила да упражни правата си само частично. Гръцките органи заявиха, че целта на NBG е била да запази известен контрол над дружеството и поради това действията ѝ не следва да се разглеждат като липса на доверие в бъдещето на Larco. Действително NBG е намалила акционерното си участие в Larco до минималното равнище, изисквано съгласно гръцкото законодателство, за да може да има право на вето над някои важни решения в Съвета на директорите.
(37)
Третият акционер, PPC, е взел категорично решение да не участва в увеличението на капитала, като е преценил, че акционерното му участие ще бъде сведено до незначително. Гръцките органи заявиха, че PPC не е участвало, тъй като намерението му е било да позволи на държавата да притежава по-голям мажоритарен дял с оглед на приватизацията на дружеството.
(38)
В заключение гръцките органи заявиха, че държавата е действала като инвеститор в условията на пазарна икономика и че следователно увеличението на капитала от 2009 г. не е представлявало държавна помощ.
(39)
По отношение на датата на внасяне на капитал гръцките органи не предоставиха окончателна информация. Протоколът от акционер показва, че на 15 април 2009 г. гръцката държава е осигурила 15 000 000 EUR за увеличението на капитала по силата на документ Οικ2/27694/0025 на Министерството на финансите във връзка с общото участие на държавата в увеличението на акционерния капитал, което е възлизало на 44 999 999,40 EUR. Финансовият отчет на Larco от 2009 г. показва, че решението за увеличение на капитал е взето на 14 май 2009 г., но не се изяснява кога е извършено действителното внасяне на новия капитал.
3.5. Мярка 4: държавна гаранция от 2010 г.
(40)
Гръцките органи обясниха, че в контекста на споразумението от 1998 г. старото дружество Larco е започнало съдебни процедури за изплащането на дълга на Larco и са последвали няколко съдебни решения и решения за отмяна, inter alia, по отношение на дълг в размер на приблизително 10,5 млн. EUR (13).
(41)
В контекста на жалба на Larco и поради опасността от невъзстановими щети Върховният съд на Гърция е взел решение за преустановяване на плащането на дълг в размер на приблизително 10,5 млн. EUR до издаването на окончателното решение на съответния съд. Преустановяването е било разрешено, при условие че Larco предостави на старото дружество Larco гаранционно писмо за стойността на преустановеното плащане. NBG предостави на Larco гаранционното писмо за приблизително 10,8 млн. EUR (10,5 млн. EUR от първоначално оспорения дълг + 0,3 млн. EUR за съдебни такси и разходи). Гаранционното писмо от своя страна е било покрито от държавна гаранция за цялата сума с годишна премия от 2 % за неограничен срок.
(42)
Гръцките органи обясниха, че мярката е предоставена от държавата в качеството ѝ на акционер с намерението да изпълни условията за преустановяването и да защити инвестициите си от обявяване на просрочване на плащания по дългове. В противен случай преустановяването не би било приложимо и старото дружество Larco би имало правото да изиска събирането на дълга, евентуално чрез изземване на активи на Larco. След това би могло да се обяви несъстоятелността на Larco. Според гръцките органи NBG не би предоставила гаранционното писмо без държавната гаранция.
(43)
Гръцките органи поясниха, че мярка 4 е била предоставена по силата на решение на Министерския съвет YA 2/923/0025 от 10 май 2010 г. и е покрила точната сума от 10 510 824,95 EUR и 310 000 EUR за съдебни такси и разходи, възлизащи общо на 10 820 824,95 EUR.
3.6. Мярка 5: гаранционни писма вместо авансово плащане на данъчна глоба през 2010 г.
(44)
Гръцките органи разясниха, че въпросната мярка се е отнасяла за допълнителен данък, а не за данъчна глоба. Допълнителният данък е бил наложен, тъй като данъчните органи не са приели, че загубите, произтичащи от договорите за хеджиране, следва да се приспадат от нетните приходи на Larco, както твърди Larco. Гръцките органи изясниха също, че съдът е поискал от Larco да предостави гаранционни писма за общо 4,7 млн. EUR.
(45)
Гръцките органи представиха доказателства, че Larco е било упълномощено да замести авансовото плащане на допълнителния данък чрез гаранционни писма въз основа на обща правна разпоредба. В съдебното решение, позволяващо на Larco да замести авансовото плащане на допълнителния данък чрез гаранционни писма в съответствие с националното законодателство (14), е приложен сравнителен тест, като са взети под внимание ползите за кредитора (държавата) и жизнеспособността на длъжника (Larco) и така е взето решение за временното преустановяване на задължението за авансово плащане на 47 млн. EUR (т. е. 25 % от допълнителния данък), заместено с гаранционни писма за общо 4,7 млн. EUR. Това преустановяване е трябвало да се прилага до издаването на окончателното решение по отношение на възражението, предявено от Larco срещу държавата за налагането на допълнителния данък.
(46)
Освен това гръцките органи заявиха, че решенията на националните съдилища не могат да бъдат приписани на държавата.
(47)
Гръцките органи обясниха също, че въпреки временното преустановяване на практика държавата е обезсмислила финансовото въздействие от това преустановяване чрез компенсиране на допълнителния данък, дължим от Larco, със суми, които държавата дължи на Larco, например подоходен данък или възстановяване на ДДС. Това е било позволено съгласно прието неотдавна законодателство за ускоряване на събирането на данъци в Гърция.
(48)
Следователно изглежда държавата в действителност вече е събрала най-малко 16,1 млн. EUR от дължимата сума във връзка с авансово плащане на допълнителния данък, наложен на Larco.
3.7. Мярка 6: държавни гаранции от 2011 г.
(49)
Гръцките органи поясниха, че не е просрочен нито един от двата заема, за които са предоставени гаранциите. Заемът от 20 млн. EUR е бил предоставен от банка ATE като рефинансиране на по-стар заем от 20 млн. EUR, който е просрочен.
(50)
Гръцките органи заявиха, че за двете държавни гаранции не са използвани държавни ресурси, тъй като държавата е дължала 60 млн. EUR на Larco от възстановяване на ДДС. Следователно в случай на иск за изплащане по гаранциите сумите биха могли да компенсират непогасения дълг от държавата.
(51)
Освен това органите твърдят, че ако мярката действително е представлявала помощ, тя следва да се счита за съвместима с вътрешния пазар, тъй като е отговаряла на условията от Временната рамка (15) и съответната временна схема на Гърция за гарантиране на заеми („временна гаранционна схема“) (16). По-специално органите считат, че освен факта, че Larco е било предприятие в затруднение към момента на предоставяне на мярката, другите условия на схемата са били изпълнени:
а)
Larco е било голямо дружество;
б)
заемът от 30 млн. EUR е бил инвестиционен заем, а заемът от 20 млн. EUR е бил заем за рефинансиране на по-стар заем, отпуснат за инвестиционни цели;
в)
гаранциите са били предоставени преди края на 2011 г.;
г)
общата стойност на двата гарантирани заема е надвишавала годишната стойност на разходите за заплати на Larco само с 3 млн. EUR;
д)
гаранциите са покривали 100 % от заема, но подобна мярка е била единствената възможност за достъп на Larco до финансиране поради специфичното състояние на гръцката икономика;
е)
гаранциите са включвали годишна премия от 1 %, която следва да се счита за пазарна премия.
(52)
И накрая, гръцките органи заявиха, че ако Комисията е достигнала до заключението, че мярката представлява помощ и че не са били изпълнени условията на временната гаранционна схема, мярката е следвало да се счита за помощ за оздравяване. Такава помощ е следвало да се счита за нотифицирана, тъй като Комисията е била уведомена за мярката в отговора на въпросника от 16 март 2012 г., когато тя е била в етапа на ex-officio предварително разследване.
(53)
Според гръцките органи помощта е отговаряла на изискванията на Насоките за оздравяване и преструктуриране, тъй като:
а)
е представлявала помощ за осигуряване на ликвидност под формата на гарантиране на заеми;
б)
е била оправдана въз основа на сериозните социални затруднения и не е имала неблагоприятно въздействие върху други държави членки;
в)
гръцките органи са изготвяли план за преструктуриране в сътрудничество с Комисията;
г)
е била ограничена до размера, необходим за поддържането на стопанската дейност на предприятието за ограничен период от време;
д)
е отговаряла на условието „един път, последен път“, тъй като в миналото на Larco не е предоставяна помощ за оздравяване или преструктуриране;
е)
Larco е представило на държавата бизнес план, в който се обосновава необходимостта от финансирането в размер на 30 млн. EUR за инвестиции.
(54)
Гръцките органи поясниха, че мярка 6 е предоставена по силата на i) решение на Министерския съвет YA 2/95156/0025 от 30 декември 2011 г. по отношение на точната сума от 30 000 000 EUR и ii) решение на Министерския съвет YA 2/95161/0025 от 30 декември 2011 г. за точната сума от 20 000 000 EUR.
4. ОЦЕНКА
(55)
В настоящото решение като предварителен аспект се разглежда въпросът дали Larco е дружество в затруднение по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране. Впоследствие в решението ще бъде оценено дали разгледаните мерки представляват държавна помощ за Larco по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и, накрая, дали тази помощ може да бъде съвместима с вътрешния пазар.
4.1. Затруднения за Larco
(56)
В решението от 6 март 2013 г., и по-специално в съображения 18-25 от него Комисията достигна до предварителното заключение, че Larco е било предприятие в затруднение към момента на предоставяне на разглежданите шест мерки. Основните финансови данни на Larco в периода 2007-2011 г. са представени в таблицата:
Основни финансови данни на Larco за периода 2007 г. - юни 2012 г. (в млн. EUR)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
Първо полугодие на 2012 г. (17)
Оборот
549,3
284
98,8
239
311
154,6
Печалба преди данъчно облагане
23
- 116
- 105
6,4
6,5
- 12,2
Регистриран капитал
163,8
163,8
109
109
109
109
Собствен капитал
104
- 0,4
- 35
- 31
- 26
- 39
Обща стойност на дълг
141,2
230,1
233,9
261,8
262,7
326,0
Дълг/собствен капитал (коефициент)
1,3
- 575,0
- 6,6
- 8,3
- 10,1
- 8,4
(57)
Точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране гласи, че дружество с ограничена отговорност се счита за предприятие в затруднение, „когато първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца“. Това отразява предположението, че предприятие, което претърпява значителна загуба на своя регистриран капитал, няма да бъде в състояние да се справи със загуби, които почти със сигурност ще го принудят да преустанови дейността си в кратък или дългосрочен период от време (както се посочва в точка 9 от Насоките за оздравяване и преструктуриране).
(58)
Освен това съгласно точка 11 от Насоките за оздравяване и преструктуриране едно предприятие може да бъде считано за намиращо се в затруднение, „когато са налице обичайните признаци за предприятие в затруднение като например - нарастващи загуби, намаляващ оборот, увеличаваща се нереализирана продукция, свръхпроизводство, намаляващ паричен поток, нарастващи дългове, нарастващи лихвени проценти и намаляващи или нулеви нетни стойности на активите.“ Във връзка с това според Общия съд „наличието на отрицателен собствения капитал […] може да се приеме за важен показател, че дадено предприятие е в затруднено финансово положение“ (18).
(59)
Според финансовите отчети на Larco за периода 2007 г. - първо полугодие на 2012 г. регистрираният капитал на дружеството не е намалял с повече от половината. През същия период обаче стойността на собствения капитал на дружеството е станала отрицателна. В предишни случаи Комисията е приемала, че когато стойността на собствения капитал на дадено дружество е отрицателна, това означава, че целият регистриран капитал на това дружество е загубен, и се допуска a priori, че са изпълнени критериите от точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране (19).
(60)
В случая на Larco според Комисията само изглежда, че неговият регистриран капитал не е намалял с повече от половината, тъй като дружеството не е предприело подходящите мерки, както обикновено се предвижда съгласно гръцкото законодателство (20). Целта на тези подходящи мерки е стойността на собствения капитал на дружеството от отрицателна да стане положителна и същевременно да бъде увеличена до адекватно равнище. Такива подходящи мерки могат да бъдат капитализация на загубите или увеличение на капитала, или и двете.
(61)
Във връзка с това Комисията счита, че капитализация на загубите би довела до загуба на целия регистриран капитал на дружеството, тъй като натрупаните загуби са били по-големи от регистрирания капитал. Поради това Комисията счита, че критериите от точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране в случая са били изпълнени от 2008 г. нататък.
(62)
Освен това по отношение на критериите от точка 11 от Насоките за оздравяване и преструктуриране Larco е отбелязало значително намаление на оборота от 2007 г. до 2009 г. и значителни загуби през 2008 г. и 2009 г. на обща стойност 221 млн. EUR (съответно 116 млн. EUR и 105 млн. EUR). През 2010 г. и 2011 г. дружеството е увеличило оборота и приходите, но тези увеличения не са били достатъчни, за да позволят финансовото възстановяване на Larco. През същия период стойността на собствения капитал на дружеството е останала отрицателна, а дългът му е продължил да нараства. Освен това през първото полугодие на 2012 г. дейностите на Larco отново са започнали да носят загуби.
