РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно мярка SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), приведена в действие от Дания и Швеция за Scandinavian Airlines
(нотифицирано под номер C(2014) 4532)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/938/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията взе решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на помощ SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
В края на октомври 2012 г. Дания, Швеция и Норвегия (наричани по-нататък „държавите“) се обърнаха неофициално към Комисията и Надзорния орган на ЕАСТ („НОЕ“) във връзка с намерението си да участват в нов инструмент за револвиращ кредит („нов ИРК“) в полза на Scandinavian Airlines („SAS“, „SAS Group“ или „дружеството“). На 12 ноември 2012 г. държавите решиха да участват в новия ИРК, без обаче официално да уведомят Комисията за мярката.
(2)
На 14 ноември 2012 г. Комисията започна неофициално разследване относно новия ИРК. Комисията изпрати искания за информация до Дания и Швеция на 29 ноември 2012 г., 18 декември 2012 г., 28 януари 2013 г. и 18 февруари 2013 г. и отговори съответно на 6 декември 2012 г., 8 януари 2013 г., 5 и 13 февруари 2013 г. и 22 март 2013 г. Дания и Швеция предоставиха допълнителна информация с писмо от 3 юни 2013 г.
(3)
Освен това на 20 ноември 2012 г. Комисията получи жалба от Ryanair, последвана от жалба от Европейската асоциация на нискобюджетните авиокомпании („ELFAA“) на 4 февруари 2013 г., по която Дания и Швеция представиха мнение с писмо от 22 март 2013 г.
(4)
С писмо от 19 юни 2013 г. Комисията уведоми Дания и Швеция, че е взела решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-нататък „ДФЕС“), по отношение на помощта (наричано по-нататък „решение за откриване“). Дания и Швеция представиха мнения относно решението за откриване с писма от 19 август 2013 г.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) на 28 септември 2013 г. Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си относно мерките.
(6)
Комисията получи мнения от SAS Group и от Foundation Asset Management Sweden AB (наричано по-нататък „FAM“) (3) на 28 октомври 2013 г. На 5 ноември 2013 г. Комисията препрати тези мнения на Дания и Швеция, като им бе дадена възможност да реагират. С писма от 4 и 5 декември 2013 г. датските и шведските органи отбелязаха, че нямат коментари по мненията на SAS Group и FAM.
(7)
Комисията поиска допълнителна информация от Дания и Швеция, с писмо от 25 февруари 2014 г., на което двете държави членки отговориха на 25 март 2014 г. Освен това с писма от 5 и 7 март 2014 г. датските и шведските органи уведомиха Комисията, че дружеството SAS е решило да отмени новия ИРК и да проучи алтернативни възможности за укрепване на капиталовата си основа. Отмяната е в сила от 4 март 2014 г.
(8)
С писма съответно от 4 и 7 юли 2014 г. Швеция и Дания се съгласиха да се откажат от правата си, произтичащи от член 342 ДФЕС във връзка с член 3 от Регламент № 1 и настоящото решение да бъде прието и оповестено на английски език.
(9)
За тази процедура Комисията е единствено компетентна да прецени дали разпоредбите на ДФЕС са били спазени от Дания и Швеция. От друга страна, НОЕ, съгласно член 109, параграф 1 от Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“) във връзка с член 24 от Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд, е компетентен да прецени дали разпоредбите на Споразумението за ЕИП са били спазени от Норвегия. Също така, въз основа на член 109, параграф 2 и Протокол 27 към Споразумението за ЕИП, за да се гарантира еднакво прилагане в рамките на ЕИП, НОЕ и Комисията трябва да си сътрудничат, да обменят информация и да се консултират взаимно по въпроси, свързани с политиката на надзор, и по отделни случаи.
(10)
Предвид гореизложеното и като се вземат предвид паралелните компетентности на двете институции в този случай, Комисията си сътрудничи и се консултира с НОЕ преди приемането на настоящото решение.
2. СКАНДИНАВСКИЯТ ПАЗАР ЗА ВЪЗДУШЕН ТРАНСПОРТ
(11)
Между 2001 и 2011 г. скандинавският пазар за въздушен транспорт (който включва Дания, Швеция, Финландия и Норвегия) по получени данни е нараснал с 126 % по отношение на разполагаемите креслокилометри (4). Почти целият растеж в скандинавския пазар за полети на къси разстояния се пада на нискотарифните превозвачи, по-специално Norwegian Air Shuttle и Ryanair. Наистина, смята се, че нискотарифните превозвачи да генерирали 90 % от растежа през този период (5).
(12)
Въпреки нарастването на значението на нискотарифните превозвачи най-големият участник в скандинавския пазар все още е SAS, чийто пазарен дял се изчислява на 35,6 % през 2011 г., което е далеч от стойностите над 50 %, на които се радваше предприятието преди десетилетие. Пазарните дялове на Norwegian Air Shuttle и Ryanair достигнаха съответно 18,7 % и 6,8 % през тази година.
3. ПРЕДПРИЯТИЕТО БЕНЕФИЦИЕР
(13)
SAS е национален превозвач на държавите, най-голямата авиокомпания в Скандинавия и осмата по големина авиокомпания в Европа. Предприятието също така е един от основателите на Star Alliance. Групата, която включва Scandinavian Airlines, Widerøe (6) и Blue 1, е със седалище в Стокхолм, а основният ѝ европейски и междуконтинентален център се намира на летището в Копенхаген. През 2013 г. SAS превози около 28 милиона пътници, като достигна приходи от близо 42 млрд. SEK.
(14)
Предприятието SAS в момента се притежава на 50 % от държавите: 21,4 % от Швеция, 14,3 % от Дания и 14,3 % от Норвегия. Основния частен акционер е фондацията Knut и Alice Wallenberg foundation („KAW“) (7,6 %), а останалите акционери притежават дялове от 1,5 % или по-малко.
Таблица 1
Основни акционери в SAS AB към 31 март 2012 г. (7)
Акционер
Общо (%)
Правителството на Швеция
21,4
Правителството на Дания
14,3
Правителството на Норвегия
14,3
Knut and Alice Wallenberg's foundation
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H värdepapper AB
1,4
Unionen
1,4
Датската национална банка
1,4
Robur försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0,3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
Финансовото състояние на SAS бе слабо в продължение на няколко години с многократни загуби между 2008 и 2013 г. През ноември 2012 г. Standard and Poor's („S&P“) намали кредитния рейтинг на дружеството от B- на CCC+ (8). Тези трудности бяха задълбочени от пазарната среда на високи разходи за гориво и несигурност по отношение на търсенето.
(16)
По-специално, от годишните доклади на дружеството се вижда, че между 2008 г. и 2012 г. дружеството SAS е понесло значителни загуби всяка година и е поело значителен по размер финансов нетен дълг.
Таблица 2
Основни финансови данни на SAS за периода 2007-2012 г. (милиони SEK) (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(януари-октомври)
Приходи
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Финансов нетен дълг
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Печалба преди облагане с данъци (EBT)
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Нетни доходи
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Паричен поток за годината
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Възвръщаемост на вложения капитал (ROCE)- %
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Възвръщаемост на капитала след облагане - %
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Коефициент на лихвено покритие - %
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
В резултат на влошаващото му се финансово състояние SAS следваше програма за значително намаление на разходите („Core SAS“) през 2009/2010 г. При изпълнението на тази програма SAS трябваше да набере капитал от своите акционери чрез две емисии на права: i) 6 млрд. SEK през април 2009 г.; и i) 5 млрд. SEK през май 2010 г. (10)
(18)
Финансовите затруднения на SAS достигнаха върха си през 2012 г., когато дружеството представи бизнес плана 4 Excellence Next Generation („план 4XNG“), възприет от управленския състав на авиокомпанията като „последен шанс“ за SAS (11). Освен това през ноември 2012 г. пресата съобщи за възможността за SAS да изпадне в несъстоятелност (12).
4. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА: НОВИЯТ ИРК ПРЕЗ 2012 Г.
(19)
Що се отнася до другите авиокомпании в световен мащаб, SAS разчиташе на външни кредитни споразумения, за да поддържа минимални нива на ликвидност. От 20 декември 2006 г., SAS разчиташе на ИРК, който трябваше да изтече през юни 2013 г. („стар ИРК“). Старият ИРК възлизаше на 366 млн. евро и беше предоставен изключително от няколко банки ([…] (13)). Той включваше и редица финансови клаузи или условия, като […].
(20)
През декември 2011 г., вследствие на влошаване на стопанските резултати на дружеството, ръководството на SAS реши да използва изцяло стария ИРК. След подаване на молба за обявяване в несъстоятелност от дъщерно дружество на SAS (а именно Spanair) през януари 2012 г., SAS започна преговори с банките и на 15 март 2012 г. постигна споразумение за актуализация на договорните клаузи. Тази актуализация на договорните клаузи доведе до нарастване на разходите за използване на стария ИРК, до въвеждане на по-строги условия за усвояване и изискваше от SAS да предостави пълно и незабавно изплащане на усвоената сума. Освен това SAS трябваше да предостави на кредиторите плана за рекапитализиране, който трябваше да бъде одобрен от управителния съвет и основните акционери, т.е. държавите и KAW.
(21)
Планът за рекапитализиране се основаваше на т.нар.план 4XNG, който се разработваше в началото на 2012 г. Планът 4XNG също даваше отговор на опасенията, изразени от […] относно съществуващия бизнес план на SAS, наречен 4 Excellence („план 4X“), през май 2012 г. Според SAS планът 4XNG би позволил на дружеството да се установи като авиокомпания, която е финансово самодостатъчна. В него се набелязват редица финансови цели, които SAS трябваше да постигне през финансовата година 2014/2015. Те включваха печалба преди лихви и данъци (EBIT) над 8 %, съотношение на финансова подготвеност над 20 % и коефициент на собствения капитал (собствен капитал/активи) над 35 %. Планът 4XNG трябваше да позволи на SAS да подобри своята печалба преди облагане с данъци (EBT) с приблизително 3 млрд. SEK на годишна основа, като в същото време осъществяването му ще изисква разходи за преструктуриране и еднократни разходи в размер на приблизително 1,5 млрд. SEK.
(22)
Друга цел на плана 4XNG е дружеството да се подготви за въвеждането на нови счетоводни правила за пенсиите от ноември 2013 г., като се очакваше те да имат отрицателно въздействие върху собствения капитал на SAS Group. Освен това в плана се съдържаше ангажимент да се изпълни план за продажба на активи и финансиране, който включваше общо около 3 млрд. SEK в потенциални нетни парични постъпления. Продажбата на активи включваше (14): i) продажбата на Widerøe, дъщерна регионална авиокомпания в Норвегия (15), ii) продажбата на инвестиции с миноритарно участие в […], iii) продажбата на лихви от летищно недвижимо имущество, iv) аутсорсинга на наземното обслужване (16), v) продажбата на самолетни двигатели (17), vi) продажбата или обратния лизинг или други финансови трансакции по отношение на […], vii) аутсорсинга на системите за управление и телефонните централи (18), и viii) продажбата или гарантираното финансиране на три самолета Q400.
(23)
Държавите настояват, че планът 4XNG се е самофинансирал, което означава, че SAS би генерирал достатъчно парични наличности от операциите и от допълнителните продажби на активи, за да финансира първоначалните разходи за изпълнението на плана 4XNG. SAS обаче се безпокоеше от очакванията на инвеститорите за позиция на ниска ликвидност в резултат на значителните предварителни разходи за изпълнение на плана 4XNG. Затова SAS поиска удължаване на срока на действие на стария ИРК заедно с въвеждането на новия ИРК, подкрепян от държавите и KAW. SAS обаче твърдеше, че нито старият ИРК (удължен), нито новият ИРК биха били използвани.
(24)
Обсъжданията по новия ИРК започнаха на 4 юни 2012 г. (19) Първоначално, в съответствие с плана за рекапитализиране (вж. точка 20), банките, които бяха кредитори по стария ИРК, изискваха държавите да пристъпят към още едно записване на собствен капитал, например емисия на права, понеже не желаеха да финансират сами нов ИРК. Държавите обаче отхвърлиха тази идея.
(25)
След провеждането на преговори банките приеха нов ИРК, който ще бъде създаден съвместно с държавите и с KAW и ще бъде строго структуриран при равни условия без подчиненост или непропорционални права за финансова гаранция. Следва да се отбележи, че новият ИРК бе планиран първоначално да бъде в размер на [3-6] млрд. SEK, а съществуваше налична финансова гаранция само в размер на [1-4] млрд. SEK. На 22 октомври 2012 г. размерът на новия ИРК бе накрая намален на 3,5 млрд. SEK(приблизително 400 млн. EUR).
(26)
Новият ИРК беше предоставен от същите банки, които са предоставиха стария ИРК (с изключение на една (20)) заедно с държавите и KAW. Във връзка с това 50 % от новия ИРК се осигуряваха от държавите пропорционално на акционерното им участие в SAS, а останалите 50 % се предоставяха от банките и от KAW. Държавите и KAW участваха в новия ИРК при същите условия (такси, лихви, спогодби) като банките.
(27)
Основните характеристики на новия ИРК са следните:
-
Той бе разделен на два подинструмента от 2 млрд. SEK (инструмент А) и 1,5 млрд. SEK (инструмент Б), по отношение на които държавите допринесоха с 50 % от стойността. Ценовите условия за двата инструмента включваха авансова такса, такса ангажимент, такса за използване, марж и изходна такса.
-
SAS трябваше да отговори на някои условия, за да може да използва ИРК, като тези условия бяха по-строги за инструмент А, отколкото за инструмент Б (21).
-
Новият ИРК продължи всички финансови гаранции на стария ИРК и освен това на кредиторите бяха предоставени гаранции върху всички дялове в Widerøe и върху всички други свободни от тежести дълготрайни активи на SAS Group от декември 2012 г. По този начин новият ИРК разполагаше с гаранция от първи ред по редица активи на SAS, включително 100 % от дяловете на нейните дъщерни дружества Widerøe and SAS Spare Engine, 18 самолета и няколко имота. Тези гаранции бяха оценени на счетоводна стойност от около 2,7 млрд. SEK (т.е. приблизително 75 % от новия ИРК) и бяха разпределени пропорционално между инструмент А и инструмент Б.
-
Инструмент Б можеше да се използва само след като бе изцяло използван инструмент А. След 1 януари 2014 г. SAS можеше да го използва само ако е приключила продажбата на активите или акциите на Widerøe.
-
Падежът на новия ИРК беше 31 март 2015 г.
(28)
Условията на новия ИРК бяха договорени на 25 октомври 2012 г. Той обаче подлежеше, наред с другото, на парламентарно одобрение за всяка от държавите и на подписване на профсъюзни споразумения с летателния персонал и с кабинния екипаж.
(29)
Държавите представиха доклад с дата 7 ноември 2012 г., изготвен от CITI („доклад на CITI“), който имаше за цел да оцени дали частен инвеститор в положение, възможно най-близко до това на държавите, би могъл да участва в новия ИРК при подобни условия. Като предполага успешно изпълнение на плана 4XNG в основния си сценарий, докладът на CITI заключава, че участието на държавите в новия ИРК би създало вътрешна норма на възвръщаемост („ВНВ“) от [90-140] %, възвръщаемост на паричните средства от [4-9]х и увеличение на стойността на собствения капитал в размер на почти [700-1 200] % (от ноември 2012 г. до март 2015 г.). В доклада на CITI се заключава, че възвръщаемостта, изисквана от държавите, би била най-малко равна на тази, изисквана от частни инвеститори, които се намират в подобно положение. В доклада на CITI обаче не бе оценена вероятността за успешно изпълнение на базовия сценария на плана 4XNG, нито пък бе оценено въздействието на отклоненията от „базовия сценарий“, като например липсата на парично остойностяване на неосновните активи.
(30)
SAS обяви на 19 декември 2012 г., че всички условия, необходими за да може новият ИРК да влезе в сила (вж. точка 28), са били налице, включително парламентарно одобрение в държавите. Считано от тази дата и до 3 март 2014 г. новият ИРК беше в сила и замени стария ИРК (22).
