РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 651/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 юни 2014 година
за обявяване на някои категории помощи за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 4 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета от 7 май 1998 г. по прилагането на членове 92 и 93 от Договора за създаване на Европейската общност към някои категории хоризонтална държавна помощ (1), и по-специално член 1, параграф 1, букви а) и б) от него,
след консултации с Консултативния комитет по държавните помощи,
като има предвид, че:
(1)
Финансирането от държавата, което отговаря на критериите по член 107, параграф 1 от Договора, представлява държавна помощ и Европейската комисия трябва да бъде уведомена за него в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора. Независимо от това, в съответствие с член 109 от Договора Съветът може да определи някои категории помощи, които са освободени от това задължение за уведомяване. В съответствие с член 108, параграф 4 от Договора Комисията може да приема регламенти относно тези категории държавни помощи. С Регламент (ЕО) № 994/98 на Комисията се предоставят правомощия да обяви в съответствие с член 109 от Договора, че при определени условия следните категории могат да бъдат освободени от задължението за уведомяване: помощи за малки и средни предприятия (МСП), помощи за научноизследователска и развойна дейност, помощи за опазване на околната среда, помощи за трудова заетост и обучение и помощи, отговарящи на картата за предоставяне на регионални помощи, одобрена от Комисията за всяка държава членка. Въз основа на това Комисията прие Регламент (ЕО) № 800/2008 (2). Първоначално Регламент (ЕО) № 800/2008 трябваше да се прилага до 31 декември 2013 г., но този срок на прилагане беше удължен с Регламент (ЕС) № 1224/2013 на Комисията от 29 ноември 2013 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 800/2008 по отношение на периода на неговото прилагане (3) и понастоящем изтича на 30 юни 2014 г. На 22 юли 2013 г. Регламент (ЕО) № 994/98 беше изменен с Регламент (ЕС) № 733/2013 на Съвета от 22 юли 2013 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 994/98 по прилагането на членове 92 и 93 от Договора за създаване на Европейската общност към някои категории хоризонтална държавна помощ (4), като на Комисията бяха дадени правомощия да разшири обхвата на груповото освобождаване с нови категории помощи, за които могат да бъдат определени ясни условия за съвместимост. Тези нови категории групово освободени помощи включват: помощи за отстраняване на щети, причинени от някои природни бедствия, социални помощи за транспорт за живеещите в отдалечени региони, помощи за широколентови инфраструктури, помощи за иновации, помощи за култура и опазване на културното наследство, помощи за спортни инфраструктури и многофункционални инфраструктури за отдих. Ако придобие достатъчно допълнителен практически опит, който да ѝ позволи да изготви оперативни критерии за освобождаване, гарантиращи предварителната съвместимост на други категории помощи, Комисията ще преразгледа приложното поле на настоящия регламент с цел да включи някои видове помощи в тези области. По-специално, Комисията възнамерява да разработи критерии за пристанищните и летищните инфраструктури до декември 2015 г.
(2)
Със своето Съобщение относно модернизирането на държавната помощ на ЕС (МДП) (5) Комисията започна по-широк преглед на правилата за държавната помощ. Основните цели на това модернизиране са: i) постигането на устойчив, интелигентен и приобщаващ растеж в рамките на конкурентен вътрешен пазар, като същевременно се допринася за усилията на държавите членки за по-ефективно използване на публичните финанси; ii) съсредоточаването на предварителния контрол на Комисията на мерките за помощ върху случаите с най-голямо въздействие върху вътрешния пазар и същевременно укрепването на сътрудничеството между държавите членки в правилата за държавните помощи; и iii) опростяването на правилата и ускоряването на вземането на по-добре информирани и по-стабилни решения въз основа на ясна икономическа обосновка, общ подход и ясни задължения. Прегледът на Регламент (ЕО) № 800/2008 представлява централен елемент от МДП.
(3)
С настоящия регламент се цели да бъдат определени по-добре приоритетите на дейностите по правоприлагането в областта на държавните помощи и да бъде постигнато по-голямо опростяване. Той има за цел също така да доведе до по-голяма прозрачност, по-ефективно оценяване и контрол на спазването на правилата за държавните помощи на национално равнище и на равнище Европейски съюз, като в същото време се съхраняват институционалните компетенции на Комисията и държавите членки. В съответствие с принципа на пропорционалност настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(4)
Опитът на Комисията в прилагането на Регламент (ЕО) № 800/2008 ѝ даде възможност да определи по-добре условията, при които някои категории помощи могат да бъдат считани за съвместими с вътрешния пазар, и да разшири обхвата на груповото освобождаване. Освен това този опит показа нуждата от подобряване на прозрачността и засилване на контрола и от подходящо оценяване на особено широкомащабни схеми с оглед на тяхното въздействие върху конкуренцията на вътрешния пазар.
(5)
Общите условия за прилагане на настоящия регламент следва да бъдат определени въз основа на набор от общи принципи, с които да се гарантира, че помощите обслужват цел от общ интерес, имат ясен стимулиращ ефект, са уместни и пропорционални, предоставят се при пълна прозрачност, подлежат на контролен механизъм и на редовна оценка и не се отразяват неблагоприятно на условията за търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(6)
Помощите, които отговарят на всички условия, определени в настоящия регламент, а именно на общите условия и на специалните условия за отделните категории помощи, следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване, установено в член 108, параграф 3 от Договора.
(7)
За държавните помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, които не попадат в приложното поле на настоящия регламент, следва да продължи да се прилага задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. Настоящият регламент не засяга възможността държавите членки да уведомяват за помощи, чиито цели съответстват на целите, поставени в настоящия регламент.
(8)
С оглед на по-голямото потенциално въздействие на големите схеми върху търговията и конкуренцията, схемите за помощ, чиито среден годишен бюджет за държавни помощи надхвърля праг, основаващ се на абсолютна стойност, по-принцип би следвало да подлежат на оценка на държавната помощ. С оценката следва да се провери дали хипотезите и условията, върху които се основава съвместимостта на схемата, са се осъществили, и каква е резултатността на мярката за помощ с оглед на нейните общи и конкретни цели. Тя следва също така да предоставя ориентировъчна информация по отношение на въздействието на схемата върху конкуренцията и търговията. С цел гарантирането на равно третиране оценката на държавната помощ следва да се извърши въз основа на план за оценка, одобрен от Комисията. Въпреки че обикновено този план следва да бъде изготвен към момента на изготвянето на схемата и одобрен своевременно, за да позволи привеждането на схемата в действие, това не е възможно във всички случаи. Затова, за да не се забави влизането в сила на тези схеми, настоящият регламент ще се прилага за тях за максимален период от шест месеца. След одобрението на плана за оценка Комисията може да реши да удължи този период. За тази цел Комисията следва да бъде уведомена за плана за оценка в срок до 20 работни дни след влизане в сила на схемата. Освен това в изключителни случаи Комисията може да реши, че поради особеностите на случая оценка не е необходима. Комисията следва да получи от държавата членка необходимата информация, за да може да разгледа плана за оценка и да поиска своевременно допълнителна информация, за да даде възможност на държавата членка да попълни липсващите елементи, което ще позволи на Комисията да вземе решение. Тъй като този процес е нов, Комисията ще предостави в отделен документ подробни насоки относно процедурата, която ще се прилага през шестмесечния период за одобряване на плана за оценка, и съответните формуляри, чрез които трябва да се предават плановете за оценка. Измененията на схеми, които подлежат на оценка и които не представляват изменения, които не могат да повлияят на съвместимостта на схемите за помощ по смисъла на настоящия регламент или не могат съществено да повлияят на съдържанието на одобрения план за оценка, следва да се оценяват предвид резултата от тази оценка и да бъдат изключени от приложното поле на настоящия регламент. Следва да се счита, че по принцип измененията с чисто формален или административен характер и измененията, извършени в рамките на мерки, които са съфинансирани от ЕС, не влияят съществено на съдържанието на одобрения план за оценка.
(9)
Настоящият регламент следва да не се прилага за помощи, обвързани с условието да се използват местни за сметка на вносни продукти, както и за помощи за дейности, свързани с износ. В частност той следва да не се прилага за помощи за финансиране на изграждането и функционирането на дистрибуторска мрежа в други страни. Помощите за покриване на разходи за участие в търговски панаири или за проучвания или консултантски услуги, необходими за пускането на нов или на вече съществуващ продукт на нов пазар в друга държава членка или в трета държава, обикновено не представляват помощи за дейности, свързани с износ.
(10)
Настоящият регламент следва да се прилага по принцип в повечето сектори на икономиката. Въпреки това в някои сектори, като например в сектора на рибарството и аквакултурите и в сектора на първичното селскостопанско производство, неговото приложно поле следва да бъде ограничено с оглед на прилагащите се в тях специални правила.
(11)
Настоящият регламент следва да се прилага по отношение на преработката и продажбата на селскостопански продукти, стига да са спазени някои условия. За целите на настоящия регламент за преработка и продажба не следва да се считат дейностите, осъществявани на място в земеделското стопанство по приготвяне на продукта за неговата първа продажба, първата продажба от първичния производител на прекупвачи или преработватели и всички дейности, свързани с подготовката на продукта за първа продажба.
(12)
Настоящият регламент не следва да се прилага за помощи, които имат за цел да улеснят закриването на неконкурентоспособни въглищни мини, което попада в приложното поле на Решение на Съвета от 10 декември 2010 г. относно държавната помощ за улесняване на закриването на неконкурентоспособни въглищни мини (6). Настоящият регламент следва да се прилага за други видове помощи в сектора на въгледобива с изключение на регионалните помощи.
(13)
Комисията следва да гарантира, че разрешената помощ не се отразява неблагоприятно на условията за търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Следователно помощите в полза на бенефициери, които са обект на неизпълнено разпореждане за възстановяване в резултат на предходно решение на Комисията, с което дадена помощ се обявява за неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар, следва да бъдат изключени от приложното поле на настоящия регламент, с изключение на схемите за помощ за отстраняване на щети, причинени от някои природни бедствия.
(14)
Помощите, предоставени на предприятия в затруднено положение, следва да бъдат изключени от приложното поле на настоящия регламент, тъй като те следва да бъдат оценявани съгласно Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднено положение от 1 октомври 2004 г. (7), чийто срок на прилагане беше удължен със Съобщение на Комисията относно удължаване на прилагането на насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение от 1 октомври 2004 г. (8), или съгласно последващите ги насоки, за да се предотврати тяхното заобикаляне, с изключение на схемите за помощ за отстраняване на щети, причинени от някои природни бедствия. За да се осигури правна сигурност, е целесъобразно да бъдат определени ясни критерии, които не изискват оценка на всички особености на положението на дадено предприятие, за да се установи дали то може да се счита за предприятие в затруднено положение за целите на настоящия регламент.
(15)
Прилагането на правилата за държавните помощи зависи до голяма степен от сътрудничеството на държавите членки. Затова държавите членки следва да предприемат всички необходими мерки, за да гарантират спазването на настоящия регламент, включително съответствието на индивидуалните помощи, предоставени в рамките на групово освободени схеми.
(16)
Поради свързания с тях голям риск от нарушаване на условията за търговия, помощите с голям размер, предоставени поотделно или кумулативно, подлежат на задължението за уведомяване и на оценка от страна на Комисията. Поради това за всяка категория помощи, попадаща в приложното поле на настоящия регламент, следва да се определят прагове на равнища, при които се вземат предвид категорията на съответната помощ и нейното предполагаемо въздействие върху условията за търговия. За всички помощи, предоставени над тези прагове, следва да продължи да се прилага задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора. Не се разрешава заобикаляне на праговете, определени в настоящия регламент, посредством изкуствено разделяне на схеми или проекти за помощ на няколко схеми или проекта за помощ с подобни характеристики, цели или бенефициери.
(17)
За да се гарантират прозрачността, равното третиране и ефективният контрол, настоящият регламент следва да се прилага само по отношение на помощи, за които е възможно предварително да се изчисли с точност брутният еквивалент на безвъзмездна помощ, без да се налага извършването на оценка на риска („прозрачни помощи“). За някои специфични инструменти за помощ, като например заеми, гаранции, данъчни мерки, мерки за рисково финансиране, и по-специално възстановяеми аванси, в настоящия регламент следва да се определят условията, при които те могат да се разглеждат като прозрачни. Вливането на капитал не следва да се счита за прозрачна помощ, без да се засягат някои специфични условия относно рисковото финансиране и помощите за стартиращи предприятия. Помощите под формата на гаранции следва да се считат за прозрачни, ако брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на годишните минимални премии, определени за съответния вид предприятие. За малките и средните предприятия (МСП) в Известието на Комисията за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавна помощ под формата на гаранции (9) са посочени равнища на годишни премии, над които държавните гаранции не се разглеждат като помощи.
(18)
За да се гарантира, че помощта е необходима и представлява стимул за по-нататъшното развитие на дейности и проекти, помощите за дейности, които бенефициерът би предприел при всички случаи дори и без помощта, не следва да бъдат включени в обхвата на настоящия регламент. Помощите следва да се освобождават от задължението за уведомяване по смисъла на настоящия регламент само в случаите, когато работата по подпомагания проект или дейност е започнала, след като бенефициерът е подал писмено заявление за помощ.
(19)
Що се отнася до помощите ad hoc, обхванати от настоящия регламент, които се предоставят на бенефициер, който е голямо предприятие, държавата членка следва да гарантира, че освен че изпълнява условията, свързани със стимулиращия ефект, които се прилагат за бенефициери, които са МСП, бенефициерът в свой вътрешен документ е анализирал жизнеспособността на подпомагания проект или подпомаганата дейност с помощта и без нея. Държавата членка следва да провери дали този вътрешен документ потвърждава наличието на съществено нарастване на обхвата на проекта или дейността, съществено увеличение на общата сума, изразходвана от бенефициера за подпомагания проект или подпомаганата дейност, или съществено ускорение в изпълнението на съответния проект или съответната дейност. Счита се, че регионалните помощи имат стимулиращ ефект, ако инвестиционният проект не би бил осъществен в съответния подпомаган регион без помощта.
(20)
Автоматичните схеми за помощ под формата на данъчни предимства следва и в бъдеще да подлежат на специално условие за стимулиращ ефект с оглед на факта, че този вид помощи се предоставя в съответствие с процедури, които се различават от процедурите за други категории помощи. Тези схеми следва да са били приети преди започване на работите по подпомагания проект или подпомаганата дейност. Това условие обаче не следва да се прилага в случай на последващи фискални схеми, при условие че дейността вече е била включена в предходните фискални схеми под формата на данъчни предимства. За оценката на стимулиращия ефект на тези схеми от решаващо значение е моментът, в който данъчната мярка е била включена за първи път в оригиналната схема, която впоследствие е заменена с последващата схема.
(21)
Що се отнася до регионалните оперативни помощи, регионалните помощи за градско развитие, помощите за МСП за достъп до финансиране, помощите за наемане на работещи в неравностойно положение, помощите за наемане на работещи с увреждания, помощите за компенсиране на допълнителните разходи, свързани с наемането на работещи с увреждания, помощите под формата на намаления на данъците за околната среда, помощите за отстраняване на щети, причинени от някои природни бедствия, социалните помощи за транспорт за живеещите в отдалечени региони и помощите за култура и опазване на културното наследство, изискването за наличие на стимулиращ ефект не се прилага или се предполага, че е изпълнено, ако са изпълнени специфичните условия, предвидени за тези категории помощи в настоящия регламент.
(22)
За да се гарантира, че помощта е пропорционална и ограничена до необходимия размер, при възможност, максималните размери на помощта следва да бъдат изразени като интензитети на помощта по отношение на съвкупност от допустими разходи. В случаите, в които максималният интензитет на помощта не може да се определи, защото не могат да бъдат установени допустимите разходи, или за да бъдат предоставени по-прости инструменти за по-малки суми, следва да се определят номинални максимални интензитети на помощта, за да се осигури пропорционалността на мерките за помощ. Предвид опита на Комисията интензитетът на помощта и праговете за размера на помощта следва да бъдат определени на равнища, при които се постига възможно най-малко нарушаване на конкуренцията в подпомагания сектор и в същото време по подходящ начин се разрешава проблемът, свързан с пазарната неефективност или със сближаването. По отношение на регионалните инвестиционни помощи интензитетът на помощта следва да съответства на стойностите за интензитета на помощта, допустими съгласно картите на регионалните помощи.
(23)
При изчисляването на интензитета на помощта се включват само допустимите разходи. По смисъла на регламента от задължението за уведомяване не следва да бъдат освободени помощи, надхвърлящи съответния интензитет на помощта в резултат на включването на недопустими разходи. Определянето на допустимите разходи следва да бъде подкрепено с ясни, конкретни и актуални документни доказателства. Всички използвани данни следва да бъдат събрани преди приспадането на данъци или други такси. Помощи, предоставяни на няколко части, следва да се сконтират към тяхната стойност към момента на предоставянето им. Допустимите разходи следва също да бъдат сконтирани до тяхната стойност към момента на предоставянето на помощта. Лихвеният процент, който се използва за сконтиране и за изчисляване на размера на помощта за помощи, които не са под формата на безвъзмездни средства, следва да бъде сконтовият процент и съответно референтният процент към датата на предоставяне на помощта, както е посочено в Съобщението на Комисията относно преразглеждането на метода за определяне на референтните и сконтовите лихвени проценти (10). Когато помощта е предоставена чрез данъчни предимства, сконтирането на отделните траншове помощ следва да се извърши въз основа на сконтовите проценти, приложими към различните дати, на които влизат в сила данъчните предимства. Използването на помощи под формата на възстановяеми аванси следва да бъде насърчавано, тъй като тези инструменти за споделяне на риска благоприятстват засилването на стимулиращия ефект на помощта. Следователно е целесъобразно да се въведе правилото, че когато помощта е предоставена под формата на възстановяеми аванси, приложимите интензитети на помощта, определени в настоящия регламент, могат да бъдат увеличени, с изключение на регионалните помощи, тъй като те могат да бъдат предмет на освобождаване само ако съответстват на одобрените карти.
(24)
В случай на данъчни предимства върху бъдещи данъци приложимият сконтов процент и точният размер на траншовете помощ може да не са предварително известни. В такива случаи държавите членки следва предварително да определят лимит на сконтираната стойност на помощта в съответствие с приложимия интензитет на помощта. Впоследствие, когато размерът на транша от помощта стане известен на определена дата, сконтирането може да се извърши въз основа на сконтовия процент, приложим към тази дата. Сконтираната стойност на всеки транш от помощта следва да се приспадне от общия размер на лимита (лимитирания размер).
(25)
За да се установи дали са спазени праговете за уведомяване и максималните интензитети на помощ, определени в настоящия регламент, следва да се вземе предвид общата сума на мерките за държавна помощ за подпомаганата дейност или подпомагания проект. Освен това в настоящия регламент следва да бъдат посочени обстоятелствата, при които е разрешено натрупване на различните категории помощи. Помощите, освободени от задължението за уведомяване в съответствие с настоящия регламент, и всички други съвместими помощи, освободени в съответствие с друг регламент или одобрени от Комисията, могат да се натрупват доколкото тези мерки са свързани с различни установими допустими разходи. Когато различни източници на помощ са свързани със същите напълно или частично съвпадащи установими допустими разходи, натрупване следва да бъде разрешено до най-високия интензитет или размер на помощта, приложими за тази помощ съгласно настоящия регламент. Настоящият регламент следва да съдържа също така специални правила за натрупване на мерки за помощ с установими допустими разходи и без установими допустими разходи, натрупване с помощ de minimis и с помощ в полза на работещи с увреждания. Често пъти помощите de minimis не се предоставят или не са свързани със специфични установими допустими разходи. В такъв случай следва да е възможно помощите de minimis да се натрупват свободно с държавни помощи, освободени от задължението за уведомяване по силата на настоящия регламент. Въпреки това, когато помощите de minimis са предоставени в подкрепа на същите установими допустими разходи като държавните помощи, освободени от задължението за уведомяване по силата на настоящия регламент, те следва да могат да се натрупват само до максималния интензитет на помощта, както е посочен в глава III от настоящия регламент.