(63)
Комисията не приема твърдението на гръцките органи, че Larco не е било в затруднение през 2008 г. и 2009 г., тъй като загубите са се дължали на намалената цена на фероникела.
(64)
Първо, фактът, че намалението на цената на фероникела е довело до загуби и е допринесло за затрудненията на Larco, сам по себе си не омаловажава констатацията, че Larco е показало обичайните признаци за предприятие в затруднение. Едно предприятие в добро състояние би следвало да приспособи разходите си към подобни промени в цените, за да избегне загуби.
(65)
Второ, през 2008 г. и 2009 г. предприятието е имало отрицателна стойност на собствения капитал и нарастващ дълг (увеличение от 63 % между 2007 г. и 2008 г.). Въпреки че цената на фероникела и оборотът са се увеличили значително след 2010 г., следващите финансови резултати на Larco показват, че дружеството е продължило да изпитва затруднения. Поради това не може да се направи заключението, че загубите от 2008 г. и 2009 г. са били вследствие единствено на ниските цени на фероникела.
(66)
С оглед на горепосоченото се заключава, че Larco е било дружество в затруднение по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране към момента на предоставянето на шестте мерки.
4.2. Наличие на държавна помощ
(67)
В член 107, параграф 1 от Договора се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да била форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(68)
Съгласно установената практика на Комисията и както се потвърждава от съдебната практика, за проверката дали дадена търговска операция между публичен орган и предприятие представлява държавна помощ, следва да се вземе предвид принципът за инвеститор или кредитор в условията на пазарна икономика („ПИПЗ“ или „ПКПИ“) (21). Според този принцип, когато държавата функционира на пазара като стопански оператор, тя трябва да действа като частен участник на пазара. В противен случай може да е налице държавна помощ. Следователно от решаващо значение при оценката за наличие на държавна помощ в дадена търговска операция е дали частен стопански субект би действал по същия начин в подобна ситуация. При прилагането на този принцип неикономическите съображения са неприемливи като обосновка за предоставяне на мерки за помощ.
4.2.1. Мярка 1: несъбиране на дълг към Министерството на финансите
(69)
Въз основа на наличната информация Комисията не може да приеме аргумента на гръцките органи, че кредитът от OER е бил частен кредит. Според гръцкия закон 1386/1983 (член 1) (22) за създаване на OER „OER ще извършва дейност в полза на социалния интерес и под надзора на държавата“. Съгласно член 3 от същия закон държавата е била единственият акционер в OER. Освен това държавата е имала възможността пряко да назначи председателя, както и двама и осемте членове на Съвета на директорите, а непряко още четирима членове. От горепосоченото следва, че ресурсите на OER представляват държавни ресурси и следователно всеки кредит от OER може да бъде приписан на държавата.
(70)
Доказателствата, представени от гръцките органи, показват, че дългът на Larco към OER (впоследствие прехвърлен на държавата) редовно е бил отчитан и фактуриран в съответствие със споразумението за уреждане на дълговете от 1998 г. Част от дълга е събран, когато рентабилността на дружеството е позволявала това. В този период Larco е предприело инвестиции, които са намалили плащанията, но тези инвестиции са били одобрени от всички кредитори. Съгласно споразумението кредиторите са нямали право да изискат принудително изплащане на непогасения дълг.
(71)
С оглед на горепосоченото се заключава, че мярка 1 отговаря на ПКПИ, тъй като държавата като кредитор е действала по начин, сравним с този на частен кредитор, тъй като е използвала всички средства, с които е разполагала, и съобразно договорно одобрената рамка, за да събере своя дълг.
4.2.2. Мярка 2: държавна гаранция от 2008 г.
(72)
Държавните гаранции излагат на риск държавни ресурси, тъй като в случай на иск за изплащане по гаранциите плащането се извършва чрез държавния бюджет. Освен това всяка гаранция, за която не се получава подходящо възнаграждение, води до загуба на финансови средства за държавата. Следователно критерият за държавни ресурси и приписване на държавата е изпълнен за тази мярка и това не се оспорва от гръцките органи.
(73)
Комисията не приема аргумента на гръцките органи, че условията от точка 3.2. от известието относно гаранциите са изпълнени. Комисията е установила, че Larco е било дружество в затруднение през 2008 г. Освен това годишната гаранционна премия от 1 % не може да се счита за отразяваща риска от неизпълнение по гарантираните заеми предвид значителните финансови затруднения на Larco, и по-специално неговия висок коефициент на дълг спрямо собствен капитал.
(74)
Комисията счита, че разумен кредитор в условията на пазарна икономика не би предоставил гаранция на Larco при тези условия. Тъй като мярката е била предоставена избирателно на Larco, Комисията заключава, че държавната гаранция от 2008 г. е предоставила избирателно предимство на получателя.
(75)
Larco извършва дейност в сектор, в който се търгуват продукти между държавите членки, а самото предприятие изнася по-голямата част от продукцията си в други държави членки. Освен това добив, топене и пречистване на никел се извършват в шест държави членки освен в Гърция, а именно в Австрия, Финландия, Франция (Нова Каледония), Испания, Швеция и Обединеното кралство (23). Търговия с никел се осъществява в почти всички държави членки (24).
(76)
Въпросните мерки позволяват на Larco да продължи да функционира, така че за разлика от други конкуренти с финансови затруднения не е принудено да се изправи пред последиците, които обичайно произтичат от неговите неблагоприятни финансови резултати. Това нарушава конкуренцията, тъй като други предприятия, които работят на същите пазари, трябва да извършват дейност без такава държавна помощ.
(77)
Във връзка с това се заключава, че мярка 2 представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Комисията счита, че помощта се равнява на стойността на гарантирания заем, тъй като е под въпрос дали с оглед на неговите икономически затруднения Larco би намерило финансиране на пазара независимо от условията. С други думи Комисията счита, че Larco е получило предимство, равняващо се на стойността на гарантирания заем, тъй като без държавната гаранция дружеството не би било в състояние да получи това финансиране от пазара.
(78)
Комисията не разполага с информация, която да показва, че гаранцията е била задействана.
4.2.3. Мярка 3: увеличение на капитала от 2009 г.
(79)
Участието на държавата в увеличението на капитала на Larco през 2009 г. е свързано с държавни ресурси и се приписва на държавата. Следователно този критерий е изпълнен и не се оспорва от гръцките органи.
(80)
Комисията не е получила убедителни доказателства от гръцките органи, които да обосноват твърдението им, че държавата е действал като разумен инвеститор в условията на пазарна икономика. Действително протоколът от акционерните събрания, предоставен като доказателство, показва, че на акционерите не е представен план за преструктуриране преди увеличението на капитала, въпреки че Larco е било предприятие в затруднение. Освен това окончателният размер на увеличението на капитала в крайна сметка е бил недостатъчен за покриване на отрицателната стойност на капитала на Larco и следователно не може да се разглежда като мярка, защитаваща стойността на дружеството и подпомагаща неговото преструктуриране.
(81)
По отношение на участието на NBG Комисията припомня пояснението на Съда, че „дори при наличие на значителни частни инвестиции само по себе си съвпадането във времето не може да бъде достатъчно, за да се направи извод за липса на помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕС, без да се вземат предвид другите относими фактически или правни обстоятелства.“ (25).
(82)
В действителност частичното участие на NBG не може да се използва като доказателство за едновременно наличие на държавни и частни акционери, тъй като NBG е била изложена на рискове във връзка с Larco не само като акционер, но и като кредитор. Следователно решението ѝ да участва частично в увеличението на капитала е представлявало средство, чрез което не само да защити стойността на своята инвестиция, но и позицията си на кредитор.
(83)
Освен това държавата вече е била предоставила на Larco държавната гаранция от 2008 г. Следователно съгласно установената съдебна практика участието на държавата в увеличението на капитала от 2009 г. не може да се разглежда изолирано, а трябва да се анализира в контекста на други мерки за помощ (26).
(84)
И накрая, протоколът от общото събрание на акционерите не съдържа аргумента на гръцките органи, че намерението на PPC е било да позволи на държавата да притежава голям мажоритарен дял. Вместо това PPC просто е декларирало, че няма да участва в увеличението на капитала.
(85)
Във връзка с това Комисията счита, че разумен инвеститор в условията на пазарна икономика не би участвал в увеличението на капитала на Larco при тези условия. Тъй като мярката е била предоставена на Larco избирателно, Комисията счита, че участието на държавата в увеличението на капитала от 2009 г. е предоставило на получателя избирателно предимство.
(86)
Поради причините, изложени в съображения 75 и 76 по-горе, мярката може потенциално да засегне търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(87)
Следователно се заключава, че мярка 3 представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. След като не се оспорва, че държавата е упражнила изцяло правата си за увеличение на дяловия капитал [неясно], стойността на мярка 3 възлиза на 44 999 999,40 EUR.
(88)
Що се отнася до датата на предоставяне, от протокола от общото събрание на акционерите на 14 май 2009 г. става ясно, че гръцката държава е предоставила 15 000 000 EUR за увеличението на капитала на 15 април 2009 г. (27) във връзка с общото участие на държавата в увеличението на дяловия капитал [неясно], което е възлизало на 44 999 999,40 EUR. Комисията не разполага с информация за датата, на която е предоставена останалата сума от участието на държавата в увеличението на дяловия капитал на дружеството.
4.2.4. Мярка 4: държавна гаранция от 2010 г.
(89)
По същите причини като при мярка 2 критерият за държавни ресурси и приписване на държавата е изпълнен за мярка 4 и това не беше оспорено от гръцките органи.
(90)
Комисията приема, че може да бъде общоприета бизнес практика акционерите да предоставят гаранции при обстоятелства, сходни с настоящия случай. Но тъй като NBG също е била акционер в Larco, Комисията счита, че би било нормално акционерите да поделят пропорционално рисковете, произтичащи от въпросната гаранция. Вместо това държавата е поела целия риск, предоставяйки гаранция за дълг, когато Larco е било предприятие в затруднение и вече е имало нарастващ дълг.
(91)
Що се отнася до мярка 2, условията от точка 3.2 от известието относно гаранциите не са изпълнени и по отношение на тази марка, тъй като не може да се счита, че премия от 2 % отразява риска от неизпълнение от страна на Larco.
(92)
Във връзка с това Комисията счита, че разумен инвеститор в условията на пазарна икономика не би предоставил на Larco гаранция при тези условия. Тъй като мярката е била предоставена на Larco избирателно, Комисията заключава, че тя е предоставила избирателно предимство на получателя.
(93)
Поради причините, изложени в съображения 75 и 76 по-горе, мярката съдържа потенциал да засегна търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(94)
Следователно се заключава, че мярка 4 представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Комисията счита, че размерът на помощта се равнява на стойността на гарантираната сума, тъй като е ясно, независимо от условията, че никой разумен участник на пазара не би гарантирал тази сума за Larco предвид икономическите затруднения на дружеството. С други думи Комисията счита, че Larco е получило предимство, равняващо се на стойността на гарантираната сума, тъй като без държавната гаранция дружеството не би било в състояние да получи гаранция от пазара.
(95)
Комисията не разполага с информация, която да показва, че гаранцията е била задействана.
4.2.5. Мярка 5: гаранционни писма вместо авансово плащане на допълнителен данък през 2010 г.
(96)
Комисията взема предвид поясненията, предоставени от гръцките органи по отношение на фактическите обстоятелства във връзка с мярка 5.
(97)
С оглед на доказателствата, представени от гръцките органи, Комисията приема, че правото на заместване на авансовото плащане на допълнителния данък с гаранционни писма е предоставено на Larco от съда въз основа на обективни критерии, които биха се прилагали по отношение на всяко дружество в подобно положение. Следователно се заключва, че мярка 5 не е предоставила избирателно предимство на Larco.
4.2.6. Мярка 6: държавни гаранции от 2011 г.
(98)
Комисията взема под внимание поясненията, представени от гръцките органи по отношение на фактическите обстоятелства във връзка с мярка 6.
(99)
Комисията не е съгласна с гръцките органи, че мярка 6 не е свързана с държавни ресурси. Първо, както е обяснено по отношение на мярка 2, държавните гаранции излагат на риск държавни ресурси, тъй като в случай на иск за изплащане по гаранциите то се извършва чрез държавния бюджет. Освен това всяка гаранция, за която не се получава подходящо възнаграждение под формата на пазарна премия, води до загуба на финансови средства за държавата. Също така аргументът за неизплатения дълг в размер на 60 млн. EUR за ДДС изглежда противоречи на мнението, представено по отношение на мярка 5, в което гръцките органи твърдят, че законно и преднамерено не са възстановили дължимия ДДС, за да компенсират преустановяването на авансовото плащане на допълнителния данък.
(100)
Поради това Комисията счита, че критерият за държавни ресурси и приписване на държавата е изпълнен по отношение на настоящата мярка.