(31)
С писмо от 3 юни 2013 г. Дания и Швеция обясниха, че в резултат на продажбата на 80 % от акциите на Widerøe (точка 22) държавите и банките кредиторки са се съгласили със SAS за изменение на условията на новия ИРК, въпреки че споразумението за изменение все още не е било официално подписано. В мнението си, представено в хода на официалната процедура по разследване, датските и шведските органи информираха Комисията, че изменението на новия ИРК бе подписано от всички страни и ще влезе в сила, когато бъде приключена трансакцията за Widerøe, т.е. на 30 септември 2013 г. Тези изменения включват следното:
-
Инструмент А ще бъде намален от 1,173 млрд. SEK на 0,8 млрд. SEK и срокът му на падеж ще бъде удължен с пет месеца до 1 юни 2014 г.
-
Предприятието SAS ще се ангажира да предостави [0,5-0,8] млрд. SEK в брой като гаранция за инструмент А, а останалите [0,1-0,4] млрд. SEK ще бъдат обезпечени чрез ценни книжа, вече включени в новото споразумение за ИРК.
-
0,2 млрд. SEK по инструмент А ще бъдат анулирани, след като част от дейностите по наземно обслужване бъде продадена. До момента, когато новият ИРК беше отменен на 4 март 2014 г., предприятието SAS беше подписало писмо за намерения с потенциален купувач (23).
-
Инструмент Б ще бъде намален от 1,5 млрд. SEK на 1,2 млрд. SEK.
5. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(32)
В решението си за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения по отношение на участието pari passu на държавите, KAW и банките в новия ИРК главно поради следното:
-
Предишна експозиция на банките към SAS чрез участието им в стария ИРК. В действителност банките намалиха приблизително наполовина своя принос към новия ИРК и поради това намалиха общата си експозиция към SAS с близо 50 % по отношение на ИРК, а държавите - които не получиха никаква доходност по отношение на емисиите на права от 2009 и 2010 г. с оглед на трайно отрицателните резултати на SAS - бяха увеличили експозицията си към SAS.
-
Фактът, че предприятието SAS беше използвало напълно стария ИРК през януари 2012 г., което може да е оказало влияние върху решението на банките кредиторки да участват в новия ИРК, за да избегнат по-нататъшно използване и да гарантират, че техните вноски в ИРК не са изцяло загубени с оглед на затрудненията на предприятието.
-
На Комисията не беше ясно дали решението на банките да участват в новия ИРК беше повлияно от непрекъсната финансова подкрепа на държавите за SAS през предходните години. Комисията също така отбеляза, че участието на държавите е строго условие, за да могат частни оператори да участват в новия ИРК.
-
Комисията се запита дали участието на KAW в новия МРК може да бъде сравнено с това на частен инвеститор, като се има предвид експозицията на KAW към SAS не само чрез своето дялово участие, но също и чрез банката SEB.
(33)
Освен това Комисията се запита дали участието на държавите в новия ИРК може да се счита за рационално от гледна точка на акционер и би отговорило на теста за инвеститор в условията на пазарна икономика (тест MEI) отвъд разсъждението за pari passu. Във връзка с това Комисията прецени дали планът 4XNG се е основавал на достатъчно солидни предположения, за да привлече частен инвеститор да участва в новия ИРК, и дали анализите на чувствителността, извършени по плана, са били прекалено оптимистични.
(34)
Например Комисията посочи наред с другото оптимистичните данни в плана относно растежа на пазара в разполагаеми креслокилометри и БВП, както и инфлацията от 0 % за периода 2015-2017 г. По същия начин Комисията изрази съмнения дали успешното изпълнение на всички инициативи за намаляване на разходите и продажба на активи е могло да бъде предвидено в момента на подписване на новия ИРК.
(35)
Що се отнася до реда и условията на новия ИРК и оценката на CITI на очакваната възвръщаемост от участието на държавите в новия ИРК, Комисията подчерта факта, че докладът на CITI не извърши оценка на плана 4XNG, нито анализ на чувствителността на финансовия модел, а просто се позовава на предоставената му информация. Комисията също така подчерта, че докладът на CITI не оцени сигурността на новия ИРК от гледна точка на частен инвеститор в условията на пазарна икономика, нито взе предвид въздействието на възможни алтернативни сценарии с по-малко благоприятни предположения (включително в неизпълнение) относно анализа на възвръщаемостта. В това отношение Комисията отбелязва, че в доклада на CITI се приписва нулева вероятност за това SAS да не изпълни задълженията си през следващите три години, което изглежда подценяване на риска.
(36)
С оглед на горепосоченото, Комисията не може да изключи, че участието на държавите в новия ИРК може да води до предимство в полза на SAS по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(37)
Накрая, ако новият ИРК включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията се съмнява, че новият ИРК би могъл да бъде счетен за съвместим с вътрешния пазар. В това отношение, Комисията прецени дали биха били приложими някои от възможните основания за съвместимост, посочени в ДФЕС. Предвид характера на мярката и трудностите на SAS, Комисията отбеляза, че единствените подходящи критерии изглежда са тези, свързани с помощта за оздравяване и преструктуриране по член 107, параграф 3 от ДФЕС, въз основа на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (24) (Насоките за оздравяване и преструктуриране). Комисията обаче стигна до предварителното заключение, че условията за помощ за оздравяване и преструктуриране, определени в Насоките за оздравяване и преструктуриране, изглежда не са били изпълнени.
6. МНЕНИЕ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
6.1. Мнения на Дания и Швеция
(38)
Дания и Швеция поддържат, че тяхното участие в новия ИРК се извършва по пазарни условия, тъй като те са участвали в него pari passu с банките и с KAW, като по този начин се изключва наличието на държавна помощ.
(39)
Дания и Швеция твърдят, че предприятието SAS не е използвало стария ИРК в нито един момент през периода, в който са се провеждали преговорите по новия ИРК. Те отбелязват измененията на стария ИРК през март 2012 г., с които се въвеждат още по-строги условия за използване, и твърдят, че от края на юни 2012 г. банките са могли да отхвърлят всяко искане за използване от страна на SAS. Използваната по ИРК сума бе изцяло изплатена от SAS през март 2012 г. и от този момент предприятието SAS не е използвало стария ИРК. В резултат на това тези банки са могли разумно да бъдат счетени за „външни“ инвеститори, които участват в новия ИРК при равни условия с държавите (25), без да имат някаква съществена необезпечена експозиция към SAS (26).
(40)
По отношение на участието на KAW в новия ИРК заедно с банките, датските и шведските органи са на мнение, че KAW е имал ограничена икономическа експозиция към SEB и че това не е могло да повлияе върху решението му да участва в новия ИРК.
(41)
Освен това Дания и Швеция твърдят, че планът 4XNG е бил реалистичен и че той би могъл да се приложи успешно. Те твърдят, че всички аспекти и допускания, включително тези, които се отнасят до прогнози за приходите (ПСМК) (27), и мерките за икономии на разходи и предвидените продажби са били внимателно прегледани, за да се задоволят финансовите цели в плана 4XNG за периода 2014-2015 г. Освен това планът 4XNG - заедно с всички допускания, на които са основаваше - беше внимателно разгледан от външните финансови съветници на държавите (Goldman Sachs) и на банките ([…]) и беше адаптиран с оглед на техните забележки и препоръки. Те подчертават също, че очакването за успешно изпълнение на плана, когато се взема решение за участие в новия ИРК, беше подкрепено от факта, че сключването на нови профсъюзни споразумения бе предпоставка за новия ИРК. Освен това според Дания и Швеция, промените между декември 2012 г. и отмяната на новия ИРК на 4 март 2014 г. показаха, че планът е на път да постигне очакваните резултати (28).
(42)
По отношение на реда и условията на новия ИРК, Дания и Швеция твърдят, че те са били в съответствие с нормалните пазарни условия, като те са били подобни на условията по подобни сделки и новият ИРК също е имал по-високи авансови такси и по-строги условия за използване от повечето анализирани сделки. Що се отнася до пакета от финансови гаранции, Дания и Швеция твърдят, че действителните финансови рискове за банките кредиторки не са били незначителни, тъй като прогнозната стойност на гаранциите очевидно е надхвърляла размера на инструмент A. В резултат на това при сценарий на ликвидация всички искания на банките кредиторки биха били удовлетворени от пакета от финансови гаранции или от други активи на SAS, които биха могли да бъдат продадени, като […], дяловото му участие в […] и др. Горепосоченото се подкрепя и от реалното анулиране на значителна част от ангажиментите, поети по инструмент А през първата половина на 2013 г. Според Дания и Швеция това показва, че банките са действали от търговска гледна точка и разумно при вземането на решение да участват в новия ИРК с държавите и KAW.
(43)
На последно място, Дания и Швеция докладват, че участието в новия ИРК е създало значителна възвръщаемост за кредиторите по ИРК, без да се налага SAS да използва инструмента. Това би трябвало да подкрепи мнението, че участието на държавите в новия ИРК заедно с KAW и банките е било в пълно съответствие с принципа за MEI.
6.2. Мнения на SAS Group
(44)
SAS Group твърди, че държавите са участвали в новия ИРК в качеството им на акционери, а не на публични органи. От тази гледна точка, участието в такъв инструмент е за предпочитане спрямо дяловото участие, като се има предвид генерирането на значителни приходи за акционерите/кредиторите по отношение на такси, както и предвиденото увеличение на стойността на дяловете.
(45)
По отношение на теста pari passu, SAS Group твърди, че той е бил изпълнен, като се има предвид, че банките не са имали експозиция към SAS и в резултат на това, те е следвало да бъдат третирани като „външни“ инвеститори. Освен това участието на държавите в новия ИРК не повлияло на поведението на банките, тъй като именно предприятието SAS - а не банките- е поискало акционерите да се включат в новия ИРК. Освен това SAS Group твърди, че банките са решили да участват в новия ИРК при равни условия с държавите и KAW въз основа на много положителните резултати от анализа на риска/приходите.
(46)
SAS Group допълнително подкрепя твърдението на Дания и Швеция, че допусканията, стоящи в основата на плана 4XNG, са били стабилни с много реалистични прогнози по отношение на трите основни фактора, а именно пазарния растеж на разполагаемите креслокилометри, прогнозите за БВП за периода 2015-2017 г. и предположената инфлация от 0 %. Освен това рисковете, свързани с изпълнението на плана, бяха проверени внимателно от всички банки кредиторки с особен акцент върху ПСМК като ключов показател за рентабилността на предприятието.
(47)
В същото време SAS Group твърди, че пакетът от финансови гаранции е бил оценен в достатъчна степен и че рискът от неизпълнение на задълженията на SAS по прилагането на плана 4XNG бе намален. Това се подкрепя от факта, че реализирането на икономии на разходи е било условие за това кредиторите да участват в новия ИРК и че сключването на нови колективни споразумения през ноември 2012 г. е от ключово значение за успешното прилагане на плана.
(48)
SAS Group допълнително упреква Комисията, че е пропуснала да отчете алтернативата за несъстоятелността и факта, че държавите биха загубили стойността на общото си участие, ако не беше въведен новият ИРК. В този контекст SAS Group подчертава, държавите са участвали в новия ИРК в качеството си на основни акционери в SAS, с цел да получат подходяща възвръщаемост на своите инвестиции.
(49)
Накрая, SAS Group съобщава, че изпълнението на плана 4XNG е довело до печалба преди облагане с данъци в размер на 3 млрд. SEK, което е довело до положителен резултат за SAS за периода ноември 2012 г. - юли 2013 г.
6.3. Мнения от FAM
(50)
Според FAM, предприятието, което отговаря за управлението на активите на KAW, решението на KAW да участва в новия ИРК е взето независимо от неговия интерес в SEB и експозицията на SEB към SAS. FAM твърди, че KAW не е имал нито мажоритарен дял в SEB, нито може да се твърди, че контролира SEB.
(51)
Предприятието FAM е разгледало плана 4XNG, свързаните с него финансови рискове и пакета от финансови гаранции и е счело, че е в интерес на KAW да участва в новия ИРК. В това отношение то е сравнило перспективата за защита на дългосрочните инвестиции на KAW в SAS и бъдещата възможна възвръщаемост на тези инвестиции, както и високите такси, които биха били заплатени от SAS по новия ИРК, спрямо ликвидацията на SAS, която то не смята за икономически интересен вариант.
(52)
FAM също изразява своето съгласие с Дания, Швеция и SAS Group, че всички заинтересовани страни са участвали в новия ИРК при еднакви условия, без каквато и да е форма на подчиненост, непропорционални права на гаранции или другояче асиметрични условия. Решението за участие в новия ИРК се е основавало на задълбочен анализ на перспективите за рентабилност в резултат на силното и конкурентоспособно предприятие SAS в бъдеще.
(53)
На последно място, FAM споделя виждането на Дания и Швеция, че решението на банките кредиторки да участват в новия ИРК се е основавало на съображения от търговски характер, като съществуващата им експозиция по стария ИРК е била само теоретична. То твърди, че банките са имали дори по-малки стимули да участват в новия ИРК от държавите и KAW, тъй като последните са могли да разчитат на увеличение на цените на дяловете си. Поради това предприятието твърди, че условията на теста pari passu трябва да се считат за изпълнени.
7. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
7.1. Наличие на държавна помощ
(54)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(55)
Така понятието държавна помощ се прилага за всяко предимство, което пряко или непряко е предоставено и е финансирано с държавни ресурси, отпуснати от самата държава или от някой междинен орган, действащ по силата на правомощията, които са му предоставени.
(56)
За да представлява държавна помощ, дадена мярка трябва да произтича от държавни ресурси и трябва да може да бъде приписана на държавата. По принцип държавните ресурси са ресурси на държава членка и на нейните публични органи, както и ресурси на публичните предприятия, върху които публичните органи могат да упражняват, пряко или косвено, значително влияние.
(57)
Не може да се отрече, че въпросната мярка включва държавни ресурси, тъй като тя беше финансирана от ресурси, идващи от бюджетите на държавите, и тя може да бъде приписана на държавата. По-специално, уместно е да се отбележи, че парламентите на Дания и Швеция одобриха участието на двете правителства в новия ИРК (точка 30).
(58)
Въпросната мярката трябва да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и да може да засегне търговията между държавите членки.
(59)
Съгласно установената съдебна практика, когато финансова помощ, отпусната от държава членка, засилва позицията на дадено предприятие в сравнение с други предприятия, конкуриращи се при търговията в рамките на Съюза, тогава е налице най-малкото потенциално въздействие върху търговията между държавите членки и върху конкуренцията (29). Във връзка с това Комисията е на мнение, че всяко потенциално икономическо предимство, предоставени на SAS чрез държавни ресурси, би отговорило на това условие. SAS се конкурира с други въздушни превозвачи в Европейския съюз, по-специално след като на 1 януари 1993 г. (30) влезе в сила третия етап от либерализацията на въздушния транспорт („трети пакет“). Освен това за пътувания на сравнително кратки разстояния в рамките на ЕС въздушният транспорт е в конкуренция със сухопътния и железопътния транспорт и поради това сухопътните и железопътните превозвачи също биха могли да бъдат засегнати.
(60)
Така, единственият критерий за понятието за държавна помощ, който е под въпрос, е дали мярката е предоставила избирателно неправомерно икономическо предимство на SAS.
(61)
С оглед на отмяната на новия ИРК, считано от 4 март 2014 г., Комисията оцени дали новият ИРК е предоставил неправомерно избирателно икономическо предимство на SAS от момента на своето създаване през 2012 г. до отмяната си през 2014 г.
7.2. Икономическо предимство в полза на SAS
(62)
За да определи дали предприятието SAS е получило държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията ще прецени дали на авиокомпанията е предоставено икономическо предимство, което не би могла да получи при нормални пазарни условия. Комисията проучва този въпрос чрез прилагане на тест MEI, според който не е налице държавна помощ, когато при подобни обстоятелства частен инвеститор с размер, съпоставим на този на съответните органи от публичния сектор, и който осъществява дейност при нормални пазарни условия в пазарна икономика, би бил склонен да предостави въпросната мярка на бенефициера.
(63)
Според тест MEI Комисията трябва следователно да прецени дали частен инвеститор би сключил разглежданата сделка при същите условия. Становището на хипотетичния частен инвеститор е това на благоразумен инвеститор, чиято цел за увеличаване до максимум на печалбата се преследва внимателно, като се преценява равнището на приемливия риск за дадената възвръщаемост (31).
(64)
По принцип принос от публични средства не включва държавна помощ, ако се извършва едновременно със значителна вноска в капитала от страна на частен инвеститор при сравними обстоятелства и при съпоставими условия (pari passu) (32).