(26)
Финансирането от Съюза, управлявано централно от институциите, агенциите, съвместните предприятия или други органи на Съюза, което не е пряко или косвено под контрола на държавите членки, не представлява държавна помощ. Когато такова финансиране от Съюза е съчетано с държавна помощ, само тази държавна помощ следва да бъде взета предвид при проверката за спазването на праговете за уведомяване и максималните интензитети на помощта, при условие че общият размер на публичното финансиране, предоставено във връзка с едни и същи допустими разходи, не надхвърля най-благоприятния процент на финансиране, установен с приложимите правила на законодателството на Съюза.
(27)
С оглед на принципната забрана за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора е от важно значение всички страни да могат да проверят дали дадена помощ е предоставена в съответствие с приложимите правила. Следователно прозрачността на държавната помощ е от изключително важно значение за правилното прилагане на правилата в Договора и тя води до по-добро спазване, по-голяма отчетност, партньорски проверки и в крайна сметка до по-ефективни публични разходи. За да се гарантира прозрачност, от държавите членки следва да се изисква създаването на подробни уебсайтове за държавна помощ на регионално или национално равнище, в които се представя обобщена информация относно всяка мярка за помощ, която е освободена от задължението за уведомяване по смисъла на настоящия регламент. Това задължение следва да бъде условие за съвместимостта на индивидуалните помощи с вътрешния пазар. Като се спазва стандартната практика относно публикуването на информация в съответствие с Директива 2013/37/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за изменение на Директива 2003/98/ЕО относно повторната употреба на информацията в обществения сектор (11), следва да се използва стандартен формуляр, който позволява търсенето, изтеглянето и лесното публикуване на информация в интернет. Връзките към уебсайтовете за държавни помощи на всички държави членки следва да бъдат публикувани на уебсайта на Комисията. В съответствие с член 3 от Регламент (ЕО) № 994/98, изменен с Регламент (ЕС) № 733/2013, обобщената информация за всяка мярка за помощ, освободена от задължението за уведомяване съгласно настоящия регламент, следва да се публикува на уебсайта на Комисията.
(28)
За да се гарантира ефективният контрол на мерките за помощ в съответствие с Регламент (ЕО) № 994/98, изменен с Регламент (ЕС) № 733/2013, е целесъобразно да бъдат определени изисквания по отношение на докладването на държавите членки относно мерките за помощ, освободени от задължението за уведомяване по силата на настоящия регламент, и относно прилагането на настоящия регламент. Целесъобразно е също така да се определят правила относно документирането от държавите членки на помощите, освободени от задължението за уведомяване съгласно настоящия регламент, с оглед на давностния срок, определен в член 15 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. относно определянето на подробни правила за прилагане на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (12).
(29)
За да се подобри ефективността на условията за съвместимост, определени в настоящия регламент, Комисията следва да може да отменя предимството на груповото освобождаване за бъдещи мерки за помощ в случай на неспазване на тези изисквания. Комисията следва да може да ограничи отмяната на груповото освобождаване до определени видове помощ, бенефициери или мерки за помощ, приети от някои органи, когато несъответствието с настоящия регламент засяга само ограничена група от мерки или някои органи. Тази целенасочена отмяна следва да предостави съразмерна корективна мярка, пряко свързана с установените несъответствия с настоящия регламент. В случай че не са спазени условията за съвместимост, посочени в глави I и III, предоставената помощ не е обхваната от настоящия регламент и следователно представлява неправомерна помощ, която подлежи на проверка от страна на Комисията по съответната процедура, определена в Регламент (ЕО) № 659/1999. При неспазване на изискванията от глава II отмяната на груповото освобождаване по отношение на бъдещите мерки за помощ не засяга факта, че мерките в миналото, съвместими с настоящия регламент, са били обект на групово освобождаване.
(30)
С цел премахване на различията, които могат да доведат до нарушаване на конкуренцията, и за улесняване на координацията между различните инициативи на Съюза и националните инициативи за МСП, както и с цел постигане на по-голяма административна яснота и правна сигурност, определението за МСП, използвано за целите на настоящия регламент, следва да се основава на определението от Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението за микро-, малки и средни предприятия (13).
(31)
Като визират проблемите на необлагодетелстваните региони, регионалните помощи насърчават икономическото, социалното и териториалното сближаване на държавите членки и Съюза като цяло. Регионалните помощи имат за цел да подкрепят развитието на най-необлагодетелстваните региони, като с тях по устойчив начин се подпомагат инвестициите и създаването на работни места. В региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква а) от Договора, могат да бъдат предоставени регионални помощи за насърчаване на създаване на нови стопански обекти, разширяване на капацитета на съществуващи стопански обекти, диверсификация на продукцията на стопанските обекти или основна промяна на цялостния производствен процес в съществуващи стопански обекти. Като се има предвид, че в сравнение с МСП големите предприятия са засегнати в по-малка степен от регионалните проблеми, когато инвестират в региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква в) от Договора, регионалните помощи за големи предприятия следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване само за първоначални инвестиции в полза на нова стопанска дейност в тези региони.
(32)
Когато дадена схема за регионална помощ е насочена към ограничен брой сектори на икономиката, целта и вероятните въздействия от схемата могат да бъдат по-скоро секторни отколкото хоризонтални. Следователно секторните схеми не могат да бъдат освободени от задължението за уведомяване. Въпреки това, след като бъде уведомена за тях, Комисията може да оцени възможните положителни въздействия на тези схеми съгласно приложимите насоки или рамки и решения. По-специално такъв е случаят при схемите за помощ, които са свързани със стопански дейности в секторите въгледобив, корабостроене и транспорт. Освен това поради специфичните особености на секторите стоманодобив и производство на синтетични влакна се смята, че отрицателните ефекти от регионалните помощи в тези сектори не могат да бъдат компенсирани с положителните ефекти на сближаването. Поради тези причини в тези сектори предоставянето на регионални помощи не е разрешено. На последно място, туризмът и широколентовите инфраструктури играят важна роля в националните икономики и като цяло оказват особено положително въздействие върху регионалното развитие. Поради това схемите за регионална помощ, предназначени за туристически дейности и широколентови инфраструктури, следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване. Преработката и продажбата на селскостопански продукти също са тясно свързани с местните и регионалните икономики и следва да се възползват от груповото освобождаване.
(33)
Производството и дистрибуцията на енергия и енергийните инфраструктури се регулират от секторно законодателство за вътрешния пазар, което е отразено в критериите за гарантиране на съвместимостта на помощите в тези области с вътрешния пазар и на съгласуваността с политиките на Съюза в областта на опазването на околната среда и енергията. Регионалните помощи, предоставени в съответствие с раздел 1 от настоящия регламент, преследват цели, свързани с икономическото развитие и сближаването, и следователно подлежат на условия за съвместимост, които се различават в голяма степен. Поради това разпоредбите на настоящия регламент относно регионалните помощи следва да не се прилагат за мерките за производство и дистрибуция на енергия и енергийни инфраструктури.
(34)
Инвестициите, които дават възможност на предприятията да надхвърлят стандартите на Съюза за опазване на околната среда или да повишават равнището на опазване на околната среда при липсата на стандарти на Съюза, инвестициите за ранно адаптиране към бъдещи стандарти на Съюза, инвестициите за мерки за енергийна ефективност, в това число проекти за енергийна ефективност на сгради, инвестициите за саниране на замърсени обекти и помощите за проучвания в областта на околната среда не засягат пряко функционирането на енергийните пазари. В същото време тези инвестиции могат да допринесат за целите на регионалната политика и за целите на Европейския съюз в областта на енергията и опазването на околната среда. В тези случаи, в зависимост от основната цел, която се преследва със съответната мярка, могат да се прилагат както разпоредбите на настоящия регламент относно регионалните помощи, така и разпоредбите относно помощите за опазване на околната среда.
(35)
За да се избегне по-голямо предимство за капиталовото инвестиране в сравнение с инвестирането в трудови разходи, регионалните инвестиционни помощи следва да могат да се измерват въз основа на разходите за инвестицията или разходите за трудови възнаграждения за работните места, създадени пряко от инвестиционния проект.
(36)
Регионалните инвестиционни помощи следва да не са освободени от задължението за уведомяване, когато се предоставят на бенефициер, който е закрил същата или подобна дейност в Европейското икономическо пространство през двете години, предхождащи неговото заявление за регионална инвестиционна помощ, или който към момента на подаване на заявлението за помощ има конкретни планове да закрие такава дейност до две години след приключването на първоначалната инвестиция, за която е подадено заявлението за помощ, в съответния регион.
(37)
Комисията натрупа достатъчно опит в прилагането на член 107, параграф 3, букви а) и в) от Договора по отношение на регионалните оперативни помощи за компенсиране на допълнителни разходи за транспорт на стоки, произведени в най-отдалечените региони или в слабонаселените региони, и стоки, които подлежат на допълнителна обработка в тези региони, както и на допълнителните производствени и експлоатационни разходи (които не са допълнителни транспортни разходи), извършени от бенефициерите, установени в най-отдалечените региони. Поради риска от свръхкомпенсация за транспортните разходи, който е свързан с допълнителната подкрепа по програмите POSEI в селскостопанския сектор, и поради вероятността някои селскостопански продукти да се произвеждат на алтернативно място селскостопанският сектор следва да бъде изключен от регионалните оперативни помощи за компенсиране на допълнителни транспортни разходи за стоки, произведени в най-отдалечените региони или в слабонаселените региони по смисъла на настоящия регламент. Регионалните оперативни помощи за компенсиране на допълнителни разходи в най-отдалечените региони, с изключение на допълнителните транспортни разходи, следва да се считат за съвместими с вътрешния пазар и да бъдат освободени от задължението за уведомяване в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора, единствено доколкото равнището на тези помощи е ограничено до 15 % от годишната брутна добавена стойност, създадена от бенефициера в съответния най-отдалечен регион, до 25 % от годишните разходи за труд, извършени от бенефициера в съответния най-отдалечен регион, или до 10 % от годишния оборот на бенефициера в съответния най-отдалечен регион. Когато помощта не надхвърля размера, получен чрез един от тези алтернативни методи за определяне на допълнителните оперативни разходи (които не са транспортни разходи), тя може да се счита за оправдана от гледна точка на приноса за регионалното развитие и пропорционална на трудностите, пред които са изправени предприятията в най-отдалечените региони.
(38)
Kато са насочени към разрешаване на голямото натрупване на икономически, екологични и социални проблеми в градските райони, разположени в подпомагани региони, които са определени в карта на регионалните помощи, помощите за градско развитие допринасят за икономическото, социалното и териториалното сближаване на държавите членки и на Европейския съюз като цяло. Пазарните неефективности, към които са насочени помощите за градско развитие, засягат условията за финансиране на градското развитие, липсата на интегриран подход за градско развитие, дефицита на финансиране, налагащ по-съществено мобилизиране на оскъдните публични ресурси, и необходимостта от възприемане на подход за съживяването на градските райони с по-голяма търговска насоченост. Следователно помощите за градско развитие в подкрепа на разработването на активни, интегрирани и устойчиви стратегии за участие в отстраняването на допълнителните проблеми, установени в подпомаганите региони, следва да бъдат включени в обхвата на груповото освобождаване.
(39)
Инвестициите, съответстващи на приоритетите на стратегията „Европа 2020“ (14) в областта на екологичните технологии и преминаването към икономика с ниски въглеродни емисии, които са предприети в подпомагани региони съгласно съответната карта на регионалните помощи, следва да отговарят на условията за получаване на помощи в по-голям размер чрез регионален бонус.
(40)
МСП играят ключова роля за създаването на работни места и, по-общо, представляват фактор за социална стабилност и икономическо развитие. Въпреки това тяхното развитие може да бъде възпрепятствано от пазарни неефективности, което ги изправя пред типични затруднения. Така например МСП често се сблъскват с трудности за получаване на рисков капитал или заеми поради нежеланието на някои финансови пазари да поемат рискове и предполагаемия малък размер на гаранциите, които тези предприятия могат да предложат. Ограничените ресурси, с които МСП разполагат, могат също да попречат на достъпа им до информация, по-специално по отношение на новите технологии и потенциалните пазари. Следователно, с цел да се улесни развитието на стопанските дейности на МСП, някои категории помощи следва да са освободени от задължението за уведомяване по силата на настоящия регламент, когато се предоставят в полза на МСП. Тези категории следва да включват по-специално инвестиционните помощи за МСП и помощите за участие на МСП в панаири.
(41)
МСП, участващи в проекти по цел „Европейско териториално сътрудничество“ (ЕТС), които попадат в приложното поле на Регламент (ЕС) № 1299/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно специални разпоредби за подкрепа от Европейския фонд за регионално развитие по цел „Европейско териториално сътрудничество“ (15), често се сблъскват със затруднения при финансирането на допълнителните разходи, свързани със сътрудничеството между партньори, разположени в различни региони и в различни държави членки или трети държави. Като се има предвид важното значение на ЕТС за политиката на сближаване поради това, че то осигурява рамка за изпълнението на съвместни действия и за обмен в областта на политиките между участници на национално, регионално и местно равнище от различни държави членки или трети държави, настоящият регламент следва да отстрани някои трудности, пред които са изправени проектите по ЕТС, с цел постигане на съответствие с правилата за държавните помощи. Свързаните с ЕТС проблеми, които настоящият регламент следва да разреши, засягат приложимия интензитет на регионалните помощи за проекти по ЕТС, разходите на МСП за сътрудничество, произтичащи от проектите по ЕТС, и задълженията за публикуване и предоставяне на информация, докладване и съхраняване на документи за целите на контрола.
(42)
Предвид специфичните затруднения и различия между МСП могат да се прилагат различни основни интензитети на помощта и различни премии.
(43)
От опита, натрупан при прилагането на Насоките на общността относно държавната помощ за насърчаване на инвестициите в рисков капитал в малките и средните предприятия (16), се вижда, че на пазара на рисков капитал в Съюза се наблюдават някои специфични неефективности, характерни за определени видове инвестиции, осъществени на различните етапи от развитието на предприятията. Тези пазарни неефективности се дължат на непълното съответствие между предлагането и търсенето на рисков капитал. В резултат на това обемът на предлагания на пазара рисков капитал може да бъде твърде ограничен, като предприятията не получават финансиране, макар да разполагат с добър бизнес модел и перспективи за растеж. Основната причина за неефективността на пазарите за рисков капитал, която засяга по-специално достъпа на МСП до капитал и която може да оправдае публичната намеса, е непълната или асиметрична информация. Тя засяга не само предоставянето на рисков капитал, но и препятства достъпа до дългово финансиране за някои МСП. Следователно мерките за рисково финансиране, които имат за цел да привлекат частен капитал за предоставяне на рисково финансиране на некотирани на фондовата борса МСП, засегнати от недостига на финансиране, и които гарантират, че решенията за финансиране са насочени към реализиране на печалба и финансовите посредници се управляват на търговски принцип, при определени условия следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване.
(44)
Помощите за стартиращи предприятия в полза на малки предприятия, помощите за алтернативни търговски платформи, специализирани в МСП, и помощите за проучвателни разходи в полза на МСП също следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване при определени условия.
(45)
Помощите за научноизследователска и развойна дейност и помощите за иновации могат да допринесат за устойчивия икономически растеж, повишаването на конкурентоспособността и нарастването на заетостта. Опитът при прилагането на Регламент (ЕО) № 800/2008 и Рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развойна дейност и иновации (17) показва, че пазарната неефективност може да попречи на пазара да достигне до оптималните обеми и да доведе до неефективност, свързана с външни ефекти, разпространение на обществени блага или знания, непълна и асиметрична информация и координационна и мрежова неефективност.
(46)
МСП могат да срещнат трудности при получаването на достъп до нови технологични разработки, трансфер на знания и висококвалифициран персонал. Чрез помощите за проекти за научноизследователска и развойна дейност, помощите за проучвания на осъществимостта и иновационни помощи за МСП, включително помощите за покриване на разходи за права на индустриална собственост за МСП, тези проблеми могат да бъдат разрешени и следователно тези помощи следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване при определени условия.
(47)
По отношение на помощите за проекти за научноизследователска и развойна дейност подпомаганата част от научноизследователския проект следва изцяло да попада в една от категориите фундаментални научни изследвания, индустриални научни изследвания или експериментално развитие. Когато един проект обхваща различни задачи, всяка задача следва да бъде класифицирана в една от тези категории или като непопадаща в нито една от тях. Разпределянето в дадена категория не следва непременно да се извършва по хронологичен ред, започвайки от фундаментални научни изследвания към дейности, по-близки до пазара. Съответно задача, която се провежда на по-късен етап от проекта, може да се определи като индустриално научно изследване. По подобен начин дейност, която се провежда на по-ранен етап, може да представлява експериментално развитие. Подпомаганата част на проекта може да включва и предварителни проучвания на осъществимостта на научноизследователски дейности.
(48)
За провеждането на революционни научни изследвания и иновации все по-често са необходими висококачествени научноизследователски инфраструктури, тъй като те привличат световни таланти и са от жизненоважно значение за подпомагане на новите информационни и комуникационни технологии и главните базови технологии. Публичните научноизследователски инфраструктури следва да продължат да си сътрудничат с индустриалните научни изследвания. Достъпът до публично финансирани научноизследователски инфраструктури следва да бъде предоставян на прозрачна и недискриминационна основа и при пазарни условия. Ако тези условия не са спазени, мярката за помощ следва да не бъде освободена от задължението за уведомяване. Една научноизследователска инфраструктура може да бъде притежавана, управлявана и използвана от няколко страни, а публичните субекти и предприятията могат да използват инфраструктурата в сътрудничество.
(49)
Научноизследователските инфраструктури могат да извършват стопански и нестопански дейности. С цел да се предотврати предоставянето на държавни помощи за стопански дейности чрез публично финансиране на нестопански дейности, разходите и финансирането на стопанските и нестопанските дейности следва да бъдат ясно обособени. В случаите, в които една и съща инфраструктура се използва както за стопански, така и за нестопански дейности, финансирането чрез държавни ресурси на разходите, свързани с нестопанските дейности на инфраструктурата, не представлява държавна помощ. Публичното финансиране попада в приложното поле на правилата за държавните помощи само доколкото с него се покриват разходи, свързани със стопанските дейности. Само тези разходи следва да бъдат взети предвид с цел да се гарантира спазването на праговете за уведомяване и максималните интензитети на помощта. Ако инфраструктурата се използва почти изцяло за нестопанска дейност, нейното финансиране може да попада изцяло извън обхвата на правилата за държавните помощи, при условие че използването за стопанска дейност остава с чисто помощен характер, т.е. дейност, която е пряко свързана и необходима за функционирането на инфраструктурата или неразделно свързана с нейното основно нестопанско използване, и нейният обхват е ограничен. За такъв следва да се счита случаят, когато за стопанските и за нестопанските дейности се използват едни и същи ресурси (като например материали, оборудване, труд и постоянен капитал) и капацитетът, заделен всяка година за тази стопанска дейност, не надхвърля 20 % от целия годишен капацитет на научноизследователската инфраструктура.
(50)
Помощите за иновационни клъстери имат за цел да отстранят пазарните неефективности, свързани с координационни проблеми, които пречат на развитието на клъстерите или ограничават взаимодействието и обмена на знания в тях. Държавните помощи могат да подпомагат инвестициите в отворени и споделени инфраструктури за иновационни клъстери или функционирането на клъстерите, така че да се засилят сътрудничеството, работата в мрежа и обучението. Оперативните помощи за иновационни клъстери следва обаче да се разрешават само за ограничен период от време, който не надхвърля 10 години. Съотношението на общия размер на помощта, предоставена за общите допустими разходи, не следва да надхвърля 50 % през периода, през който се предоставя помощта.