(101)
Подобно на мерки 2 и 4, условията от точка 3.2 от известието относно гаранциите не са изпълнени и по отношение на настоящата мярка.
(102)
Във връзка с това Комисията счита, че разумен кредитор в условията на пазарна икономика не би предоставил гаранция на Larco при тези условия. Тъй като мярката е била предоставена на Larco избирателно, Комисията заключава, че тя е предоставила избирателно предимство на получателя.
(103)
Поради причините, изложени в съображения 75 и 76 по-горе, мярката може потенциално да засегне търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(104)
Следователно се заключава, че мярка 6 представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Както по отношение на мярка 2, Комисията счита, че размерът на помощта се равнява на стойността на гарантираните заеми, тъй като е под въпрос дали с оглед на неговите икономически затруднения Larco би намерило финансиране на пазара независимо от условията.
(105)
Комисията не разполага с информация, която да показва, че гаранцията е била задействана.
4.2.7. Заключение относно наличието на държавна помощ
(106)
С оглед на горепосоченото Комисията счита, че мерки 1 и 5 не представляват държавна помощ, а мерки 2, 3, 4 и 6 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(107)
Следователно държавната помощ, съдържаща се в мярка 2, възлиза на 30 000 000 EUR, предоставени на 22 декември 2008 г. Държавната помощ, съдържаща се в мярка 3, възлиза на 44 999 999,40 EUR, но датата(ите) на предоставяне трябва да бъде(ат) изяснена(и) от гръцките органи. Държавната помощ, съдържаща се в мярка 4, възлиза на 10 820 824,95 EUR, предоставени на 10 май 2010 г., а общата стойност на държавната помощ, съдържаща се в мярка 6, възлиза на 50 000 000 EUR (сборът от 30 000 000 EUR и 30 000 000 EUR), предоставени на 30 декември 2011 г.
4.3. Неправомерна помощ
(108)
Мерките 2, 3, 4 и 6 представляват държавна помощ и са предоставени в нарушение на задълженията за уведомяване и непредприемане на действия, установени в член 108, параграф 3 от Договора. Следователно тези мерки представляват неправомерна държавна помощ.
4.4. Съвместимост на мярката
(109)
След като някои мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тяхната съвместимост трябва да бъде оценена по отношение на изключенията, предвидени в параграфи 2 и 3 от този член.
(110)
Съгласно съдебната практика на Съда на Европейския съюз държавите членки трябва да се позоват на възможни основания за съвместимост и да докажат, че условията за такава съвместимост са изпълнени (28).
4.4.1. Съвместимост на мерки 2, 4 и 6
(111)
По отношение на мерки 2 и 4 гръцките органи не представиха възможни основания за съвместимост, тъй като според тях мерките не представляват държавна помощ.
(112)
След като мерките представляват държавна помощ, те следва да бъдат оценени по отношение на тяхната съвместимост съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора, и по-специално съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране, тъй като Larco е било предприятие в затруднение най-малко от 2008 г. насам. Съгласно точка 20 от Насоките за оздравяване и преструктуриране „едно предприятие в затруднение не може да бъде разглеждано като подходящо средство за изпълнение на други обществени цели до момента, до който не бъде осигурена неговата жизнеспособност. Следователно Комисията е на мнение, че помощите за предприятия в затруднение могат да допринесат за развитието на икономическата дейност, без това сериозно да засегне търговията до степен, противоречаща на интересите на Общността, само ако са изпълнени условията на настоящите насоки.“
(113)
В настоящия случай обаче не са изпълнени съответните условия от Насоките за оздравяване и преструктуриране (точка 3.1). Гаранциите не са били прекратени след 6 месеца, а гръцката държава не е оповестила план за преструктуриране, който да възстанови жизнеспособността на предприятието, като същевременно не са приложени компенсаторни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. И накрая, няма доказателства, че помощта е била ограничена до необходимия минимум, по-специално чрез значително собствено участие на получателя на помощта. Органите не са представили план за ликвидация.
(114)
По отношение на мярка 6 гръцките органи заявиха, че тя е съвместима с временната рамка и временната гаранционна схема и че във всеки случай е отговаряла на условията за помощ за оздравяване.
(115)
Комисията не приема аргументите на гръцките органи. Тя счита, че условията на временната рамка и временната гаранционна схема не са били изпълнени, тъй като Larco е било предприятие в затруднение. Общата стойност на двете гаранции е била по-висока от годишните разходи на Larco за заплати, гаранцията е надвишавала 90 % от заема, а годишното равнище от 1 % не може да се счита за пазарна премия, отразяваща риска от неизпълнение по гарантираната сума.
(116)
Що се отнася до аргумента, че мярката представлява помощ за оздравяване - въпреки че от 2011 г. Комисията провежда обсъждания с гръцките органи по отношение на Larco, органите никога не са посочвали, че гаранциите от 2011 г. следва да се считат за помощ за оздравяване и никога не са предоставяли каквато и да е информация във връзка с това. Дори в отговора си от 16 март 2012 г. на въпросника гръцките органи изрично завиха, че дружеството не се е възползвало от помощ за оздравяване и/или преструктуриране през последните 10 години.
(117)
Съответните условия от Насоките за оздравяване и преструктуриране в никакъв случай не са изпълнени и в настоящия случай. Гаранциите от 2011 г. не са прекратени след 6 месеца, а гръцките органи не са оповестили план за преструктуриране или план за ликвидация. Бизнес планът, в който се обосновава необходимостта от 30 млн. EUR за инвестиции, не може да представлява основата на съвместим план за преструктуриране от гледна точка на Насоките за оздравяване и преструктуриране. Това е така, защото целта на този план не е била възстановяване на жизнеспособността на предприятието и не са предвидени или приложени компенсаторни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. И накрая, няма доказателства, че помощта е била ограничена до необходимия минимум, по-специално чрез значително собствено участие на получателя на помощта. Органите не са представили и план за ликвидация.
(118)
Комисията не установи други възможни основания за съвместимостта на мерки 2, 4 и 6.
(119)
С оглед на горепосоченото Комисията счита, че мерки 2, 4 и 6 са несъвместими с вътрешния пазар.
4.4.2. Съвместимост на мярка 3
(120)
Гръцките органи не представиха възможни основания за съвместимостта на мярка 3, тъй като според тях мярката не представлява държавна помощ.
(121)
При условие че мярката представлява държавна помощ, тя следва да бъде оценена по отношение на нейната съвместимост съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране, поради причините, посочени в съображение 112 по-горе. Съответните условия от Насоките за оздравяване и преструктуриране в никакъв случай не са изпълнени и в настоящия случай. Гръцките органи не са оповестили план за преструктуриране, чрез който да бъде възстановена жизнеспособността на предприятието, и не са приложени компенсаторни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. И накрая, няма доказателства, че помощта е била ограничена до необходимия минимум, по-специално чрез значително собствено участие на получателя на помощта.
(122)
Комисията не установи други възможни основания за съвместимостта на настоящата мярка.
(123)
При тези обстоятелства Комисията счита, че мярка 3 е несъвместима с вътрешния пазар.
4.5. Възстановяване
(124)
Съгласно Договора и установената съдебна практика на Съда Комисията е компетентна да реши дали съответната държава членка трябва да отмени или да измени помощта, когато се установи, че тя е несъвместима с вътрешния пазар (29). Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с вътрешния пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (30). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като по този начин се е отказал от предимството, което е имал спрямо конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (31).
(125)
В съответствие със съдебната практика член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (32) гласи, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя […]“.
(126)
Следователно предвид факта, че Комисията не е уведомена за нито една от въпросните мерки в нарушение на член 108 от Договора и поради това те трябва да се считат за неправомерна и несъвместима помощ, помощта трябва да се възстанови с цел възстановяване на ситуацията, която е съществувала на пазара преди нейното предоставяне. Възстановяването следва да обхваща периода от възникването на предимството за получателя, т.е. когато помощта е предоставена на разположение на получателя, до момента на действителното ѝ възстановяване, а в подлежащите на възстановяване суми се включват лихвите, начислени до действителното възстановяване.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(127)
Мерки 1 и 5 не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(128)
Гърция неправомерно е привела в действие мерки 2, 3, 4 и 6 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(129)
По-специално мерки 2, 4 и 6 (държавните гаранции от 2008 г., 2010 г. и 2011 г.) в полза на Larco са представлявали държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и са били несъвместими с вътрешния пазар, тъй като не са били спазени съответните условия от Насоките за оздравяване и преструктуриране и не са установени други основания за съвместимост.
(130)
Мярка 3 (участието на държавата в увеличението на капитала на Larco от 2009 г.) също е представлявала държавна помощ и е била несъвместима с Договора, тъй като не са били спазени съответните условия от Насоките за оздравяване и преструктуриране и не са установени други основания за съвместимост.
(131)
Комисията отбелязва, че Гърция се е съгласила настоящото решение да бъде прието на английски език,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Несъбирането на дълг към Министерството на финансите и гаранционните писма вместо авансово плащане на допълнителния данък през 2010 г., който Гърция наложи на Larco, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Член 2
Държавната помощ в размер на 135 820 824,35 EUR под формата на държавни гаранции за Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. през 2008 г., 2010 г. и 2011 г. и под формата на участие на държавата в увеличението на капитала на дружеството през 2009 г., неправомерно предоставена от Гърция в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 3
1. Гърция възстановява несъвместимата помощ, посочена в член 2, от получателя.
2. Върху сумите, подлежащи на възстановяване, се начислява лихва, считано от датата, на която те са предоставени на получателите, до тяхното действително възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (33), както е изменен.
4. По отношение на мярка 3 Гърция следва да предостави точната(ите) дата(и), когато е предоставила своето участие в увеличението на дяловия капитал от 2009 г.
5. Гърция отменя всички неизплатени плащания от помощта, посочена в член 2, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 4
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 2, се извършва незабавно и ефективно.
2. Гърция гарантира изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е била уведомена за него.
Член 5
1. В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви по възстановяване), която получателят трябва да възстанови;
б)
подробно описание на вече предприетите и на планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Гърция редовно уведомява Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 2. При поискване от страна на Комисията тя незабавно предоставя информация за вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите по възстановяване, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 27 март 2014 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-27 ta' Marzu 2014
dwar l-Għajnuna mill-Istat SA.34572 (13/C) (ex 13/NN) implimentata mill-Ġreċja għal Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
(notifikata bid-dokument C(2014) 1818)
(It-test bl-Ingliż biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2014/539/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija qabel (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fil-kuntest tal-programm ta' aġġustament ekonomiku tagħha, il-Greċja impenjat ruħha fi programm ta' privatizzazzjoni. (2) Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. (“Larco”) ġiet immarkata bħala kumpanija proprjetà tal-Istat għall-privatizzazzjoni.
(2)
F'Marzu 2012 il-Fond għall-Iżvilupp tal-Assi tar-Repubblika Ellenika (“HRADF”) (3) informa lill-Kummissjoni dwar il-privatizzazzjoni proposta ta' Larco. Sabiex jiġi ċċarat jekk jistax ikun hemm xi kwistjonijiet tal-għajnuna mill-Istat fil-kuntest tal-proġett ta' privatizzazzjoni, il-Kummissjoni fetħet każ ex officio u bdiet valutazzjoni preliminari f'April 2012.
(3)
Fil-kuntest ta' dawn id-diskussjonijiet, sar evidenti mit-tweġiba tal-awtoritajiet Griegi għal kwestjonarju fis-16 ta' Marzu 2012 li Larco kienet diġà bbenefikat minn miżuri tal-Istat. Il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni permezz ta' ittri elettroniċi datati t-18 ta' April 2012, l-24 ta' April 2012, il-5 ta' Lulju 2012, it-22 ta' Awwissu 2012 u s-7 ta' Diċembru 2012, u permezz ta' ittri tal-4 ta' Mejju 2012 u l-14 ta' Jannar 2013, li l-awtoritajiet Griegi rrispondew għalihom fl-20 ta' April 2012, is-26 ta' April 2012, it-3 ta' Ottubru 2012, it-13 ta' Novembru 2012, il-15 ta' Novembru 2012, is-7 ta' Diċembru 2012, l-24 ta' Diċembru 2012 u t-18 ta' Jannar 2013. Laqgħat bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u rappreżentanti tal-awtoritajiet Griegi seħħew fit-30 ta' April 2012 u l-11 ta' Settembru 2012 f'Ateni u fil-25 ta' Jannar 2013 fi Brussell.
(4)
Permezz ta' ittra datata s-6 ta' Marzu 2013 (“id-Deċiżjoni tas-6 ta' Marzu 2013”), il-Kummissjoni infurmat lill-Greċja li hija kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat fir-rigward ta' ċerti miżuri ta' għajnuna deskritti fit-taqsima 2.2. hawn taħt (“il-proċedura ta' investigazzjoni formali”).