7.2.1. Участие pari passu на държавите, KAW и банките в новия ИРК
(65)
Комисията отбелязва, че банките кредиторки, които участват в новия ИРК, участва също така и в стария ИРК. В новия ИРК обаче държавите увеличиха своята експозиция към SAS, докато банките намалиха приблизително наполовина своя принос (от 366 млн. EUR на приблизително 200 млн. EUR) и така намалиха общата си експозиция по ИРК към SAS с около 50 %. Предвид Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата, че може да бъде приложен доводът за pari passu, тъй като държавите и банките изглежда не са били в сравними положения.
(66)
Дания, Швеция и SAS Group твърдят, че банките кредиторки не са имали никаква експозиция по стария ИРК, когато са водели преговори за участието си в новия ИРК. Поради това банките следва да са били считани за „външни“ инвеститори в положение, сходно на това на държавите и на KAW.
(67)
Комисията отбелязва, че предприятието SAS е използвало напълно стария ИРК през януари 2012 г. (точка 20). Наистина измененията на стария ИРК през март 2012 г. включваха наред с другото условие за пълно и незабавно изплащане на усвоената сума. Сумите бяха напълно изплатени през март 2012 г. и измененията на стария ИРК, влезли в сила през същия месец, затрудниха изключително SAS да използва инструмента след това (33). Освен това SAS трябваше да предостави до юни 2012 г. план за рекапитализиране, който трябваше да бъде утвърден от управителния съвет, както и от държавите и KAW като основни акционери. Този план беше първоначално отхвърлен от банките. Едва през ноември 2012 г., след като внимателно разгледаха преработения план 4XNG, държавите, последвани от банките, решиха да участват в новия ИРК.
(68)
В резултат на това датските и шведските органи и SAS Group твърдят, че SAS бе ефективно възпрепятствано да поиска използване на стария ИРК. Съзнавайки тази ситуация, банките трябваше да решат дали да продължат със стария ИРК до изтичането му през юни 2013 г. или да участват в новия ИРК при равни условия с държавите и KAW, въпреки факта, че държавите и KAW като акционери имаха повече стимули за участие с оглед евентуално постигане на по-висока стойност на акциите си след изпълнението на плана 4XNG.
(69)
Въпреки че Комисията счита за вероятно банките, или поне онези, които не разполагат с други необезпечени двустранни експозиции към SAS, не са били съществено изложени на стария ИРК в момента на вземането на решение да участват в новия ИРК, тя също така е на мнение, че все пак съществува риск, че предприятието SAS е могло да да изпълни условията за ползване на инструмента, преди да е въведен новият ИРК. Фактът, че това не се е случило и че старият ИРК не е бил използван, след като е бил напълно изплатен през март 2012 г., е без значение в това отношение. Въз основа на това става ясно, че банките имат известна степен на експозиция към SAS по стария ИРК, което не е било така за държавите и KAW. Поради това Комисията не може да приеме аргумента на датските и шведските органи, че банките са участвали в новия ИРК като „външни“ инвеститори, независимо от тяхната експозиция по стария ИРК.
(70)
Освен това Комисията не може да се съгласи с Дания и Швеция, че експозицията на някои банки под формата на двустранни инструменти, свързани със стария ИРК (34), не е включвала никакъв финансов риск за банките през периода на преговори по новия ИРК, въз основа на това, че тези инструменти не са могли да бъдат използвани, освен ако старият ИРК не е бил използван изцяло. Както бе посочено по-горе, съществува риск, макар и малък, че условията на използване не са могли да бъдат изпълнени, въпреки факта, че вследствие на измененията през март 2012 г. и въведените строги условия вероятността от това SAS да използва стария ИРК е била много ниска.
(71)
Освен това изглежда, че някои банки са имали друга експозиция към SAS. Например, освен участие в стария ИРК, […] е имала - считано от 30 септември 2012 г. - необезпечена (и неизползвана) двустранна експозиция към SAS в размер на [200-600] млн. SEK, както и необезпечена експозиция на използване кредитни карти в размер на [500-900] млн. SEK. Ето защо банката може да е трябвало да поеме разходите по възстановяването на клиентите, ако SAS е отменил съответните полети. Въпреки че необезпечената експозиция на използване на кредитни карти представлява [0-2] % от общия кредитен портфейл на […] в размер на около [1 000-3 000] млрд. SEK, експозицията все пак представлява финансов риск и следователно не може да се приеме, че […] е била в сходно положение по отношение на държавите, когато е взела решение да участва в новия ИРК.
(72)
Освен това три други банки са били изложени на кредитен риск по отношение на текущи механизми за финансиране на самолети (например […]). Въпреки че държавите, твърдят, че финансирането е било обезпечено от самите самолети и не е представлявало финансов риск за банките, тъй като те могат лесно да бъдат продадени на пазара, това не е било доказано от фактическа гледна точка. Все още не е ясно дали в случай на спешна продажба на самолета общата сума би била действително възстановена.
(73)
Освен това в решението за откриване на процедурата Комисията се запита дали поведението на банките може да е било повлияно от поведението на държавите, като се има предвид непрекъсната финансова подкрепа за авиокомпанията през предходни години (например емисии на права от 2009 и 2010 г.). В допълнение към това банките са били готови да участват в новия ИРК само при условие че държавите участват в него, както е обяснено в точки 23 и 24.
(74)
По принцип Комисията счита, че условието pari passu не може да се прилага в случаи, когато участието на държавите представлява строго условие за участието на частни оператори в сделката.
(75)
В хода на официалното разследване, Дания, Швеция и SAS Group заявиха, че в нито един момент по време на преговорите за новия ИРК банките не се са почувствали „заразени“ от миналото поведение на държавите и постоянната им готовност да подкрепят SAS, въпреки факта, че държавните приходи по емисиите на права от 2009 и 2010 г. са били по-малки от прогнозираните.
(76)
Комисията не може да изключи възможността частните оператори да не са желали да инвестират в предприятие с такива резултати и непредвидими прогнози, освен ако държавите не са участвали. В същото време тя не може да изключи, че държавите, които са отказали да предоставят нов собствен капитал и да участват в подчинен ИРК, повече не са искали да вложат допълнителни средства в SAS. Независимо от тези съображения, Комисията не е убедена, че участието на държавите в новия ИРК е било направено на принципа pari passu по отношение на банките кредиторки, като се има предвид, че участието на държавите е довело до това, че банките са намалили съвкупната си експозиция по ИРК към SAS с приблизително 50 %, докато същевременно държавите са увеличили експозицията си към SAS.
(77)
Във връзка с това дали поведението на KAW може да се счете за отправна точка, за да се определи поведението на частен инвеститор, официалното разследване показа, че експозицията на KAW към SAS чрез участието му в капитала на SEB е по-малка от посочената в решението за откриване. Като се има предвид, че KAW е само миноритарен акционер в SEB и че експозицията, която SEB е имал към SAS, е била ограничена, би могло да се твърди, че участието на KAW в новия МРК е било ръководено от перспективите за рентабилност на инвестицията.
(78)
В допълнение на горното официалната процедура по разследване не е позволи на Комисията да заключи със сигурност, че разглежданата сделка се е провеле на принципа pari passu.
(79)
Независимо от оценката на принципа pari passu Комисията проучи също дали участието на държавите в новия ИРК може да се счита за рационално от гледна точка на акционер и би преминало теста MEI отвъд разсъждението за pari passu.
7.2.2. Оценка на участието на държавите в новия ИРК при теста MEI
(80)
Въпросът, на който трябва да се отговори, е дали даден частен инвеститор в същото положение като държавите, т.е. като съществуващите акционери в SAS, и изправен пред подобен набор от обстоятелства като държавите през 2012 г., е щял да участва в новия ИРК при подобни условия (35).
(81)
Показателни в това отношение са независимите анализи, извършени от външни финансови съветници (а именно Goldman Sachs International и CITI в качеството им на съветници на държавите и […] като съветник на кредиторите) преди сключването на новия ИРК. Според Дания и Швеция държавите са решили да участват в новия ИРК само след строга проверка на плана 4XNG от външните им съветници и след коригиране на реда и условията на новия ИРК.
(82)
Комисията изрази някои резерви в решението си за откриване по отношение на обхвата на доклада, изготвен от CITI, но Дания и Швеция поясниха, че решението им да участват в новия ИРК се е основавало на всички анализи, изготвени от финансовите им съветници, и че поради това докладът на CITI не трябва да се оценява изолирано.
(83)
Финансовите съветници бяха натоварени със задачата, наред с другото, да предоставят критичен анализ на плана 4XNG и на новия ИРК, както и на съответните чувствителни въпроси и слабости в това отношение. Този анализ бе проведен въз основа на последователни доклади, с позоваване на историческите данни за резултатите на SAS и на други критерии за сравнение в сектора. Съветниците представиха редица препоръки относно стратегии за намаляване на риска за новия ИРК и за плана 4XNG. В съответствие с това становище, държавите поискаха редица корекции на плана 4XNG (за ускоряване на мерки за икономии на разходи и въвеждане на допълнителни инициативи), както и корекции на условията на новия ИРК за намаляване на вероятността от използване.
(84)
При анализа на плана 4XNG външните съветници определиха и обърнаха специално внимание на ключови области на потенциален риск, включително цели за икономии на разходите, продажби и натиска от показателя за приходите от предлагани свободни места на километър (ПСМК). Тази оценка на риска доведе, наред с другото, до следните съображения:
-
Цели за икономии на разходи
Въз основа на получените съвети от външните съветници планът 4XNG бе променен и разширен, за да включва инициативи за икономии на разходи в размер на приблизително [1-4] млрд. SEK годишно (увеличена от първоначалната цел от [1-4] млрд. SEK годишно). Като обезпокоително беше определено непостигането на целите за икономии на разходи, но ключова мярка за премахване на риска за плана 4XNG преди финализирането на новия ИРК бе сключването на нови профсъюзни споразумения, включващи намаляване на компенсациите и придобивките на персонала, както и промени на пенсионната схема през ноември 2012 г. Това доведе до преки икономии на разходите от малко под [0-3] млрд. SEK годишно […], което, по искане на държавите, трябваше да бъде успешно изпълнено, преди новият ИРК може да влезе в сила.
-
Продажба на активи
След като първоначалните допускания относно продажбата на активи бяха оспорени от външния финансов съветник, а също и поради наличието на нова информация, събрана при процеса, окончателният списък на планираните продажби на активи в плана 4XNG се отклони от първоначално предложения от SAS списък (36). Финансовият съветник на държавите в крайна сметка стигна до заключението, че продажбите на активи (с прогнозна стойност от приблизително 3,0 млрд. SEK), включени в окончателния план 4XNG, са изпълними в рамките на прогнозен срок. Освен това в новия ИРК се съдържаха разпоредби за определяне на графика на продажбата на Widerøe, както и за стриктното използване на постъпленията от продажбата за връщане на средствата по новия ИРК.
-
Натиск от ПСМК
Съответните допускания относно доходността и натиска от ПСМК бяха оценени и счетени за разумни, като се вземат под внимание съответните данни за предишни тенденции, прогнозите на трети страни и известните промени в конкурентната среда към този момент. Затова не бе счетено, че тези допускания представляват значителен риск за изпълнението на плана 4XNG.
(85)
Във връзка с изразените от Комисията съмнения в решението за откриване на процедурата по отношение на оптимистичния характер на конкретни фактори в плана 4XNG (напр. пазарния растеж на разполагаемите креслокилометри, прогнозите за БВП и инфлация от 0 % за периода 2015-2017 г.), информацията, предоставена от Дания, Швеция и SAS Group по време на официалното разследване, показва, че при съставянето на тези прогнози е обърнато специално внимание на основните пазари, на които SAS извършва дейност. Това включваше по-изразената експозиция на предприятието на пазарите в северна, отколкото в южна Европа, както и експозицията му към пазара на САЩ и азиатския пазар. Представената информация показва също, че прогнозната инфлация на разходите от 0 % годишно за периода 2015-2017 г. е нетният ефект от основен процент на инфлация от 2 % годишно (в съответствие с очакваното от ЕС ниво на инфлация) и предположението, че би било възможно това да се неутрализира чрез нови мерки за намаляване на разходите.
(86)
Що се отнася до липсата на изследвания за чувствителност на ВНВ, анализът, представен в доклада на CITI (вж. точка 35), както и първоначалните опасения на Комисията във връзка с потенциалното въздействие на по-малко оптимистичните сценарии, Комисията получи допълнителна информация от Дания и Швеция в техните коментари относно решението за откриване на процедурата относно степента на предприетия анализ на чувствителността. Във връзка с това Goldman Sachs представи поредица от тестове за чувствителност по време на разработването на плана 4XNG за периода от юни до септември 2012 г. Преразгледан анализ през месец септември 2012 г. посочи, че предприятието SAS не би могло да остане без парични средства дори при представените неблагоприятни сценарии, т.е. при всички анализирани случаи позицията на ликвидност на SAS ще остане над долната граница на определения за ИРК коридор. Въпреки това, за да се запази доверието на пазара, бе счетено, че ликвидността е необходима и че ИРК е останал най-реалистичният вариант за такава резервна ликвидност.
(87)
Така Комисията отбелязва последователните финансови проверки, провеждани за плана 4XNG (включително обширен анализ и тестване на различни елементи от плана). Комисията отбелязва също произтеклите от това искания за намаляване на рисковете при прилагането и за постигане на консолидиран план за преструктуриране преди предприемането на участие в новия ИРК. Тези действия изглеждат в съответствие с тези на един благоразумен частен пазарен инвеститор. Независимо от това, все пак трябва да се разгледа дали условията на новия ИРК са били в съответствие с това, което би приел един частен пазарен инвеститор в същото положение като държавите, т.е. като съществуващите акционери в дружеството.
(88)
Дания, Швеция и SAS Group обясниха, че една от характерните особености на сектора на въздухоплаването е необходимостта да се поддържа високо ниво на финансова подготвеност за запазване на доверието на клиентите и на заинтересованите страни в способността на предприятието да продължи дейността си. Предвид финансовите затруднения, пред които бе изправено SAS през 2012 г., и ситуацията му на ликвидност по това време, вероятна мотивация за участието на държавите в новия ИРК в качеството им на акционери в SAS е избягването на по-големи загуби или несъстоятелност в случай на загуба на ликвидност на предприятието.
(89)
В това отношение държавите изглежда са използвали по-специално препоръките от страна на независимите финансови съветници при финализирането на реда и условията на новия ИРК. Наистина изглежда, че редът и условията на новия ИРК са били колективно насочени към намаляване на идентифицираните основни търговски рискове. Например, както е отбелязано в точка (84), ключово условие за изпълнението на новия ИРК беше успешното изпълнение на нови колективни споразумения с летателните екипажи. Освен това от условията за използване, приложими за инструмент Б, изглеждаше много малко вероятно инструментът да е можел да бъде използван преди март 2015 г. (37) Финансовите спогодби, приложени към новия ИРК, също бяха структурирани по такъв начин, че ако SAS бе в състояние да изпълни ключовите финансови прогнози, съдържащи се в плана 4XNG, предприятието не би имало достъп до ИРК или би трябвало да възстанови сумите, усвоени по ИРК към момента (38).
(90)
В допълнение към горепосочените забележки Комисията получи допълнителна информация относно адекватността на базисното обезпечение за новия ИРК. В доклад от май 2012 г. […] предостави независима оценка на Widerøe и на някои дълготрайни материални активи (включително резервни двигатели, съответни самолети, редица по-малки недвижими имоти и някои видове оборудване), които впоследствие бяха използвани като обезпечение за новия ИРК. Въпреки че акцентът беше поставен върху Widerøe като най-важния актив от пакета от финансови гаранции, а оценката на другите активи се основаваше на по-ограничена информация, цялостната оценка достигна до обща стойност на активите от около [1-4] - [3-6] млрд. SEK. По този начин общата прогнозна стойност на активите, предмет на обезпечение, превиши размера на инструмент А. Според Дания и Швеция това ниво беше счетено за достатъчно, за да увери кредиторите на новия МРК, тъй като, както е посочено по-горе, вероятността SAS някога да използва инструмент Б бе счетена за много малка.