(51)
Иновациите на процеси и организации могат да бъдат свързани с пазарни неефективности под формата на несъвършена информация и положителни външни ефекти, които следва да бъдат отстранени чрез специфични мерки. Помощите за този вид иновации са от значение главно за МСП, тъй като те са изправени пред ограничения, които могат да възпрепятстват способността им да подобрят своите методи на производство или доставка или да постигнат съществен напредък в основните стопански практики, организацията на работното място или външните отношения. С цел по-големите предприятия да бъдат насърчени да си сътрудничат с МСП в дейности, свързани с иновации в областта на организацията и процесите, мерките за помощ, които подкрепят разходите на големите предприятия за такива дейности, следва също да се възползват от предимството на групово освобождаване при определени условия.
(52)
Насърчаването на обучението и наемането на работещи в неравностойно положение и работещи с увреждания представлява главна цел на икономическата и социалната политика на Съюза и на неговите държави членки.
(53)
По принцип обучението създава положителни външни ефекти за обществото като цяло, тъй като води до увеличаване на съвкупността от квалифицирани работещи, които могат да бъдат наемани от други предприятия, и до подобряване на конкурентоспособността на промишлеността в Съюза и играе важна роля в стратегията за заетостта на Съюза. Следователно помощите за насърчаване на обучението следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване при определени условия. С оглед на специфичните затруднения, с които се сблъскват МСП, и по-високите относителни разходи, които те трябва да поемат при инвестиране в обучение, интензитетът на помощите, освободени от задължението за уведомяване по силата на настоящия регламент, следва да бъде увеличен за МСП. Освен това интензитетът на помощите, освободени в съответствие с настоящия регламент, следва да бъде увеличен, ако обучението е предназначено за работещи с увреждания и работещи в неравностойно положение. Характеристиките на обучението в сектора на морския транспорт оправдават специфичен подход за този сектор.
(54)
Някои категории работещи в неравностойно положение и работещи с увреждания все още изпитват големи трудности да навлязат и да останат на трудовия пазар. Поради тази причина публичните органи могат да прилагат мерки за предоставяне на стимули на предприятията да увеличават равнището на заетост на тези категории работещи, по-специално на млади хора. Поради това че разходите за наемане са част от обичайните оперативни разходи на всяко предприятие, помощите за наемане на работещи с увреждания и работещи в неравностойно положение следва да оказват положително въздействие върху равнището на заетост на тези категории работещи, а не само да позволяват на предприятията да намалят разходите, които би трябвало да понесат в противен случай. Следователно тези помощи следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване, когато се предполага, че те ще помогнат на споменатите по-горе категории работещи да навлязат или да се завърнат и да останат на трудовия пазар. Както се посочва в Съобщението на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Европейска стратегия за хората с увреждания за периода 2010-2020 г.: подновен ангажимент за Европа без бариери“ (18), основните елементи от стратегията на ЕС за хората с увреждания съчетават мерки за борба с дискриминацията, равни възможности и активно приобщаване и са отражение на Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания, по която ЕС и по-голямата част от държавите членки са страна. В настоящия регламент позоваванията на „помощ за работещи с увреждания“ се основават на член 1 от Конвенцията.
(55)
Както се посочва в Съобщението на Комисията „Европа 2020: стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (19), устойчивият растеж за една по-екологична и по-конкурентоспособна икономика с ефективно използване на ресурсите е един от основните стълбове на целта на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Устойчивото развитие се основава, наред с други фактори, на високо равнище на опазване на околната среда и подобряване на нейното качество. Опазването на околната среда е свързано с пазарна неефективност, която е причината при нормални пазарни условия предприятията невинаги да имат стимул да намаляват причиненото от тях замърсяване, тъй като това може да доведе до увеличаване на техните разходи без съответни ползи. Когато предприятията не са задължени да поемат разходите за замърсяването, тези разходи са за сметка на цялото общество.
(56)
Въвеждането на задължителни стандарти за опазване на околната среда може да отстрани такава пазарна неефективност. По-високо равнище на опазване на околната среда може да се постигне чрез инвестиции, които надхвърлят задължителните стандарти на Съюза. За да бъдат насърчени предприятията да повишат равнището на опазване на околната среда над задължителните стандарти на Съюза, държавните помощи в тази област следва да попадат в обхвата на груповото освобождаване. За да не бъдат разубедени държавите членки да въвеждат задължителни национални стандарти, които са по-строги от съответните стандарти на Съюза, тези държавни помощи следва да бъдат освободени независимо от наличието на задължителни национални стандарти, които са по-строги от стандартите на Съюза.
(57)
По принцип помощи не следва да се предоставят, когато инвестициите служат за привеждане на предприятията в съответствие със стандартите на Съюза, които вече са приети, но все още не са влезли в сила. Въпреки това държавните помощи могат да накарат предприятията да подобрят поведението си спрямо околната среда, ако те служат като стимул за своевременното им адаптиране към бъдещи стандарти на Съюза преди тези стандарти да влязат в сила и доколкото те не се прилагат със задна дата. Помощите за предприятия с цел адаптирането им към бъдещи стандарти на Съюза могат да доведат до по-бързо постигане на високо равнище на опазване на околната среда и следователно тези помощи следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване.
(58)
Като част от стратегията „Европа 2020“ Съюзът си постави целта до 2020 г. да постигне 20-процентно увеличение на енергийната ефективност, и по-специално прие Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (20), която въвежда обща рамка за насърчаване на енергийната ефективност в Съюза, с която се преследва общата цел за спестяване на най-малко 20 % от потреблението на първична енергия в Съюза. С цел да се ускори постигането на тези цели, мерките в подкрепа на енергийната ефективност, високоефективното комбинирано производство на енергия и енергийноефективното районно отопление и охлаждане следва да влязат в обхвата на груповото освобождаване.
(59)
Мерките за увеличаване на енергийната ефективност на сградите съответстват на приоритетите на стратегията „Европа 2020“, свързани с преминаването към нисковъглеродна икономика. Поради липсата на интегриран подход по отношение на енергийната ефективност на сградите тези инвестиции често са свързани с финансов дефицит, което изисква по-голямо мобилизиране на оскъдните публични ресурси. Поради това държавите членки следва да могат да подпомагат инвестиции за повишаване на енергийната ефективност на сгради, като предоставят помощи под формата на преки безвъзмездни средства на собствениците или наемателите на сгради в съответствие с общите разпоредби за мерките за енергийна ефективност, но също и под формата на заеми и гаранции чрез финансови посредници, избрани посредством прозрачен механизъм за подбор в съответствие със специалните разпоредби за проекти за енергийна ефективност на сгради.
(60)
За да бъдат постигнати целите за възобновяема енергия на Съюза, определени в Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО (21), и доколкото тази допълнителна подкрепа е необходима в допълнение към регулаторната рамка, като например схемата на Съюза за търговия с емисии съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността и за изменение на Директива 96/61/ЕО на Съвета (22), помощите, предоставени за инвестиции в подкрепа на енергията от възобновяеми енергийни източници следва да попадат в обхвата на груповото освобождаване.
(61)
С оглед на свързаното с тях ограничено нарушаване на търговията и конкуренцията в обхвата на груповото освобождаване следва да се включват също и оперативните помощи за маломащабни съоръжения, произвеждащи енергия от възобновяеми източници, при спазването на конкретни условия. Оперативните помощи за широкомащабни съоръжения следва да попадат в обхвата на груповото освобождаване, когато е налице ограничено нарушаване на конкуренцията. Следователно тези оперативни помощи могат да бъдат предмет на групово освобождаване, когато са предоставени на нови и иновационни технологии въз основа на конкурентна тръжна процедура, до която има достъп поне една такава технология, посредством механизъм, който излага производителите на енергия от възобновяеми източници на пазарните цени. Общата помощ, предоставена на тази основа, не може да бъде предоставена за над 5 % от планирания нов електрически капацитет от възобновяеми енергийни източници. Помощите, предоставени посредством тръжни процедури, до които имат достъп всички технологии за възобновяема енергия, следва да бъдат включени изцяло в обхвата на груповото освобождаване. С цел ограничаване на общия ефект от нарушаване на конкуренцията достъп до схемите за оперативни помощи по принцип следва да имат другите страни от ЕИП и договарящите страни на Енергийната общност. Държавите членки се приканват да обмислят възможността за въвеждане на механизъм за сътрудничество преди да разрешат трансгранична подкрепа. При липсата на механизъм за сътрудничество, производството от съоръжения в други страни няма да се взема предвид за тяхната национална цел по отношение на възобновяемата енергия. С оглед на тези ограничения на държавите членки следва да се предостави достатъчно време за разработването на подходящи схеми за подпомагане, отворени за други страни. Следователно този достъп не е условие за освобождаване от задължението за уведомяване, доколкото то не се изисква по смисъла на Договора.
(62)
Що се отнася до помощите за производство на водноелектрическа енергия, тяхното въздействие може да бъде в два аспекта. От една страна, те имат положително въздействие поради ниските емисии на парникови газове, но от друга страна, те могат да въздействат отрицателно върху водните системи и биологичното разнообразие. Следователно когато предоставят помощи в полза на водноелектрически централи, държавите членки следва да се съобразяват с Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (23), и по-специално с член 4, параграф 7, в който се определят критериите за разрешаване на нови промени на водни обекти.
(63)
Помощи следва да се предоставят само за устойчиви форми на възобновяема енергия. Помощите за биогорива следва да бъдат обхванати от настоящия регламент, доколкото те се предоставят за устойчиви биогорива в съответствие с Директива 2009/28/ЕО. Въпреки това помощите за биогорива, които са произведени на основата на хранителни култури, следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване по настоящия регламент с цел да се насърчи преминаването към производството на по-модерни форми на биогорива. Помощите за биогорива, които подлежат на задължение за доставка или смесване, следва да бъдат изключени от обхвата на груповото освобождаване поради факта, че горепосоченото правно задължение може да предостави достатъчен стимул за инвестиции в тези видове възобновяема енергия.
(64)
Помощите под формата на данъчни намаления съгласно Директива 2003/96/ЕО на Съвета от 27 октомври 2003 г. относно преструктурирането на правната рамка на Общността за данъчно облагане на енергийните продукти и електроенергията (24) с цел опазване на околната среда, обхванати от настоящия регламент, могат да окажат непряко благоприятно въздействие върху околната среда. Независимо от това, данъците за околна среда следва да отразяват социалната цена на емисиите, докато намаленията на данъци могат да окажат неблагоприятно въздействие върху тази цел. Следователно изглежда целесъобразно техният срок на действие да бъде ограничен до срока на прилагане на настоящия регламент. След този срок държавите членки следва да преразгледат целесъобразността на съответните данъчни намаления. За да се сведе до минимум нарушаването на конкуренцията, помощите следва да бъдат предоставяни по един и същ начин в полза на всички конкуренти в подобно фактическо положение. За да се запази по-добре ценовият сигнал за предприятията, който данъкът за околна среда има за цел да даде, държавите членки следва да могат да проектират схемите за данъчни намаления въз основа на механизъм за изплащане с фиксирана годишна сума на компенсацията (възстановяване на платен данък).
(65)
Съгласно принципа „замърсителят плаща“ разходите за мерки за справяне със замърсяването следва да бъдат поети от причинителя на замърсяването. Помощите за саниране на замърсени обекти са оправдани, когато не може да бъде установено лицето, отговорно за замърсяването съгласно приложимото право. Въпреки това следва да се прилагат условията относно екологичната отговорност по отношение на предотвратяването и отстраняването на екологичните щети съгласно определението в Директива 2004/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно екологичната отговорност по отношение на предотвратяването и отстраняването на екологичните щети (25), изменена с Директива 2006/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 март 2006 г. относно управлението на отпадъците от миннодобивните индустрии и за изменение на Директива 2004/35/ЕО (26), и Директива 2009/31/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно съхранението на въглероден диоксид в геоложки формации и за изменение на Директива 85/337/ЕИО на Съвета, Директиви 2000/60/ЕО, 2001/80/ЕО, 2004/35/ЕО, 2006/12/ЕО и 2008/1/ЕО и Регламент (ЕО) № 1013/2006 на Европейския парламент и на Съвета (27). Затова, с цел да се улесни отстраняването на съществуващите щети за околната среда, при определени условия този вид помощи следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване.
(66)
В съответствие с йерархията на отпадъците, установена в Рамковата директива относно отпадъците на Европейския съюз, в Седмата програма за действие за околната среда рециклирането и повторната употреба на отпадъци са посочени като ключови приоритети на ЕС в областта на опазването на околната среда. Държавните помощи за тези дейности могат да допринесат за опазването на околната среда, при условие че се спазва член 4, параграф 1 от Директива 2008/98/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. относно отпадъците и за отмяна на определени директиви (Рамкова директива относно отпадъците) (28). Освен това тези помощи следва да не освобождават замърсителите индиректно от задължения, които те следва да поемат в съответствие с правото на Съюза, или от задължения, които следва да се разглеждат като нормален разход за предприятието. Затова помощите в полза на тези дейности следва да бъдат предмет на групово освобождаване, включително когато засягат отпадъци от други предприятия и когато в противен случай третираните материали биха били изхвърлени или биха били третирани по начин, който е по-малко благоприятен за околната среда.
(67)
Модерната енергийна инфраструктура е от ключово значение както за интегрирания енергиен пазар, така и за постигането от Съюза на неговите цели в областта на климата и енергията. По-специално изграждането и разширяването на инфраструктурата в подпомагани региони допринася за икономическото, социалното или териториалното сближаване на държавите членки и Съюза като цяло, като подпомага инвестициите и създаването на работни места и функционирането на енергийни пазари в най-необлагодетелстваните региони. За да бъдат ограничени прекомерните ефекти на нарушаване в резултат на тези помощи, предмет на групово освобождаване следва да бъдат само помощите за инфраструктури, които попадат в приложното поле на законодателството за вътрешния енергиен пазар и в съответствие с него.
(68)
Проучванията в областта на околната среда могат да помогнат за определянето на инвестициите, необходими за постигане на по-високо равнище на опазване на околната среда. Затова държавните помощи за извършване на проучвания в областта на околната среда, които имат за цел да подпомогнат инвестициите за опазване на околната среда, които попадат в приложното поле на настоящия регламент, следва да бъдат предмет на групово освобождаване. Тъй като обследването за енергийна ефективност е задължително за големи предприятия, за него не следва да се предоставя държавна помощ.
(69)
В съответствие с член 107, параграф 2, буква б) от Договора помощите за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия, са съвместими с вътрешния пазар. За да се гарантира правна сигурност, е необходимо да се дефинират събитията, които могат да представляват природно бедствие и са освободени от задължението за уведомяване по силата на настоящия регламент. За целите на настоящия регламент земетресения, свлачища, наводнения, по-специално наводнения, предизвикани от излизането на реки и езера от техните корита, лавини, смерчове, урагани, вулканични изригвания и горски пожари, възникнали по естествен път, следва да се считат за събития, представляващи природно бедствие. Щетите, причинени от неблагоприятни климатични условия като слана, градушка, заледяване, дъжд или суша, които настъпват по-редовно, не следва да се считат за природно бедствие по смисъла на член 107, параграф 2, буква б) от Договора. За да се гарантира, че помощите, предоставени за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия, действително са обхванати от освобождаването, в настоящия регламент следва да бъдат предвидени условия в съответствие с установената практика, чието изпълнение ще гарантира, че схемите за помощ за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия, могат да се възползват от групово освобождаване. Тези условия следва да се отнасят по-специално до официалното признаване от страна на компетентните органи на държавите членки на характера на събитието като природно бедствие и до пряката причинно-следствена връзка между природното бедствие и щетите, понесени от предприятията бенефициери, които може да включват предприятия в затруднено положение, и следва да гарантират, че се избягва свръхкомпенсация. Компенсацията не следва да надхвърля това, което е необходимо на бенефициера да се върне към положението от преди бедствието.
(70)
Помощите за въздушния и морския пътнически транспорт има социален характер, когато са предназначени за осигуряване на постоянни и надеждни връзки за живеещите в отдалечени региони, и които служат за намаляване на цените на някои билети за транспорт. Това може да засяга най-отдалечените региони, Малта, Кипър, Сеута и Мелиля, други острови, които са част от територията на държава членка, и слабонаселените региони. Когато един отдалечен регион е свързан с Европейското икономическо пространство чрез няколко транспортни маршрута, включително непреки маршрути, предоставянето на помощи следва да бъде възможно за всички тези маршрути и за транспорта, предоставян от всички превозвачи, обслужващи тези маршрути. Помощите следва да се предоставят, без да се прави разграничение по отношение на самоличността на превозвача или вида на услугата и те може да са предназначени за редовни, чартърни и нискотарифни услуги.
(71)
Широколентовият достъп е от стратегическо значение за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и иновации и за социално и териториално сближаване (29). Инвестиционните помощи за широколентова инфраструктура имат за цел да се насърчи въвеждането на тези инфраструктури и свързаните с тях дейности в областта на гражданското строителство в региони, в които не съществува сравнима инфраструктура и не е вероятно в близко бъдеще тя да бъде въведена от пазарните оператори. Предвид натрупания от Комисията опит тези инвестиционни помощи не водят до неоправдано нарушаване на търговията и конкуренцията, стига да са спазени определени условия. Тези условия следва по-специално да имат за цел ограничаване на нарушаването на конкуренцията чрез обвързване на помощта с конкурентна процедура за подбор, която е технологично неутрална, и чрез осигуряване на достъп „на едро“ до субсидираните мрежи, като се вземе предвид помощта, получена от мрежовия оператор. Въпреки че при определени условия виртуалният необвързан достъп може се счита за равностоен на физическия необвързан достъп, до придобиването на повече опит за всеки отделен случай е необходимо да се оцени дали конкретен нефизически или виртуален продукт за достъп на едро следва да се счита за равностоен на необвързан достъп до абонатната линия на медни или оптични мрежи. Поради тази причина и докато този опит от индивидуални случаи на държавна помощ или от регулаторен контекст ex ante бъде взет предвид за целите на едно бъдещо преразглеждане, физическият необвързан достъп следва да бъде изискване за правото на групово освобождаване по силата на настоящия регламент. Когато промените в бъдещите разходи и приходи са несигурни и е налице силно изразена асиметрия в информацията, държавите членки следва да възприемат също така модели за финансиране, включващи механизми за контрол и възстановяване на средства с цел балансирано поделяне на непредвидените печалби. За да се избегне несъразмерна тежест за малките местни проекти, тези модели следва да се въвеждат само за проекти, надхвърлящи определен минимален праг.
(72)
В сектора на културата и опазването на културното наследство редица мерки, предприети от държавите членки, може да не представляват държавна помощ, тъй като не отговарят на всички критерии по член 107, параграф 1 от Договора, например тъй като не става въпрос за стопанска дейност или не е засегната търговията между държавите членки. До степента, до която тези мерки са обхванати от член 107, параграф 1 от Договора, културните институции и проекти обикновено не водят до значителни нарушения на конкуренцията и опитът показва, че тези помощи имат ограничено въздействие върху търговията. В член 167 от Договора се признава значението на насърчаването на културата за Европейския съюз и неговите държави членки и се предвижда, че в своята дейност в съответствие с други разпоредби на Договора Съюзът взема предвид културните аспекти, по-специално с цел зачитане и насърчаване на разнообразието на своите култури. Тъй като националното наследство често пъти е от ключово значение за сформирането на творческото и културното наследство, опазването на културното наследство по смисъла на настоящия регламент следва да включва също така природно наследство, свързано с културното наследство, или официално признато от компетентните публични органи на държава членка. Поради двойното естество на културата, от една страна като икономическо благо, което предоставя важни възможности за създаването на благосъстояние и заетост, и, от друга страна, като носител на идентичности, ценности и съдържание, които отразяват и белязват нашите общества, правилата за държавните помощи следва да отчитат особеностите на културата и свързаните с нея стопански дейности. Следва да бъде съставен списък с допустими културни цели и дейности и да бъдат определени допустимите разходи. Груповото освобождаване следва да се прилага както за инвестиционните, така и за оперативните помощи под определени прагове, при условие че е изключено свръхкомпенсирането. По принцип в обхвата на груповото освобождаване не следва да влизат дейности, които макар и да притежават културен аспект, имат преди всичко търговски характер поради своя по-голям потенциал за нарушаване на конкуренцията, като например вестници и списания (в печатен или електронен формат). Освен това в списъка с допустимите културни цели и дейности не следва да бъдат включени търговски дейности като мода, дизайн и видеоигри.