(5)
Id-deċiżjoni tas-6 ta' Marzu 2013 ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4). Il-Kummissjoni stiednet lill-awtoritajiet Griegi u l-partijiet interessati biex jippreżentaw il-kummenti tagħhom dwar il-miżuri ta' għajnuna.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mill-awtoritajiet Griegi fit-30 ta' April 2013. Hija ma rċeviet l-ebda kumment mingħand partijiet interessati.
(7)
Permezz ta' ittra elettronika tal-21 ta' Jannar 2014, l-awtoritajiet Griegi infurmaw lill-Kummissjoni li huma qablu mal-adozzjoni tad-deċiżjoni bl-Ingliż.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI TA' GĦAJNUNA
2.1. Il-benefiċjarju
(8)
Larco hija speċjalizzata fl-estrazzjoni u l-ipproċessar ta' minerali tal-laterit, l-estrazzjoni tal-linjite u l-produzzjoni ta' ferronikil u prodotti sekondarji. L-attivitajiet tagħha jinkludu l-esplorazzjoni, l-iżvilupp, l-estrazzjoni, it-tidwib u n-negozju tal-prodotti tagħha madwar id-dinja. Larco hija waħda mill-akbar produtturi tal-ferronikil fid-dinja. Fl-2012 kellha 960 impjegat, u għalhekk ikkwalifikat bħala intrapriża kbira. (5)
(9)
Fiż-żmien tal-proċedura ta' investigazzjoni formali, 55,2 % tal-ishma ta' Larco kienu proprjetà tal-Istat Grieg permezz ta' HRADF, 33,4 % mill-Bank Nazzjonali tal-Greċja S.A. (“NBG”, istituzzjoni finanzjarja privata) u 11,4 % minn Public Power Corporation S.A. (“PPC”, il-produttur tal-elettriku stabbilit fil-Greċja, li l-Istat huwa l-azzjonist maġġoritarju tiegħu).
(10)
Larco topera impjant tat-tidwib f'Larymna, fiċ-ċentru tal-Greċja. Larco għandha d-drittijiet ta' tħaffir f'varji postijiet fil-Greċja fi gruppi ta' erbgħa: il-mini ta' Agios Ioannis (ħdejn Larymna), il-mini ta' Evia, il-mini ta' Kastoria u l-mina tal-linjite ta' Servia.
(11)
Larco ġiet stabbilita fl-1989 bħala entità korporattiva ġdida wara l-likwidazzjoni ta' Hellenic Mining and Metallurgical S.A. ta' Larymna (“Larco l-Antika”). Larco l-Antika għadha taħt likwidazzjoni, iżda l-assi tagħha kienu ġew kontribwiti lil Larco flimkien mal-obbligazzjonijiet korrispondenti fl-1989. Larco l-Antika għalhekk hija kreditur ta' Larco.
2.2. Deskrizzjoni tal-miżuri
2.2.1. Miżura 1: Nuqqas ta' ġbir tad-dejn lill-Ministeru tal-Finanzi
(12)
F'April 1998, intlaħaq ftehim ta' saldu tad-dejn bejn Larco u l-kredituri ewlenin tagħha, jiġifieri Larco l-Antika, il-PPC u l-Istat Grieg. Skont il-ftehim tal-1998, l-obbligazzjonijiet ta' Larco lil dawn il-kredituri suppost kellhom ikunu trattati b'interess ta' 6 % per annum (“p.a.”) Madankollu, id-dejn lill-Istat Grieg baqa' stabbli jew żdied kemxejn minn tal-inqas mill-2004 (6) mentri d-dejn lil PPC u Larco l-Antika ġie eliminat jew imnaqqas (7).
(13)
Għalhekk jidher li l-Istat tratta l-kreditu tiegħu lil Larco b'mod differenti miż-żewġ kredituri l-oħra.
2.2.2. Miżura 2: Il-garanzija tal-Istat tal-2008
(14)
Fit-22 ta' Diċembru 2008, l-Istat ipprovda garanzija għal self ta' EUR 30 miljun minn ATE Bank lil Larco. Il-garanzija kopriet 100 % tas-self sa tliet snin u kellha primjum ta' garanzija ta' 1 % p.a.
2.2.3. Miżura 3: Iż-żieda kapitali tal-2009
(15)
Fl-2009, fid-dawl tal-ekwità negattiva tagħha, il-Bord tad-Diretturi ta' Larco ppropona, u tliet azzjonisti approvaw, żieda fil-kapital azzjonarju ta' EUR 134 miljun. Madankollu, l-Istat Grieg biss eżerċita d-drittijiet tiegħu b'mod sħiħ, filwaqt li NBG eżerċita d-drittijiet tiegħu parzjalment u PPC ma pparteċipat xejn fiż-żieda fil-kapital azzjonarju. L-ebda azzjonist ġdid ma kkontribwixxa għaż-żieda fil-kapital azzjonarju.
(16)
Iż-żieda fil-kapital azzjonarju reali kienet tammonta biss għal EUR 65,5 miljun, bl-Istat jikkontribwixxi madwar EUR 45 miljun (69 % tal-injezzjoni ta' kapital totali) u NBG EUR 20,5 miljun (31 %). Minkejja s-sitwazzjoni finanzjarja ħażina ta' Larco, jidher li ż-żieda fil-kapital ma kinitx ibbażata fuq pjan ta' ristrutturar biex jerġa' jkun hemm vijabilità tal-kumpanija, filwaqt li NBG jidher li ħassar il-valur kontabilistiku tal-kumpanija “għax il-Grupp ma jbassarx li jirkupra l-valur kontabilistiku tal-investiment, peress li l-kumpanija tiltaqa' ma' diffikultajiet finanzjarji sinifikanti” (8) (ara l-premessa 45 tad-deċiżjoni tas-6 ta' Marzu 2013).
2.2.4. Miżura 4: Il-garanzija tal-Istat tal-2010
(17)
Fl-10 ta' Mejju 2010 l-Istat ipprovda garanzija, li tkopri ittra ta' garanzija li NBG jipprovdi lil Larco għall-ammont ta' madwar EUR 10,8 miljun. Il-garanzija kopriet 100 % tal-ittra ta' garanzija u kellha tul mhux definit u primjum ta' garanzija ta' 2 % p.a.
2.2.5. Miżura 5: Ittri ta' garanzija minflok ħlas bil-quddiem ta' multa fiskali fl-2010
(18)
Fl-2010 l-awtoritajiet tat-taxxa Griegi vverifikaw ir-rapporti finanzjarji ta' Larco u ċaħdu t-trattament kontabilistiku ta' ċertu telf li jirriżulta minn kuntratti ta' kopertura għall-prezz tan-nikil. Bħala riżultat ta' reġistrazzjoni mhux veritiera tat-telf, ġiet imposta multa fiskali ta' EUR 190 miljun. (9)
(19)
Larco sussegwentement ikkontestat l-impożizzjoni tal-multa fiskali fil-qrati Griegi. Skont il-liġi Griega, (10) entità responsabbli għal multa fiskali għandha tħallas bil-quddiem 25 % tal-ammont inkwistjoni, sabiex tikkontesta l-impożizzjoni tal-multa fiskali fil-qorti (f'dan il-każ, 25 % jammonta għal EUR 47 miljun).
(20)
Madankollu, fil-każ ta' Larco, qorti amministrattiva Griega ddeċidiet li ttaffi lill-kumpanija mill-obbligu li tħallas bil-quddiem il-25 % tal-multa fiskali, u bidlitu bl-obbligu li tiddepożita ittri ta' garanzija ta' EUR 1,5 miljun.
2.2.6. Miżura 6: Il-garanziji tal-Istat tal-2011
(21)
Fit-30 ta' Diċembru 2011, l-Istat ipprovda żewġ garanziji għal żewġ selfiet ta' EUR 30 miljun u EUR 20 miljun minn ATE Bank. Wieħed mis-self (ta' EUR 20 miljun) kien għadu ma tħallasx fiż-żmien meta ngħatat il-garanzija. Il-garanziji pprovdew kopertura ta' 100 % u kellhom primjum ta' 1 % p.a..
2.3. Raġunijiet li wasslu għall-ftuħ tal-proċedura ta' investigazzjoni formali
(22)
Fid-deċiżjoni tas-6 ta' Marzu 2013, (il-premessi 18 sa 25), il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li Larco setgħet tkun ikkunsidrata bħala ditta f'diffikultà fit-tifsira tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar (11) mill-2007. F'dan l-isfond, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li s-sitt miżuri kollha kkostitwixxew għajnuna mill-Istat u hija esprimiet dubji fir-rigward tal-kompatibilità tagħhom mas-suq intern.
(23)
Jekk il-miżuri identifikati kellhom jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, kienu jiġu mogħtija bi ksur tan-notifika u tal-obbligi standstill stabbiliti fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
3. KUMMENTI MILL-GREĊJA
3.1. Ditta f'diffikultà
(24)
Fil-kummenti tagħhom fil-kuntest tal-proċedura ta' investigazzjoni formali, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li Larco ma kinitx ditta f'diffikultà matul is-snin 2008 u 2009, minħabba li t-telf irreġistrat kien minħabba t-tnaqqis tal-prezz globali tal-ferronikil matul dawk is-snin. L-awtoritajiet Griegi sostnew li Larco ilha ditta f'diffikultà mill-2010 biss.
3.2. Miżura 1: Nuqqas ta' ġbir tad-dejn lill-Ministeru tal-Finanzi
(25)
L-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-kreditu tal-Istat lejn Larco ma kienx jammonta għal riżorsi tal-Istat, peress li oriġinarjament kien kreditu privat provdut mill-Organisation for Entreprise Restructuring S.A. (“OER”). Meta l-OER ġiet likwidata, skont il-Liġi 2741/1999, il-pretensjonijiet kollha tagħha ġew trasferiti lill-Istat.
(26)
Barra minn hekk, huma spjegaw li l-ftehim ta' saldu tad-dejn tal-1998 kien jinkludi regoli speċifiċi għat-trattament u l-ġbir ta' dejn pendenti li jkunu applikabbli fl-aħħar ta' kull sena finanzjarja kif ġej:
a.
kieku Larco kellha qligħ matul sena finanzjarja, l-imgħax dovut (6 % p.a.) kien jitħallas lura lill-kredituri l-ewwel, qabel il-ħlas lura tal-prinċipju tad-dejn;
b.
wara kwalunkwe ħlas lura ta' imgħax, Larco iżżomm ċertu ammont mill-profitti għal investimenti;
c.
Wara l-applikazzjoni ta' (a) u (b), kull profitt li jifdal fil-kontijiet ta' Larco jiġi allokat proporzjonalment lill-kredituri ta' Larco.
(27)
Kieku Larco ma għamlet l-ebda profitt wara l-1999, il-kredituri kellhom id-dritt li jsegwu l-ħlas lura tad-dejn tagħhom permezz ta' diversi mezzi, bħal li jikkunsidraw il-ħlas dovut, jisfruttaw id-dejn eċċ. Madankollu, il-kredituri ma kinux intitolati għall-ebda eżekuzzjoni furzata tad-dejn pendenti, bħas-sekwestru tal-assi tal-kumpanija jew l-obbligu tat-tnedija tal-proċedura ta' falliment kontra l-kumpanija.
(28)
Sal-2003, il-kredituri rċevew l-imgħax dovut, kif kien miftiehem. Għall-perjodu 2004-2007, Larco ma għamlet l-ebda profitt u għalhekk ma kienx hemm ħlas lura tal-imgħax dovut. Fl-2007 PPC ikkonkludiet ftehim ta' materja prima ma' Larco, li qablu miegħu l-kredituri kollha, fejn Larco pprovdiet lil PPC bil-linjite, li naqqset id-dejn skont dan. Id-dejn għal PPC kien eliminat għal kollox fl-2011.
(29)
L-amministratur ta' Larco l-Antika ilu jwettaq il-ġbir tad-dejn permezz ta' mezzi ġudizzjarji u jidher li ċerti ammonti tħallsu diġà. Sal-2011, Larco l-Antika kienet ġabret EUR 5 miljun tad-dejn pendenti tagħha skont il-ftehim tal-1998. Peress li Larco l-Antika għandha djun mal-Istat Grieg ukoll, dan tal-aħħar ġabar l-ammont kollu ta' dawk EUR 5 miljun.
(30)
Fir-rigward tad-dejn dirett ta' Larco lill-Istat Grieg, l-Istat bagħat regolarment fatturi għall-ammont annwali tad-dejn, inkluż l-imgħax annwali dovut, lil Larco.
(31)
Għalhekk, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li d-dejn li joħroġ mill-ftehim tal-1998 ma setgħax jammonta għal riżorsi tal-Istat u fi kwalunkwe każ li ma kien hemm l-ebda vantaġġ selettiv favur Larco.
3.3. Miżura 2: Il-garanzija tal-Istat tal-2008
(32)
L-awtoritajiet Griegi invokaw l-Avviż tal-Garanzija (12) u b'mod partikolari t-taqsima 3.2 tal-Avviż, li tinkludi l-kundizzjonijiet, li taħthom il-Kummissjoni tista' teskludi l-preżenza ta' għajnuna mill-Istat f'garanzija individwali. Skont l-awtoritajiet Griegi:
a.