(91)
Действителните финансови рискове, свързани с новия ИРК, бяха смекчени от разпоредбите за задължително предварително плащане и/или отмяна на ангажиментите по новия ИРК, ако SAS продаваше определени активи или използваше други възможности за финансиране. Предварителното плащане и отмяната на тези разпоредби имаха за последица намаляването на потенциалната загуба с течение на времето. В действителност, в резултат на продажбата на Widerøe и по силата на споразумение, което влезе в сила след продажбата през септември 2013 г. (вж. точка 31), общият размер на новия ИРК беше намален от 3,5 млрд. SEK на 2 млрд. SEK.
(92)
Следователно изглежда, че е бил взет всеобхватен и съгласуван набор от мерки, специално насочени към осигуряването на непрекъснатата жизненост на SAS през периода 2012-2015 г. и към ограничаване на ключовите финансови рискове, свързани с новия ИРК.
(93)
Освен това Комисията признава, че е необходимо да се обмисли дали подобен частен инвеститор, изправен пред сходни пазарни условия като държавите (т.е. като съществуващите акционери в SAS), би бил склонен да предостави въпросната мярка на бенефициера. За тази цел е полезно да се проучат възможните съпоставителни сценарии, възникващи при отсъствие на мярката.
(94)
В това отношение Дания, Швеция и SAS Group твърдят в своите коментари относно решението за откриване на процедурата, че несъстоятелността би била вероятна, ако новият ИРК не беше предоставен през 2012 г. Според Дания и Швеция това би съответствало на обща загуба от 1 044 млн. SEK за държавите, т.е. общата стойност на участието им. Друг елемент, който трябваше да се вземе предвид, беше свързан с перспективата за отказ от евентуални бъдещи капиталови печалби, ако планът 4XNG бъде изпълнен успешно. За сравнение Дания и Швеция преценяват в представените от тях становища, че в случай че SAS не изпълни задълженията си по новия ИРК, възможните комбинирани загуби, произтичащи от колективното дялово участие а държавите и вноските им в ИРК, биха били, при най-крайния сценарий, в размер на около [1 000-3 000] млн. SEK (39).
(95)
Поради това в случай на несъстоятелност на SAS, възможните допълнителни загуби, свързани с участието на държавите в новия ИРК (т.е. приблизително 447,5 млн. SEK въз основа на илюстративния пример на Дания и Швеция), изглеждат сравнително ограничени в сравнение със загубите, които биха били все пак натрупани при спазване на дяловото участие на държавите. Сравнението на тази сравнително ограничена постепенна промяна в песимистичния сценарий на държавите (несъстоятелност) с потенциалното благоприятно за държавите отражение от успешното изпълнение на плана 4XNG изглежда предоставя допълнителна подкрепа за решението на държавите да участват в новия ИРК. При най-оптимистичния „базов сценарий“ в доклада CITI потенциалните капиталови печалби за държавите се оценяват в размер на общо [7 000-12 000] млн. SEK. Комисията обаче изрази някои резерви в решението си за откриване по отношение на оптимистичния характер на тези прогнози за растежа, но тя признава възможността, че дори при по-консервативни сценарии потенциалните капиталови печалби в благоприятния сценарий все още могат значително да надхвърлят потенциалните загуби по песимистичния сценарий.
(96)
Така Комисията отчита горепосочената оценка на риска, както и задълбочения преглед и изпитване на плана 4XNG, предоставените допълнителни проверки по съответното обезпечение (40), разпоредбите за анулиране и предплащане, които намаляваха потенциалната загуба с течение на времето (41), и различните други мерки за ограничаване на риска, включени в условията на новия ИРК (42). Като се има предвид горното, решението на държавите за участие в новия ИРК изглежда съобразено с действията на частен оператор, действащ с цел получаване на нормална пазарна възвръщаемост предвид конкретното положение на предприятието в този момент.
(97)
Освен това Комисията заключава, че държавите, в качеството си на съществуващи акционери в SAS, са били водени от разумни и реалистични перспективи за рентабилност, когато са решили да участват в новия ИРК заедно с KAW и банките кредиторки през периода декември 2012 г. - март 2014 г. Така това участие не представлява предимство за SAS по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.3. Заключение относно наличието на държавна помощ
(98)
С оглед на горепосоченото Комисията стига до заключението, че участието на Дания и Швеция в новия ИРК не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(99)
На последно място, Комисията отбелязва, че Дания и Швеция са се съгласили настоящото решение да бъде прието и нотифицирано на английски език.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Финансирането на Scandinavian Airlines посредством новия инструмент за револвиращ кредит, който Кралство Дания и Кралство Швеция приложиха през декември 2012 г., не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресати на настоящото решение са Кралство Дания и Кралство Швеция.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tad-9 ta' Lulju 2014
dwar il-miżura SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) implimentata mid-Danimarka u l-Isvezja għal Scandinavian Airlines
(notifikata bid-dokument C(2014) 4532)
(t-test bl-Ingliż biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2014/938/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-deċiżjoni li biha l-Kummissjoni ddeċidiet li tinizjala l-proċedura msemmija fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tal-għajnuna SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), (1)
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn fuq u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
(1)
Tard f'Ottubru 2012, il-Kummissjoni u l-Awtorità ta' Sorveljanza tal-EFTA (“ESA”) ġew ikkuntattjati informalment mid-Danimarka, l-Isvezja u n-Norveġja (flimkien “l-Istati”) dwar l-intenzjoni tagħhom li jipparteċipaw f'Faċilità ta' Kreditu Rinnovabbli (“l-RCF il-ġdida”) favur Scandinavian Airlines (“SAS”, “il-Grupp SAS” jew “il-kumpanija”). Fit-12 ta' Novembru 2012, l-Istati ddeċidew li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida mingħajr madankollu ma nnotifikaw formalment il-miżura lill-Kummissjoni.
(2)
Fl-14 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni fetħet każ ex officio dwar l-RCF il-ġdida. Il-Kummissjoni bagħtet talbiet għal informazzjoni lid-Danimarka u lill-Isvezja fid-29 ta' Novembru 2012, it-18 ta' Diċembru 2012, it-28 ta' Jannar 2013, u t-18 ta' Frar 2013, wieġbet fis-6 ta' Diċembru 2012, fit-8 ta' Jannar 2013, fil-5 u t-13 ta' Frar 2013, u fit-22 ta' Marzu 2013 rispettivament. Id-Danimarka u l-Isvezja pprovdew informazzjoni addizzjonali permezz ta' ittra tat-3 ta' Ġunju 2013.
(3)
Barra minn hekk, fl-20 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni rċeviet ilment mingħand Ryanair, segwit minn ieħor mingħand il-European Low Fares Airline Association (“ELFAA”) fl-4 ta' Frar 2013, li dwarhom id-Danimarka u l-Isvezja pprovdew il-kummenti tagħhom permezz ta' ittra fit-22 ta' Marzu 2013.
(4)
Permezz tal-ittra tad-19 ta' Ġunju 2013, il-Kummissjoni infurmat lid-Danimarka u lill-Isvezja li hija kienet iddeċidiet li tinizjala l-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (“TFUE”) fir-rigward tal-għajnuna (“id-deċiżjoni tal-ftuħ”). Id-Danimarka u l-Isvezja ssottomettew kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ permezz tal-ittri tad-19 ta' Awwissu 2013.
(5)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tinizjala l-proċedura ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) fit-28 ta' Settembru 2013. Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar il-miżuri.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet mingħand l-SAS Group u mingħand il-Foundation Asset Management Sweden AB (“FAM”) (3) fit-28 ta' Ottubru 2013. Fil-5 ta' Novembru 2013, il-Kummissjoni għaddiet dawn l-osservazzjonijiet lid-Danimarka u l-Isvezja, li ngħataw l-opportunità sabiex jagħtu r-reazzjonijiet tagħhom. Permezz ta' ittri tal-4 u l-5 ta' Diċembru 2013, l-awtoritajiet tad-Danimarka u tal-Isvezja osservaw li ma kellhom l-ebda kummenti dwar l-osservazzjonijiet tal-SAS Group u tal-FAM.
(7)
Il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mingħand id-Danimarka u l-Isvezja permezz tal-ittra tal-25 ta' Frar 2014, imwieġba fil-25 ta' Marzu 2014 miż-żewġ Stati Membri. Barra minn hekk, permezz ta' ittri tal-5 u s-7 ta' Marzu 2014, l-awtoritajiet tad-Danimarka u l-Isvezja infurmaw lill-Kummissjoni li SAS kienet iddeċidiet li tannulla l-RCF il-ġdida u li tinvestiga possibilitajiet alternattivi biex issaħħaħ il-bażi kapitali tagħha. Il-kanċellazzjoni daħlet fis-seħħ fl-4 ta' Marzu 2014.
(8)
Permezz tal-ittri ddatati l-4 u s-7 ta' Lulju 2014, l-Isvezja u d-Danimarka rispettivament ftiehmu li jirrinunzjaw id-drittijiet tagħhom li jirriżultaw mill- Artikolu 342 tat-TFUE f'rabta mal-Artikolu 3 tar-Regolament Nru 1 u li jadottaw u jinnotifikaw din id-deċiżjoni bl-Ingliż.
(9)
Għal din il-proċedura, il-Kummissjoni biss hija kompetenti biex tivvaluta jekk id-dispożizzjonijiet tat-TFUE ġewx rispettati mid-Danimarka u l-Isvezja. Min-naħa l-oħra, l-ESA, f'konformità mal-Artikolu 109(1) tal-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim ŻEE”) f'rabta mal-Artikolu 24 tal-Ftehim bejn l-Istati tal-EFTA dwar it-Twaqqif ta' Awtorità ta' Sorveljanza u ta' Qorti tal-Ġustizzja, hija kompetenti biex tivvaluta jekk id-dispożizzjonijiet tal-Ftehim ŻEE jkunux tħarsu min-Norveġja. Barra minn hekk, abbażi tal-Artikolu 109(2) u l-Protokoll 27 tal-Ftehim ŻEE, sabiex tiġi żgurata applikazzjoni uniformi madwar iż-ŻEE, l-ESA u l-Kummissjoni jikkooperaw, jiskambjaw informazzjoni u jikkonsultaw lil xulxin dwar kwistjonijiet ta' politika ta' sorveljanza u każijiet individwali.
(10)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq u minħabba kompetenza parallela taż-żewġ istituzzjonijiet f'dan il-każ, il-Kummissjoni kkooperat u kkonsultat mal-ESA qabel ma adottat din id-Deċiżjoni preżent.
2. IS-SUQ TAT-TRASPORT BL-AJRU SKANDINAVU
(11)
Bejn l-2001 u l-2011, is-suq tat-trasport bl-ajru Skandinavu (li jinkludi d-Danimarka, l-Isvezja, il-Finlandja u n-Norveġja) allegatament kiber b'126 % f'termini ASK (4). Kważi t-tkabbir kollu fis-suq Skandinavu tat-titjiriet qosra ġie minn trasportaturi bi prezzijiet baxxi, b'mod partikolari Norwegian Air Shuttle u Ryanair. Tabilħaqq, huwa stmat li t-trasportaturi bi prezz baxx iġġeneraw 90 % tat-tkabbir f'dak il-perjodu (5).
(12)
Minkejja ż-żieda fl-importanza tat-trasportaturi bi prezz baxx, l-akbar parteċipant fis-suq Skandinavu għadha SAS, b'sehem stmat fis-suq fl-2011 ta' 35,6 %, valur li huwa ferm anqas mil-livell ta' aktar minn 50 % li kienet tgawdi għaxar snin ilu. L-ishma tas-suq ta' Norwegian Air Shuttle u ta' Ryanair laħqu 18,7 % u 6,8 % rispettivament f'dik is-sena.
3. IL-BENEFIĊJARJU
(13)
SAS hija l-kumpannija tal-ajru tal-Istati, l-akbar linja tal-ajru fl-Iskandinavja u t-tmien l-akbar linja tal-ajru fl-Ewropa. Hija wkoll membru fundatur tal-iStar Alliance. Il-grupp ta' linji tal-ajru, li jinkludi Scandinavian Airlines, Widerøe (6) u Blue1, għandu l-kwartieri ġenerali fi Stokkolma bil-fus ewlieni Ewropew tiegħu fl-ajruport ta' Kopenħagen. Fl-2013, SAS ġarret madwar 28 miljun passiġġier, u kisbet introjti ta' madwar SEK 42 biljun.
(14)
50 % ta' SAS hija bħalissa proprjetà tal-Istati: 21,4 % tal-Isvezja, 14,3 % tad-Danimarka u 14,3 % tan-Norveġja. L-azzjonist privat prinċipali huwa l-fundazzjoni Knut and Alice Wallenberg (“KAW”) (7,6 %), waqt li l-azzjonisti l-oħra għandhom 1,5 % jew anqas tal-ishma.
Tabella 1
L-azzjonisti prinċipali tal-SAS AB fil-31 ta' Marzu 2012 (7)
Isem l-azzjonist
Totali (%)
Il-Gvern Svediż
21,4
Il-Gvern Daniż
14,3
Il-Gvern Norveġiż
14,3
Il-fondazzjoni Knut and Alice Wallenberg
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H Värdepapper AB
1,4
Unionen
1,4
Il-Bank Nazzjonali tad-Danimarka
1,4
Robur Försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB + TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0,3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
Il-qagħda finanzjarja ta' SAS ilha dgħajfa għal bosta snin, b'telf rikorrenti bejn l-2008 u l-2013. F'Novembru 2012, Standard and Poor's (“S&P”) baxxew il-klassifikazzjoni tal-kreditu tagħhom għall-kumpanija minn B- għal CCC+ (8). Dawn id-diffikultajiet tqawwew minn ambjent tas-suq domina minn spejjeż ogħla tal-fjuwil u minn inċertezzi fid-domanda.
(16)
B'mod partikolari, jirriżulta mir-rapporti annwali tal-kumpanija li, bejn l-2008 u l-2012, SAS ġarrbet telf sostanzjali kull sena u rreġistrat ammont sinifikanti ta' dejn finanzjarju nett.
Tabella 2
Id-dejta finanzjarja ewlenija ta' SAS (SEK miljun) 2007-12 (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(Jann-Ott)
Introjtu
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Dejn finanzjarju nett
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Qligħ qabel it-taxxa
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Introjtu nett
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Likwidità għas-sena
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Rendiment fuq il-kapital investit (ROCE) - %
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Rendiment tal-ekwità kontabbli wara t-taxxa - %
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Proporzjon ta' kopertura tal-imgħax - %
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
Minħabba l-qagħda finanzjarja tagħha li kienet sejra lura, SAS segwiet programm ta' tnaqqis sostanzjali fl-ispejjeż (“Core SAS”) fl-2009/2010. Fl-implimentazzjoni ta' dak il-programm, SAS kellha tiġbor ekwità mill-azzjonisti tagħha permezz ta' żewġ eżerċizzji ta' emissjoni bi drittijiet preferenzjali: (i) SEK 6 biljun f'April 2009; kif ukoll (ii) SEK 5 biljun f'Mejju 2010 (*).
(18)
Id-diffikultajiet finanzjarji ta' SAS laħqu l-quċċata fl-2012, meta l-kumpanija ppreżentat il-pjan ta' negozju 4 Excellence Next Generation (“il-pjan 4XNG”), meqjus mill-maniġment tal-kumpanija tal-ajru bħala “l-aħħar ċans” għal SAS (10). Barra minn hekk, f'Novembru 2012, l-istampa rrappurtat il-possibbiltà li SAS tidħol fil-proċess ta' falliment (11).
4. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA: L-RCF IL-ĠDIDA FL-2012
(19)
Għal dak li għandu x'jaqsam globalment mal-linji tal-ajru l-oħra, SAS strieħet fuq faċilitajiet ta' kreditu estern sabiex jinżamm livell minimu ta' likwidità. Mill-20 ta' Diċembru 2006 'l quddiem, SAS iddependiet fuq RCF li kellha tiskadi f'Ġunju 2013 (“l-RCF l-antika”). l-RCF l-antika kienet tammonta għal EUR 366 miljun u kienet ġiei ipprovduta esklussivament minn għadd ta' banek ([…] (12)). Dan inkluda wkoll għadd ta' konvenji jew kundizzjonijiet finanzjarji, bħal […].