(73)
Аудио-визуалните произведения играят важна роля за оформянето на идентичностите в Европа и отразяват различните традиции на държавите членки и регионите в Съюза. Докато между филмите, произведени извън Съюза, има силна конкуренция, разпространението на европейски филми извън тяхната страна на произход е ограничено, което се дължи на фрагментираността на пазара на национални или регионални пазари. Секторът се характеризира с високи разходи за инвестиции, с усещане за липса на рентабилност поради ограничената публика, както и с трудности в мобилизирането на допълнително частно финансиране. Поради тези фактори Комисията разработи специфични критерии за оценка на необходимостта, пропорционалността и адекватността на помощта за писане на сценарии, разработка, производство, разпространение и реклама на аудио-визуални произведения. В Съобщението на Комисията относно държавната помощ за филми и други аудио-визуални произведения (30) бяха определени нови критерии, които следва да бъдат отразени в правилата за групово освобождаване за схеми за държавна помощ за аудио-визуални произведения. По-големите интензитети на помощта са оправдани за трансгранични продукции и съвместни продукции, които е по-вероятно да бъдат разпространени в няколко държави членки.
(74)
Мерките за инвестиционна помощ за спортни инфраструктури следва да бъдат включени в обхвата на груповото освобождаване, ако отговарят на условията в настоящия регламент, доколкото те представляват държавна помощ. В спортния сектор някои мерки, предприети от държавите членки, може да не представляват държавна помощ, тъй като бенефициерът не извършва стопанска дейност или те не оказват въздействие върху търговията между държавите членки. При определени обстоятелства такъв може да е случаят с мерките за помощ, които са с чисто местен характер или които са в полза на аматьорския спорт. В член 165 от Договора се признава важността от насърчаването на ролята на спорта в европейския живот, като в същото време се отчитат неговите особености и структури, основаващи се на доброволното участие, както и неговата социална и възпитателна функция. Помощите за инфраструктури, които служат за повече от една цел за отдих и поради това са многофункционални, следва също да бъдат включени в обхвата на груповото освобождаване. При все това, помощите за многофункционални туристически инфраструктури, като например увеселителни паркове и хотелски обекти, следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване, само ако са част от схеми за регионална помощ, предназначени за туристически дейности в подпомагани региони, които имат особено положително въздействие върху регионалното развитие. Условията за съвместимост по отношение на предоставянето на помощи за спортни инфраструктури или за многофункционални инфраструктури следва да гарантират по-специално открит и недискриминационен достъп до инфраструктурите и справедлива процедура за отдаване на концесии на трети страни, натоварени с изграждането, модернизирането и/или експлоатацията на инфраструктурата, в съответствие със съответните разпоредби на правото и на съдебната практика на Съюза. Ако спортната инфраструктура се използва от професионални спортни клубове, тарифите за нейното използване от тези клубове следва да бъдат публичнодостъпни, за да се гарантира прозрачност и равнопоставеност на ползвателите. Следва да се гарантира, че е изключено свръхкомпенсирането.
(75)
Както се подчертава в заключенията на Европейския съвет от 17 юни 2010 г., с които беше одобрена стратегията „Европа 2020“ (31), усилията следва да са насочени към намирането на решения на основните трудности, ограничаващи растежа на равнище ЕС, включително във връзка с функционирането на вътрешния пазар и инфраструктурата. Наличието на местни инфраструктури е важна предпоставка за развитието на стопанска и потребителска среда и за модернизиране и развитие на промишлената база с цел осигуряване на пълноценното функциониране на вътрешния пазар, както се посочва в Препоръката на Съвета относно общи насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (32), които са част от интегрираните насоки в стратегията „Европа 2020“. Инфраструктурите, които се предоставят за ползване на заинтересованите страни на открита, прозрачна и недискриминационна основа, позволяват създаването на среда, която благоприятства частните инвестиции и растежа, и по този начин допринасят благоприятно за целите от общ интерес, и по-специално за приоритетите и целите на стратегията „Европа 2020“ (33), като същевременно с това рисковете от нарушаване остават ограничени. Някои мерки, предприети от държавите членки по отношение на местни инфраструктури, не представляват помощ, тъй като не изпълняват всички критерии в член 107, параграф 1 от Договора, например тъй като бенефициерът не извършва стопанска дейност, тъй като те не засягат търговията между държавите членки или понеже мярката представлява компенсация за услуга от общ икономически интерес, която отговаря на всички критерии в съдебната практика по делото Altmark (34). Въпреки това в случаите, в които финансирането на такива местни инфраструктури представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тези помощи следва да бъдат освободени от задължението за уведомяване само когато се предоставят помощи в малък размер.
(76)
Тъй като помощите за други видове инфраструктури може да подлежат на специални и добре разработени критерии, които гарантират тяхната съвместимост с вътрешния пазар, разпоредбите в настоящия регламент относно помощите за местни инфраструктури не следва да се прилагат за помощите за следните видове инфраструктури: научноизследователски инфраструктури, иновационни клъстери, енергийноефективно районно отопление и охлаждане, енергийни инфраструктури, рециклиране и повторна употреба на отпадъци, широколентови инфраструктури, култура и опазване на културното наследство, спортни инфраструктури и мултифункционални инфраструктури за отдих, летища и пристанища.
(77)
Предвид опита на Комисията в тази област политиката за държавните помощи следва да се преразглежда периодично. Ето защо срокът на прилагане на настоящия регламент следва да бъде ограничен. Поради това е целесъобразно да се предвидят преходни разпоредби, включително правила, приложими за освободените схеми за помощ в края на периода на прилагане на настоящия регламент. Тези правила следва да предвиждат време за държавите членки да се адаптират към бъдещи нови режими. Периодът за адаптиране обаче следва да не се прилага за схемите за регионална помощ, включително за схемите за регионална помощ за градско развитие, като за тях освобождаването от задължението за уведомяване трябва да приключи на датата, на която изтича срокът на одобрените карти на регионалните помощи, както и за някои схеми за помощ за рисково финансиране,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
СЪДЪРЖАНИЕ
ГЛАВА I:
Общи разпоредби 15
ГЛАВА II:
Контрол 36
ГЛАВА III:
Специални разпоредби за различните категории помощи 37
Раздел 1 -
Регионални помощи 37
Раздел 2 -
Помощи за МСП 41
Раздел 3 -
Помощи за достъп на МСП до финансиране 43
Раздел 4 -
Помощи за научноизследователска и развойна дейност и иновации 47
Раздел 5 -
Помощи за обучение 51
Раздел 6 -
Помощи за работещи в неравностойно положение и работещи с увреждания 52
Раздел 7 -
Помощи за опазване на околната среда 53
Раздел 8 -
Помощи за отстраняване на щети, причинени от някои природни бедствия 62
Раздел 9 -
Социални помощи за транспорт за живеещите в отдалечени региони 63
Раздел 10 -
Помощи за широколентови инфраструктури 63
Раздел 11 -
Помощи за култура и опазване на културното наследство 64
Раздел 12 -
Помощи за спортни инфраструктури и мултифункционални инфраструктури за отдих 67
Раздел 13 -
Помощи за местни инфраструктури 68
ГЛАВА IV:
Заключителни разпоредби 68
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Приложно поле
1. Настоящият регламент се прилага за следните категории помощи:
а)
регионални помощи;
б)
помощи за МСП под формата на инвестиционни помощи, оперативни помощи и достъп на МСП до финансиране;
в)
помощи за опазване на околната среда;
г)
помощи за научноизследователска и развойна дейност и иновации;
д)
помощи за обучение;
е)
помощи за наемане на работещи в неравностойно положение и работещи с увреждания;
ж)
помощи за отстраняване на щети, причинени от някои природни бедствия;
з)
социални помощи за транспорт за живеещите в отдалечени региони;
и)
помощи за широколентови инфраструктури;
й)
помощи за култура и опазване на културното наследство;
к)
помощи за спортни инфраструктури и мултифункционални инфраструктури за отдих; и
л)
помощи за местни инфраструктури.
2. Настоящият регламент не се прилага за:
а)
схеми по раздел 1 (с изключение на член 15), раздели 2, 3, 4, 7 (с изключение на член 44) и раздел 10 от глава III от настоящия регламент, ако средният годишен бюджет за държавната помощ надхвърля 150 млн. евро, след изтичане на шест месеца от тяхното влизане в сила. Комисията може да реши настоящият регламент да продължи да се прилага за по-дълъг период от време за всяка такава схема за помощ, след като оцени съответния план за оценка, изпратен от държавата членка до Комисията, в срок от 20 работни дни от влизането на схемата в сила;
б)
всички изменения на схемите, посочени в член 1, параграф 2, буква а), с изключение на измененията, които не могат да повлияят на съвместимостта на схемата за помощ по смисъла на настоящия регламент или които не могат съществено да повлияят на съдържанието на одобрения план за оценка;
в)
помощи, свързани с износ към трети държави или държави членки, по-специално помощи, които са пряко свързани с изнесените количества, с изграждането и функционирането на дистрибуторска мрежа или с други текущи разходи във връзка с износа;
г)
помощи, обвързани с условието за използване на местни за сметка на вносни стоки.
3. Настоящият регламент не се прилага за:
а)
помощи, предоставени в сектора на рибарството и аквакултурите, уредени с Регламент (ЕС) № 1379/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури, за изменение на регламенти (ЕО) № 1184/2006 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕО) № 104/2000 на Съвета (35), с изключение на помощите за обучение, помощите за достъп на МСП до финансиране, помощите за научноизследователска и развойна дейност, помощите за иновации в полза на МСП и помощите за работещи в неравностойно положение и за работещи с увреждания;
б)
помощи, предоставени в сектора на първично производство на селскостопански продукти, с изключение на компенсация за допълнителни разходи, които не са свързани с транспорт, в най-отдалечените региони съгласно разпоредбите в член 15, параграф 2, буква б), помощи за консултантски услуги в полза на МСП, помощи за рисково финансиране, помощи за научноизследователска и развойна дейност, помощи за иновации в полза на МСП, помощи за опазване на околната среда, помощи за обучение и помощи за работещи в неравностойно положение и работещи с увреждания;
в)
помощи за преработка и продажба на селскостопански продукти, в следните случаи:
i)
когато размерът на помощта е определен въз основа на цената или количеството на тези продукти, които се изкупуват от първичните производители или се предлагат на пазара от съответните предприятия; или
ii)
когато помощта е обвързана със задължението да бъде прехвърлена частично или изцяло на първичните производители;
г)
помощи за улесняване на закриването на неконкурентоспособни въглищни мини в съответствие с Решение 2010/787/ЕС на Съвета;
д)
категориите регионални помощи, които са изключени съгласно член 13.
Когато едно предприятие упражнява едновременно дейност в изключените сектори, посочени в първа алинея, буква а), б) или в), и в секторите, които попадат в приложното поле на настоящия регламент, настоящият регламент се прилага само за помощите, предоставени в сектора или дейността от приложното поле на настоящия регламент, при условие че държавите членки гарантират чрез подходящи средства, като например отделяне на дейностите или разграничаване на разходите, че дейностите в изключените сектори не се ползват от помощта, предоставена съгласно настоящия регламент.
4. Настоящият регламент не се прилага за:
а)
схеми за помощи, които не изключват изрично изплащането на индивидуална помощ в полза на предприятие, срещу което е издадено разпореждане за възстановяване вследствие на предходно решение на Комисията, с което помощта се обявява за неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар, с изключение на схемите за помощ за отстраняване на щети, причинени от някои природни бедствия;
б)
помощи ad hoc в подкрепа на предприятия, посочени в буква а);
в)
помощи за предприятия в затруднено положение, с изключение на схемите за помощ за отстраняване на щети, причинени от някои природни бедствия.
5. Настоящият регламент не се прилага за мерки за държавна помощ, които поради своите особености, поради придружаващите ги условия или поради метода на тяхното финансиране водят до неотделимо нарушение на законодателството на Съюза, по-специално:
а)
мерки за помощ, при които предоставянето на помощта е обвързано със задължението седалището или основното място на установяване на бенефициера да се намира в съответната държава членка; въпреки това се разрешава условието към момента на изплащането на помощта бенефициерът да е създал седалище или клон в държавата членка, предоставяща помощта;
б)
мерки за помощ, при които предоставянето на помощ е обвързано със задължението бенефициерът да използва национално произведени стоки и услуги;
в)
мерки за помощ, които ограничават възможността бенефициерът да се възползва от резултатите от научноизследователска дейност и иновации в други държави членки.
Член 2
Oпределения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1.
„помощ“ означава всяка мярка, която изпълнява всички критерии, определени в член 107, параграф 1 от Договора;
2.
„малки и средни предприятия“ или „МСП“ означава предприятия, които изпълняват критериите, определени в приложение I;
3.
„работещ с увреждания“ означава всяко лице, което:
а)
е признато за работещо лице с увреждания съгласно националното законодателство; или
б)
е с трайна физическа, психическа, интелектуална и сетивна недостатъчност, която при взаимодействие с различни пречки би могла да възпрепятства неговото пълноценно и ефективно участие в работната среда при равни условия с останалите работещи;
4.
„работещ в неравностойно положение“ означава лице, което:
а)
не е било на редовна платена работа през последните 6 месеца; или
б)
е на възраст между 15 и 24 години; или
в)
не е завършило горната степен на общообразователния курс или професионална квалификация (Международна стандартна класификация на образованието 3) или са изминали най-много две години от завършването му на пълния курс на обучение и което все още не е намерило редовна платена работа; или
г)
е на възраст над 50 години; или
д)
живее само и има на издръжка едно или повече лица; или
е)
работи в сектор или професия в държава членка, където неравновесието между половете е поне с 25 % по-високо от средното неравновесие между половете за всички икономически сектори в съответната държава членка, и принадлежи към пола, който е по-слабо представен; или
ж)
е представител на етническо малцинство в държава членка и се нуждае от повишаване на своята езикова или професионална квалификация или от обогатяване на трудовия си опит, за да се подобрят перспективите му за получаване на достъп до трайна заетост;
5.
„транспорт“ означава превоз на пътници с въздухоплавателни апарати, морски, автомобилен, железопътен транспорт или транспорт по вътрешни водни пътища или услуги по товарен превоз за чужда сметка или срещу възнаграждение;
6.
„транспортни разходи“ означава разходи за транспорт за чужда сметка или срещу възнаграждение, които действително са били платени от бенефициерите за всеки превоз, които включват:
а)
спедиторски такси, разходи за обработка и временно складиране, доколкото тези разходи са свързани с пробега;
б)
разходи за застраховка на товара;
в)
данъци, мита или налози за товара и, ако е приложимо, за дедуейта, на мястото на произход и мястото на местоназначение; и
г)
разходи за безопасност и контрол на сигурността, допълнителни такси, свързани с по-големи разходи за гориво;
7.
„отдалечени региони“ означава най-отдалечените региони, Малта, Кипър, Сеута и Мелиля, островите, които са част от територията на държавите членки, и слабонаселените региони;
8.
„търговия със селскостопански продукт“ означава държане или излагане с цел продажба, предлагане за продажба, доставяне или пускане на пазара по друг начин, с изключение на първата продажба от първичния производител на прекупвачи или преработватели, както и всяка една дейност по подготвяне на продукта за тази първа продажба; продажбата от първичен производител на крайни потребители се счита за търговия, ако се осъществява в отделни помещения, предвидени за тази цел;
9.
„първично селскостопанско производство“ означава производство на продукти на почвата и на животновъдството, изброени в приложение I към Договора, без да се извършват никакви по-нататъшни операции, с които се променя естеството на тези продукти;
10.
„преработка на селскостопански продукти“ означава всяка една операция върху селскостопански продукт, от която се получава също селскостопански продукт, с изключение на дейностите, осъществявани на място в земеделското стопанство, които са необходими за подготовката на животински или растителен продукт за първата му продажба;
11.
„селскостопански продукт“ означава продукти, изброени в приложение I към Договора, с изключение на продукти на рибарството и аквакултурите, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1379/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г.;
12.
„най-отдалечени региони“ означава региони съгласно член 349 от Договора. Съгласно Решение 2010/718/ЕС на Европейския съвет, от 1 януари 2012 г. Сен Бартелеми престана да бъде най-отдалечен регион. В съответствие с Решение 2012/419/ЕС на Европейския съвет, от 1 януари 2014 г. Майот е най-отдалечен регион;
13.
„въглища“ означава висококалорични, среднокалорични и слабокалорични въглища от категория А и В по смисъла на Международната система за кодификация на въглищата, съставена от Икономическата комисия за Европа на ООН и пояснена в Решението на Съвета от 10 декември 2010 г. относно държавната помощ за улесняване на закриването на неконкурентоспособни въглищни мини (36);
14.
„индивидуална помощ“ означава:
i)
помощ ad hoc;
ii)
предоставяне на помощи на индивидуални бенефициери въз основа на схема за помощ;
15.
„схема за помощ“ означава всеки акт, на основата на който, и без да се изискват допълнителни мерки за прилагане, индивидуална помощ може да се предостави на предприятията, определени в този акт по общ и абстрактен начин, и всеки акт, на основата на който помощ, която не е свързана с конкретен проект, може да бъде предоставена на едно или няколко предприятия за неопределен период от време и/или в неопределен размер;
16.
„план за оценка“ означава документ, който съдържа поне следните минимални елементи: целите на схемата за помощ, която е предмет на оценяване, въпросите за оценяване, показателите за резултати, предвидената методология на оценяване; изискванията, свързани със събирането на данните; предложената времева рамка за оценяване, включително датата на предаване на окончателния доклад за оценка, описанието на независимия орган, който извършва оценката, или критериите, които ще бъдат използвани за неговото избиране и вариантите за осигуряване на публичността на оценката;
17.
„помощ ad hoc“ означава помощ, която не е предоставена въз основа на схема за помощ;
18.
„предприятие в затруднено положение“ означава предприятие, по отношение на което е изпълнено поне едно от следните обстоятелства:
а)
в случай на дружество с ограничена отговорност (което не е МСП, което съществува по-малко от три години или, за целите на допустимостта за помощите за рисково финансиране, МСП, което е извършило своята първа търговска продажба преди най-много 7 години и което отговаря на условията за инвестиции за рисково финансиране въз основа на извършен от избрания финансов посредник финансов и правен анализ), когато неговият записан акционерен капитал е намалял с повече от половината поради натрупани загуби. Такъв е случаят, когато приспадането на натрупаните загуби от резервите (и всички други елементи, които по принцип се считат за част от собствения капитал на дружеството) води до отрицателен кумулативен резултат, който надхвърля половината от записания акционерен капитал. За целите на настоящата разпоредба под понятието „дружество с ограничена отговорност“ се разбира по-специално видовете дружества, посочени в приложение I към Директива 2013/34/ЕС (37), а понятието „акционерен капитал“ включва, когато е уместно, премии от акции;
б)
в случай на дружество, при което поне някои съдружници носят неограничена отговорност за задълженията на дружеството (което не е МСП, което съществува по-малко от три години или, за целите на допустимостта за помощите за рисково финансиране, МСП, което е извършило своята първа търговска продажба преди най-много 7 години и което отговаря на условията за инвестиции за рисково финансиране въз основа на извършен от избрания финансов посредник финансов и правен анализ), когато капиталът, вписан в баланса на дружеството, е намалял с повече от половината поради натрупани загуби. За целите на настоящата разпоредба под понятието „дружество, при което поне някои съдружници носят неограничена отговорност за задълженията на дружеството“, се разбира по-специално типовете дружества, посочени в приложение II към Директива 2013/34/ЕС;
в)
когато предприятието е в процедура по колективна несъстоятелност или отговаря на критериите на своето вътрешно право, за да бъде обект на процедура по колективна несъстоятелност по искане на неговите кредитори;
г)
когато предприятието е получило помощ за оздравяване и все още не е възстановило заема или не е прекратило гаранцията, или е получило помощ за преструктуриране и все още е обект на план за преструктуриране;
д)
когато предприятието не е МСП и през последните две години:
1)
съотношението задължения/собствен капитал на предприятието е било по-голямо от 7,5; и
2)
съотношението за лихвено покритие на предприятието, изчислено на основата на EBITDA, е било под 1,0;
19.