Larco ma kinitx ditta f'diffikultà fiż-żmien li ngħatat il-garanzija;
b.
il-firxa tal-garanzija setgħet titkejjel b'mod xieraq meta ngħatat;
c.
il-garanzija ngħatat għal titolu ta' dejn (self obbligazzjonarju), u għalhekk setgħet tkun aktar minn 80 % tas-self pendenti;
d.
il-primjum ta' 1 % imħallas għall-garanzija kien prezz orjentat għas-suq, li jirrifletti l-kapaċità finanzjarja ta' Larco.
(33)
Għalhekk, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-garanzija tal-Istat tal-2008 ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(34)
L-awtoritajiet Griegi ċċaraw li l-miżura 2 kienet mogħtija permezz tad-deċiżjoni ministerjali YA 2/93378/0025 datata t-22 ta' Diċembru 2008 u kopriet l-ammont eżatt ta' EUR 30 000 000:
3.4. Miżura 3: Iż-żieda kapitali tal-2009
(35)
L-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-parteċipazzjoni tal-Istat fiż-żieda kapitali kienet maħsuba biex jiġi protett il-valur tal-kumpanija, fid-dawl tal-privatizzazzjoni tagħha li ġejja u sabiex jiġi implimentat pjan ta' ristrutturar. Fid-deċiżjoni tiegħu, l-Istat ikkunsidra t-tkabbir potenzjali ta' Larco, il-valur tal-assi tagħha u s-sitwazzjoni ġenerali fis-suq tal-ferronikil kif ukoll miżuri ta' ristrutturar u ta' tnaqqis tal-ispejjeż.
(36)
NBG ikkontribwiet 31 % taż-żieda kapitali. Għall-kuntrarju tal-Istat NBG iddeċiediet li teżerċita d-drittijiet tagħha parzjalment biss. L-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-għan ta' NBG kien li żżomm ċertu kontroll fuq il-kumpanija u b'hekk l-azzjonijiet tagħha ma għandhomx jitqiesu bħala nuqqas ta' fiduċja fil-futur ta' Larco. Tabilħaqq, NBG naqqset il-parteċipazzjoni azzjonarja tagħha f'Larco għall-minimu meħtieġ skont il-liġi Griega sabiex ikollha veto fuq ċerti deċiżjonijiet importanti fil-Bord tad-Diretturi.
(37)
It-tielet azzjonist, PPC, espliċitament iddeċidiet li ma tipparteċipax fiż-żieda kapitali, filwaqt li aċċettat li l-parteċipazzjoni azzjonarja tagħha tkun dilwita. L-awtoritajiet Griegi argumentaw li PPC ma pparteċipatx minħabba li l-intenzjoni tagħha kienet li tippermetti lill-Istat li jkollu maġġoranza azzjonarja ikbar, fid-dawl tal-privatizzazzjoni tal-kumpanija.
(38)
Bħala konklużjoni, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li l-Istat aġixxa bħala investitur fl-ekonomija tas-suq u li, għalhekk, iż-żieda kapitali tal-2009 ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(39)
Fir-rigward tad-data tal-għotja, l-awtoritajiet Griegi ma pprovdewx informazzjoni konklussiva. Il-minuti tal-laqgħa tal-azzjonisti juru li l-Istat Grieg ipprovda EUR 15 000 000 lejn iż-żieda kapitali fil-15 ta' April 2009, permezz tad-dokument Οικ2/27694/0025 tal-Ministeru tal-Finanzi fid-dawl tal-kontribut totali tal-Istat għaż-żieda fil-kapital azzjonarju, li ammonta għal EUR 44 999 999,40. Id-dikjarazzjoni finanzjarja tal-2009 ta' Larco turi li ż-żieda kapitali ġiet deċiża fl-14 ta' Mejju 2009, iżda ma tiċċarax meta saret l-injezzjoni reali tal-kapital il-ġdid.
3.5. Miżura 4: Il-garanzija tal-Istat tal-2010
(40)
L-awtoritajiet Griegi spjegaw li fil-kuntest tal-ftehim tal-1998, Larco l-Antika kienet qed issegwi l-ħlas lura tad-dejn ta' Larco fil-qrati Griegi u kien hemm sensiela ta' sentenzi tal-qorti u annullamenti, inter alia rigward dejn ta' madwar EUR 10,5 miljun. (13)
(41)
Fil-kuntest ta' appell minn Larco u minħabba l-periklu ta' ħsara irreparabbli, il-Qorti Suprema Griega ssospendiet il-ħlas tad-dejn ta' madwar EUR 10,5 miljun, sas-sentenza finali mill-qorti rilevanti. Is-sospensjoni ngħatat bil-kundizzjoni li Larco tipprovdi ittra ta' garanzija lil Larco l-Antika għall-ammont sospiż. NBG provdiet l-ittra ta' garanzija għal madwar EUR 10,8 miljun (EUR 10,5 miljun tad-dejn oriġinarjament ikkontestat + EUR 0,3 miljun għal miżati u spejjeż legali) lil Larco. L-ittra ta' garanzija min-naħa tagħha kienet koperta b'garanzija mill-Istat għall-ammont sħiħ ma' primjum ta' 2 % p.a. għal perjodu mingħajr limitu.
(42)
L-awtoritajiet Griegi spjegaw li dik il-miżura kienet provduta mill-Istat bħala azzjonist bl-intenzjoni li jwettaq il-kundizzjonijiet tas-sospensjoni u li jħares l-investiment tiegħu minn djun iddikjarati bħala mhux imħallsa. Inkella, is-sospensjoni ma kinitx tkun applikabbli u Larco l-Antika kien ikollha d-dritt li tfittex il-ġbir tad-dejn, possibbilment billi tissekwestra l-assi ta' Larco. Larco setgħet imbagħad issir insolventi. Skont l-awtoritajiet Griegi, NBG ma kinitx tagħti l-ittra ta' garanzija mingħajr il-garanzija tal-Istat.
(43)
L-awtoritajiet Griegi ċċaraw li l-miżura 4 ngħatat permezz tad-deċiżjoni ministerjali YA 2/923/0025 datata l-10 ta' Mejju 2010 u kopriet l-ammont eżatt ta' EUR 10 510 824,95 u EUR 310 000 għal miżati u spejjeż legali, b'hekk b'kollox EUR 10 820 824,95.
3.6. Miżura 5: Ittri ta' garanzija minflok ħlas bil-quddiem ta' multa fiskali fl-2010
(44)
L-awtoritajiet Griegi ċċaraw li l-miżura inkwistjoni tikkonċerna taxxa addizzjonali, iktar milli multa fiskali. It-taxxa addizzjonali ġiet imposta minħabba li l-awtoritajiet fiskali ma qablux li t-telf li jirriżulta minn kuntratti ta' kopertura għandu jitnaqqas mid-dħul nett ta' Larco, kif argumentat Larco. L-awtoritajiet Griegi ddikjaraw ukoll li Larco kienet mitluba mill-qorti biex tipprovdi ittri ta' garanzija ta' valur totali ta' EUR 4,7 miljun.
(45)
L-awtoritajiet Griegi pprovdew evidenza li Larco kienet awtorizzata tibdel il-ħlas bil-quddiem tat-taxxa addizzjonali permezz ta' ittri ta' garanzija fuq il-bażi ta' dispożizzjoni ġuridika ġenerali. Is-sentenza tal-qorti li tippermetti lil Larco tibdel il-ħlas bil-quddiem tat-taxxa addizzjonali permezz ta' ittri ta' garanzija, skont il-liġi nazzjonali, (14) applikat test ta' bilanċ, filwaqt li qieset il-benefiċċji tal-kreditur (l-Istat) u l-vijabilità tad-debitur (Larco) u għalhekk iddeċidiet dwar is-sospensjoni temporanja tal-obbligu li jitħallas bil-quddiem EUR 47 miljun (jiġifieri 25 % tat-taxxa addizzjonali), billi tibdlu b'ittri ta' garanzija ta' EUR 4,7 miljun b'kollox. Din is-sospensjoni kellha tapplika sakemm tingħata sentenza finali, fir-rigward tat-tilwima mressqa minn Larco kontra l-Istat għall-impożizzjoni tat-taxxa addizzjonali.
(46)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li d-deċiżjonijiet tal-qrati nazzjonali ma jistgħux ikunu imputabbli lill-Istat.
(47)
L-awtoritajiet Griegi spjegaw ukoll li, minkejja s-sospensjoni temporanja, l-Istat fil-prattika kien ħassar l-effett finanzjarju ta' dik is-sospensjoni, billi kkumpensa t-taxxa addizzjonali dovuta minn Larco kontra ammonti dovuti mill-Istat lil Larco, bħat-taxxa fuq l-introjtu jew d-denunzji tal-VAT. Dan ġie permess mil-leġiżlazzjoni reċenti biex jitħaffef il-ġbir tat-taxxi fil-Greċja.
(48)
Għalhekk, l-Istat kien fil-fatt jidher li diġà ġabar mill-inqas EUR 16,1 miljun tal-ammont dovut fir-rigward tal-ħlas minn qabel tat-taxxa addizzjonali ta' Larco.
3.7. Miżura 6: Il-garanziji tal-Istat tal-2011
(49)
L-awtoritajiet Griegi ċċaraw li l-ebda waħda miż-żewġ selfiet li għalihom il-garanziji ġew provduti ma kienet imħallsa. Is-self ta' EUR 20 miljun li ġie pprovdut minn ATE Bank bħala rifinanzjament ta' self iktar antik ta' EUR 20 miljun, li kien għadu ma tħallasx.
(50)
L-awtoritajiet Griegi argumentaw li ż-żewġ garanziji mill-Istat ma kinux jinvolvu riżorsi tal-Istat, billi l-Istat kellu jagħti EUR 60 miljun lil Larco mid-denunzji tal-VAT. B'hekk, jekk il-garanziji ssejħu, l-ammonti jistgħu jikkumpensaw id-dejn pendenti mill-Istat.
(51)
L-awtoritajiet argumentaw ukoll li, kieku l-miżura kienet tikkostitwixxi għajnuna, din għandha titqies kompatibbli mas-suq intern, minħabba li kienet konformi mal-Qafas Temporanju (15) u l-iskema Griega temporanja rilevanti għal garanziji għal self (“sistema temporanja ta' garanzija”). (16) B'mod partikolari, l-awtoritajiet ikkunsidraw li, minbarra l-fatt li Larco kienet ditta f'diffikultà meta ngħatat il-miżura, il-kundizzjonijiet l-oħra tal-iskema ġew issodisfati:
a.
Larco kienet kumpanija kbira;
b.
is-self ta' EUR 30 miljun kien self ta' investiment, filwaqt li s-self ta' EUR 20 miljun kien self ta' rifinanzjament ta' self aktar antik, li kien mogħti għal skopijiet ta' investiment;
c.
il-garanziji kienu mogħtija qabel tmiem l-2011;
d.
l-ammont totali taż-żewġ selfiet garantiti qabżu l-kont annwali tal-pagi ta' Larco bi EUR 3 miljuni biss;
e.
il-garanziji koprew 100 % tas-self, iżda tali miżura kienet l-unika possibbiltà ta' Larco biex ikollha aċċess għall-finanzjament, minħabba s-sitwazzjoni partikolari tal-ekonomija Griega.
f.
il-garanziji kienu jinkludu primjum ta' 1 % p.a., li għandu jitqies bħala primjum tas-suq.
(52)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li jekk il-Kummissjoni kkonkludiet li l-miżura tikkostitiwixxi għajnuna u li l-kundizzjonijiet tas-sistema temporanja ta' garanzija ma ġewx issodisfati, il-miżuri għandhom jiġu kkunsidrati bħala għajnuna ta' salvataġġ. Din l-għajnuna kellha tiġi kkunsidrata bħala notifikata, peress li l-Kummissjoni saret taf bil-miżura fit-tweġiba tas-16 ta' Marzu 2012 għall-kwestjonarju, meta kienet fl-istadju tal-investigazzjoni preliminari ex officio.
(53)
Skont l-awtoritajiet Griegi, l-għajnuna kienet konformi mar-rekwiżiti tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar, peress li:
a.
kienet appoġġ ta' likwidità fil-forma ta' garanziji għal self;
b.
kienet ġustifikata minn diffikultajiet soċjali serji u ma kellha l-ebda effett negattiv mhux mixtieq fi Stati Membri oħra;
c.
l-awtoritajiet Griegi kienu qed iħejju pjan ta' ristrutturar b'kooperazzjoni mal-Kummissjoni;
d.
hija kienet ristretta għall-ammont meħtieġ biex id-ditta tibqa' fin-negozju għal perjodu limitat;
e.
hija rrispettat il-kundizzjoni ta' “darba waħda, l-aħħar darba”, peress li Larco ma kinitx soġġetta għal għajnuna ta' salvataġġ jew ta' ristrutturar fil-passat;
f.