(20)
F'Diċembru 2011, b'riżultat tad-deterjorament tal-prestazzjoni fin-negozju tal-kumpanija, l-amministrazzjoni ta' SAS iddeċidiet li tiġbed l-RCF l-antika kollha. Wara applikazzjoni għal falliment minn sussidjarja ta' SAS (speċifikament Spanair) f'Jannar 2012, SAS daħlet f'negozjati mal-banek u ntlaħaq qbil għal konvenju ġdid fil-15 ta' Marzu 2012. Dan il-konvenju ġdid żied il-kost tal-ġbid tal-PCF l-antika, issikka l-kundizzjonijiet għal ġbid totali u obbliga lil SAS li tipprovdi ħlas lura sħiħ u immedjat tal-ammont miġbud. Barra minn hekk, SAS kellha tipprovdi Pjan ta' Rikapitalizzazzjoni lil dawk li sellfuha li kellu jiġi approvat mill-Bord u mill-azzjonisti prinċipali, jiġifieri l-Istati u KAW.
(21)
Il-Pjan ta' rikapitalizzazzjoni kien mirfud mill-hekk imsejjaħ pjan 4XNG li kien diġà qed jiġi żviluppat fil-bidu tal-2012. Il-pjan 4XNG jindirizza wkoll ċerti preokkupazzjonijiet espressi minn […] dwar il-pjan ta' negozju eżistenti ta' SAS imsejjaħ 4Excellence (“il-pjan 4X”), f'Mejju 2012. Skont SAS, il-pjan 4XNG iġibha f'pożizzjoni li tkun linja tal-ajru kapaċi tfendi għal rasha. Dan stabbilixxa għadd ta' miri finanzjarji li SAS kellha tilħaq fis-sena finanzjarja 2014/2015. Dawn kienu jinkludu marġini EBIT ta' aktar minn 8 %, proporzjon ta' tħejjija finanzjarja ta; aktar minn 20 %, u proporzjon ta' ekwità (ekwità/assi) ta' aktar minn 35 %. Il-pjan 4XNG kellu jippermetti lil SAS li ttejjeb l-EBT tagħha b'madwar SEK 3 biljun fuq bażi annwali, filwaqt li l-implimentazzjoni tiegħu tkun teħtieġ spejjeż ta' ristrutturar u spejjeż ta' darba ta' madwar SEK 1,5 biljun.
(22)
Objettiv ulterjuri tal-pjan 4XNG kien li l-kumpanija titħejja għall-introduzzjoni ta' regoli ta' kontabilità ġodda għall-pensjonijiet minn Novembru 2013, li kien antiċipat li jkollhom impatt negattiv fuq l-ekwità tal-Grupp SAS. Barra minn hekk, il-pjan kien jinkludi impenn għat-tlestija ta' pjan ta' ċessjoni u ta' finanzjament, li kien jammonta għal madwar SEK 3 biljun fi dħul ta' flus nett potenzjali. Iċ-ċessjoni tal-assi kien jinkludi: (13) (i) il-bejgħ ta' Widerøe, linja tal-ajru sussidjarja reġjonali fin-Norveġja, (14) (ii) il-bejgħ ta' sehem ta' investiment minoritarju fi […], (iii) il-bejgħ ta' interessi ta' proprjetà immobbli marbuta mal-ajruport, (iv) l-esternalizzazzjoni tal-ground handling, (15) (v) il-bejgħ ta' makni tal-ajruplani, (16) (vi) il-bejgħ u l-kiri lura, jew xi tranżazzjoni finanzjarja oħra għar-rigward ta' […], (vii) l-esternalizzazzjoni ta' sistemi ta' ġestjoni u ta' call centres, (17) kif ukoll (viii) il-bejgħ jew l-iffinanzjar abbażi ta' garanzija ta' tliet ajruplani Q400.
(23)
L-Istati jinsistu li l-pjan 4XNG kien jiffinanzja lilu nnifsu, li jfisser li SAS tkun tista' tiġġenera biżżejjed flus minn operazzjonijiet u ċessjonijiet mhux marbuta mal-attività ċentrali tagħha biex tiffinanzja l-ispiża immedjata tal-implimentazzjoni tal-pjan 4XNG. Madankollu, SAS kienet imħassba dwar il-perċezzjoni fost l-investituri ta' pożizzjoni ta' likwidità dgħajfa minħabba l-ispejjeż sinifikanti minn qabel tal-implimentazzjoni tal-pjan 4XNG. SAS għalhekk talbet estensjoni tal-RCF l-antika flimkien mal-introduzzjoni tal-RCF il-ġdida appoġġata mill-Istati u KAW. Madankollu, SAS ressqet l-argument li la l-RCF l-antika (kif estiża) u lanqas l-RCF il-ġdida ma kienu se jinġibdu.
(24)
Id-diskussjonijiet dwar l-RCF il-ġdida bdew fl-4 ta' Ġunju 2012 (18). Inizjalment, f'konformità mal-Pjan ta' Rikapitalizzazzjoni (ara l-paragrafu 20 above), il-banek li mutwanti tal-RCF l-antika talbu li l-Istati jipprovdu ċiklu ieħor ta' ekwità, pereż. emissjoni bi drittijiet preferenzjali, peress li ma kinux lesti li jappoġġjaw RCF ġdid waħedhom. Madankollu, l-Istati ċaħdu din l-idea.
(25)
Wara xi negozjati, il-banek aċċettaw RCF ġdida li kellha tiġi stabbilita b'mod konġunt mal-Istati u KAW u li tkun strutturata strettament fuq termini ugwali mingħajr subordinazzjoni jew drittijiet sproporzjonat għal gararnzija. Għandu jiġi nnutat li l-RCF il-ġdida kienet inizjalment immirata biex tkun ta' SEK [3-6] biljun, filwaqt li kien hemm biss SEK [1-4] biljun ta' garanzija disponibbli. Fit-22 ta' Ottubru 2012, id-daqs tal-RCF il-ġdida fl-aħħar tnaqqas għal SEK 3,5 miljun (madwar EUR 400 miljun).
(26)
L-RCF il-ġdida ġiet ipprovduta mill-istess banek li pprovdew l-RCF l-antika (ħlief wieħed (19)) flimkien mal-Istati u KAW. F'dan ir-rigward, 50 % tal-RCF il-ġdida ġie pprovdut mill-Istati bi proporzjon mal-parteċipazzjoni azzjonarja tagħhom f'SAS u l-kumplament tal-50 % kien pprovdut mill-banek u minn KAW. L-Istati u KAW ipparteċipaw fl-RCF il-ġdida bl-istess kundizzjonijiet (tariffi, rati tal-imgħax, konvenji) tal-banek.
(27)
Il-karatteristiċi ewlenin tal-RCF il-ġdida kienu dawn li ġejjin:
-
Ġiet maqsuma f'żewġ subfaċilitajiet ta' SEK 2 biljun (Faċilità A) u ta' SEK 1,5 biljun (Faċilità B), li fir-rigward tagħhom l-Istati kkontribwew 50 % tal-valur. Il-kundizzjonijiet tal-ipprezzar għaż-żewġ faċilitajiet kienu jinkludu tariffa bil-quddiem, miżata ta' utilizzazzjoni, miżata ta' marġini u miżata ta' ħruġ.
-
SAS kien jinħtiġilha tissodisfa ċerti kundizzjonijiet biex tkun tista' tiġbed mill-RCF, u dawn il-kundizzjonijiet kienu aktar stretti għall-Faċilità B milli għall-Faċilità A (20).
-
L-RCF il-ġdida kompliet fuq il-pakkett ta' garanziji tal-RCF l-antika u barra minn hekk dawk li sellfu ingħataw garanzija fuq l-ishma kollha tagħhom f'Widerøe u fl-assi fissi mhux ostakolati l-oħra kollha tal-Grupp SAS sa minn Diċembru 2012. L-RCF il-ġdida għalhekk kellha garanzija tal-ewwel grad fuq numru ta' assi ta' SAS, inkluż 100 % tal-ishma tas-sussidjarji tagħha Widerøe u SAS Spare Engine, 18-il ajruplan u għadd ta' proprjetajiet. Il-valur ta' dawn it-titoli kien stmat skont il-kotba fil-livell ta' madwar SEK 2,7 biljun (jiġifieri madwar 75 % tal-RCF il-ġdida) u tqassmu pro rata bejn il-Faċilità A u l-Faċilità B.
-
Mill-Faċilità B seta' jsir ġbid biss ladarba l-Faċilità A tkun inġibdet kollha. Wara l-1 ta' Jannar 2014, SAS setgħet tiġbed minnha jekk il-bejgħ tal-assi jew l-ishma ta' Widerøe ikunu tlestew.
-
L-RCF il-ġdida kienet timmatura fil-31 ta' Marzu 2015.
(28)
Fil-25 ta' Ottubru 2012 intlaħaq qbil dwar it-termini tal-RCF il-ġdida. Madankollu, hija kienet soġġetta, fost affarijiet oħra, għal approvazzjonijiet parlamentari għal kull wieħed mill-Istati u l-iffirmar ta' ftehimiet trejdunjonistiċi mal-piloti u mal-ekwipaġġ tal-kabina.
(29)
L-Istati ppreżentaw rapport imħejji minn CITI bid-data tas-7 ta' Novembru 2012 (“ir-rapport CITI”) li kellu l-għan li jevalwa jekk investitur privat f'sitwazzjoni kemm jista' jkun qrib dik tal-Istati kienx jidħol fl-RCF il-ġdida b'termini u kundizzjonijiet simili. Bil-presuppożizzjoni ta' implimentazzjoni tajba tal-pjan 4XNG fil-każ bażi tagħha, ir-rapport CITI kkonkluda li l-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida ikun jiġġenera rata interna ta' redditu (“IRR”) ta' [90-140] %, multiplu cash-on-cash ta' madwar [4-9]x, u żieda fil-valur tal-ekwità ta' qrib [700-1 200] % (minn Novembru 2012 sa Marzu 2015). Ir-rapport CITI kkonkluda li r-redditu mitlub mill-Istati jkun mill-anqas ekwivalenti għal dak mitlub minn investituri privati f'pożizzjoni simili. Madankollu, ir-rapport CITI ma vvalutatx kemm hi kbira l-probabbiltà li SAS timplimenta b'suċċess il-“każ bażi” tal-pjan 4XNG u lanqas ma vvaluta l-impatt ta' devjazzjonijiet mill-“każ bażi”, bħal, pereżempju, li ċerti assi essenzjali ma jiġux monetizzati.
(30)
SAS ħabbret fid-19 ta' Diċembru 2012 li kien hemm il-kundizzjonijiet kollha meħtieġa biex tkun tista' tidħol fis-seħħ l-RCF il-ġdida (ara l-paragrafu 28 above), inkluża l-approvazzjoni parlamentari fl-Istati. Sa minn din id-data u sal-3 ta' Marzu 2014, kienet effettiva l-RCF il-ġdida, u ħadet post l-RCF l-antika (21).
(31)
Permezz ta' ittra tat-3 ta' Ġunju 2013, id-Danimarka u l-Isvezja spjegaw li, minħabba l-bejgħ ta' 80 % tal-ishma ta' Widerøe (paragrafu 22 above), l-Istati u l-banek mutwanti kienu ftehmu ma' SAS biex issir modifika tat-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida, għalkemm il-ftehim emendat ma kienx għadu ġie formalment iffirmat. Fil-kummenti tagħha ppreżentati matul l-investigazzjoni formali, l-awtoritajiet tad-Danimarka u tal-Isvezja għarrfu lill-Kummissjoni li l-modifika tal-RCF il-ġdida ġiet iffirmata mill-partijiet kollha u li se tidħol fis-seħħ meta tkun ingħalqet it-tranżazzjoni Widerøe, jiġifieri fit-30 ta' Settembru 2013. Dawn il-modifiki kienu jinkludu dan li ġej:
-
Il-Faċilità A titnaqqas minn SEK 1,173 biljun għal SEK 0,8 biljun u l-maturità tagħha tiġi estiża għal ħames xhur sal-1 ta' Ġunju 2014.
-
SAS twiegħed SEK [0,5-0,8] biljun fi flus kontanti bħala garanzija għall-Faċilità A. L-ammont li jibqa' ta' SEK [0,1-0,4] biljun ikun iggarantit permezz tat-titoli diġà elenkati fil-ftehim tal-RCF il-ġdida.
-
Is-SEK 0,2 biljun tal-Faċilità A jitħassru la darba ssir iċ-ċessjoni parzjali tat-taqsima tal-ground handling. Sal-mument li fih ġie kkanċellat l-RCF il-ġdida fl-4 ta' Marzu 2014, SAS kienet daħlet f'ittra ta' intenzjoni ma' bejjiegħ potenzjali (22).
-
Il-Faċilità B titnaqqas minn SEK 1,5 biljun għal SEK 1,2 biljun.
5. ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
(32)
Fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha, il-Kummissjoni esprimiet dubji fir-rigward tal-parteċipazzjoni ta' pari passu tal-Istati, ta' KAW u tal-banek fl-RCF il-ġdida l-aktar minħabba dan li ġej:
-
L-iskopertura preċedenti tal-banek għal SAS permezz tal-parteċipazzjoni tagħhom fl-RCF il-qadim. Tabilħaqq, il-banek kienu bejn wieħed u ieħor naqqsu bin-nofs il-kontribuzzjoni tagħhom fl-RCF il-ġdida u għalhekk naqqsu l-esponiment globali tagħhom għal SAS b'madwar 50 % f'termini ta' RCF, filwaqt li l-Istati - li ma kienu rċevew l-ebda redditu fir-rigward tal-emissjonijiet bi drittijiet preferenzjali minħabba riżultati negattivi persistenti ta' SAS - kienu żiedu l-espożizzjoni tagħhom għal SAS.
-
Il-fatt li SAS kienet ġibdet l-RCF l-antika kollu sa Jannar 2012, fatt li seta' influwenza d-deċiżjoni tal-banek tas-self li jipparteċipaw fil-ġdid, sabiex jiġi evitat kwalunkwe ġbid ulterjuri u jiżguraw li l-kontribuzzjonijiet tagħhom fl-RCF ma jintilfux għal kollox fid-dawl tad-diffikultajiet tal-kumpanija.
-
Ma kienx ċar għall-Kummissjoni jekk id-deċiżjoni tal-banek li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida kinitx influwenzata mill-appoġġ finanzjarju kontinwu tal-Istati lil SAS fis-snin preċedenti. Il-Kummissjoni nnutat ukoll li l-involviment tal-Istati kien rekwiżit strett biex l-operaturi privati jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida.
-
Il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk il-parteċipazzjoni ta' KAW fl-RCF il-ġdida tistax titqabbel ma' dik ta' investitur privat, minħabba l-esponiment ta' KAW għal SAS mhux biss permezz tas-sehem azzjonarju tagħha iżda wkoll permezz tal-Bank SEB.
(33)
Il-Kummissjoni qajmet ukoll dubji dwar jekk il-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida tistax jew le tiġi kkunsidrata bħala razzjonali minn perspettiva ta' azzjonist u jekk tissodisfax it-test tal-investitur f'ekonomija tas-suq (“MEI”) 'l barra mil-linja ta' raġunament pari passu. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni vvalutat jekk il-pjan 4XNG kienx ibbażat fuq suppożizzjonijiet robusti biżżejjed biex iħajru lil investitur privat biex jipparteċipa fl-RCF il-ġdida, u jekk l-analiżi ta' sensittività li saru fil-pjan kinux ottimisti żżejjed.
(34)
Pereżempju, il-Kummissjoni ġibdet l-attenzjoni fost affarijiet oħra lejn iċ-ċifri ottimisti fil-pjan rigward it-tkabbir tas-suq f'ASK u l-PDG, kif ukoll dwar ir-rata ta' inflazzjoni ta' 0 % għall-perjodu 2015-17. Bl-istess mod, hija esprimiet dubji dwar kemm l-implimentazzjoni b'suċċess tal-inizjattivi kollha għal iffrankar tal-ispejjeż u ċ-ċessjoni tal-assi setgħux jiġu previsti fil-mument tal-firma tal-RCF il-ġdida.
(35)
Fir-rigward tat-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida u l-evalwazzjoni ta' CITI tar-redditu mistenni mill-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida, il-Kummissjoni enfasizzat il-fatt li r-rapport CITI ma vvalutax il-pjan 4XNG u lanqas ma għamel analiżi tas-sensittività tal-mudell finanzjarju, iżda sempliċiment qagħad fuq l-informazzjoni pprovduta lilu. Il-Kummissjoni enfasizzat ukoll li r-rapport CITI ma vvalutax il-garanzija l-ġdida tal-RCF mill-prespettiva ta' investitur privat tas-suq u li ma qisitx l-impatt ta' xenarji alternattivi possibbli b'anqas suppożizzjonijiet favorevoli (inkluża l-inadempjenza) fuq l-analiżi dwar ir-redditu. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni nnutat li r-rapport ta' CITI assenja probabilità żero għall-probabilità li SAS taqa' f'inadempjenza fit-tliet snin li ġejjin, ħaġa li tidher li hija sottovalutazzjoni tar-riskju.