„задължения за териториалност на разходите“ означава задължения, наложени на бенефициерите от органа, предоставящ помощта, да изразходват минимална сума и/или да извършват минимално равнище на производствена дейност на определена територия;
20.
„коригиран размер на помощта“ означава максимален допустим размер на помощта за голям инвестиционен проект, изчислен по следната формула:
максимален размер на помощта = R × (A + 0,50 × B + 0 × С),
където R е максималният интензитет на помощта, приложим в съответния регион, който е включен в одобрена карта на регионалните помощи, който е в сила към датата на предоставяне на помощта, с изключение на увеличения интензитет на помощта за МСП; А са първоначалните допустими разходи от 50 млн. евро, B е частта от допустимите разходи между 50 и 100 млн. евро; C е частта от допустимите разходи над 100 млн. евро;
21.
„възстановяем аванс“ означава заем за проект, който се изплаща на една или повече части, като условията за възстановяване зависят от изхода на проекта;
22.
„брутен еквивалент на безвъзмездна помощ“ означава размерът на помощта, ако тя е била предоставена на бенефициера под формата на безвъзмездни средства, преди приспадането на данъци или други такси;
23.
„започване на работите по проекта“ означава първото от следните събития: започване на строителните работи, свързани с инвестицията, или поемане на първия правнообвързващ ангажимент за поръчка на оборудване или всеки друг ангажимент, който прави инвестицията необратима. Купуването на земя и подготвителните дейности като получаването на разрешителни и провеждането на проучвания на осъществимостта не се считат за започване на работите по проекта. При поглъщания на предприятия „започване на работите по проекта“ означава момента на придобиване на активите, пряко свързани с придобития стопански обект;
24.
„големи предприятия“ означава предприятия, които не изпълняват критериите, определени в приложение I;
25.
„последваща фискална схема“ означава схема под формата на данъчни предимства, която представлява изменена версия на съществувала в миналото фискална схема под формата на данъчно предимство и която я заменя;
26.
„интензитет на помощта“ означава брутният размер на безвъзмездна помощ, изразен като процент от допустимите разходи, преди приспадането на данъци или други такси;
27.
„подпомагани региони“ означава региони, посочени в одобрените карти на регионалните помощи за периода 1.7.2014 г. - 31.12.2020 г. в изпълнение на член 107, параграф 3, букви а) и в) от Договора;
28.
„дата на предоставяне на помощта“ означава датата, на която законовото право на получаване на помощта се предоставя на бенефициера съгласно приложимия национален режим;
29.
„материални активи“ означава активи, състоящи се от земя, сгради, съоръжения, машини и оборудване;
30.
„нематериални активи“ означава активи, които нямат физически или финансов израз, като патенти, лицензи, ноу-хау или друга интелектуална собственост;
31.
„разходи за заплати“ означава обща сума, действително платима от бенефициера за съответните работни места, обхващаща брутната заплата преди данъчно облагане и задължителни отчисления, като социални осигуровки, разходи за грижи за деца и за родители, през определен период от време;
32.
„нетно увеличение в числеността на персонала“ означава нетно увеличение в броя на служителите в засегнатия стопански обект в сравнение със средния им брой за даден период от време; следователно трябва да се извади броят на всички закрити работни места през този период и броят на лицата, назначени на пълен работен ден, на непълен работен ден и на сезонна работа, трябва да се отчете посредством техните единици труд за година;
33.
„специализирана инфраструктура“ означава инфраструктура, която е изградена за предприятия, които могат да бъдат предварително идентифицирани, и е съобразена с техните нужди;
34.
„финансов посредник“ означава всяка финансова институция, независимо от нейната форма и собственост, включително фондове, инвестиращи в други фондове, фондове за частни капиталови инвестиции, публични инвестиционни фондове, банки, институции за микрофинансиране и гаранционни фондове;
35.
„пробег“ означава движение на стоки от мястото на произход до мястото на местоназначение, включително междинните части или етапи в рамките на съответната държава членка или извън нея, извършено посредством едно или повече транспортни средства;
36.
„справедлива норма на възвръщаемост (СНВ)“ означава очаквана норма на възвръщаемост, равняваща се на коригиран спрямо риска сконтов процент, който отразява равнището на риска, свързан с проекта, и естеството и количеството на капитала, който частни инвеститори планират да инвестират;
37.
„общ размер на финансирането“ означава общ размер на инвестицията, извършена в допустимо предприятие или проект съгласно раздел 3 или съгласно членове 16 или 39 от настоящия регламент, с изключение на изцяло частните инвестиции, предоставени при пазарни условия и непопадащи в обхвата на съответната мярка за държавна помощ;
38.
„конкурентна тръжна процедура“ означава недискриминационна тръжна процедура, която предвижда участието на достатъчен брой предприятия и при която помощта е предоставена въз основа на първоначалната оферта, представена от участника в търга, или клирингова цена. Освен това бюджетът или обемът, свързан с тръжната процедура, е правнообвързващо ограничение, от което следва, че невсички участници могат да получат помощ;
39.
„оперативна печалба“ означава разлика между сконтираните приходи и сконтираните оперативни разходи през съответния живот на инвестицията, като тази разлика е положителна стойност. Оперативните разходи включват разходи за персонал, материали, услуги, възложени на подизпълнители, комуникации, енергия, поддръжка, разходи за наем и управление. За целите на настоящия регламент те не включват амортизационните разходи и разходите за финансиране, ако те са били покрити с инвестиционна помощ.
Определения за регионалните помощи
40.
Определенията, които се прилагат за помощите за широколентови инфраструктури (раздел 10), са приложими за съответните разпоредби за регионалните помощи.
41.
„регионална инвестиционна помощ“ означава регионална помощ, предоставена за първоначална инвестиция, или първоначална инвестиция в полза на нова стопанска дейност;
42.
„регионална оперативна помощ“ означава помощ за намаляване на текущите разходи на дадено предприятие, която не е свързана с първоначална инвестиция. Тук се включват разходи за персонал, материали, услуги, възложени на подизпълнители, комуникации, електроенергия, поддръжка, наем, управление и др., като не се включват амортизационните разходи и разходите за финансиране, ако те са включени в допустимите разходи при предоставянето на инвестиционната помощ;
43.
„стоманодобивен сектор“ означава всички дейности, свързани с производството на един или повече от следните продукти:
а)
чугун на блокове и феросплави:
чугун за производство на стомана, леярски чугун и друг чугун за производство на стомана, шпигелайзен (желязно-манганови сплави) и високовъглеродни желязно-манганови сплави, без да се включват други феросплави;
б)
суровини и полуготови продукти от желязо, обикновена стомана или специална стомана:
лята стомана, на блокове или не, включително блокове за коване на полуготови изделия: блуми, пръти и сляби, листове и листове покалаена ламарина, горещо валцувани коилси, с изключение на производство на лята стомана за леене от малки и средни леярни;
в)
готови продукти след гореща обработка на желязо, обикновена стомана или специална стомана:
релси, траверси, сглобяеми плоскости, единични плоскости, профили, тежки секции с дебелина 80 mm и по-голяма, валцувани плоскости, профили и секции с дебелина по-малко от 80 mm и плоскости по-тънки от 150 mm, тел, тръби с кръгло сечение и други профили, горещо валцувани вериги и ленти (включително ленти за тръби), плосковалцовани продукти и листове с дебелина 3 mm или повече, плосковалцовани продукти с универсално предназначение с дебелина 150 mm или повече, с изключение на тел и продукти от тел, полирани пръти и железни отливки;
г)
готови продукти след студена обработка на желязо:
покалаена ламарина, матова ламарина, черна ламарина, галванизирани или с други видове покритие листове ламарина, студено валцувани листове, електролитни листове, ленти за покалаена ламарина, студено валцувани плоскости, във форма на коилси или ленти;
д)
тръби:
всички безшевни стоманени тръби, запоени стоманени тръби с диаметър, надхвърлящ 406,4 mm;
44.
„сектор за производство на синтетични влакна“ означава:
а)
екструдиране/текстуриране на всички основни видове влакна и прежди на база полиестер, полиамид, акрил или пропилен, независимо от предназначението им; или
б)
полимеризация (включително поликондензация), когато е интегрирана в процеса на екструдиране предвид използваното оборудване; или
в)
всички спомагателни процеси, които са свързани с едновременното инсталиране на мощности за екструдиране/текстуриране от потенциалния бенефициер или от друго дружество, принадлежащо към същата група, и които при конкретния вид стопанска дейност обикновено са интегрирани в тези мощности предвид използваното оборудване;
45.
„транспортен сектор“ означава превоз на пътници с въздушен, морски, автомобилен или железопътен транспорт и транспорт по вътрешни водни пътища или услугите по товарен превоз за чужда сметка или срещу възнаграждение; по-конкретно „транспортен сектор“ означава следните дейности по NACE Rev. 2:
а)
NACE 49: Сухопътен транспорт и тръбопроводен транспорт с изключение на NACE 49.32 Таксиметрови превози, 49.42 Услуги по преместване, 49.5 Тръбопроводен транспорт;
б)
NACE 50: Воден транспорт;
в)
NACE 51: Въздушен транспорт, с изключение на NACE 51.22 Космически транспорт;
46.
„схема, предназначена за ограничен брой конкретни стопански сектори“ означава схема, която обхваща дейности, попадащи в обхвата на по-малко от пет класа (четирицифрени кодове) на статистическата класификация на NACE Rev. 2;
47.
„туристическа дейност“ означава следните дейности по NACE Rev. 2:
а)
NACE 55: Хотелиерство;
б)
NACE 56: Ресторантьорство;
в)
NACE 79: Туристическа агентска и операторска дейност; други дейности, свързани с пътувания и резервации;
г)
NACE 90: Артистична и творческа дейност;
д)
NACE 91: Библиотеки, архиви, музеи и други дейности в областта на културата;
е)
NACE 93: Спортни и други дейности, свързани с развлечения и отдих;
48.
„слабонаселени региони“ означава региони, признати от Комисията като такива в индивидуалните решения относно картите на регионалните помощи за периода 1.7.2014 г. - 31.12.2020 г.;
49.
„първоначална инвестиция“ означава:
а)
инвестиция в материални и нематериални активи, свързани със създаването на нов стопански обект, разширяването на капацитета на съществуващ стопански обект, диверсификацията на продукцията на стопански обект с продукти, които не са били произвеждани до момента в стопанския обект, или основна промяна в целия производствен процес на съществуващ стопански обект; или
б)
придобиване на активи, принадлежащи на стопански обект, който е закрит или е щял да бъде закрит, ако не е бил закупен, и е закупен от инвеститор, който не е свързан с продавача, и изключва простото изкупуване на акциите или дяловете на дадено предприятие;
50.
„същата или подобна дейност“ означава дейност, попадаща в същия клас (четирицифрен код) от статистическата класификация на икономическите дейности NACE Rev. 2, установена с Регламент (ЕО) № 1893/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 20 декември 2006 г. за установяване на статистическа класификация на икономическите дейности NACE Rev. 2 и за изменение на Регламент (ЕИО) № 3037/90 на Съвета, както и на някои ЕО регламенти относно специфичните статистически области (38);
51.
„първоначална инвестиция в полза на нова стопанска дейност“ означава:
а)
инвестиция в материални и нематериални активи, свързана със създаването на нов стопански обект или с диверсификацията на дейността на стопанския обект, при условие че новата дейност не е същата или подобна на дейността, упражнявана от стопанския обект в миналото;
б)
закупуване на активите на стопански обект, който е закрит или е щял да бъде закрит, ако не е бил закупен, и е закупен от инвеститор, който не е свързан с продавача, при условие че новата дейност, която трябва да се извършвана с придобитите активи, не е същата или подобна на извършваната дейност в стопанския обект преди закупуването;
52.
„голям инвестиционен проект“ означава първоначална инвестиция с допустими разходи над 50 млн. евро, изчислени по цени и обменни курсове към датата на предоставяне на помощта;
53.
„място на местоназначение“ означава място, където се разтоварват стоките;
54.
„място на произход“ означава място, където стоките се натоварват за превоз;
55.
„региони, отговарящи на изискванията за оперативна помощ“ означава най-отдалечени региони, посочени в член 349 от Договора, или слабонаселени региони, определени в одобрената карта на регионалните помощи за съответната държава членка за периода 1.7.2014 г.- 31.12.2020 г.;
56.
„начин на транспорт“ означава железопътен транспорт, автомобилен товарен транспорт, транспорт по вътрешни водни пътища, морски транспорт, въздушен транспорт и интермодален транспорт;
57.
„фонд за градско развитие (ФГР)“ означава специализиран инвестиционен инструмент, създаден за целите на инвестирането в проекти за градско развитие по мярка за помощ за градско развитие. ФГР се управляват от управители на фондове за градско развитие;
58.
„управител на фонд за градско развитие“ означава професионално управленско дружество с правосубектност, което подбира и инвестира в допустими фондове за градско развитие;
59.
„проект за градско развитие (ПГР)“ означава инвестиционен проект, който има потенциал да подкрепя изпълнението на намеси, предвидени в интегриран подход за устойчиво градско развитие, и допринася за постигането на целите, определени в него, включително проекти с вътрешна норма на възвръщаемост, която може да е недостатъчна за привличането на финансиране на чисто търговска основа. Проектът за градско развитие може да бъде организиран като отделно финансиране в рамките на правните структури на бенефициера - частен инвеститор, или като отделно юридическо лице, например дружество със специално предназначение;
60.
„интегрирана стратегия за устойчиво градско развитие“ означава официално предложена стратегия, сертифициранa от съответния местен орган или ведомство в публичния сектор, определена за конкретна градска географска зона и за даден период, в която се съдържат интегрирани действия за справяне с икономическите, екологичните, климатичните, демографските и социалните предизвикателства, засягащи градските райони;
61.
„принос в натура“ означава принос на земя или недвижимо имущество, когато земята или недвижимото имущество са част от проект за градско развитие.
Определения за помощите за МСП
62.
„Заетост, пряко създадена от инвестиционен проект“ означава заетост по отношение на дейността, за която е насочена инвестицията, включително заетост, създадена в резултат на увеличение на процента на използване на създадения от инвестицията капацитет;
63.
„организационно сътрудничество“ означава разработване на съвместни търговски стратегии или управленски структури, предоставяне на съвместни услуги или услуги за улесняване на сътрудничеството, координирани дейности, като например научни изследвания или маркетинг, подкрепа на мрежи и клъстери, подобрение на достъпността и комуникацията, използване на съвместни инструменти за насърчаване на предприемачеството и търговията с МСП;
64.
„консултантски услуги, свързани със сътрудничеството“ означава консултиране, помощ и обучение за обмена на знания и опит и за подобряване на сътрудничеството;
65.
„помощни услуги, свързани със сътрудничеството“ означава предоставяне на офис пространство, уебсайтове, бази данни, библиотеки, пазарни проучвания, наръчници, работни документи и образци на документи.
Определения за помощите за достъп на МСП до финансиране
66.
„Квазикапиталова инвестиция“ означава вид финансиране, нареждащо се между собствения капитал и дълга. To e с по-голям риск от първостепенния дълг и с по-малък риск от базовия собствен капитал. Нейната рентабилност за притежателя ѝ зависи главно от печалбите или загубите на целевото предприятие, в което е направена, като тя не е обезпечена в случай на неизпълнение на задълженията. Квазикапиталовите инвестиции могат да бъдат структурирани като необезпечен и подчинен дълг, включително дълг „мецанин“, а в някои случаи и конвертируеми в собствен капитал, или като привилегирован собствен капитал;
67.
„гаранция“ в контекста на раздели 1, 3 и 7 от регламента означава писмен ангажимент за поемане на отговорност за всички или за част от новите транзакции, свързани със заеми, на трета страна, например дългови или лизингови инструменти, както и квазикапиталови инструменти;
68.
„процент на гаранцията“ означава процент на поетите от публичен инвеститор загуби за всяка транзакция, допустима по съответната мярка за държавна помощ;
69.
„оттегляне“ означава ликвидация на вложения от финансов посредник или инвеститор капитал, включваща търговска продажба, отписване, изплащане на дялове или заеми, продажба на друг финансов посредник или на друг инвеститор, продажба на финансова институция и продажба чрез публично предлагане, включително първоначално публично предлагане;
70.
„финансова дотация“ означава възстановима публична инвестиция за финансов посредник с цел извършване на инвестиции по мярка за рисково финансиране, като всички постъпления от нея се връщат на публичния инвеститор;
71.
„инвестиция за рисково финансиране“ означава капиталови и квазикапиталови инвестиции, заеми, включително лизинг, гаранции или комбинация от тези инструменти в полза на допустими предприятия с цел извършване на нови инвестиции;
72.
„независим частен инвеститор“ означава частен инвеститор, който не е акционер в допустимото предприятие, в което инвестира, включително „бизнес ангели“ и финансови институции, независимо от тяхната собственост, доколкото те поемат пълния риск по отношение на своята инвестиция. При учредяването на ново дружество се счита, че частните инвеститори, включително учредителите, са независими от него;
73.
„физическо лице“ означава за целите на членове 21 и 23 лице, което не е юридическо лице или предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора;
74.
„капиталова инвестиция“ означава предоставяне на капитал в полза на предприятие, който капитал е инвестиран пряко или непряко в замяна на собствеността върху съответен дял от това предприятие;
75.
„първа търговска продажба“ означава първа продажба на дружеството на пазара на продукти или услуги, с изключение на ограничени продажби за изпитване на пазара;
76.
„нерегистрирано на фондовата борса МСП“ означава МСП, което не фигурира в официалния списък на фондовата борса, с изключение на алтернативните платформи за търговия;
77.
„последваща инвестиция“ означава допълнителна инвестиция за рисково финансиране, направена в дружество след един или повече предишни инвестиционни кръгове за рисково финансиране;
78.
„заместващ капитал“ означава закупуване на съществуващи акции или дялове в дадено дружество от предишен инвеститор или акционер;
79.
„упълномощен субект“ означава Европейската инвестиционна банка, Европейския инвестиционен фонд, международна финансова институция, в която държава членка е акционер, или финансова институция, установена в държава членка и целяща постигането на публичен интерес под контрола на публичен орган, публичноправен орган или частноправен орган със задача за обществена услуга; упълномощеният субект може да бъде избиран или пряко определян в съответствие с разпоредбите на Директива 2004/18/ЕО относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, услуги и доставки (39) или всеки последващ законодателен акт, който заменя тази директива изцяло или частично;
80.
„иновационно предприятие“ означава предприятие:
а)
което може да докаже чрез оценка, извършена от външен експерт, че в обозримо бъдеще ще разработи продукти, услуги или процеси, които са нови или в съществена степен подобрени в сравнение с най-високите достижения в своя отрасъл и които са свързани с риск от технологичен или индустриален неуспех; или
б)
чиито разходи за научноизследователска и развойна дейност представляват поне 10 % от общите му оперативни разходи през поне една от трите години преди предоставянето на помощта или, в случаите на новосъздадени предприятия без финансова история, се определят въз основа на одит за текущия фискален период, заверен от външен одитор;
81.
„алтернативна платформа за търговия“ означава многостранна търговска система съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 15 от Директива 2004/39/ЕО, при която повечето допуснати до търговия финансови инструменти са емитирани от МСП;
82.
„заем“ означава споразумение, което задължава заемодателя да предостави на заемополучателя договорена сума пари за договорен срок, според което заемополучателят е длъжен да изплати обратно тази сума в договорения срок. То може да бъде под формата на заем или на друг инструмент за финансиране, включително лизинг, и се характеризира с това, че осигурява на заемодателя минимална доходност. Рефинансирането на съществуващите заеми не представлява допустим заем.