Larco ppreżentat pjan ta' direzzjoni tan-negozju lill-Istat, li jiġġustifika l-bżonn tal-finanzjament ta' EUR 30 miljun għall investimenti.
(54)
L-awtoritajiet Griegi ċċaraw li l-miżura 6 ngħatat permezz ta' (i) id-deċiżjoni ministerjali YA 2/95156/0025 datata t-30 ta' Diċembru 2011 li kopriet l-ammont eżatt ta' EUR 30 000 000 u (ii) id-deċiżjoni ministerjali YA 2/95161/0025 datata t-30 ta' Diċembru 2011 għall-ammont eżatt ta' EUR 20 000 000.
4. VALUTAZZJONI
(55)
Din id-Deċiżjoni tindirizza bħala punt preliminari l-kwistjoni dwar jekk Larco hijiex ditta f'diffikultà fit-tifsira tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar. Sussegwentement, id-Deċiżjoni se tivvaluta jekk il-miżuri li qed jiġu mistħarrġin jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat lil Larco fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat u, fl-aħħar nett, jekk din l-għajnuna tistax tkun kompatibbli mas-suq intern.
4.1. Diffikultajiet ta' Larco
(56)
Fid-Deċiżjoni tas-6 ta' Marzu 2013 u b'mod partikolari l-premessi 18 sa 25 tagħha, il-Kummissjoni kkonkludiet fuq bażi preliminari li Larco kienet ditta f'diffikultà fiż-żmien meta s-sitt miżuri inkwistjoni kienu pprovduti. Id-dejta finanzjarja prinċipali ta' Larco matul il-perjodu 2007-2011 hija stabbilita fit-Tabella:
Dejta finanzjarja prinċipali ta' Larco 2007-6/2012 (miljuni ta' EUR)
2007
2008
2009
2010
2011
H1 2012 (*)
Dħul
549,3
284
98,8
239
311
154,6
Qligħ qabel it-taxxa
23
- 116
- 105
6,4
6,5
- 12,2
Kapital irreġistrat
163,8
163,8
109
109
109
109
Ekwità proprja
104
- 0,4
- 35
- 31
- 26
- 39
Dejn Totali
141,2
230,1
233,9
261,8
262,7
326,0
Dejn/Ekwità (proporzjon)
1,3
- 575,0
- 6,6
- 8,3
- 10,1
- 8,4
(57)
Il-punt 10(a) tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar jiddikjara li kumpanija b'responsabbiltà limitata hija kkunsidrata bħala f'diffikultà meta “aktar minn nofs il-kapital irreġistrat ikun sparixxa u aktar minn kwart ta' dak il-kapital ikun intilef matul it-12-il xahar ta' qabel”. Dan jirrifletti s-suppożizzjoni li kumpanija li tkun għaddejja minn telf kbir fil-kapital irreġistrat tagħha ma tkunx kapaċi tirkupra t-telf li kważi ċertament iwassalha biex tfalli fit-terminu qasir jew medju (kif stipulat fil-punt 9 tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar).
(58)
Barra minn hekk, skont il-punt 11 tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar, ditta tista' titqies bħala waħda f'diffikultà “fejn ikun hemm is-sinjali tas-soltu ta' meta ditta tkun f'diffikultà, bħal żieda fit-telf, tnaqqis fid-dħul, żieda fl-inventarji tal-istokk, eċċess fil-kapaċità, tnaqqis fil-fluss ta' flus, żieda fid-dejn, żieda fl-ispejjeż tal-imgħax, u valur nett tal-assi li qed jonqos jew null”. F'dan ir-rigward, skont il-Qorti Ġenerali, “l-eżistenza ta' kapital proprju negattiv li […] jista' jiġi kkunsidrat bħala indikatur importanti li impriża tkun f'sitwazzjoni finanzjarja diffiċli”. (17)
(59)
Skont id-dikjarazzjonijiet finanzjarji ta' Larco għall-perjodu 2007-H1 2012, il-kapital irreġistrat tal-kumpanija ma naqasx b'iktar min-nofs. Madankollu, matul l-istess żmien l-ekwità proprja tal-kumpanija saret negattiva. F'każijiet preċedenti l-Kummissjoni qieset li fejn kumpanija jkollha ekwità negattiva, dan jimplika li l-kapital irreġistrat kollu ta' dik il-kumpanija ntilef u hemm suppożizzjoni a priori li l-kriterji tal-punt 10(a) tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar huma ssodisfati. (18)
(60)
Fil-każ ta' Larco, il-Kummissjoni tqis li l-kapital irreġistrat tagħha biss jidher li ma naqasx b'iktar minn nofs, għaliex il-kumpanija ma adottatx miżuri xierqa, kif normalment previst mil-leġiżlazzjoni Griega. (19) Tali miżuri xierqa għandhom l-għan li jrendu l-ekwità proprja tal-kumpanija minn negattiva għal pożittiva u, fl-istess ħin, li jżiduha għal livell adegwat. Tali miżuri xierqa jistgħu jkunu jew il-kapitalizzazzjoni tat-telf jew żieda fil-kapital jew it-tnejn.
(61)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tikkunsidra li kapitalizzazzjoni tat-telfiet kienet tirriżulta fit-telf tal-kapital kollu rreġistrat tal-kumpanija, peress li t-telf akkumulat kien ogħla mill-kapital irreġistrat. Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni tqis li l-kriterji fil-punt 10 (a) tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar ġew issodisfati f'dan il-każ mill-2008.
(62)
Barra minn hekk, fir-rigward tal-kriterji fil-punt 11 tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar, Larco ġarrbet tnaqqis sinifikanti fid-dħul mill-2007 sal-2009 u telf sinifikanti fl-2008 u fl-2009, b'ammont totali ta' EUR 221 miljun (EUR 116 miljun u EUR 105 miljun rispettivament). Fl-2010 u l-2011, il-kumpanija kienet żiedet id-dħul u l-qligħ, imma dawn iż-żidiet ma kinux biżżejjed biex jippermettu l-irkupru finanzjarju ta' Larco. Matul l-istess perjodu l-ekwità tagħha baqgħet negattiva u d-dejn tagħha kompla jikber. Barra minn hekk, l-operazzjonijiet ta' Larco reġgħu bdew jagħmlu telf f'H1 2012.
(63)
Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-argument tal-awtoritajiet Griegi li Larco ma kinitx f'diffikultà matul is-snin 2008 u 2009 peress li t-telf kien dovut minħabba t-tnaqqis fil-prezz tal-ferronikil.
(64)
L-ewwel nett, il-fatt li tnaqqis fil-prezz tal-ferronikil wassal għal telfiet u kkontribwixxa għad-diffikultajiet ta' Larco fih nnifsu ma jimmitigax is-sejba li Larco wriet is-sinjali tas-soltu ta' meta ditta tkun f'diffikultà. Ditta b'saħħitha jkollha bżonn tadatta l-ispejjeż tagħha għal tali bidliet fil-prezz sabiex tevita t-telf.
(65)
It-tieni nett, fis-snin 2008 u 2009 il-kumpanija kellha ekwità negattiva u żieda fid-dejn (żieda ta' 63 % bejn l-2007 u l-2008). Għalkemm il-prezz tal-ferronikil u d-dħul żdiedu b'mod sinifikanti wara l-2010, ir-riżultati finanzjarji sussegwenti ta' Larco jindikaw li d-diffikultajiet tagħha ippersistew. Għalhekk, ma jistax jiġi konkluż li t-telf tal-2008 u l-2009 kien biss ir-riżultat ta' prezzijiet baxxi tal-ferronikil.
(66)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa konkluż li Larco kienet ditta f'diffikultà fit-tifsira tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar meta s-sitt miżuri inkwistjoni ġew mogħtija.
4.2. Eżistenza ta' għajnuna mill-Istat
(67)
L-Artikolu 107(1) tat-Trattat jistipula li kull għajnuna, ta' kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-Istat, li tgħawweġ jew thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta' ċerti prodotti, safejn tkun taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(68)
Skont il-prattika stabbilita tal-Kummissjoni u kif ikkonfermat mill-każistika, il-kriterju biex jiġi vvalutat jekk tranżazzjoni bejn korp pubbliku u impriża tammontax għal għajnuna mill-Istat huwa l-prinċipju tal-investitur jew il-kreditur f'ekonomija tas-suq (“MEIP” jew “MECP”). (20) Dan isegwi mill-prinċipju li, meta l-Istat jaġixxi fis-suq bħala operatur kummerċjali, għandu jagħmel dan b'mod komparabbli ma' operatur privat. Jekk l-Istat ma jagħmilx hekk, l-għajnuna mill-Istat tista' tkun involuta. Fi kliem ieħor, il-punt ta' referenza għall-apprezzament jekk tranżazzjoni tinvolvix għajnuna mill-Istat hija jekk operatur privat li jkun f'sitwazzjoni simili jkunx ġab ruħu bl-istess mod. Bl-applikazzjoni ta' dan il-prinċipju, kunsiderazzjonijiet mhux ekonomiċi ma jistgħux jitqiesu bħala raġunijiet għall-għotja ta' miżuri ta' appoġġ.
4.2.1. Miżura 1: Nuqqas ta' ġbir tad-dejn lill-Ministeru tal-Finanzi
(69)
Abbażi tal-informazzjoni disponibbli, il-Kummissjoni ma tistax taqbel mal-argument tal-awtoritajiet Griegi li l-kreditu mill-OER kien kreditu privat. Skont il-liġi Griega 1386/1983 (l-Artikolu 1) (21) li tistabbilixxi l-OER, “l-OER se joperaw għall-benefiċċju tal-interess soċjali u taħt is-superviżjoni tal-Istat”. Skont l-Artikolu 3 tal-istess liġi, l-Istat kien l-uniku azzjonist tal-OER. Barra minn hekk, l-Istat kellu l-possibbiltà li jaħtar direttament il-President flimkien ma' tnejn minn tmien membri tal-Bord tad-Diretturi u, indirettament, erba' membri oħra. Skont dan ta' hawn fuq ir-riżorsi tal-OER jammontaw għal riżorsi tal-Istat u għalhekk kull kreditu mill-OER jidher li huwa imputabbli lill-Istat.
(70)
L-evidenza pprovduta mill-awtoritajiet Griegi turi li d-dejn ta' Larco lill-OER (sussegwentement trasferit lill-Istat) kien irrapurtat regolarment u fatturat, skont il-ftehim ta' saldu ta' dejn tal-1998 miftiehem skont il-ftehim ta' saldu ta' dejn tal-1998. Parti mid-dejn ġie miġbur, meta l-profittabilità tal-kumpanija ppermettiet. Larco għamlet investimenti matul dak il-perjodu, li naqqsu l-ħlasijiet lura, iżda dawn l-investimenti qablu fuqhom il-kredituri kollha. Skont il-ftehim, il-kredituri ma kinux intitolati għall-ebda eżekuzzjoni furzata tad-dejn pendenti.
(71)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa konkluż li l-Miżura 1 ikkonformat mal-MECP, peress li l-Istat, bħala kreditur, aġixxa b'mod komparabbli ma' dak ta' kreditur privat, minħabba li uża l-mezzi kollha għad-dispożizzjoni tiegħu u fi ħdan il-qafas miftiehem kuntrattwalment, sabiex jiġbor id-dejn tiegħu.
4.2.2. Miżura 2: Il-garanzija tal-Istat tal-2008
(72)
Garanziji mill-Istat iqiegħdu r-riżorsi tal-Istat f'riskju, minħabba li s-sejħa tagħhom titħallas mill-baġit tal-Istat. Barra minn hekk, kull garanzija li mhijiex remunerata b'mod xieraq tinvolvi telf ta' riżorsi finanzjarji għall-Istat. Għalhekk, il-kriterju ta' riżorsi tal-Istat u l-imputabbiltà lill-Istat huma ssodisfati għal din il-miżura u dan mhuwiex ikkontestat mill-awtoritajiet Griegi.
(73)
Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-argument tal-awtoritajiet Griegi li l-kundizzjonijiet tat-taqsima 3.2 tal-Avviż tal-Garanzija huma ssodisfati. Il-Kummissjoni stabbiliet li Larco kienet ditta f'diffikultà fl-2008. Barra minn hekk, il-primjum ta' garanzija annwali ta' 1 % ma jistax jitqies li jirrifletti r-riskju ta' inadempjenza għas-self garantit, minħabba d-diffikultajiet finanzjarji sinifikanti ta' Larco u b'mod partikolari l-proporzjon għolja tagħha tad-dejn mal-ekwità.
(74)
Il-Kummissjoni tqis li kreditur tas-suq raġonevoli ma kienx jipprovdi lil Larco b'garanzija taħt dawn il-kundizzjonijiet. Peress li l-miżura ġiet provduta b'mod selettiv lil Larco, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-garanzija tal-Istat tal-2008 provdiet vantaġġ selettiv lill-benefiċjarju.