(36)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni ma setgħetx teskludi li l-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida tista' tkun tfisser vantaġġ favur SAS skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(37)
Fl-aħħarnett, jekk l-RCF il-ġdida kellha tkun tfisser għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk l-RCF il-ġdida setgħetx titqies bħala kumpatibbli mas-suq intern. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni evalwat jekk setgħetx tkun applikabbli xi waħda mir-raġunijiet possibbli ta' kompatibbiltà kif stabbiliti fit-TFUE. Fid-dawl tan-natura tal-miżura u tad-diffikultajiet ta' SAS, il-Kummissjoni nnutat li l-uniċi kriterji relevanti jidher li kienu dawk rigward għajnuna għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta' ditti li jkunu f'diffikultà skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE abbażi tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta' ditti f'diffikulta (23) (“il-Linji Gwida R&R”) Madankollu, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li l-kundizzjonijiet għall-għajnuna tas-salvataġġ u r-ristrutturar stabbiliti fil-Linji Gwida R&R ma jidhirx li ġew issodisfati.
6. KUMMENTI DWAR ID-DEĊIŻJONI TAL-FTUĦ
6.1. Kummenti mid-Danimarka u l-Isvezja
(38)
Id-Danimarka u l-Iżvezja jsostnu li l-parteċipazzjoni tagħhom fl-RCF il-ġdida kienet skont il-kundizzjonijiet tas-suq peress li huma kienu qed jipparteċipaw fiha fuq l-istess livell mal-banek u KAW, u għaldaqstant eskludew il-preżenza ta' għajnuna mill-Istat.
(39)
Id-Danimarka u l-Iżvezja jargumentaw li SAS fl-ebda mument ma ġibdet mill-RCF l-antika matul il-perijodu li fih kienu qed isiru n-negozjati dwar l-RCF il-ġdida. Huma jinnotaw li l-emendi għall-RCF l-antika f'Marzu 2012 li jintroduċi kundizzjonijiet għall-ġbid ta' kreditu iktar stretti u jsostnu li minn tmiem Ġunju 2012 il-banek kienu għaldaqstant f'pożizzjoni li jiċħdu kwalunkwe talba ta' ġbid ta' kreditu minn SAS. L-ammont miġbud mill-RCF tħallas lura kompletament minn SAS f'Marzu 2012 u minn dak il-mument SAS ma ġibditx mill-RCF l-antika. Bħala riżultat ta' dan, dawk il-banek jistgħu raġonevolment jitqiesu bħala investituri “minn barra” li kienu qed jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida fuq termini ugwali mal-Istati, (24) mingħajr ma jkollhom xi esponiment materjali bla garanzija għal SAS. (25)
(40)
Rigward il-parteċipazzjoni ta' KAW fl-RCF il-ġdida flimkien mal-banek, l-awtoritajiet Daniżi u Svediżi huma tal-opinjoni li KAW kellha esponiment ekonomiku limitat għal SEB u li dan ma setax affettwa d-deċiżjoni tagħha li tipparteċipa fl-RCF il-ġdida.
(41)
Barra minn hekk, id-Danimarka u l-Isvezja huma tal-opinjoni li l-pjan 4XNG kien realistiku u li seta' realistikament jiġi implimentat b'suċċess. Huma jsostnu li l-aspetti u s-suppożizzjonijiet kollha, inklużi dawk dwar il-projezzjonijiet tad-dħul (“RASK”) (26), il-miżuri tal-iffrankar u ċ-ċessjonijiet ippjanati, kienu ġew eżaminati bir-reqqa biex jiġu ssodisfati l-miri finanzjarji fil-pjan 4XNG għall-2014-15. Barra minn hekk, il-pjan 4XNG - flimkien mas-suppożizzjonijiet kollha li fuqhom kien ibbażat - ġie eżaminat bir-reqqa mill-konsulenti finanzjarji esterni kemm tal-Istati (Goldman Sachs) kif ukoll tal-banek ([…]) u ġie adattat f'kunsiderazzjoni tal-kummenti u r-rakkomandazzjonijiet tagħhom. Huma jisħqu wkoll li l-aspettattiva ta' implimentazzjoni b'suċċess tal-pjan meta ttieħdet id-deċiżjoni ta' parteċipazzjoni fl-RCF il-ġdida kienet appoġġata mill-fatt li l-konklużjoni ta' ftehimiet ġodda trejdunjonistiċi kienet preċedent bħala kundizzjoni għall-RCF il-ġdida. Barra minn hekk, skont id-Danimarka u l-Isvezja, l-iżviluppi ta' bejn Diċembru 2012 u l-kanċellazzjoni tal-RCF il-ġdida fl-4 ta' Marzu 2014 urew li l-pjan kien fit-triq it-tajba sabiex jinkisbu r-riżultati mistennija. (27)
(42)
Fir-rigward tat-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida, id-Danimarka u l-Iżvezja ressqu l-argument li dawk kienu konformi mal-kundizzjonijiet normali tas-suq, peress li dawn kienu simili għal dawk ta' ftehimiet komparabbli u l-RCF il-ġdida wkoll kellha tariffi ogħla bil-quddiem u kundizzjonijiet aktar stretti għall-ġbid ta' kreditu mill-biċċa l-kbira tal-ftehimiet analizzati. F'dak li jikkonċerna l-pakkett ta' garanziji, id-Danimarka u l-Iżvezja jsostnu li r-riskji finanzjarji attwali tal-banek li sellfu kienu negliġibbli peress li l-garanziji kellhom valur stmat li b'mod ċar kien jaqbeż sew id-daqs tal-Faċilità A. Bħala riżultat, f'xenarju ta' likwidazzjoni, il-pretensjonijiet kollha tal-banek li sellfu jkunu ssodisfati bil-pakkett ta' sigurtà jew b'assi oħra ta' SAS li setgħu jinbiegħu, bħal […], il-parteċipazzjoni azzjonarja tagħha fi […], eċċ. Dan ta' hawn fuq huwa wkoll appoġġat bil-kanċellazzjoni attwali ta' parti sinifikanti tal-impenji taħt il-Faċilità A matul l-ewwel nofs tal-2013. Skont id-Danimarka u l-Isvezja, dan juri li l-banek aġixxew b'mod kummerċjali u b'mod prudenti meta ddeċidew li jipparteċipaw mal-Istati u KAW fl-RCF il-ġdida.
(43)
Fl-aħħar nett, id-Danimarka u l-Isvezja jirrappurtaw li l-parteċipazzjoni fl-RCF il-ġdida ġġenerat redditu sinifikanti għas-selliefa fl-RCF mingħajr ma SAS kellha tiġbed minn din il-faċilità. Din għandu jkun ta' appoġġ għall-fehma li l-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida flimkien ma' KAW u l-banek kienet konformi b'mod sħiħ mal-prinċipju ta' MEI.
6.2. Kummenti mill-Grupp SAS
(44)
Il-Grupp SAS ressaq l-argument li l-Istati pparteċipaw fl-RCF il-ġdida fil-kapaċità tagħhom bħala azzjonisti, mhux bħala awtoritajiet pubbliċi. Minn din il-perspettiva, il-parteċipazzjoni tagħhom fi strument bħal dan kienet preferibbli minn kontribuzzjoni ta' ekwita, meta titqies il-ġenerazzjoni sinifikanti ta' introjtu għall-azzjonisti/selliefa fejn jidħlu tariffi, kif ukoll fiż-żieda prospettiva fil-valur ta' kull sehem.
(45)
Fir-rigward tat-test ta' pari passu, il-Grupp SAS jiddikjara li dan ġie ssodisfat jekk jitqies li l-banek ma kellhom l-ebda esponiment għal SAS u, bħala riżultat, għandhom jiġu ttrattati bħala investituri “minn barra”. Barra minn dan, il-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida ma influwenzatx l-imġiba tal-banek, peress li kienet SAS - u mhux il-banek - li talbu li l-azzjonisti jingħaqdu mal-RCF il-ġdida. Barra minn hekk, il-Grupp SAS isostni li l-banek ddeċidew li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida fuq termini ugwali mal-Istati u KAW abbażi tar-riżultati ferm pożittivi tal-analiżi riskju/introjtu.
(46)
B'żieda ma' dan, il-Grupp SAS jappoġġja d-Danimarka u l-Iżvezja meta jsostnu li l-presuppożizzjonijiet li jirfdu l-pjan 4XNG kienu robusti bi previżjonijiet realistiċi ħafna għar-rigward tat-tliet muturi ewlenin, jiġifieri t-tkabbir tas-suq f'ASK, it-tkabbir fil-PDG għall-2015-17 u r-rata preżunta ta' inflazzjoni ta' 0 %. Barra minn hekk, ir-riskji assoċjati mal-implimentazzjoni tal-pjan ġew eżaminati mill-qrib mill-banek kollha tat-tislif, b'attenzjoni partikolari fuq RASK bħala indikatur ewlieni tal-profitabilità tal-kumpannija.
(47)
Fl-istess ħin, il-Grupp SAS argumenta li l-pakkett ta' garanzija kien ġie vvalutat b'mod suffiċjenti u li r-riskju li SAS ma tonorax l-implimentazzjoni tal-pjan 4XNG kien imtaffi. Dan huwa sostnut mill-fatt li t-twettiq ta' ffrankar ta' spejjeż kien preċedent ta' kundizzjoni biex is-selliefa jidħlu fl-RCF il-ġdida u li l-konklużjoni ta' ftehimiet kollettivi ġodda f'Novembru 2012 kienet essenzjali għall-implimentazzjoni b'suċċess tal-pjan.
(48)
Ukoll, il-Grupp SAS jikkritika lill-Kummissjoni talli ma ħaditx f'kunsiderazzjoni l-alternattiva ta' dikjarazzjoni ta' falliment u l-fatt li l-Istati jkunu tilfu l-valur tas-sehem azzjonarju kkombinat tagħhom li kieku ma kienx għall-RCF il-ġdida. F'dan il-kuntest, il-Grupp SAS jenfasizza li l-Istati pparteċipaw fl-RCF il-ġdida fil-kapaċità tagħhom bħala azzjonisti ewlenin f'SAS bil-għan li jiksbu redditu xieraq għall-investiment tagħhom.
(49)
Fl-aħħar nett, il-Grupp SAS jirrapporta li bl-implimentazzjoni tal-pjan 4XNG inkiseb qligħ qabel it-taxxa ta' SEK 3 biljun, li wassal għal riżultat pożittiv għal SAS fil-perjodu Novembru 2012 - Lulju 2013.
6.3. Kummenti minn FAM
(50)
Skont FAM, il-kumpanija responsabbli għall-ġestjoni tal-assi ta' KAW, id-deċiżjoni ta' din tal-aħħar li tipparteċipa fl-RCF il-ġdida ttieħdet indipendentement mill-interess tagħha f'SEB u mill-espożizzjoni ta' SEB għal SAS. FAM targumenta li KAW la kellha sehem azzjonarju ta' maġġoranza f'SEB, u lanqas ma jista' jingħad li hija tikkontrolla lil SEB.
(51)
FAM eżaminat il-pjan 4XNG, ir-riskji finanzjarji assoċjati u l-pakkett ta' garanzija, u kkunsidrat li jkun fl-interess ta' KAW li tipparteċipaw fl-RCF il-ġdida. F'dan ir-rigward, hija qabblet il-prospett li tipproteġi l-investiment fit-tul ta' KAW f'SAS u r-redditi futuri possibbli fuq dak l-investiment, kif ukoll it-tariffi għolja li kienu jitħallsu minn SAS taħt l-RCF il-ġdida, kontra l-istralċ ta' SAS, li hija ma kinitx tqis bħala opzjoni ekonomikament interessanti.
(52)
FAM taqbel ukoll mad-Danimarka, l-Isvezja u l-Grupp SAS li l-partijiet interessati kollha pparteċipaw fl-RCF il-ġdida fuq termini ugwali, mingħajr l-ebda forma ta' subordinazzjoni, drittijiet sproporzjonati ta' garanzija jew xi termini asimetriċi oħra. Id-deċiżjoni għall-parteċipazzjoni fl-RCF il-ġdida kienet ibbażata fuq analiżi bir-reqqa tal-prospetti ta' profitabilità li jirriżultaw minn SAS b'saħħitha u kompetittiva fil-futur.
(53)
Fl-aħħar nett, FAM tikkondividi l-fehma tad-Danimarka u l-Isvezja li d-deċiżjoni tal-banek tat-tislif li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida kienet ibbażata fuq kunsiderazzjonijiet kummerċjali, peress li l-esponiment eżistenti tagħhom taħt l-RCF l-antika kien biss teoretiku. Hija ressqet l-argument li l-banek kellhom anqas inċentiv biex jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida mill-Istati u minn KAW, peress li din tal-aħħar setgħet tistrieħ fuq żieda fil-prezz tal-ishma. Hija għalhekk issostni li jrid jitqies li l-kundizzjonijiet tat-test tal-pari passu ġew issodisfati.
7. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
7.1. L-eżistenza ta' għajnuna mill-Istat
(54)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, “kull għajnuna ta' kwalunkwe forma mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-Istat li twassal għal distorsjoni jew theddida ta' distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(55)
Il-kunċett ta' għajnuna mill-Istat għalhekk japplika għal kwalunkwe vantaġġ mogħti direttament jew indirettament, iffinanzjat mir-riżorsi tal-Istat, mogħti mill-Istat innifsu jew permezz ta' kwalunkwe korp intermedjarju li jaġixxi minħabba s-setgħat li ngħatawlu.
(56)
Sabiex tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, miżura trid tkun ġejja minn riżorsi tal-Istat u trid tkun imputabbli lill-Istat. Fil-prinċipju, ir-riżorsi tal-Istat huma riżorsi ta' Stat Membru u l-awtoritajiet pubbliċi tiegħu, kif ukoll ir-riżorsi tal-intrapriżi pubbliċi li fuqhom l-awtoritajiet pubbliċi jistgħu jeżerċitaw, direttament jew indirettament, influwenza ta' kontroll.
(57)
Ma jistax jiġi kkontestat li l-miżura inkwistjoni kienet tinvolvi riżorsi tal-Istat, peress li kienet iffinanzjata minn riżorsi ġejjin minn baġits tal-Istati, u li kienet imputabbli lill-Istat. B'mod partikolari, ta' min jinnota li l-parlamenti tad-Danimarka u tal-Isvezja approvaw il-parteċipazzjoni taż-żewġ gvernijiet fl-RCF il-ġdida (paragrafu 30 above).
(58)
Il-miżura inkwistjoni trid tkun toħloq distorsjoni, jew thedded li toħloq distorsjoni, u tkun tista' tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(59)
Skont il-ġurisprudenza stabbilita, meta l-għajnuna finanzjarja mogħtija minn Stat Membru ssaħħaħ il-pożizzjoni ta' impriża meta mqabbla ma' impriżi oħra li jkunu qed jikkompetu magħha fil-kummerċ madwar l-Unjoni, allura jkun hemm mill-inqas effett potenzjali fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri u fuq il-kompetizzjoni (28). F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni hija tal-fehma li kwalunkwe vantaġġ ekonomiku potenzjali mogħti lil SAS permezz ta' riżorsi tal-Istat ikun jissodisfa din il-kundizzjoni. SAS tinsab f'kompetizzjoni ma' linji tal-ajru oħra fl-Unjoni Ewropea u fiż-ŻEE, b'mod partikolari peress li t-tielet stadju tal-liberalizzazzjoni tat-trasport bl-ajru (“it-tielet pakkett”) daħal fis-seħħ fl-1 ta' Jannar 1993 (29). Barra minn hekk, għal vjaġġi ta' distanzi relattivament qosra fi ħdan l-UE, l-ivvjaġġar bl-ajru huwa f'kompetizzjoni mat-trasport bit-triq u bil-ferrovija, u għalhekk jistgħu jiġu anki affettwati t-trasportaturi bit-triq u bil-ferrovija.