Определения за помощите за научноизследователска и развойна дейност и иновации
83.
„Организация за научни изследвания и разпространение на знания“ означава субект (например университети или научноизследователски институти, агенции за технологичен трансфер, иновационни посредници, ориентирани към изследователска дейност физически или виртуални организации за сътрудничество), независимо от неговия правен статут (дали е учреден съгласно публичното или частното право) или начин на финансиране, чиято основна цел е да извършва независими фундаментални научни изследвания, индустриални научни изследвания или експериментално развитие или да разпространява в широк мащаб резултатите от тези дейности посредством преподаване, публикации или трансфер на знания. Когато такъв субект упражнява също така стопански дейности, финансирането, разходите и приходите от тези стопански дейности трябва да се отчитат отделно. Предприятия, които са в състояние да упражняват ключово влияние върху такъв субект, в качеството си например на акционери или членове, може да не се ползват с правото на преференциален достъп до постигнатите от него резултати;
84.
„фундаментални научни изследвания“ означава експериментална или теоретична работа, предприета основно с цел придобиване на нови знания за причините за явленията или наблюдаемите факти без очаквано пряко търговско приложение или използване;
85.
„индустриални научни изследвания“ означава планирани научни изследвания или проучвания от изключително значение, предназначени за придобиването на нови знания и умения за разработване на нови продукти, процеси или услуги, или за постигане на съществени подобрения на съществуващи продукти, процеси или услуги. Те включват създаването на компоненти от сложни системи и могат да включват конструирането на прототипи в лабораторна среда или в среда със симулирани интерфейси на съществуващи системи, както и създаването на пилотни линии, когато това е необходимо за индустриалните научни изследвания, по-специално за валидиране на технологии с широко приложение;
86.
„експериментално развитие“ означава придобиване, съчетаване, оформяне и използване на съществуващи научни, технологични, търговски и други важни знания и умения с цел разработване на нови или усъвършенствани продукти, процеси или услуги. То може да включва също, например, дейности, които имат за цел концептуалното определение, планирането и документирането на нови продукти, процеси или услуги.
Експерименталното развитие може да включва разработване на прототипи, демонстрация, разработване на пилотни проекти, изпитване и валидиране на нови или усъвършенствани продукти, процеси и услуги в среда, която е представителна за оперативните условия в реалния живот, когато главната цел е по-нататъшното техническо подобряване на продукти, процеси или услуги, които не са в окончателния си вид. Това може да включва разработване на търговски използваеми прототипи или пилотни проекти, които са необходими за крайния търговски продукт и чието производство е твърде скъпо, за да бъдат използвани само за демонстрации и валидиране.
Експерименталното развитие не включва рутинни и периодични изменения, въвеждани в съществуващи продукти, производствени линии, производствени процеси, услуги или други операции в процес на изпълнение, дори ако тези изменения могат да представляват подобрения;
87.
„проучване на осъществимостта“ означава оценка и анализ на потенциала на даден проект, чиято цел е да улеснят процеса на вземане на решения, като се разкриват обективно и рационално неговите силни и слаби страни, възможности и заплахи и се определят необходимите ресурси за изпълнението му и в крайна сметка на перспективите му за успех;
88.
„разходи за персонал“ означава разходи за изследователи, технически персонал и друг помощен персонал, доколкото те са наети за съответния проект или съответната дейност;
89.
„сделка между несвързани лица“ означава, че условията на сделката между договарящите се страни не се различават от условията, които биха били договорени между независими предприятия, и не съдържат елемент на колюзия. Всяка сделка, която е резултат от открита, прозрачна и недискриминационна процедура, се разглежда като съответстваща на принципа на сделката между несвързани лица;
90.
„ефективно сътрудничество“ означава сътрудничество между най-малко две независими страни за обмен на знания или технологии или за постигане на обща цел, основана на разделението на труда, при което страните определят заедно обхвата на съвместния проект, допринасят за осъществяването му и споделят рисковете и резултатите от него. Една или няколко страни могат да поемат пълните разходи по проекта и по този начин да облекчат другите страни от финансовите му рискове. Извършването на научни изследвания, възложени по силата на договор, и предоставянето на изследователски услуги не се считат за форми на сътрудничество;
91.
„научноизследователска инфраструктура“ означава съоръжения, ресурси и свързани с тях услуги, използвани от научната общност за провеждане на научни изследвания в съответните области, и обхваща научно оборудване или набори от инструменти, ресурси, основани на знанието, като колекции, архиви или структурирана научна информация, помощни инфраструктури, основаващи се на информационни и телекомуникационни технологии от типа GRID, компютърна техника, софтуер и средства за комуникация, както и всички други средства с уникален характер, позволяващ провеждането на научни изследвания. Тези инфраструктури могат да бъдат съсредоточени в един обект или „разпръснати“ (организирана мрежа от ресурси) в съответствие с член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 723/2009 на Съвета от 25 юни 2009 г. относно правната рамка на Общността за консорциум за европейска научноизследователска инфраструктура (ERIC) (40);
92.
„иновационни клъстери“ означава структури или организирани групи от независими страни (като например иновационни стартиращи предприятия, малки, средни и големи предприятия, както и организации за научни изследвания и разпространение на знания, организации с нестопанска цел и други сходни икономически субекти), създадени с цел да стимулират иновационната дейност чрез популяризиране, съвместно използване на съоръжения и обмен на познания и опит, ефективен принос за трансфера на знания, изграждане на мрежи, разпространение на информация и сътрудничество между предприятията и други организации в клъстера;
93.
„висококвалифициран персонал“ означава персонал с висше образование и поне 5 години подходящ трудов стаж, който може да включва и обучение по докторски програми;
94.
„консултантски услуги в областта на иновациите“ означава консултиране, подпомагане и обучение в областта на трансфера на знания, придобиването, защитата и експлоатацията на нематериални активи, използването на стандарти и на правилата, които ги уреждат;
95.
„услуги в подкрепа на иновациите“ означава осигуряване на офис пространство, бази данни, библиотеки, пазарни проучвания, лаборатории, етикети за качество, изпитване и сертифициране с цел разработване на по-ефективни продукти, процеси или услуги;
96.
„иновация на организации“ означава внедряване на нов организационен метод в търговската практика на предприятието, организацията на работното място или външните отношения, с изключение на промените, които се основават на организационни методи, които вече се използват в предприятието, промени в управленската стратегия, сливания и придобивания, прекратяване на употребата на даден процес, обикновена подмяна или разширяване на капитала, промени, произтичащи единствено от изменение във факторните цени, персонализирано производство, адаптиране към местния пазар, редовни сезонни и други циклични промени и търговия с нови или съществено усъвършенствани продукти;
97.
„иновация на процеси“ означава внедряване на нов или усъвършенстван в значителна степен метод на производство или доставка (включително съществени промени в техниките, оборудването и/или софтуера), но не включва малки промени или подобрения, повишаване на капацитет за производство или обслужване, получено посредством добавяне на производствени или логистични системи, които са много сходни с вече използваните, прекратяване на използването на даден процес, обикновена замяна или разширяване на капитала, промени, предизвикани единствено от изменението на цените на производствените фактори, персонализирано производство, адаптиране към местния пазар, редовни сезонни и други циклични промени и търговия с нови или съществено усъвършенствани продукти;
98.
„командироване“ означава временно наемане на персонал от бенефициера, като този персонал има право да се върне при предишния си работодател.
Определения за помощите за работещи в неравностойно положение и работещи с увреждания
99.
„Работещ в силно неравностойно положение“ означава лице, което:
а)
не е било на редовна платена работа от поне 24 месеца; или
б)
не е било на редовна платена работа от поне 12 месеца и принадлежи към една от категориите в букви б)-ж), посочени в определението на „работещ в неравностойно положение“;
100.
„защитени работни места“ означава трудова заетост в предприятие, в което поне 30 % от заетите са работещи с увреждания.
Определения за помощите за опазване на околната среда
101.
„Опазване на околната среда“ означава всяко действие, което има за цел да се възстановят или предотвратят щетите върху физическата среда или природните ресурси, причинени от собствените дейности на бенефициера, да се намали рискът от подобни щети или да се осигури по-ефикасно използване на природните ресурси, включително мерки за спестяване на енергия и използване на възобновяеми енергийни източници;
102.
„стандарт на Съюза“ означава:
а)
задължителен стандарт на Съюза, определящ равнището на опазване на околната среда, което трябва да бъде постигнато от отделните предприятия; или
б)
задължението съгласно Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (41) да се използват най-добрите налични техники (НДНТ) и да се гарантира, че нивата на емисиите на замърсителите не са по-високи отколкото биха били, когато се прилагат НДНТ. В случаите, в които равнищата на емисиите, свързани с използване на НДНТ, са определени в актове за изпълнение, които са приети в съответствие с Директива 2010/75/ЕС, тези равнища ще бъдат приложими за целите на настоящия регламент; когато тези равнища са изразени като обхват, ще се прилага лимитът, постигнат за първи път с НДНТ;
103.
„енергийна ефективност“ означава количеството спестена енергия, определено чрез измерване и/или оценка на потреблението преди и след прилагането на мярка за повишаване на енергийната ефективност, като същевременно се осигурява нормализиране на външните условия, които оказват въздействие върху потреблението на енергия;
104.
„проект за енергийна ефективност“ означава инвестиционен проект, който повишава енергийната ефективност на дадена сграда;
105.
„фонд за енергийна ефективност (ФЕЕ)“ означава дружество със специална инвестиционна цел, създадено с цел инвестиране в проекти за енергийна ефективност, предназначени за подобряване на енергийната ефективност на сградите, както в жилищния сектор, така и извън него. ФЕЕ се управляват от управители на фонд за енергийната ефективност;
106.
„управител на фонд за енергийната ефективност“ означава професионално управленско дружество с правосубектност, което избира и инвестира в допустими проекти за енергийна ефективност;
107.
„високоефективно комбинирано производство на енергия“ означава комбинирано производство на енергия, което отговаря на определението за високоефективно комбинирано производство на енергия съгласно член 2, точка 34 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (42);
108.
„комбинирано производство (когенерация)“ или комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия означава едновременното производство в един процес на термична енергия и на електрическа и/или механична енергия;
109.
„енергия от възобновяеми енергийни източници“ означава енергия, произведена от съоръжения, които използват единствено възобновяеми енергийни източници, както и съответния дял, измерен в топлинна стойност, на енергията, произведена от възобновяеми енергийни източници в хибридни съоръжения, които използват и традиционни енергийни източници. Тя включва електроенергия от възобновяеми източници, използвана за зареждане на системите за съхранение, но не включва електроенергия, произведена като резултат от използване на тези системи;
110.
„възобновяеми енергийни източници“ означава следните възобновяеми неизкопаеми енергийни източници: вятърна, слънчева, аеротермална, геотермална, хидротермална и океанска енергия, водноелектрическа енергия, биомаса, сметищен газ, газ от пречиствателни инсталации за отпадни води и биогазове;
111.
„биогориво“ означава произведени от биомаса течни или газообразни горива, използвани за транспортни цели;
112.
„устойчиво биогориво“ означава биогориво, което изпълнява критериите за устойчивост, посочени в член 17 от Директива 2009/28/ЕО;
113.
„биогориво, произведено от хранителни култури“ означава биогориво, произведено от зърнени култури и други култури, богати на скорбяла, захар и маслодайни култури, съгласно определението в Предложението на Комисията за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 98/70/ЕО относно качеството на бензиновите и дизеловите горива и за изменение на Директива 2009/28/ЕО за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (43);
114.
„нова и иновационна технология“ означава нова и недоказана технология в сравнение с последните постижения в индустрията, която крие риск от технологичен или промишлен неуспех и която не представлява оптимизиране или надграждане на съществуваща технология;
115.
„задължения за балансиране“ означава задължение във връзка с дисбаланси (отклонения между производството, потреблението и пазарните транзакции) на даден участник на пазара или на неговия избран представител, наричан „страната, отговорна за баланса“, в рамките на определен период от време, наричан „период за отстраняване на дисбаланс“;
116.
„стандартни отговорности за балансиране“ означава недискриминационни отговорности за балансиране между технологиите, които не освобождават производителите от тези отговорности;
117.
„биомаса“ означава биоразградима част на продукти, отпадъци и остатъци от земеделието (включително растителни и животински вещества), горското стопанство и свързаните с тях отрасли, включително риболов и аквакултури, както и биогазове и биоразградимата част на промишлени и битови отпадъци;
118.
„общо средни разходи за производство на енергия“ означава изчисление на разходите за производство на електроенергия в точката на свързване до мястото за натоварване или електроенергийната мрежа. В тях се включват началният капитал, процентът на отстъпка, както и разходите за непрекъсната експлоатация, гориво и поддръжка;
119.
„екологичен данък“ означава данък със специална данъчна основа, която има ясно неблагоприятно въздействие върху околната среда, или с който се облагат определени дейности, стоки или услуги, така че разходите за опазване на околната среда да бъдат включени в тяхната цена и/или производителите и потребителите да се насочат към дейности, които опазват по-добре околната среда;
120.
„минимално данъчно равнище в Съюза“ означава минималното равнище на данъчно облагане, предвидено в законодателството на Съюза; за енергийните продукти и електроенергията то означава минималното равнище на данъчно облагане, предвидено в приложение I към Директива 2003/96/ЕО на Съвета от 27 октомври 2003 г. относно преструктурирането на правната рамка на Общността за данъчно облагане на енергийните продукти и електроенергията (44);
121.
„замърсена зона“ означава обект, където има потвърдено причинено от човека наличие на опасни вещества в степен, в която те излагат човешкото здраве или околната среда на значителен риск, като се имат предвид настоящото и съгласуваното бъдещо използване на земята;
122.
„принцип замърсителят плаща“ или „ПЗП“ означава, че разходите за мерки за отстраняване на замърсяването трябва да бъдат поети от неговия причинител;
123.
„замърсяване“ означава вреда, причинена от замърсителя чрез прякото или непряко увреждане на околната среда или чрез създаването на условия, които водят до такова увреждане на физическата заобикаляща среда или на природните ресурси;
124.
„енергийноефективно районно отопление и охлаждане“ означава районна отоплителна и охладителна система, която отговаря на определението за ефективна районна отоплителна и охладителна система в член 2, точки 41 и 42 от Директива 2012/27/ЕС. Това определение включва производствените централи за отопление и охлаждане и мрежата (включително свързаните с нея съоръжения), които са необходими за разпределението на отоплението или охлаждането от производствените агрегати до помещенията на клиента;
125.
„замърсител“ означава лице, което пряко или непряко уврежда околната среда или което създава условия, водещи до такова увреждане;
126.
„повторна употреба“ означава всяка дейност, посредством която продуктите или компонентите, които не са отпадъци, се използват отново за същата цел, за която са били предназначени;
127.
„подготовка за повторна употреба“ означава дейности по оползотворяване, представляващи проверка, почистване или поправка, посредством които продуктите или компонентите на продукти, които са станали отпадък, се подготвят, за да могат да бъдат използвани повторно без каквато и да е друга предварителна обработка;
128.
„рециклиране“ означава всяка дейност по оползотворяване, посредством която отпадъчните материали се преработват в продукти, материали или вещества за първоначалната им цел или за други цели. То включва преработването на органични материали, но не включва оползотворяване на енергия и преработване в материали, които ще се използват като горива или за насипни дейности;
129.
„най-съвременни технологии“ означава процес, при който повторната употреба на отпадъчен продукт за производство на краен продукт е икономически доходна обичайна практика. Когато е целесъобразно, понятието за „най-съвременни технологии“ трябва да се разглежда от технологична гледна точка и от гледна точка на вътрешния пазар на Съюза;
130.
„енергийна инфраструктура“ означава всякакво материално оборудване или съоръжения, които са разположени в Съюза или свързват Съюза с една или повече трети държави и които попадат в една от следните категории:
а)
относно електроенергията:
i)
инфраструктура за пренос съгласно определението в член 2, точка 3 от Директива 2009/72/ЕО от 13 юли 2009 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия (45);
ii)
инфраструктура за разпределение съгласно определението в член 2, точка 5 от Директива 2009/72/ЕО;
iii)
хранилища за електроенергия, които се определят като съоръжения, използвани за натрупване на електроенергия за постоянно или временно в надземна или подземна инфраструктура или геоложки обекти, при условие че те са директно свързани към електропроводи за високо налягане, проектирани за напрежение 110 kV или по-високо;
iv)
всякакво оборудване или инсталация, които са от основно значение за безопасната, сигурна и ефективна работа на системите, определени в букви i)-iii), включително системите за защита, следене и контрол за всички напрежения и подстанции; и
v)
интелигентни мрежи, определени като всякакво оборудване, линии, кабели или инсталации, както на равнище пренос, така и на равнище ниско и средно напрежение, чиято цел е двупосочна цифрова комуникация, реалновременна или близка до реалновременната, интерактивно и интелигентно следене и управление на производството, преноса, разпределението и потреблението на електроенергия в рамките на дадена електроенергийна мрежа с оглед на разработването на мрежа, ефективно интегрираща поведението и действията на всички свързани с нея потребители - производители, потребители и тези, които са едновременно производители и потребители, за да се гарантира икономически ефективна и устойчива електроенергийна система с ниски загуби и високо качество и сигурност на електроснабдяването и безопасността;
б)
относно газа:
i)
преносни и разпределителни газопроводи за транспортиране на природен газ и биогаз, които са част от мрежа, с изключение на газопроводите с високо налягане, използвани за разпределение на природен газ в предходна част от мрежата;
ii)
подземни хранилища, свързани с посочените газопроводи за високо налягане, посочени в буква i);
iii)
съоръжения за приемане, съхраняване и регазификация или понижаване на налягането на втечнен природен газ (ВПГ) или сгъстен природен газ (СПГ); и
iv)
всякакво оборудване или инсталации, които са от основно значение за безопасната, сигурна и ефективна работа на системата или за осигуряване на възможност за двупосочен капацитет, включително компресорни станции;
в)
относно нефта:
i)
нефтопроводи, използвани за транспортиране на суров нефт;
ii)
помпени станции и нефтохранилища, необходими за експлоатацията на нефтопроводи за суров нефт; и
iii)
всички съоръжения или инсталации, които са от основно значение за правилната, сигурна и ефективна работа на системата, включително системите за защита, следене и контрол, и съоръженията за реверсивно подаване;
г)
относно CO2: мрежа от тръбопроводи, включително свързаните с нея компресорни станции, за преноса на CO2 към местата за съхранение, с цел инжектиране на CO2 в подходящи подземни геоложки формации за постоянно съхранение;
131.
„законодателството за вътрешния пазар на електроенергия“ включва Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия, Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно общите правила за вътрешния пазар на природен газ (46), Регламент (ЕО) № 713/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. за създаване на Агенция за сътрудничество между регулаторите на енергия (47), Регламент (ЕО) № 714/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно условията за достъп до мрежата за трансграничен обмен на електроенергия (48) и Регламент (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно условията за достъп до газопреносни мрежи (49) за природен газ или всякакво последващо законодателство, заместващо напълно или отчасти тези актове.
Определения за социалните помощи за транспорт за живеещите в отдалечени региони
132.
„Място на обичайно пребиваване“ означава място, където едно лице живее в продължение на не по-малко от 185 дни за всяка календарна година поради лични и професионални връзки. Когато професионалните връзки на едно лице са на различно място от личните му връзки и то живее в две или повече държави членки, за място на обичайно пребиваване се счита мястото на личните му връзки, при условие че лицето се връща редовно на това място. Когато лицето живее в държава членка, за да извършва задача с определен срок, за негово място на обичайно пребиваване продължава да се счита мястото на личните му връзки, независимо дали то се завръща там в хода на тази дейност. Посещението на университет или училище в друга държава членка не представлява прехвърляне на мястото на обичайно пребиваване. Алтернативно, „място на обичайно пребиваване“ се тълкува съгласно националното право на държавите членки.
Определения за помощите за широколентови структури
133.