(75)
Larco hija attiva f'settur li fih il-prodotti huma nnegozjati bejn l-Istati Membri u hija nnifisha tesporta l-maġġoranza tal-produzzjoni tagħha lejn Stati Membri oħra. Barra minn hekk, hemm it-tħaffir għan-nikil, it-tidwib u l-irfinar f'sitt Stati Membri minbarra l-Greċja, jiġifieri fl-Awstrija, il-Finlandja, Franza (il-Kaledonja Ġdida), Spanja, l-Isvezja u r-Renju Unit (22). In-nikil jiġi nnegozjat fi kważi l-Istati Membri kollha (23).
(76)
Il-miżuri inkwistjoni jippermettu lil Larco li tkompli topera biex, b'differenza minn kompetituri oħra b'diffikultajiet finanzjarji, ma jkollhiex għalfejn taffaċċja l-konsegwenzi normalment imnissla mir-riżultati finanzjarja diffiċli tagħha. Dan jgħawweġ il-kompetizzjoni minħabba li kumpaniji oħra attivi fl-istess swieq jeħtieġu li joperaw mingħajr din l-għajnuna mill-Istat.
(77)
Għalhekk, huwa konkluż li l-Miżura 2 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna hija daqs l-ammont tas-self garantit, peress li huwa dubjuż li Larco, minħabba d-diffikultajiet ekonomiċi tagħha, kienet issib kwalunkwe finanzjament fis-suq irrispettivament mill-kundizzjonijiet. Fi kliem ieħor, il-Kummissjoni tqis li Larco rċeviet vantaġġ daqs l-ammont tas-self garantit, minħabba li mingħajr il-garanzija mill-Istat ma kinitx tkun kapaċi tirċievi finanzjament mis-suq.
(78)
Il-Kummissjoni ma għandha l-ebda informazzjoni li tindika li l-garanzija ġiet attivata.
4.2.3. Miżura 3: Iż-żieda kapitali tal-2009
(79)
Il-parteċipazzjoni tal-Istat fiż-żieda fil-kapital azzjonarju ta' Larco tal-2009 tinvolvi riżorsi tal-Istat u hija imputabbli lill-Istat. B'hekk, dan il-kriterju huwa ssodisfat u mhux ikkontestat mill-awtoritajiet Griegi.
(80)
Il-Kummissjoni ma rċeviet ebda evidenza konvinċenti mill-awtoritajiet Griegi li tiġġustifika l-argument tagħhom li l-Istat aġixxa bħala investitur fis-suq raġonevoli. Tabilħaqq, il-minuti tal-laqgħat tal-azzjonisti pprovduti bħala evidenza ma jissuġġerux li l-ebda pjan ta' ristrutturar ma kien ipprovdut lill-azzjonisti qabel iż-żieda tal-kapital, minkejja li Larco hija ditta f'diffikultà. Barra minn hekk, l-ammont finali taż-żieda tal-kapital eventwalment ma kienx biżżejjed biex ikopri l-ekwità negattiva ta' Larco u għalhekk ma jistax jitqies bħala miżura li tipproteġi l-valur tal-kumpanija u li tappoġġa r-ristrutturar tagħha.
(81)
Fir-rigward tal-parteċipazzjoni ta' NBG, il-Kummissjoni tfakkar il-kjarifika tal-Qorti li “s-simultanjetà waħedha, anki fil-preżenza ta' investimenti privati sinifikanti, ma tistax tkun suffiċjenti sabiex jiġi konkluż li ma kienx hemm għajnuna fis-sens tal-Artikolu 87(1) KE mingħajr ma jittieħdu in kunsiderazzjoni l-fatti rilevanti l-oħra jew il-punti tal-liġi” (24).
(82)
Fil-fatt, il-parteċipazzjoni parzjali ta' NBG ma tistax tintuża bħala evidenza ta' konkomitanza bejn l-Istat u l-azzjonisti privati minħabba li NBG kien espost għal Larco mhux biss bħala azzjonist, iżda wkoll bħala kreditur. Id-deċiżjoni tiegħu li jipparteċipa parzjalment fiż-żieda tal-kapital kienet għalhekk mezz biex jipproteġi mhux biss il-valur tal-investiment tiegħu iżda wkoll il-pożizzjoni tiegħu bħala kreditur.
(83)
Barra minn hekk, l-Istat kien diġà pprovda lil Larco bil-garanzija mill-Istat tal-2008. B'hekk, kif stabbilit mill-każistika rilevanti, id-dispożizzjoni tal-parteċipazzjoni tal-Istat għaż-żieda kapitali tal-2009 ma tistax titqies b'mod iżolat, iżda trid tiġi kkunsidrata fil-kuntest ta' miżuri oħra ta' għajnuna. (25)
(84)
Fl-aħħar nett, il-minuti tal-laqgħat tal-azzjonisti ma jappoġġawx l-argument tal-awtoritajiet Griegi li l-intenzjoni ta' PPC kienet li tippermetti lill-Istat maġġoranza kbira tal-parteċipazzjoni azzjonarja. Minflok, PPC sempliċement iddikjarat li hija ma kinitx se tipparteċipa fiż-żieda fil-kapital azzjonarju.
(85)
B'hekk, il-Kummissjoni tqis li investitur tas-suq raġonevoli ma kienx jipparteċipa fiż-żieda fil-kapital azzjonarju lil Larco taħt dawn il-kundizzjonijiet. Peress li l-miżura ġiet ipprovduta b'mod selettiv lil Larco, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-parteċipazzjoni tal-Istat fiż-żieda tal-kapital tal-2009 ipprovdiet lill-benefiċjarju b'vantaġġ selettiv.
(86)
Għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessi 75-76 ta' hawn fuq, il-miżura għandha l-potenzjal li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u li toħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni.
(87)
B'hekk, huwa konkluż li l-miżura 3 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Peress li mhuwiex ikkontestat li l-Istat eżerċita d-drittijiet sħaħ tiegħu għaż-żieda fil-kapital azzjonarju [mhux ċar], il-valur tal-Miżura 3 jammonta għal EUR 44 999 999,40.
(88)
Fir-rigward tad-data tal-għotja, mill-minuti tal-laqgħa tal-14 ta' Mejju 2009 tal-azzjonisti jirriżulta li l-Istat Grieg ipprovda EUR 15 000 000 għaż-żieda tal-kapital fil-15 ta' April 2009, (26) bil-ħsieb għall-kontribuzzjoni tal-Istat għaż-żieda fil-kapital azzjonarju[mhux ċara], li ammontat għal EUR 44 999 999,40. Il-Kummissjoni ma għandhiex informazzjoni dwar id-data li fiha l-ammont li jifdal tal-kontribuzzjoni tal-Istat għal żieda fil-kapital azzjonarju tal-Kumpanija ġie mogħti.
4.2.4. Miżura 4: Il-garanzija tal-Istat tal-2010
(89)
Għall-istess raġunijiet bħall-Miżura 2, il-kriterju tar-riżorsi tal-Istat u l-imputabbiltà lill-Istat huma ssodisfati għal Miżura 4 u dan ma ġiex ikkontestat mill-awtoritajiet Griegi.
(90)
Il-Kummissjoni tagħraf li tista' tkun prattika kummerċjali komuni għall-azzjonisti li jipprovdu garanziji f'ċirkustanzi simili għal dan il-każ. Madankollu, peress li l-NBG kien ukoll azzjonist ta' Larco, il-Kummissjoni tqis li huwa normali għall-azzjonisti li jaqsmu proporzjonalment l-esponiment li jirriżulta mill-garanzija in kwistjoni. Minflok, l-Istat assuma r-riskju kollu, filwaqt li pprovda garanzija għal dejn, filwaqt li Larco kienet f'diffikultà u diġà kellu żieda fid-dejn.
(91)
Fir-rigward tal-Miżura 2, il-kundizzjonijiet tat-taqsima 3.2 tal-Avviż tal-Garanzija ma ġewx issodisfati għal din il-miżura lanqas, peress li primjum ta' 2 % ma jistax jitqies li jirrifletti r-riskju tal-inadempjenza ta' Larco.
(92)
B'hekk, il-Kummissjoni tqis li kreditur tas-suq raġonevoli ma kienx jipprovdi lil Larco b'garanzija taħt dawn il-kundizzjonijiet. Peress li l-miżura ġiet provduta b'mod selettiv lil Larco, il-Kummissjoni tikkonkludi li pprovdiet vantaġġ selettiv lill-benefiċjarju.
(93)
Għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessi 75-76 ta' hawn fuq, il-miżura għandha l-potenzjal li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u li toħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni.
(94)
B'hekk, huwa konkluż li l-miżura 4 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Il-Kummissjoni tqis li l-ammont tal-għajnuna huwa ugwali għall-ammont garantit, għaliex huwa ċar li, irrispettivament mill-kundizzjonijiet, l-ebda parteċipant fis-suq raġonevoli ma kien ikun kapaċi jiggarantixxi dan l-ammont lil Larco, minħabba d-diffikultajiet ekonomiċi tagħha. Fi kliem ieħor, il-Kummissjoni tqis li Larco rċeviet vantaġġ ugwali għall-ammont garantit, minħabba li mingħajr il-garanzija mill-Istat ma kinitx tkun kapaċi tirċievi finanzjament mis-suq.
(95)
Il-Kummissjoni ma għandha l-ebda informazzjoni li tindika li l-garanzija ġiet attivata.
4.2.5. Miżura 5: Ittri ta' garanzija minflok ħlas bil-quddiem ta' taxxa addizzjonali fl-2010
(96)
Il-Kummissjoni tieħu nota tal-kjarifiki mogħtija mill-awtoritajiet Griegi rigward l-isfond fattwali ta' Miżura 5.
(97)
Fid-dawl tal-evidenza mogħtija mill-awtoritajiet Griegi, il-Kummissjoni taqbel li d-dritt li l-ħlas minn qabel tat-taxxa addizzjonali jiġi mibdul b'ittri ta' garanzija kien mogħti lil Larco mill-qorti fuq il-bażi ta' kriterji oġġettivi, li kieku kien japplika għal kwalunkwe kumpanija f'sitwazzjoni simili. Għalhekk, huwa konkluż li l-Miżura 5 ma kinitx tinvolvi vantaġġ selettiv lil Larco.
4.2.6. Miżura 6: Il-garanziji tal-Istat tal-2011
(98)
Il-Kummissjoni tieħu nota tal-kjarifiki mogħtija mill-awtoritajiet Griegi fir-rigward tal-isfond fattwali tal-Miżura 6.
(99)
Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-awtoritajiet Griegi li l-Miżura 6 ma tinvolvix riżorsi tal-Istat. L-ewwel nett, kif spjegat fir-rigward tal-Miżura 2, il-garanziji mill-Istat iqiegħdu r-riżorsi tal-Istat f'riskju, minħabba li s-sejħa tagħhom titħallas mill-baġit tal-Istat. Barra minn hekk, kull garanzija li mhijiex remunerata b'mod xieraq bi primjum tas-suq tinvolvi telf ta' riżorsi finanzjarji għall-Istat. Barra minn hekk, l-argument dwar id-dejn pendenti ta' EUR 60 miljun ta' VAT jidher kontradittorju għall-kummenti pprovduti fir-rigward tal-Miżura 5, fejn l-awtoritajiet Griegi argumentaw li huma legalment u intenzjonalment ma rritornawx lura l-VAT dovut, sabiex jikkumpensaw is-sospensjoni tal-ħlus bil-quddiem tat-taxxa addizzjonali.
(100)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-kriterju ta' riżorsi tal-Istat u l-imputabbiltà lill-Istat huwa ssodisfat għal din il-miżura.
(101)
B'mod simili għall-Miżuri 2 u 4, il-kundizzjonijiet tat-taqsima 3.2 tal-Avviż tal-Garanzija ma jiġux issodisfati għal din il-miżura lanqas.
(102)
B'hekk, il-Kummissjoni tqis li kreditur tas-suq raġonevoli ma kienx jipprovdi lil Larco b'garanzija taħt dawn il-kundizzjonijiet. Peress li l-miżura ġiet provduta b'mod selettiv lil Larco, il-Kummissjoni tikkonkludi li pprovdiet vantaġġ selettiv lill-benefiċjarju.
(103)
Għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessi 75-76 ta' hawn fuq, il-miżura għandha l-potenzjal li taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u li toħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni.
(104)
Għalhekk, huwa konkluż li l-Miżura 6 tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Fir-rigward tal-Miżura 2, l-Kummissjoni tqis li l-ammont tal-għajnuna huwa ugwali għas-selfiet garantiti, peress li huwa dubjuż li Larco, minħabba d-diffikultajiet ekonomiċi tagħha, kienet issib kwalunkwe finanzjament fis-suq irrispettivament mill-kundizzjonijiet.
(105)
Il-Kummissjoni ma għandha l-ebda informazzjoni li tindika li l-garanzija ġiet attivata.