(60)
L-uniku kriterju tal-kunċett ta' għajnuna mill-Istat li dwaru trid issir diskussjoni huwa b'hekk jekk il-miżura tatx vantaġġ ekonomiku selettiv, mhux dovut, lil SAS.
(61)
Fid-dawl tal-kanċellazzjoni tal-RCF il-ġdida mill-4 ta' Marzu 2014, il-Kummissjoni vvalutat jekk l-RCF il-ġdida kkonċedietx vantaġġ ekonomiku selettiv, mhux dovut, għal SAS minn meta ġiet stabbilita fl-2012 sakemm tħassret fl-2014.
7.2. Vantaġġ ekonomiku favur SAS
(62)
Sabiex jiġi determinat jekk ingħatatx jew le għajnuna mill-istat favur SAS fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE il-Kummissjoni se tevalwa jekk il-linja tal-ajru rċevietx vantaġġ ekonomku li ma kinitx tirċievi taħt kundizzjonijiet normali tas-suq. Biex teżamina din il-kwistjoni l-Kummissjoni tapplika t-test tal-MEI, skont liema ma jkunx każ ta' għajnuna mill-istat jekk, f'ċirkustanzi simili, investitur privat ta' daqs komparabbli mal-korpi rilevanti fis-settur pubbliku, u li jkun qed jopera f'kundizzjonijiet normali tas-suq, f'ekonomija tas-suq, seta' jħossu inċentivat biex jipprovdi l-miżura inkwistjoni lill-benefiċjarju.
(63)
Skont it-test tal-MEI, il-Kummissjoni għalhekk trid tivvaluta jekk investitur privat kienx jidħol fit-tranżazzjoni li qed tiġi vvalutata fuq l-istess termini. L-attitudni tal-investitur privat ipotetiku hija dik ta' investitur prudenti li l-għan tiegħu tal-massimizzazzjoni tal-qligħ jitqies bi prudenza fir-rigward tal-livell ta' riskju aċċettabbli għal rata partikolari ta' redditu (30).
(64)
Fil-prinċipju, kontribuzzjoni mill-fondi pubbliċi ma tinvolvix għajnuna mill-Istat jekk din isseħħ fl-istess mument meta ssir kontribuzzjoni kapital sinifikanti minn investitur privat f'ċirkustanzi kumparabbli u fuq termini kumparabbli (pari passu) (31).
7.2.1. Il-parteċipazzjoni pari passu tal-Istati, ta' KAW u tal-banek fl-RCF il-ġdida
(65)
Il-Kummissjoni tinnota li l-banek tat-tislif involuti fl-RCF il-ġdida pparteċipaw ukoll fl-RCF l-antika. Fl-RCF il-ġdida, madankollu, l-Istati żiedu l-esponiment tagħhom għal SAS, filwaqt li l-banek bejn wieħed u ieħor naqqsu bin-nofs il-kontribuzzjoni tagħhom (minn EUR 366 miljun għal bejn wieħed u ieħor EUR 200 miljun) u għalhekk naqqsu l-esponiment globali tal-RCF eżistenti tagħhom għal SAS b'bejn wieħed u ieħor 50 %. Fid-dawl ta' dan, il-Kummissjoni esprimiet dubji fid-deċiżjoni ta' ftuħ li l-argument dwar il-pari passi ma jistax jintlaqa' minħabba li l-Istati u l-banek ma jidhrux li huma f'pożizzjonijiet kumparabbli.
(66)
Id-Danimarka, l-Isvezja u l-Grupp SAS ressqu l-argument li l-banek tat-tislif ma kellhom l-ebda esponiment taħt l-RCF l-antika, meta kienu qed jinnegozjaw il-parteċipazzjoni tagħhom fl-RCF il-ġdida. Il-banek għalhekk kellhom jiġu kkunsidrati bħala investituri “minn barra” f'pożizzjoni komparabbli għal l-Istati u KAW.
(67)
Il-Kummissjoni tinnota li SAS kienet ġibdet kompletament l-RCF l-antika f'Jannar 2012 fuq (paragrafu 20 above). Tabilħaqq, l-emendi għall-RCF l-antika f'Marzu 2012 kienu jinkludu fost affarijiet oħra, kundizzjoni ta' ħlas lura sħiħ u immedjat tal-ammont miġbud. L-ammonti tħallsu lura kompletament f'Marzu 2012 u bl-emendi għall-RCF l-antika li saru fl-istess xahar kien diffiċli immens li SAS wara dan tkun tista' tiġbed mill-faċilità (32). Barra minn hekk, SAS kienet obbligata tipprovdi Pjan ta' Rikapitalizzazzjoni sa' Ġunju 2012, li kellu jiġi approvat mill-Bord, kif ukoll mill-Istati u minn KAW bħala l-azzjonisti ewlenin. Il-banek inizjalment kienu ċaħdu dan il-pjan. Kien biss f'Novembru 2012 li l-Istati, wara li eżaminaw bir-reqqa l-pjan 4XNG rivedut, iddeċidew li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida, segwiti mill-banek.
(68)
Bħala riżultat, l-awtoritajiet tad-Danimarka u tal-Isvezja u l-Grupp SAS allegaw li SAS kienet effettivament ipprojbita milli titlob prelevament tal-RCF l-antika. Konxji ta' din is-sitwazzjoni, il-banek kellhom jiddeċiedu jekk ikomplux bl-RCF l-antika sakemm din kellha tiskadi f'Ġunju 2013, jew li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida fuq termini ugwali mal-Istati u ma' KAW, minkejja l-fatt li l-Istati u KAW, bħala azzjonisti, kellhom inċentivi akbar biex jipparteċipaw bil-għan li potenzjalment jiksbu valur ogħla fuq l-ishma tagħhom wara l-implimentazzjoni tal-pjan 4XNG.
(69)
Għalkemm il-Kummissjoni tqis li huwa probabbli li l-banek, tal-inqas dawk li ma għandhom l-ebda esponiment bilaterali mhux garantita għal SAS, ma kinux materjalment esposti għall-RCF l-antika fil-ħin tat-teħid ta' deċiżjoni għal parteċipazzjoni fl-RCF il-ġdida, hija wkoll tal-fehma li xorta kien hemm riskju li SAS ma setgħetx tissodisfa l-kundizzjonijiet għall-prelevament qabel ma daħlet fis-seħħ l-RCF il-ġdida. Il-fatt li dan ma seħħx u li l-RCF l-antika ma kinitx użata wara li tħallset lura kompletament f'Marzu 2012 huwa irrilevanti f'dan ir-rigward. Fuq din il-bażi, jidher li l-banek kellhom ċertu grad ta' esponiment għal SAS taħt l-RCF l-antika, li l-Istati (u KAW) ma kellhomx. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument tal-awtoritajiet tad-Danimarka u tal-Isvezja li l-banek ipparteċipaw fl-RCF il-ġdida bħala investituri “minn barra”, minkejja l-esponiment tagħhom taħt l-RCF l-antika.
(70)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni ma tistax taqbel mad-Danimarka u mal-Isvezja li l-esponiment ta' xi wħud mill-banek fil-forma ta' faċilitajiet bilaterali marbuta mal-RCF l-antika (33) ma kien jinkludi l-ebda riskju finanzjarju għall-banek matul il-perjodu tan-negozjar tal-RCF il-ġdida, fuq il-bażi li dawn il-faċilitajiet ma setgħux jiġu prelevati sakemm l-RCF l-antika ma kinitx inġibdet kollha. Kif intqal hawn fuq, kien hemm riskju, anki jekk ċertament żgħir, li l-kundizzjonijiet tal-prelevament setgħu jiġu ssodisfati minkejja l-fatt li, wara l-emendi ta' Marzu 2012 u kundizzjonijiet stretti introdotti, il-probabbiltà ta' SAS li tippreleva mill-RCF l-antika kienet baxxa ħafna.
(71)
Barra minn hekk, jidher li xi banek kellhom esponimenti oħra għal SAS. Pereżempju, minbarra l-parteċipazzjoni fl-RCF l-antika, […] kellu - fit-30 ta' Settembru 2012 - esponiment mhux garantit (u mhux miġbud) bilaterali għal SAS ta' SEK [200-600] miljun, kif ukoll esponiment ta' karta tal-kreditu mhux garantit ta' SEK [500-900] miljun. Għalhekk setgħet kienet responsabbli li tkopri kwalunkwe spejjeż ta' rimborż lill-konsumaturi kieku SAS kellha tikkanċella t-titjiriet korrispondenti. Filwaqt li dan l-esponiment tal-karta tal-kreditu mhux garantit kien jirrappreżenta [0-2] % tal-portafoll totali ta' kreditu ta' […] madwar SEK [1 000-3 000] biljun, madankollu dan kien jikkostitwixxi riskju finanzjarju u, għalhekk, ma jistax jiġi aċċettat li […] kien f'sitwazzjoni paragunabbli vis-à-vis l-Istati meta ddeċieda li jipparteċipa fl-RCF il-ġdida.
(72)
Barra minn hekk, tliet banek oħra kellhom esponiment f'termini ta' faċilitajiet ta' finanzjament ta' ajruplani (eż. […]). Għalkemm l-Istati jargumentaw li l-finanzjamenti kienu ggarantiti permezz tal-ajruplani u ma kinux ta' riskju finanzjarju għall-banek għax dan setgħu faċilment jinbiegħu fis-suq, ma nġibitx prova fattwali ta' dan. Għadu mhux ċar jekk, f'każ ta' bejgħ malajr tal-ajruplani, kienx jiġi rkuprat tabilħaqq l-ammont kollu.
(73)
Barra minn hekk, fid-deċiżjoni tal-ftuħ, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk l-imġiba tal-banek setgħetx kienet influwenzata mill-kondotta tal-Istati, minħabba l-appoġġ finanzjarju kontinwu tal-Istati lil-linja tal-ajru fi snin preċedenti (pereż. emissjonijiet bi drittijiet preferenzjali fl-2009 u l-2010). Barra minn hekk, il-banek kienu lesti li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida biss bil-kundizzjoni li l-Istati jipparteċipaw fiha, kif spjegat fil-paragrafi 23 u 24 hawn fuq.
(74)
Fil-prinċipju, il-Kummissjoni tqis li l-kundizzjoni pari passu ma tistax tkun applikabbli f'każijiet fejn l-involviment tal-Istati ikun jikkostitwixxi rekwiżit strett li l-operaturi privati jipparteċipaw fit-tranżazzjoni.
(75)
Matul l-investigazzjoni formali, id-Danimarka, l-Isvezja u l-Grupp SAS ressqu l-argument li l-banek fl-ebda stadju matul in-negozjati għall-RCF il-ġdida ma ħassew li kienu “kkontaminati” mill-imġieba passata tal-Istati u mir-rieda kontinwa tagħhom li jappoġġaw lil SAS, minkejja l-fatt li t-tbassir dwar l-introjtu tal-Istati fil-każ tal-emissjonijiet bi drittijiet preferenzjali tal-2009 u l-2010 irriżulta bħala wisq ottimist.
(76)
Il-Kummissjoni ma tistax teskludi l-possibbiltà li operaturi privati ma kinux ikunu lesti li jinvestu f'negozju bi storja bħal din u bi projezzjonijiet mhux prevedibbli, sakemm ma jkunx hemm il-parteċipazzjoni tal-Istati. Fl-istess ħin, ma tistax teskludi li l-Istati, li kienu rrifjutaw li jipprovdu ekwità ġdida u li jidħlu f'RCF subordinata, ma kinux għadhom lesti li jinjettaw fondi addizzjonali f'SAS. Minkejja dawn il-kunsiderazzjonijiet, il-Kummissjoni għadha mhix konvinta li l-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida saret b'termini pari passu mal-banek tat-tislif, meta jitqies li l-parteċipazzjoni tal-Istati wasslet biex il-banek inaqqsu l-esponiment ġenerali tagħhom ta' RCF għal SAS b'madwar 50 %, filwaqt li fl-istess ħin l-Istati żiedu l-esponiment tagħhom għal SAS.
(77)
Fir-rigward dwar kemm l-aġir ta' KAW jistax jitqies bħala punt ta' referenza sabiex jiġi stabbilit l-aġir ta' investitur privat, l-investigazzjoni formali uriet li l-esponiment ta' KAW għal SAS permezz tas-sehem azzjonarju tagħha f'SEB kien iżgħar minn dak indikat fid-deċiżjoni tal-ftuħ. Meta jittieħed f'kunsiderazzjoni li KAW mhix għajr azzjonist minoritarju f'SEB u li l-esponiment ta' SEB għal SAS kien limitat, jista' jiġi argumentat li l-parteċipazzjoni ta' KAW fl-RCF il-ġdida kienet motivata minn prospetti ta' profitabilità tal-investiment.
(78)
B'żieda ma' dan ta' hawn fuq, l-investigazzjoni formali ma ppermettietx li l-Kummissjoni tikkonkludi b'ċertezza li t-tranżazzjoni inkwistjoni kienet saret fuq termini ta' pari passu.
(79)
Irrispettivament mill-valutazzjoni dwar il-pari passu, il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk il-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida tistax titqies bħala razzjonali minn perspettiva ta' azzjonist u tkunx tissodisfa t-test tal-MEI 'l barra mil-linja ta' raġunament tal-pari passu.
7.2.2. Valutazzjoni tal-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida skont it-test tal-MEI
(80)
Il-kwistjoni li għandha tiġi indirizzata hija jekk investitur privat fl-istess pożizzjoni bħall-Istati, jiġifieri bħala azzjonisti eżistenti f'SAS u li jkun qed jiffaċċja ġabra simili ta' ċirkostanzi bħall-Istati fl-2012, kienx jidħol fl-RCF il-ġdida b'termini u kundizzjonijiet simili (34).
(81)
L-analiżi indipendenti mwettqa minn konsultenti finanzjarji esterni (jiġifieri Goldman Sachs International u CITI bħala konsulenti tal-Istati u […] bħala konsulent tas-selliefa) qabel il-konklużjoni tal-RCF il-ġdida jipprovdu ħafna informazzjoni f'dan ir-rigward. Skont id-Danimarka u l-Isvezja, l-Istati ddeċidew li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida biss wara li sar skrutinju dettaljat tal-pjan 4XNG mill-konsulenti esterni tagħha u wara aġġustament tat-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida.
(82)
Filwaqt li l-Kummissjoni esprimiet xi riżervi fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha rigward il-kamp ta' applikazzjoni tar-rapport imħejji minn CITI, id-Danimarka u l-Isvezja ċċaraw li d-deċiżjoni tagħhom li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida ħadet f'kunsiderazzjoni l-analiżijiet imħejjija mill-konsulenti finanzjarji tagħha u li r-rapport ta' CITI għalhekk ma għandux jiġi vvalutat b'mod iżolat.
(83)
Il-konsulenti finanzjarji ngħataw il-kompitu fost affarijiet oħra li jipprovdu analiżi kritika tal-pjan 4XNG u tal-RCF il-ġdida u tas-sensittivitajiet u vulnerabbiltajiet rilevanti f'dan ir-rigward. Din l-analiżi saret fuq rapporti suċċessivi b'referenza għall-prestazzjoni storika ta' SAS u għal livell referenzjarju oħra tal-industrija. Il-konsulenti ħarġu firxa ta' rakkomandazzjonijiet rigward l-istrateġiji għat-tnaqqis tar-riskju kemm għall-pjan 4XNG kif ukoll għall-RCF il-ġdida. F'konformità ma' dan il-parir, l-Istati talbu għadd ta' aġġustamenti għall-pjan 4XNG (li jaċċelleraw miżuri li jiffrankaw l-ispejjeż u jakkomodaw inizjattivi addizzjonali), kif ukoll aġġustamenti għat-termini tal-RCF il-ġdida biex titnaqqas il-probabbiltà ta' ġbid totali ta' kreditu.