„Основен широколентов достъп“, „основни широколентови мрежи“ означава мрежи с основни функционални изисквания, които се основават на технологични платформи, например асиметрични цифрови абонатни линии (до мрежи ADSL2+), кабелни мрежи от предишно поколение (например DOCSIS 2.0), мобилни мрежи от трето поколение (UMTS) и сателитни системи;
134.
„гражданско строителство, свързано с широколентов достъп“ означава гражданско строителство, което е необходимо за разгръщането на широколентова мрежа, например прокарване на път с цел поставяне на (широколентови) проводи;
135.
„проводи“ означава подземни тръби или канали, които се използват за полагане на (оптични, медни или коаксиални) кабели на мрежа за широколентов достъп;
136.
„физически необвързан достъп“ означава достъп до връзката с линията на крайния потребител и позволява на системите на конкурентите за пренос да предават пряко по тази връзка;
137.
„пасивна широколентова инфраструктура“ означава широколентова мрежа без никакъв активен компонент. Тя обикновено се състои от строителна инфраструктура, проводи и резервни оптични нишки и улични кутии;
138.
„мрежи за достъп от следващо поколение (ДСП)“ означава модерни мрежи, които имат поне следните характеристики: а) доставят на абоната надеждни услуги с много висока скорост чрез оптически пренос (backhaul) (или еквивалентна технология), достатъчно близо до помещенията на ползвателя, за да се гарантира действителното доставяне на много висока скорост; б) поддържат разнообразни модерни цифрови услуги, включително конвергентни услуги, изцяло основани на IP, и в) предлагат значително по-високи скорости на качване (в сравнение с класическите широколентови мрежи). На сегашния етап на развитие на пазара и технологиите мрежите за ДСП са: а) оптични кабелни мрежи за достъп (FTTх), б) модерни актуализирани кабелни мрежи и в) някои модерни безжични мрежи за достъп, способни да доставят надеждни високоскоростни връзки на абоната;
139.
„достъп на едро“ означава достъп, който дава възможност на оператора да използва съоръженията на друг оператор. Възможно най-широкият достъп, който се предоставя по съответната мрежа, включва, на основата на настоящите технологични развития, поне следните продукти за достъп: за мрежите FTTH/FTTB: достъп до проводи, достъп до резервни оптични нишки, необвързан достъп до абонатната линия и битстрийм достъп; за кабелни мрежи: достъп до проводи и битстрийм достъп; за FTTC мрежи: достъп до проводи, необвързан достъп до абонатната подлиния и битстрийм достъп; за пасивна мрежова инфраструктура: достъп до проводи, достъп до резервни оптични нишки и/или необвързан достъп до абонатната линия; за широколентови мрежи, основани на ADSL: необвързан достъп до абонатната линия, битстрийм достъп; за мобилни или безжични мрежи: битстрийм, споделяне на физически антенни мачти и достъп до мрежите за пренос (backhaul); за сателитни платформи: битстрийм достъп.
Определения за помощите за опазване на културата и културното наследство
140.
„Трудни аудио-визуални произведения“ означава произведения, определени като такива от държавите членки въз основа на предварително установени критерии при създаването на схеми или отпускането на помощи. Такива произведения могат да бъдат филми, чиято единствена оригинална версия е на официален език на държава членка с ограничена територия, население или езикова област, късометражни филми, премиерните и вторите филми на режисьорите, документалните филми или произведения с малки бюджети или други произведения с трудна търговска реализация;
141.
„списък на Комитета за подпомагане на развитието на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР/КПР)“ означава всички държави и територии, които отговарят на условията за получаване на официална помощ за развитие и които са включени в списъка, изготвен от Организацията за икономическо сътрудничество и развитие;
142.
„разумна печалба“ се определя по отношение на обичайната печалба за съответния сектор. При всички случаи норма на възвръщаемост на капитала, която не надхвърля съответния суапов процент плюс премия от 100 базисни пункта, се счита за разумна.
Определения за помощите за спортни инфраструктури и мултифункционални инфраструктури за отдих
143.
„Професионален спорт“ означава практикуването на спорт като платена професионална дейност или платена услуга, независимо от това дали е сключен официален трудов договор между професионалния спортист и съответната спортна организация, и когато възнаграждението надхвърля разходите за участие и представлява значителна част от дохода на атлета. За целите на настоящия регламент разходите за път и настаняване при участие в спортни събития не се считат за възнаграждение.
Член 3
Условия за освобождаване
Схемите за помощ, индивидуалните помощи, предоставени по схеми за помощ, и помощите ad hoc са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграфи 2 и 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, при условие че отговарят на всички условия, определени в глава I от настоящия регламент, както и на специалните условия за съответната категория помощи, посочени в глава III от настоящия регламент.
Член 4
Прагове за уведомяване
1. Настоящият регламент не се прилага за помощи, надхвърлящи следните прагове:
а)
за регионални инвестиционни помощи: коригирания размер на помощта, изчислен по механизма, определен в член 2, точка 20, за инвестиция с допустими разходи от 100 млн. евро;
б)
за регионални помощи за градско развитие: 20 млн. евро съгласно разпоредбите в член 16, параграф 3;
в)
за инвестиционни помощи за МСП: 7,5 млн. евро за предприятие за инвестиционен проект;
г)
за помощи за консултантски услуги в полза на МСП: 2 млн. евро за предприятие за проект;
д)
за помощи за участие на МСП в панаири: 2 млн. евро за предприятие за година;
е)
за помощи за МСП за разходи за сътрудничество, извършени при участието в проекти по цел „Европейско териториално сътрудничество“: 2 млн. евро за предприятие за проект;
ж)
за помощи за рисково финансиране: 15 млн. евро за предприятие, което отговаря на условията за получаване на помощ съгласно разпоредбите на член 21, параграф 9;
з)
за помощи за стартиращи предприятия: размера според предвиденото за предприятие в член 22, параграфи 3, 4 и 5;
и)
за помощи за научноизследователска и развойна дейност:
i)
ако проектът е предимно за фундаментални научни изследвания: 40 млн. евро за предприятие за проект; такъв е случаят, когато повече от половината от допустимите разходи за проекта са направени във връзка с дейности, попадащи в категорията на фундаменталните научни изследвания;
ii)
ако проектът е предимно за индустриални научни изследвания: 20 млн. евро за предприятие за проект; такъв е случаят, когато повече от половината от допустимите разходи за проекта са направени във връзка с дейности, попадащи в категорията на индустриалните научни изследвания или заедно в категориите на индустриалните и фундаменталните научни изследвания;
iii)
ако проектът е предимно за експериментално развитие: 15 млн. евро за предприятие за проект; такъв е случаят, когато повече от половината от допустимите разходи за проекта са направени във връзка с дейности, попадащи в категорията на експерименталното развитие;
iv)
за проектите EUREKA или проектите, които се изпълняват от съвместно предприятие, създадено съгласно член 185 или член 187 от Договора, размерът, установен в подточки i), ii) и iii), се удвоява;
v)
ако помощите за проекти за научноизследователска и развойна дейност са предоставени под формата на възстановяеми аванси, които при липса на общоприета методология за изчисляване на техния брутен еквивалент на безвъзмездна помощ са изразени като процент от допустимите разходи и мярката предвижда, че при успех на проекта, който се определя въз основа на реалистична и предпазлива хипотеза, авансовите плащания ще бъдат върнати с лихвен процент, равен поне на сконтовия процент, приложим към момента на предоставяне на помощта, размерът, посочен в подточки i)-iv), се увеличава с 50 %;
vi)
помощи за проучвания на осъществимостта на научноизследователски дейности: 7,5 млн. евро за проучване;
й)
за инвестиционни помощи за научноизследователски инфраструктури: 20 млн. евро за инфраструктура;
к)
за помощи за иновационни клъстери: 7,5 млн. евро за клъстер;
л)
за помощи за иновации за МСП: 5 млн. евро за предприятие за проект;
м)
за помощи за иновации на процеси и организации: 7,5 млн. евро за предприятие за проект;
н)
за помощи за обучение: 2 млн. евро за проект за обучение;
о)
за помощи за наемане на работещи в неравностойно положение: 5 млн. евро за предприятие за година;
п)
за помощи за наемане на работещи с увреждания под формата на субсидии за заплати: 10 млн. евро за предприятие за година;
р)
за помощи за компенсиране на допълнителните разходи, свързани с наемането на работещи с увреждания: 10 млн. евро за предприятие за година;
с)
за помощи за компенсиране на разходите за оказване на помощ на работещи в неравностойно положение: 5 млн. евро за предприятие за година;
т)
за инвестиционни помощи за опазване на околната среда, с изключение на инвестиционните помощи за саниране на замърсени обекти и помощите за разпределителна мрежа, която е част от енергийноефективната районна отоплителна и охладителна система: 15 млн. евро за предприятие за инвестиционен проект;
у)
за инвестиционни помощи за проекти за енергийна ефективност: 10 млн. евро съгласно разпоредбите на член 39, параграф 5;
ф)
за инвестиционни помощи за саниране на замърсени обекти: 20 млн. евро за предприятие за инвестиционен проект;
х)
за оперативни помощи за производството на електроенергия от възобновяеми източници и оперативни помощи за насърчаване на енергията от възобновяеми източници в маломащабни съоръжения: 15 млн. евро за предприятие за проект. Когато помощите са предоставени на основата на конкурентна тръжна процедура съгласно член 42: 150 млн. евро за година, като се взема предвид комбинираният бюджет на всички схеми, попадащи в приложното поле на член 42;
ц)
за инвестиционни помощи за разпределителна мрежа за районно отопление и охлаждане: 20 млн. евро за предприятие за инвестиционен проект;
ч)
за инвестиционни помощи за енергийна инфраструктура: 50 млн. евро за предприятие за инвестиционен проект;
ш)
за помощи за широколентови инфраструктури: 70 млн. евро общи разходи за проект;
щ)
за инвестиционни помощи за опазване на културата и културното наследство: 100 млн. евро за проект; за оперативни помощи за опазване на културата и културното наследство: 50 млн. евро за предприятие за година;
аа)
за схеми за помощ за аудио-визуални произведения: 50 млн. евро за схема годишно;
бб)
за инвестиционни помощи за спортни инфраструктури и мултифункционални инфраструктури: 15 млн. евро или общите разходи, надхвърлящи 50 млн. евро за проект; за оперативни помощи за спортни инфраструктури: 2 млн. евро за инфраструктура за година; и
вв)
за инвестиционни помощи за местни инфраструктури: 10 млн. евро или общите разходи, надхвърлящи 20 млн. евро за същата инфраструктура.
2. Праговете, определени или посочени в параграф 1, не могат да бъдат заобикаляни чрез изкуствено разделяне на схеми или проекти за помощ.
Член 5
Прозрачност на помощта
1. Настоящият регламент се прилага само за помощи, за които е възможно да се предварително изчисли с точност техният брутен еквивалент на безвъзмездна помощ, без да е необходимо да се прави оценка на риска („прозрачни помощи“).
2. Следните категории помощи се считат за прозрачни:
а)
помощи под формата на безвъзмездни средства и лихвени субсидии;
б)
помощи под формата на заеми, когато брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на референтния процент към момента на предоставяне на безвъзмездните средства;
в)
помощи под формата на гаранции:
i)
когато брутният еквивалент на безвъзмездна помощ е изчислен въз основа на годишните минимални премии, посочени в известие на Комисията; или
ii)
когато преди мярката да бъде въведена в действие, методологията за изчисляване на брутния еквивалент на безвъзмездна помощ на гаранцията е одобрена въз основа на Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (50) или въз основа на последващо известие, след като Комисията е получила уведомление за тази методология в съответствие с регламент, приет от Комисията в областта на държавните помощи и приложим към въпросния момент, и в одобрената методология изрично се обръща внимание на вида на гаранцията и сделката, за която е издадена, в контекста на прилагането на настоящия регламент;
г)
помощи под формата на данъчни предимства, когато по мярката е предвиден таван, с който се гарантира, че приложимият праг няма да бъде надхвърлен;
д)
регионални помощи за градско развитие, ако са изпълнени условията в член 16;
е)
помощи под формата на мерки за рисково финансиране, ако са изпълнени условията в член 21;
ж)
помощи за стартиращи предприятия, ако са изпълнени условията в член 22;
з)
помощи за проекти за енергийна ефективност, ако са изпълнени условията в член 39;
и)
помощи под формата на премии в допълнение към пазарната цена, ако са изпълнени условията в член 42;
й)
помощи под формата на възстановяеми аванси, ако общият номинален размер на възстановяемия аванс не надхвърля приложимите прагове съгласно настоящия регламент или ако след като Комисията е била уведомена за методологията за изчисляване на брутния еквивалент на безвъзмездна помощ на възстановимия аванс, тя е одобрила тази методология преди изпълнението на мярката.
Член 6
Стимулиращ ефект
1. Настоящият регламент се прилага само за помощи, които имат стимулиращ ефект.
2. Приема се, че помощта има стимулиращ ефект, ако бенефициерът е подал писмено заявление за помощ до съответната държава членка преди работата по проекта или дейността да е започнала. Заявлението за помощ съдържа поне следната информация:
а)
наименование и големина на предприятието,
б)
описание на проекта, включително неговата начална и крайна дата,
в)
местонахождение на проекта,
г)
списък с разходите по проекта,
д)
вид на помощта (безвъзмездни средства, заем, гаранция, възстановяем аванс, вливане на капитал и т.н.) и размер на публичното финансиране, необходимо за проекта.
3. Приема се, че помощите ad hoc за големи предприятия имат стимулиращ ефект, когато освен че се гарантира, че е изпълнено условието, определено в параграф 2, преди да предостави съответната помощ държавата членка се е уверила, че от подготвената от бенефициера документация се вижда, че помощта ще доведе до едно или повече от следните положения:
а)
в случай на регионални инвестиционни помощи: осъществен е проект, който без помощта не би бил осъществен в съответния регион или не би бил достатъчно рентабилен за бенефициера в съответния регион;
б)
във всички други случаи, в които е налице:
-
съществено нарастване на обхвата на проекта или дейността в резултат на помощта; или
-
съществено увеличение на общата сума, изразходвана от бенефициера за проекта или дейността в резултат на помощта; или
-
съществено нарастване на скоростта на изпълнение на съответния проект или съответната дейност.
4. Чрез дерогация от параграфи 2 и 3 се приема, че мерките под формата на данъчни предимства имат стимулиращ ефект, ако са изпълнени следните условия:
а)
мярката предвижда право на помощ в съответствие с обективни критерии и без допълнителна преценка по собствено усмотрение от страна на държавата членка; и
б)
мярката е приета и е била в сила преди започване на работите по подпомагания проект или подпомаганата дейност, освен в случай на последващи фискални схеми, когато дейността вече е била включена в предходните схеми под формата на данъчни предимства.
5. Чрез дерогация от параграфи 2, 3 и 4 се приема, че за следните категории помощи не се изисква стимулиращ ефект или се допуска, че те притежават такъв:
а)
регионални оперативни помощ, ако са изпълнени условията в член 15;
б)
помощи за достъп на МСП до финансиране, ако са изпълнени съответните условия в членове 21 и 22;
в)
помощи за наемане на работещи в неравностойно положение под формата на субсидии за заплати и помощи за наемане на работещи с увреждания под формата на субсидии за заплати, ако са изпълнени условията в членове 32 и 33;
г)
помощи за компенсиране на допълнителните разходи, свързани с наемането на работещи с увреждания, ако са изпълнени условията в член 34;
д)
помощи под формата на намаления на данъците за околната среда по смисъла на Директива 2003/96/ЕО, ако са изпълнени условията в член 44 от настоящия регламент;
е)
помощи за отстраняване на щети, причинени от някои природни бедствия, ако са изпълнени условията в член 50;
ж)
социални помощи за транспорт за живеещите в отдалечени региони, ако са изпълнени условията в член 51;
з)
помощи за култура и опазване на културното наследство, ако са изпълнени условията в член 53.
Член 7
Интензитет на помощта и допустими разходи
1. За да се изчислят интензитетът на помощта и допустимите разходи, всички използвани данни се събират преди приспадането на данъци и други такси. Допустимите разходи се подкрепят с документни доказателства, които са ясни, конкретни и актуални.
2. Когато помощите не се предоставят под формата на безвъзмездни средства, а под друга форма, размерът на помощта е брутният еквивалент на безвъзмездна помощ на помощта.
3. Помощите, които се предоставят на няколко части, се сконтират към техния размер към момента на предоставяне. Допустимите разходи се сконтират до тяхната стойност към момента на предоставяне на помощта. Лихвеният процент, който се използва за сконтиране, е сконтовият процент, приложим към момента на предоставяне на помощта.
4. Когато помощите се предоставят чрез данъчни предимства, сконтирането на отделните траншове помощ се извършва въз основа на сконтовите проценти, приложими към отделните дати, на които влиза в сила данъчното предимство.
5. Когато помощите се предоставят под формата на възстановяеми аванси, които, при липсата на общоприета методология за изчисляване на техния брутен еквивалент на безвъзмездна помощ, са изразени като процент от допустимите разходи, и мярката предвижда, че при успешен резултат от проекта, за който се съди въз основа на реалистична и предпазлива хипотеза, авансовите плащания ще бъдат изплатени с лихвен процент, равен поне на сконтовия процент, приложим към момента на предоставяне на помощта, максималните интензитети на помощта, посочени в глава III, могат да бъдат увеличени с 10 процентни пункта.
6. В случаите, в които регионалните помощи се предоставят под формата на възстановяеми аванси, максималните интензитети на помощта, определени в картата на регионалните помощи, която е в сила към момента на предоставяне на помощта, не могат да бъдат увеличени.
Член 8
Натрупване
1. За да се установи дали са спазени праговете за уведомяване в член 4 и максималните интензитети на помощта, определени в глава III, се вземе предвид общият размер на държавната помощ за подпомаганата дейност или подпомагания проект или предприятие.
2. Когато финансиране от Съюза, управлявано централно от институциите, агенциите, съвместни предприятия или други органи на Съюза, което не е пряко или косвено под контрола на държавата членка, е съчетано с държавна помощ, само тази държавна помощ се взема предвид с цел да се установи дали са спазени праговете за уведомяване и максималните интензитети на помощта или максималните размери на помощта, при условие че общият размер на публично финансиране, предоставено във връзка със същите допустими разходи, не надхвърля най-благоприятния процент на финансиране, установен в приложимите правила на законодателството на Съюза.
3. Помощите с установими допустими разходи, които са освободени от задължението за уведомяване по смисъла на настоящия регламент, могат да се натрупват със:
а)
всякаква друга държавна помощ, доколкото тези мерки засягат различни установими допустими разходи;
б)
всякаква друга държавна помощ във връзка със същите допустими разходи, които се припокриват частично или напълно, само ако това натрупване не води до надхвърляне на най-високия интензитет на помощта или най-високия размер на помощта, приложими за тази помощ по силата на настоящия регламент.
4. Помощите без установими допустими разходи, които са освободени от задължението за уведомяване съгласно членове 21, 22 и 23 от настоящия регламент, могат да се натрупват с всякаква друга държавна помощ с установими допустими разходи. Помощите без установими допустими разходи могат да се натрупват с всякаква друга държавна помощ без установими допустими разходи до най-високия съответен праг за цялото финансиране, определен в конкретните условия за всеки отделен случай по силата на настоящия или друг регламент за групово освобождаване или с прието от Комисията решение.
5. Държавните помощи, освободени от задължението за уведомяване по силата на настоящия регламент, не могат да се натрупват с помощ de minimis по отношение на същите допустими разходи, ако това натрупване би довело до интензитет на помощта, надхвърлящ праговете, установени в глава III от настоящия регламент.
6. Чрез дерогация от параграф 3, буква б), в съответствие с предвиденото в членове 33 и 34 помощите за работещи с увреждания могат да бъдат натрупвани с други помощи, които са освободени от задължението за уведомяване по силата на настоящия регламент, във връзка със същите допустими разходи, като бъде надхвърлен най-високият приложим праг, предвиден в настоящия регламент, ако това натрупване не води до интензитет на помощта, който надхвърля 100 % от съответните разходи през всеки период, за който са наети съответните работещи.