4.2.7. Konklużjoni dwar l-eżistenza ta' għajnuna mill-Istat
(106)
Fid-dawl ta' dan, il-Kummissjoni tqis li l-Miżuri 1 u 5 ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat, filwaqt li l-Miżuri 2, 3, 4 u 6 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(107)
B'hekk, l-għajnuna mill-Istat fil-forma tal-Miżura 2 tammonta għal EUR 30 000 000, mogħtija fit-22 ta' Diċembru 2008. L-għajnuna mill-Istat fil-forma tal-Miżura 3 tammonta għal EUR 44 999 999,40, iżda d-dati tal-għotjiet jeħtieġu li jkunu ċċarati mill-awtoritajiet Griegi. L-għajnuna mill-Istat fil-forma tal-Miżura 4 tammonta għal EUR 10 820 824,95, mogħtija fl-10 ta' Mejju 2010 u l-għajnuna mill-Istat totali fil-forma tal-Miżura 6 tammonta għal EUR 50 000 000 (li tirriżulta minn EUR 30 000 000 + EUR 30 000 000) mogħtija fit-30 ta' Diċembru 2011.
4.3. Għajnuna illegali
(108)
Il-Miżuri 2, 3, 4 u 6 jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat u ġew mogħtija bi ksur tan-notifika u tal-obbligi standstill stabbiliti fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat. B'hekk, dawn il-miżuri jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat illegali.
4.4. Kumpatibbiltà tal-għajnuna
(109)
Safejn ċerti miżuri jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, il-kompatibbiltà tagħhom għandha tiġi vvalutata fid-dawl tal-eċċezzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 u 3 ta' dak l-Artikolu.
(110)
Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja, huwa kompitu tal-Istat Membru li jinvoka raġunijiet possibbli ta' kompatibbiltà u li juri li l-kundizzjonijiet għal tali kompatibbiltà jintlaħqu. (27)
4.4.1. Kompatibbiltà tal-miżuri 2, 4 u 6
(111)
Għall-Miżuri 2 u 4 l-awtoritajiet Griegi ma invokaw l-ebda raġuni possibbli ta' kompatibbiltà, għaliex huma argumentaw li l-miżuri ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat.
(112)
Minħabba li l-miżuri jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, dawn għandhom jiġu vvalutati fir-rigward tal-kompatibbiltà tagħhom skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u b'mod partikolari skont il-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar, peress li Larco kienet ditta f'diffikultà tal-anqas mill-2008. Skont il-punt 20 tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar, “ditta f'diffikultà ma tistax titqies bħala strument xieraq biex jiġu promossi għanijiet oħra ta' politika pubblika sakemm tkun assigurata l-vijabilità tagħha. Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna lil ditti f'diffikultà tista' tikkontribwixxi għall-iżvilupp ta' attivitajiet ekonomiċi mingħajr ma taffettwa ħażin il-kummerċ f'livell kuntrarju għall-interess tal-Komunità biss jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dawn il-Linji Gwida jkunu ssodisfati.”
(113)
Madankollu, il-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar (it-taqsima 3.1.) mhumiex ssodisfati f'dan il-każ. Il-garanziji ma kinux mitmuma wara sitt xhur u l-awtoritajiet Griegi ma nnotifikawx pjan ta' ristrutturar li jirrestawra l-vijabbiltà tal-kumpanija, filwaqt li ma kienx hemm miżuri ta' kumpens implimentati sabiex jittaffew id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Fl-aħħar nett, ma hemm l-ebda evidenza li l-għajnuna kienet limitata għall-minimu meħtieġ, l-aktar permezz ta' kontribuzzjoni proprja sinifikanti tal-benefiċjarju tal-għajnuna. L-awtoritajiet ma pprovdewx pjan ta' likwidazzjoni.
(114)
Fir-rigward tal-Miżura 6, l-awtoritajiet Griegi argumentaw li kienet kompatibbli mal-Qafas Temporanju u l-iskema ta' garanzija temporanja u f'kull każ li hija kkwalifikat bħala għajnuna ta' salvataġġ.
(115)
Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-argumenti tal-awtoritajiet Griegi. Hija tqis li l-kundizzjonijiet tal-Qafas Temporanju u l-iskema ta' garanzija temporanja ma ġewx issodisfati, peress li Larco kienet ditta f'diffikultà. L-ammont totali taż-żewġ garanziji qabżu il-kont tal-pagi annwali tal-Larco, il-garanzija qabżet 90 % tas-self u 1 % p.a. ma setax jitqies bħala primjum tas-suq, li jirrifletti r-riskju ta' inadempjenza għall-ammont garantit.
(116)
Fir-rigward tal-argument li l-miżura kienet tammonta għal għajnuna ta' salvataġġ, għalkemm il-Kummissjoni kellha diskussjonijiet mal-awtoritajiet Griegi dwar Larco mill-2011, l-awtoritajiet qatt ma semmew li l-garanziji tal-2011 għandhom jitqiesu bħala għajnuna ta' salvataġġ u qatt ma pprovdew l-ebda notifika għal dan il-fatt. Fil-fatt, fit-tweġiba tagħhom tas-16 ta' Marzu 2012 għall-kwestjonarju, l-awtoritajiet Griegi espliċitament iddikjaraw li l-kumpanija ma kinitx ibbenefikat minn għajnuna ta' salvataġġ u/jew ristrutturar għal dawn l-aħħar 10 snin.
(117)
Il-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar mhumiex issodisfati f'dan il-każ lanqas. Il-garanziji tal-2011 ma ġewx itterminati wara sitt xhur u l-awtoritajiet Griegi ma nnotifikawx pjan ta' ristrutturar jew pjan ta' likwidazzjoni. Il-pjan tan-negozju li jiġġustifika l-bżonn ta' EUR 30 miljun għall-investimenti ma jistax jifforma l-bażi ta' pjan ta' ristrutturar kompatibbli għall-finijiet tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar. Dan huwa għaliex dak il-pjan ma kellux l-għan li jirkupra l-vijabbiltà tal-kumpanija, u kien hemm l-ebda miżura kompensatorja prevista jew implimentata sabiex jittaffew id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Fl-aħħar nett, ma kien hemm l-ebda evidenza li l-għajnuna kienet limitata għall-minimu meħtieġ, l-aktar permezz ta' kontribuzzjoni proprja sinifikanti tal-benefiċjarju tal-għajnuna. L-awtoritajiet ma pprovdewx pjan ta' likwidazzjoni lanqas.
(118)
Il-Kummissjoni ma identifikat l-ebda raġuni oħra possibbli għall-kompatibbiltà tal-Miżuri 2, 4 u 6.
(119)
Fid-dawl ta' dan, il-Kummissjoni tqis li l-Miżuri 2, 4 u 6 huma inkompatibbli mas-suq intern.
4.4.2. Kompatibbiltà tal-miżura 3
(120)
L-awtoritajiet Griegi ma identifikaw l-ebda raġuni possibbli għall-kompatibbiltà tal-Miżura 3, għaliex huma argumentaw li l-miżura ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(121)
Minħabba li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, din għandha tiġi vvalutata fir-rigward tal-kompatibilità tagħha skont il-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar, għar-raġunijiet stabbiliti fil-premessa 112 ta' hawn fuq. Madankollu, il-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar mhumiex issodisfati f'dan il-każ lanqas. L-awtoritajiet Griegi ma nnotifikawx pjan ta' ristrutturar li jirkupra l-vijabbiltà tal-kumpanija, u ma kienx hemm miżuri ta' kumpens implimentati sabiex jittaffew id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni. Fl-aħħar nett, ma hemm l-ebda evidenza li l-għajnuna kienet limitata għall-minimu meħtieġ, l-aktar permezz ta' kontribuzzjoni proprja sinifikanti tal-benefiċjarju tal-għajnuna.
(122)
Il-Kummissjoni ma identifikat l-ebda raġuni oħra possibbli għall-kompatibbiltà ta' din il-miżura.
(123)
F'dan l-isfond, il-Kummissjoni tqis li l-Miżura 3 hi inkompatibbli mas-suq intern.
4.5. Irkupru
(124)
Skont it-Trattat u l-ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti, il-Kummissjoni hija kompetenti biex tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat irid jabolixxi jew jibdel l-għajnuna meta tkun sabet li din tkun inkompatibbli mas-suq intern. (28) Il-Qorti sostniet ukoll b'mod konsistenti li l-obbligu fuq Stat Membru li jannulla għajnuna meqjusa mill-Kummissjoni bħala inkompatibbli mas-suq intern huwa mfassal biex jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni kif kienet qabel. (29) F'dan il-kuntest, il-Qorti ddeċidiet li dan l-objettiv jintlaħaq meta r-riċevitur ikun ħallas lura l-ammonti mogħtija bħala għajnuna illegali, b'hekk jitlef il-vantaġġ li jkun ibbenefika minnu minflok il-kompetituri tiegħu fis-suq, u tkun ġiet irkuprata s-sitwazzjoni ta' qabel il-ħlas tal-għajnuna. (30)
(125)
F'konformità mal-ġurisprudenza, l-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (31) stabbilixxa li “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f'każijiet ta' għajnuna llegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju […]”.
(126)
B'hekk, minħabba li l-miżuri in kwistjoni ma kinux innotifikati lill-Kummissjoni, bi ksur tal-Artikolu 108 tat-Trattat u huma, għalhekk, meqjusa bħala għajnuna illegali u inkompatibbli, iridu jiġu rkuprati sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel ma ngħataw. L-irkupru għandu għalhekk ikopri ż-żmien minn meta seħħ il-vantaġġ għall-benefiċjarju, jiġifieri meta l-għajnuna tpoġġiet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, sal-irkupru effettiv tagħha u s-somom li għandhom jiġu rkuprati għandu jkollhom imgħax sal-irkupru effettiv.
5. KONKLUŻJONI
(127)
Il-Miżuri 1 u 5 ma jikkostitwixxux għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(128)
Il-Greċja implimentat illegalment il-Miżuri 2, 3, 4 u 6 bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(129)
B'mod partikolari, il-Miżuri 2, 4 u 6 (il-garanziji tal-Istat tal-2008, l-2010 u l-2011)) favur Larco kienu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat u kienu inkompatibbli mas-suq intern, għax il-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar ma ntlaħqux u ma ġew identifikati l-ebda raġunijiet oħra ta' kompatibilità.
(130)
Il-Miżura 3 (il-parteċipazzjoni tal-Istat fiż-żieda tal-kapital tal-2009 ta' Larco) ukoll kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u ma kinitx kompatibbli mat-Trattat, minħabba li l-kundizzjonijiet rilevanti tal-Linji Gwida ta' Salvataġġ u Ristrutturar ma ntlaħqux u l-ebda bażi ta' kompatibbiltà oħra ma ġiet identifikata.
(131)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Greċja qablet li din id-deċiżjoni preżenti tiġi adottata fil-lingwa Ingliża.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
In-nuqqas ta' ġbir tad-dejn lill-Ministeru tal-Finanzi u l-ittri ta' garanzija minflok ħlas bil-quddiem ta' taxxa addizzjonali fl-2010, li l-Greċja implimentat għal Larco, ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
Artikolu 2
L-għajnuna mill-Istat li tammonta għal EUR 135 820 824,35 fil-forma ta' garanziji mill-Istat lil Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. fl-2008, l-2010 u l-2011 u l-parteċipazzjoni tal-Istat għaż-żieda fil-kapital tal-kumpanija fl-2009, mogħtija llegalment mill-Greċja bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 3
1. Il-Greċja tiġbor lura l-għajnuna inkompatibbli msemmija fl-Artikolu 2 mingħand il-benefiċjarju.
2. L-ammonti li għandhom jiġu rkuprati għandhom iġibu imgħax mid-data li fiha tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji sakemm ikunu ġew fil-fatt irkuprati.
3. L-imgħax jiġi kkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (32), kif immodifikat.
4. Fir-rigward tal-miżura 3, il-Greċja tipprovdi d-data(i) eżatta(i) meta pprovdiet il-kontribuzzjoni tagħha għaż-żieda fil-kapital azzjonarju tal-2009.
5. Il-Greċja tikkanċella l-pagamenti kollha pendenti tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 b'effett mid-data tal-adozzjoni ta' din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
1. L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Il-Greċja tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba' xhur mid-data tan-notifika ta' din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. Fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta' din id-Deċiżjoni, il-Greċja tipprovdi l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-ammont totali (prinċipal u imgħaxijiet ta' rkupru) li għandu jiġi rkuprat mingħand il-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni fid-dettall tal-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex ikun hemm konformità ma' din id-Deċiżjoni;
(c)
id-dokumenti li juru li l-benefiċjarju jkun ġie ordnat li jirritorna l-għajnuna.
2. Il-Greċja żżomm lill-Kummisjoni infurmata bil-progress tal-miżuri nazzjonali li ttieħdu biex jimplimentaw din id-Deċiżjoni sakemm l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2 ikun ikkompletat. Hija tissottometti minnufih, fuq sempliċi talba tal-Kummissjoni, l-informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex tinkiseb konformità ma' din id-Deċiżjoni. Hija tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta' għajnuna u l-imgħax ta' rkupru diġà rkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 6
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Ellenika.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta' Marzu 2014.