(84)
Fl-analiżi tal-pjan 4XNG, il-konsulenti esterni identifikaw u taw attenzjoni partikolari għal oqsma ewlenin fejn jista' jkun hemm riskju, inklużi miri għall-iffrankar tal-ispejjeż, iċ-ċessjonijiet u l-pressjoni RASK. Minn din il-valutazzjoni tar-riskju saru l-kunsiderazzjonijiet li ġejjin, fost oħrajn:
-
Miri ta' ffrankar
Minbarra l-konsulenza esterna riċevuta, il-pjan 4XNG ġie modifikat u msaħħaħ biex jinkludi inizjattivi ta' iffrankar ta' madwar SEK [1-4] biljun fis-sena (aktar mill-mira oriġinali ta' SEK [1-4] biljun fis-sena.). Filwaqt li n-nuqqas ta' twettiq ta' miri ta' tifdil ġie identifikat bħala preokkupazzjoni, mossa kruċjali biex jitnaqqas ir-riskju minn fuq il-pjan 4XNG qabel l-iffinalizzar tal-RCF il-ġdida kienet il-konklużjoni ta' ftehimiet ġodda trejdunjonistiċi bi tnaqqis fil-kumpens u fil-benefiċċji lill-ħaddiema, kif ukoll tibdil fil-pjan tal-pensjonijiet, f'Novembru 2012. Dan irriżulta fi ffrankar dirett tal-kosti ta' ftit inqas minn SEK [0-3] biljun fis-sena […] li, fuq talba tal-Istati, kellu jiġi esegwit b'suċċess qabel ma l-RCF il-ġdida setgħet tidħol fis-seħħ.
-
Ċessjonijiet
B'segwitu tal-fatt li l-konsulent finanzjarju kkontesta l-presuppożizzjoni inizjali dwar iċ-ċessjoni ta' assi, kif ukoll minħabba informazzjoni ġdida li nstabet matul il-proċess, il-lista finali tal-konċessjonijiet ippjanati fil-pjan 4XNG iddevjat mil-lista inizjalment imressqa minn SAS. (35) Il-konsulent finanzjarju tal-Istati finalment ikkonkluda li ċ-ċessjonijiet (b'valur ta' ċessjoni stmat ta' madwar SEK 3,0 biljun) li kienu inkużi fil-pjan 4XNG finali kienu vijabbli fi ħdan il-perjodu stmat. Barra minn hekk, l-RCF il-ġdida kien fiha dispożizzjonijiet dwar il-mument meta jsir il-bejgħ ta' Widerøe, kif ukoll għall-applikazzjoni stretta tar-rikavat miċ-ċessjoni lejn il-ħlas lura tal-RCF il-ġdida.
-
Pressjoni RASK
Is-suppożizzjonijiet sottostanti ta' rendiment u ta' pressjoni RASK ġew ivvalutati u tqiesu raġonevoli meta titqies id-dejta rilevanti dwar xejriet storiċi, previżjonijiet ta' partijiet terzi u bidliet magħrufa fl-ambjent kompetittiv f'dak iż-żmien. Dawn is-suppożizzjonijiet għalhekk ma tqisux bħala li joffru riskju sinifikanti negattiv għall-esekuzzjoni tal-pjan 4XNG.
(85)
F'dak li jirrigwarda d-dubji tal-Kummissjoni fid-deċiżjoni tal-ftuħ rigward il-karattru ottimist ta' muturi speċifiċi fil-pjan 4XNG (pereż. it-tkabbir tas-suq f'ASK, il-previżjonijiet dwar il-PDG u inflazzjoni ta' 0 % għall-perjodu 2015-17), l-informazzjoni mressqa mid-Danimarka, l-Isvezja u mill-Grupp SAS matul l-investigazzjoni formali tindika li dawn l-istimi ħadu kont partikolari tas-swieq prinċipali li fihom SAS hija attiva. Dan kien jinkludi l-esponiment aktar qawwi tal-kumpanija lejn it-Tramuntana iktar milli lejn in-Nofsinhar tal-Ewropa, kif ukoll l-esponiment tagħha fis-suq Asjatiku u dak tal-Istati Uniti. Is-sottomissjonijiet jindikaw, barra minn dan, li l-kost stmat ta' inflazzjoni ta' 0 % fis-sena għall-perjodu 2015-17 huwa l-effett nett ta' rata sottostanti ta' inflazzjoni ta' 2 % kull sena (konformi mal-livell ta' inflazzjoni stmat tal-UE) u s-suppożizzjoni li jkun possibbli li dan jiġi newtralizzat permezz ta' miżuri ġodda ta' ffrankar.
(86)
Fir-rigward tan-nuqqas ta' ttestjar tas-sensittività fl-analiżi IRR ippreżentata fir-rapport CITI (ara l-paragrafu 35 hawn fuq), kif ukoll it-tħassib inizjali tal-Kummissjoni dwar l-impatt potenzjali ta' xenarji inqas ottimisti, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni addizzjonali mid-Danimarka u l-Isvezja fis-sottomissjonijiet tagħhom dwar id-deċiżjoni ta' ftuħ dwar il-livell ta' analiżi tas-sensittività li saret. F'dan ir-rigward, Goldman Sachs ippreżentaw firxa ta' testijiet tas-sensittività matul l-iżvilupp tal-pjan 4XNG għall-perjodu minn Ġunju sa Settembru 2012. Analiżi riveduta f'Settembru 2012 indikat li SAS ma kinitx se tispiċċa mingħajr flus anke taħt l-effett tax-xenarji negattivi ppreżentati, jiġifieri f'kull każ analizzat, il-likwidità ta' SAS kienet tibqa' fuq it-tarf ta' isfel tal-kuritur tal-RCF. Madankollu, biex tinżamm il-fiduċja fis-suq, tqies li kien meħtieġ pjan ta' emerġenza ta' likwidità u li l-RCF baqgħet l-aktar għażla realistika għal tali riżerva ta' likwidità.
(87)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tinnota r-rieżamijiet finanzjarji suċċessivi mwettqa fuq il-pjan 4XNG (inklużi analiżi estensivi u ttestjar ta' diversi fażijiet tal-pjan). Il-Kummissjoni tinnota wkoll it-talbiet riżultanti tal-Istati biex jitnaqqsu r-riskji ta' implimentazzjoni u jinkiseb pjan ta' ristrutturar konsolidat qabel id-dħul fl-RCF il-ġdida. Azzjonijiet bħal dawn jidher li huma f'konformità ma' dawk ta' investitur privat prudenti. Minkejja dan, għad irid jiġi kkunsidrat jekk it-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida kinux konformi ma' dak li investitur tas-suq privat, fl-istess pożizzjoni bħal l-Istati, jiġifieri bħala azzjonisti eżistenti fil-kumpanija, kien jaċċetta.
(88)
Id-Danimarka, l-Isvezja u l-Grupp SAS spjegaw li karatteristika speċifika tas-settur tal-linji tal-ajru hija l-ħtieġa li jinżamm livell għoli ta' stat ta' tħejjija finanzjarja biex tinżamm il-fiduċja tal-konsumaturi u tal-partijiet interessati fl-abilità li l-ażjenda tkompli topera. Meta jitqiesu d-diffikultajiet finanzjarji li kellha qudiemha SAS fl-2012 u s-sitwazzjoni ta' likwidità prevalenti f'dak iż-żmien, motivazzjoni probabbli għall-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida, bħala azzjonisti ta' SAS, kien li jiġi evitat telf akbar jew falliment f'każ ta' nuqqas ta' likwidità fuq il-kumpanija.
(89)
F'dan ir-rigward, l-Istati jidhru li aċċettaw elementi mir-rakkomandazzjonijiet mill-konsulenti finanzjarji indipendenti meta kienu qed jiffinalizzaw it-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida. Tabilħaqq, jidher li t-termini u l-kundizzjonijiet tal-RCF il-ġdida kienu kollettivament mmirati lejn li jittaffew ir-riskji kummerċjali ewlenin identifikati. Pereżempju, kif innutat fil-paragrafu 84 above, kundizzjoni kruċjali preċedenti għall-implimentazzjoni tal-RCF il-ġdida kienet l-eżekuzzjoni b'suċċess ta' ftehimiet kollettivi ġodda mal-ekwipaġġi tat-titjira. Barra minn hekk, il-kundizzjonijiet ta' ġbid applikabbli għall-Faċilità B dehru li jagħmluha improbabbli ħafna li setgħet tinġibed qabel Marzu 2015 (36). Il-pattijiet finanzjarji mehmuża mal-RCF il-ġdida ġew ukoll strutturati b'tali mod li, sakemm SAS kienet kapaċi teżegwixxi l-projezzjonijiet finanzjarji ewlenin li jinsabu fil-pjan 4XNG, hija ma kienx ikollha aċċess għall-RCF jew kien ikollha tħallas lura kwalunkwe ammont miġbud fuq RCF f'dak il-mument (37).
(90)
Minbarra l-osservazzjonijiet ta' hawn fuq, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni addizzjonali dwar l-adegwatezza tal-kollateral sottostanti għall-RCF il-ġdida. F'rapport datat Mejju 2012, […] ipprovdiet valwazzjoni indipendenti ta' Widerøe u ċerti assi tanġibbli (inklużi magni ta' riżerva, ajruplani relevanti, għadd ta' proprjetajiet iżgħar u xi tagħmir) li ntużaw sussegwentement bħala garanzija għall-RCF il-ġdida. Filwaqt li l-enfasi kienet fuq Widerøe, bħala l-aktar assi importanti fil-pakkett ta' garanzija, u l-valutazzjoni tal-assi l-oħra kienet ibbażata fuq informazzjoni aktar limitata, il-valwazzjoni globali kienet timplika valur totali tal-assi ta' madwar SEK [1-4] - [3-6] biljun. Il-valur totali stmat tal-assi suġġett għall-garanziji b'hekk kien jaqbeż id-daqs tal-Faċilità A. Skont id-Danimarka u l-Isvezja, dan tqies biżżejjed komdu mis-selliefa tal-RCF il-ġdida peress li, kif intqal hawn fuq, il-probabbiltà li SAS qatt tiġbed mill-Faċilità B kienet titqies bħala negliġibbli.
(91)
Ir-riskju finanzjarju reali assoċjat mal-RCF il-ġdida kompla jittaffa minn dispożizzjonijiet dwar ħlas minn qabel obbligatorju u/jew il-kanċellazzjoni tal-impenji taħt l-RCF il-ġdida, f'każ li SAS iċċedi ċerti assi jew tidħol f'opzjonijiet oħra ta' finanzjament. Tali ħlas minn qabel u dispożizzjonijiet ta' kanċellazzjoni kellhom l-effett li jnaqqsu t-telf potenzjali tul iż-żmien. Fil-fatt, bħala riżultat tal-bejgħ ta' Widerøe, u skont ftehim li daħal fis-seħħ ma' dak il-bejgħ f'Settembru 2013 (ara l-paragrafu 31 hawn fuq), id-daqs globali tal-RCF il-ġdida tnaqqas minn SEK 3,5 biljun għal SEK 2 biljun.
(92)
Għalhekk jidher li ttieħdet ġabra ta' miżuri komprensivi u koerenti, speċifikament immirati sabiex tiġi żgurata l-vijabbiltà kontinwa ta' SAS matul il-perjodu 2012-15 u biex jiġu limitati r-riskji finanzjarji marbuta mal-RCF il-ġdida.
(93)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tagħraf il-ħtieġa li tikkunsidra jekk investitur privat komparabbli, li jkun qed jaffaċċja ċirkostanzi simili bħall-Istati (jiġifieri bħala azzjonisti eżistenti f'SAS), setax iħossu inċentivat biex jipprovdi l-miżura inkwistjoni lill-benefiċjarju. Għal dan l-għan, huwa utli wkoll li jiġu kkunsidrati sitwazzjoni kontrafattwali li jqumu fin-nuqqas tal-miżura li qed tiġi pprovduta.
(94)
F'dan ir-rigward, id-Danimarka, l-Isvezja u l-Grupp SAS jsostnu li s-sottomissjonijiet tagħhom dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ li l-falliment kien ikun probabbli kieku l-RCF il-ġdida ma kinitx tkun disponibbli fl-2012. Skont id-Danimarka u l-Isvezja, dan kien jikkorrispondi għal telf kombinat ta' SEK 1 044 miljun għall-Istati, jiġifieri l-valur tal-ishma aggregata tagħhom. Konsiderazzjoni oħra kienet ukoll relatata mal-prospett li jiġi ċedut qligħ kapitali possibbli fil-futur bl-implimentazzjoni b'suċċess tal-pjan 4XNG. B'paragun ma' dan, id-Danimarka u l-Isvezja jistmaw fis-sottomissjonijiet tagħhom li kieku SAS waqgħet f'inadempjenza mal-RCF il-ġdida, it-telf kombinat possibbli li kien jirriżulta mis-sehem azzjonarju kollettiv tal-Istati u l-kontribuzzjonijiet tagħhom għall-RCF kienu jkunu, fl-aktar xenarju estrem, fir-reġjun ta' SEK [1 000-3 000] miljun (38).
(95)
Konsegwentement, fil-każ ta' falliment ta' SAS, it-telf addizzjonali possibbli assoċjati mal-parteċipazzjoni tal-Istati fl-RCF il-ġdida (jiġifieri madwar SEK 447,5 miljun ibbażati fuq l-eżempju illustrattiv tad-Danimarka u l-Iżvezja) jidher relattivament limitat meta mqabbel mat-telf li kien xorta jakkumula fir-rigward tas-sehem azzjonarju tal-Istati. Meta jitqabbel dan it-tibdil inkrimentali relattivament limitat fix-xenarju negattiv (ta' falliment) tal-Istati mal-effetti pożittivi potenzjali għall-Istati minn eżekuzzjoni b'suċċess tal-pjan 4XNG, jidher li tiġi sostnuta ulterjorment id-deċiżjoni tal-Istati li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida. Fl-aktar xenarju ottimist “każ bażi”, ir-rapport CITI ippreżenta stima ta' qligħ kapitali potenzjali għall-Istati ta' SEK [7 000-12 000] miljun b'kollox. Madankollu, filwaqt li l-Kummissjoni esprimiet xi riżervi fid-deċiżjoni tal-ftuħ tagħha rigward il-karattru ottimist ta' dawn il-projezzjonijiet tat-tkabbir, hija tirrikonoxxi l-possibbiltà li, anki skont xenarji aktar konservattivi, il-qligħ kapitali potenzjali fix-xenarju pożittiv xorta seta' eċċeda t-telf potenzjali fix-xenarju negattiv.
(96)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tinnota l-valutazzjoni ta' tar-riskju/benefiċċju ta' hawn fuq, kif ukoll l-analiżi u l-ittestjar estensivi tal-pjan 4XNG, il-verifiki addizzjonali pprovduti fuq il-kollateral sottostanti, (39) id-dispożizzjonijiet ta' kanċellazzjoni u ta' ħlas minn qabel li jnaqqsu t-telf potenzjali tul iż-żmien (40) u d-diversi miżuri oħra varji għat-trażżin tar-riskji inkorporati fit-termini tal-RCF il-ġdida (41). Jekk jiġi kkunsidrat dak ta' hawn fuq, id-deċiżjoni tal-Istati li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida jidher li hi konsistenti mal-azzjonijiet ta' operatur privat li jaġixxi bil-ħsieb li jikiseb redditu normali tas-suq meta titqies is-sitwazzjoni speċifika tal-kumpanija f'dak il-mument.
(97)
B'żieda ma' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-Istati, fil-pożizzjoni tagħhom bħala azzjonisti eżistenti f'SAS, kienu ggwidati minn prospetti raġonevoli u realistiċi ta' profitabilità meta ddeċidew li jipparteċipaw fl-RCF il-ġdida flimkien ma' KAW u l-banek selliefa matul il-perjodu Diċembru 2012-Marzu 2014. Din il-parteċipazzjoni b'hekk ma kienet tagħti l-ebda vantaġġ lil SAS skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
7.3. Konklużjoni dwar il-preżenza ta' għajnuna mill-Istat
(98)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-parteċipazzjoni tad-Danimarka u l-Isvezja fl-RCF il-ġdida ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal- Artikolu 107(1) TFUE.
(99)
Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni tinnota li d-Danimarka u l-Isvezja qablu li jkollhom din id-deċiżjoni adottata u nnotifikata bl-Ingliż.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-iffinanzjar ta' Scandinavian Airlines permezz tal-Faċilità ta' Kreditu Rinnovabbli li r-Renju tad-Danimarka u r-Renju tal-Isvezja implimentaw f'Diċembru 2012 ma tikkostitwixxix għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tad-Danimarka u lir-Renju tal-Isvezja.
Magħmul fi Brussell, id-9 ta' Lulju 2014.