Член 9
Публикуване и информация
1. Съответната държава членка осигурява публикуването на подробен уебсайт за държавна помощ на национално или регионално равнище на:
а)
обобщената информация, посочена в член 11, в стандартизирания формат, определен в приложение II, или връзка, която предоставя достъп до нея;
б)
пълния текст на всяка мярка за помощ съгласно предвиденото в член 11 или връзка, която предоставя достъп до пълния текст;
в)
информацията, посочена в приложение III, относно всяка предоставена индивидуална помощ, надхвърляща 500 000 EUR.
Що се отнася до помощта, предоставена в полза на проекти по цел „Европейско териториално сътрудничество“, информацията, посочена в настоящия параграф, се помества на уебсайта на държавата членка, в която е разположен съответният управителен орган, съгласно определението в член 21 от Регламент (ЕС) № 1299/2013 на Европейския парламент и на Съвета. Като алтернативен вариант участващите държави членки могат също да решат, че всяка от тях следва да предоставя информацията относно мерките за помощ на тяхната територия на съответните уебстраници.
2. За схемите под формата на данъчни предимства и схемите по членове 16 и 21 (51) условията, посочени в параграф 1, буква в) от настоящия член, се считат за изпълнени, ако държавите членки публикуват необходимата информация за размера на индивидуалните помощи в следния обхват (в млн. евро):
0,5-1;
1-2;
2-5;
5-10;
10-30; и
30 и повече.
3. За схеми по член 51 от настоящия регламент задълженията за публикуване, посочени в настоящия регламент, не се прилагат за крайните потребители.
4. Информацията, посочена в параграф 1, буква в) от настоящия член, е организирана и достъпна по стандартизиран начин, описан в приложение III, и дава възможност за ефективно търсене и изтегляне. Информацията, посочена в параграф 1, се публикува до 6 месеца от датата на предоставяне на помощта или, за помощи под формата на данъчни предимства, до 1 година от датата, на която трябва да се подаде данъчната декларация, и е достъпна най-малко 10 години от датата, на която е предоставена помощта.
5. Комисията публикува на своя уебсайт:
а)
връзките към уебсайтовете за държавни помощи, посочени в параграф 1 от настоящия член;
б)
обобщената информация, посочена в член 11.
6. Държавите членки осигуряват съответствие с разпоредбите на настоящия член най-късно две години след влизане в сила на настоящия регламент.
ГЛАВА II
КОНТРОЛ
Член 10
Отмяна на груповото освобождаване
Когато държава членка предоставя помощ, която предполагаемо е освободена от задължението за уведомяване съгласно настоящия регламент, без да са изпълнени условията в глави I, II и III, след като предостави на съответната държава членка възможността да изложи своите аргументи, Комисията може да приеме решение, съгласно което в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора тя трябва да бъде уведомена за всички или за някои бъдещи мерки за помощ, приети от съответната държава членка, които иначе биха изпълнили изискванията на настоящия регламент. Мерките, които подлежат на задължение за уведомяване, могат да бъдат ограничени до мерките, по които се предоставят определени видове помощи или които са в полза на определени бенефициери, или до мерки за помощ, приети от някои органи на съответната държава членка.
Член 11
Докладване
Държавите членки или съответно за помощи, предоставени в полза на проекти по цел „Европейско териториално сътрудничество“, държавата членка, в която е разположен управителният орган съгласно определението в член 21 от Регламент (ЕС) № 1299/2013, предоставят на Комисията:
а)
чрез електронната система на Комисията за уведомяване обобщената информация за всяка мярка за помощ, освободена от задължението за уведомяване съгласно настоящия регламент, в стандартизирания формат, посочен в приложение II, заедно с връзка за достъп до пълния текст на мярката за помощ, включително и до нейните изменения, в срок от 20 работни дни след влизането ѝ в сила;
б)
годишен доклад съгласно разпоредбите в Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (52), както е изменен, в електронен формат, относно прилагането на настоящия регламент. В този доклад се съдържа информацията, посочена в регламента за изпълнение, за всяка пълна година или за всяка част от годината, през която се прилага настоящият регламент.
Член 12
Контрол
За да може Комисията да контролира помощите, освободени от задължението за уведомяване по силата на настоящия регламент, държавите членки или, за помощи, предоставени в полза на проекти по цел „Европейско териториално сътрудничество“, държавата членка, в която е разположен управителният орган, пазят подробна документация, съдържаща информацията и придружаващата документация, които са необходими, за да се установи спазването на всички условия, определени в настоящия регламент. Тази информация се съхранява за период от 10 години от датата на предоставяне на помощта ad hoc или от датата на предоставяне на последната помощ по схемата. Съответната държава членка предоставя на Комисията в срок от 20 работни дни или по-дълъг срок, който може да е определен в искането, цялата информация и придружаваща документация, която Комисията счита за необходима за целите на контрола на прилагането на настоящия регламент.
ГЛАВА III
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА РАЗЛИЧНИТЕ КАТЕГОРИИ ПОМОЩИ
РАЗДЕЛ 1
Регионални помощи
Подраздел А
Регионални инвестиционни и оперативни помощи
Член 13
Обхват на регионалните помощи
Настоящият раздел не се прилага за:
а)
помощи, които облагодетелстват дейности в стоманодобива, въгледобива, корабостроенето, производството на синтетични влакна, транспорта, както и свързаната с него инфраструктура, производството и дистрибуцията на електроенергия и енергийните инфраструктури;
б)
регионални помощи под формата на схеми, предназначени за ограничен брой конкретни стопански сектори; схеми, предназначени за туристически дейности, широколентови инфраструктури или преработка и продажба на селскостопански продукти, не се считат за предназначени за конкретни стопански сектори;
в)
регионални помощи под формата на схеми, които компенсират разходите за транспорт на стоки, произведени в най-отдалечените региони или в слабонаселените региони, и които са предоставени в полза на:
i)
дейности, свързани с производството, преработката и продажбата на продуктите, изброени в приложение I към Договора; или
ii)
дейности, класифицирани в Регламент (ЕО) № 1893/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 20 декември 2006 г. за установяване на статистическа класификация на икономическите дейности NACE Rev. 2 и за изменение на Регламент (ЕИО) № 3037/90 на Съвета, както и на някои ЕО регламенти относно специфичните статистически области (53), като селско, горско и рибно стопанство съгласно раздел А от статистическата класификация на икономическите дейности NACE Rev. 2, добивна промишленост съгласно раздел Б от NACE Rev. 2 и производство и разпределение на електроенергия, газ, пара и климатизация съгласно раздел Г на NACE Rev. 2; или
iii)
превоз на стоки по тръбопроводи;
г)
индивидуални регионални инвестиционни помощи за бенефициери, които са закрили същата или подобна дейност в Европейското икономическо пространство през двете години, предхождащи заявлението му за регионална инвестиционна помощ, или които към момента на подаване на заявлението за помощ имат конкретни планове да закрият такава дейност в срок до две години след приключването на първоначалната инвестиция, за която се кандидатства за помощта, в съответния регион;
д)
регионални оперативни помощи, предоставени на предприятия, чиито основни дейности спадат към раздел К „Финансови и застрахователни дейности“ от NACE Rev. 2, или на предприятия, които извършват дейности в група, чиито основни дейности спадат към клас 70.10 „Дейности на централни офиси“ или 70.22 „Консултантски дейности в областта на управлението“ от NACE Rev. 2.
Член 14
Регионални инвестиционни помощи
1. Мерките за регионална инвестиционна помощ са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Помощи се предоставят в подпомагани региони.
3. В подпомагани региони, които отговарят на условията на член 107, параграф 3, буква а) от Договора, помощи могат да бъдат предоставени за първоначална инвестиция независимо от размера на бенефициера. В подпомагани региони, които отговарят на условията на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, помощи могат да бъдат предоставени в полза на МСП за първоначална инвестиция във всякаква форма. Големите предприятия могат да получат помощи единствено за първоначална инвестиция, облагодетелстваща нова стопанска дейност в засегнатия регион.
4. Допустимите разходи включват:
а)
инвестиционни разходи в материални и нематериални активи;
б)
планираните разходи за заплати, свързани със създаването на работни места в резултат от първоначална инвестиция, изчислени за период от две години; или
в)
комбинация от разходите, посочени в букви а) и б), ако комбинираната сума не надхвърля по-голямата от двете суми а) или б).
5. Инвестицията се поддържа в региона получател най-малко пет години, а в случай на МСП - най-малко три години след изпълнението на инвестицията. Това не възпрепятства замяната на машини или съоръжения, които са остарели или повредени през този период, при условие че стопанската дейност се запазва в засегнатия регион за съответния минимален период.
6. Придобитите активи са нови, освен в случай на МСП и когато става дума за придобиване на стопански обект. Разходите, свързани с наемането на материални активи, могат да бъдат взети предвид при следните условия:
а)
за земя и сгради наемът трябва да продължи поне пет години след очакваната дата на приключване на инвестиционния проект за големи предприятия или три години за МСП;
б)
за съоръжения и машини наемът трябва да е под формата на финансов лизинг, в който да се съдържа задължението бенефициерът да закупи актива след изтичането на договора за лизинг.
В случай на придобиване на активите на стопански обект по смисъла на член 2, точка 49, се вземат предвид само разходите за закупуване на активите от трети страни, които не са свързани с купувача. Транзакцията се осъществява при пазарни условия. Ако помощта е била предоставена за придобиването на активите преди самото закупуване, разходите за тези активи се приспадат от допустимите разходи, свързани с придобиването на стопански обект. В случай на поемане на малко предприятие от страна на член на семейството на първоначалния собственик или от страна на служител отпада условието активите да бъдат закупени от трети страни, които не са свързани с купувача. Придобиването на дялове или акции не представлява първоначална инвестиция.
7. За помощи, предоставени за основна промяна в производствения процес, допустимите разходи трябва да надхвърлят амортизацията на активите, свързани с дейността, която предстои да бъде модернизирана, през предходните три финансови години. За помощи, предоставени за диверсификацията на съществуващ стопански обект, допустимите разходи трябва да надхвърлят с поне 200 % счетоводната стойност на активите, които се използват повторно, както са осчетоводени през финансовата година преди започването на работата по проекта.
8. Нематериалните активи са допустими за изчисляването на инвестиционните разходи, ако отговарят на следните условия:
а)
да бъдат използвани единствено в стопанския обект, който получава помощта;
б)
да бъдат амортизируеми;
в)
да бъдат закупени при пазарни условия от трети страни, несвързани с купувача, и
г)
да бъдат включени в активите на предприятието, получаващо помощта, както и да останат свързани с проекта, за който е предоставена помощта, за срок от минимум пет години или три години за МСП.
За големи предприятия разходите за нематериални активи са допустими само до 50 % от общите допустими инвестиционни разходи за първоначалната инвестиция.
9. Когато допустимите разходи са изчислени въз основа на планираните разходи за заплати, както е посочено в параграф 4, буква б), трябва да са изпълнени следните условия:
а)
инвестиционният проект води до нетно увеличение на броя на служителите в съответния стопански обект в сравнение със средния им брой през предходните 12 месеца, което означава, че от броя на създадените работни места през този период се приспадат закритите работни места;
б)
всяко работно място е заето в срок до три години от приключването на работата по проекта; и
в)
всяко работно място, създадено благодарение на инвестицията, се запазва в съответния регион за период от най-малко пет години, считано от датата, на която работното място е било заето за пръв път, или три години в случая на МСП.
10. Регионалните помощи за развитието на широколентова мрежа отговаря на следните условия:
а)
помощи се предоставят само в региони, в които няма мрежа от същата категория (основен широколентов достъп или мрежи за достъп от следващо поколение) и не е вероятно такава мрежа да бъде развита по търговски начин в срок до три години след решението за предоставяне на помощта; и
б)
операторът на субсидираната мрежа предлага активен и пасивен достъп на едро при справедливи и недискриминационни условия, включително необвързан физически достъп в случай на мрежи за много високоскоростен достъп от следващо поколение; и
в)
помощите се предоставят на основата на конкурентна процедура за подбор.
11. Регионални помощи за научноизследователски инфраструктури се предоставят само когато помощта е обвързана със задължението за даване на прозрачен и недискриминационен достъп до подпомаганата инфраструктура.
12. Интензитетът на помощта, изразен в брутен еквивалент на безвъзмездна помощ, не надхвърля максималния интензитет на помощта, определен в картата на регионалните помощи, която е в сила към момента на предоставяне на помощта в засегнатия регион. Когато интензитетът на помощта се изчислява въз основа на параграф 4, буква в), максималният интензитет на помощта не надхвърля най-благоприятния размер, получен при прилагането на този интензитет на основата на инвестиционните разходи или разходите за заплати. За големи инвестиционни проекти размерът на помощта не надхвърля коригирания размер на помощта, изчислен в съответствие с механизма, определен в член 2, точка 20.
13. Всяка първоначална инвестиция, започната от един и същ бенефициер (на равнище група) в срок от три години, считано от датата на започване на работите по друга подпомогната инвестиция в същия регион от ниво 3 по Общата класификация на териториалните единици за статистически цели, се счита за част от единен инвестиционен проект. Когато единният инвестиционен проект е голям инвестиционен проект, общият размер на помощта за единния инвестиционен проект не надхвърля коригирания размер на помощта за големи инвестиционни проекти.
14. Бенефициерът осигурява финансов принос от най-малко 25 % от допустимите разходи чрез свои собствени ресурси или чрез външно финансиране във форма, която не включва държавно подпомагане. В най-отдалечените региони за инвестиции, осъществени от МСП, може да бъде получена помощ с максимален интензитет на помощта, надхвърлящ 75 %. В тези случаи остатъкът се предоставя посредством финансов принос от бенефициера.
15. За първоначални инвестиции, свързани с проекти по цел „Европейско териториално сътрудничество“, които попадат в приложното поле на Регламент (ЕС) № 1299/2013, интензитетът на помощта на региона, в който се намира първоначалната инвестиция, се прилага за всички бенефициери, участващи в проекта. Ако първоначалната инвестиция е разположена в два или повече подпомагани региона, максималният интензитет на помощта е интензитетът, приложим в подпомагания регион, където са направени най-големите допустимите разходи. В подпомаганите региони, които отговарят на условията за получаване на помощ съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора, тази разпоредба се прилага по отношение на големи предприятия само ако първоначалната инвестиция е свързана с нова стопанска дейност.
Член 15
Регионални оперативни помощи
1. Схемите за регионална оперативна помощ в най-отдалечените региони и в слабонаселените региони, определени от държавите членки в техните карти на регионалните помощи, които Комисията е одобрила в съответствие с параграф 161 от Насоките за регионалната помощ за периода 2014-2020 г. (54), са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Схемите за регионална оперативна помощ компенсират:
а)
допълнителните разходи за транспорт на стоки, които са произведени в региони, които отговарят на условията за оперативна помощ, и допълнителните разходи за транспорт на стоки, които подлежат на допълнителна преработка в тези региони, при следните условия:
i)
производствената дейност на бенефициерите е в тези региони;
ii)
помощта може предварително да бъде изразена количествено по обективен начин въз основа на фиксирана сума или сума за тонкилометър или друга подходяща единица;
iii)
допълнителните транспортни разходи се изчисляват въз основа на пробега на стоките в рамките на националните граници на засегнатата държава членка, като се използва транспортното средство, което води до най-ниските разходи за бенефициера. Само за най-отдалечените региони допълнителните разходи за транспорт на стоки, който подлежат на допълнителна преработка в тези региони, могат да включват разходите за транспорт на стоки от мястото на тяхното производство до тези региони;
б)
допълнителните оперативни разходи, които не представляват разходи за транспорт, извършени в най-отдалечените региони като пряко следствие от едно или няколко от трайните неблагоприятни условия, посочени в член 349 от Договора, при следните условия:
i)
стопанската дейност на бенефициерите е в най-отдалечен регион;
ii)
годишният размер на помощта за всеки бенефициер по всички схеми за оперативна помощ не надхвърля:
-
15 % от годишната брутна добавена стойност, създадена от бенефициера в съответния най-отдалечен регион; или
-
25 % от годишните разходи за труд, извършени от бенефициера в съответния най-отдалечен регион; или
-
10 % от годишния оборот на бенефициера, реализиран в съответния най-отдалечен регион.
3. Интензитетът на помощта не надхвърля 100 % от допустимите допълнителни разходи, определени в настоящия член.
Подраздел Б
Помощи за градско развитие
Член 16
Регионални помощи за градско развитие
1. Регионалните помощи за градско развитие са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Проектите за градско развитие отговарят на следните критерии:
а)
те се изпълняват посредством фондове за градско развитие в подпомагани региони;
б)
те са съфинансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове;
в)
те подкрепят прилагането на „интегрирана стратегия за устойчиво градско развитие“.
3. Общата инвестиция в проект за градско развитие по мярка за помощ за градско развитие не надхвърля 20 млн. евро.
4. Допустимите разходи са общите разходи за проекта за градско развитие, доколкото те са в съответствие с членове 65 и 37 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (55).
5. Помощите, предоставени от фонд за градско развитие в полза на допустимите проекти за градско развитие, могат да бъдат под формата на капитал, квазикапиталово участие, заеми, гаранции или комбинация от тях.
6. Помощите за градско развитие привличат допълнителни инвестиции от частни инвеститори на равнището на фондовете за градско развитие или проектите за градско развитие, които възлизат на най-малко 30 % от цялото финансиране, предоставено за проекта за градско развитие.
7. Частните и публичните инвеститори могат да предоставят парични средства или вноски в натура, или комбинация от тях за изпълнението на проект за градско развитие. Вноските в натура се вземат предвид по пазарната им стойност, която се удостоверява от независим квалифициран експерт или надлежно упълномощен официален орган.
8. Мeрките за градско развитие отговарят на следните условия:
а)
управителите на фондове за градско развитие се избират посредством открита, прозрачна и недискриминационна процедура в съответствие с приложимите правила на Съюза и държавите членки. В частност, не се допуска дискриминация между управителите на фондове за градско развитие въз основа на тяхното място на установяване или регистриране независимо от държавата членка. За управителите на фондове за градско развитие може да се предвиди изискване те да отговарят на предварително определени критерии, които са обективно оправдани с естеството на инвестициите;
б)
независимите частни инвеститори се избират чрез открита, прозрачна и недискриминационна процедура в съответствие с приложимото съюзно и национално право с цел да бъдат установени подходящи механизми за споделяне на рисковете и ползите, като за инвестициите, които не са гаранции, се отдава предпочитание на асиметричното разпределение на печалбата пред защитата срещу рисковете от загуби. Ако частните инвеститори не се подбират по такава процедура, справедливият процент на възвръщаемост за частните инвеститори се определя от независим експерт, избран чрез открита, прозрачна и недискриминационна процедура;
в)
в случай на асиметрично разпределяне на загубата между публичните и частните инвеститори, първата загуба, поета от публичния инвеститор, се ограничава до 25 % от общия размер на инвестицията;
г)
в случай на гаранции в полза на частни инвеститори, участващи в проекти за градско развитие, размерът на гаранцията е ограничен до 80 %, а таванът за общите загуби, поети от съответната държава членка, е 25 % от съответния гарантиран портфейл;
д)
инвеститорите имат право да бъдат представени в управленските органи на фонда за градско развитие, като например надзорния съвет или консултативния комитет;
е)
фондът за градско развитие се учредява съгласно приложимите закони. Държавите членки предвиждат финансов и правен анализ, за да се гарантира стабилна от търговска гледна точка инвестиционна стратегия за изпълнение на мярката за помощ за градско развитие.
9. Фондовете за градско развитие се управляват на търговски принцип и те гарантират, че решенията за финансиране се вземат с цел постигане на печалба. Това изискване се счита за изпълнено, когато управителите на фондовете за градско развитие отговарят на следните условия:
а)
те са задължени по силата на закон или договор да действат добросъвестно и с грижата на професионален управител, както и да избягват конфликтите на интереси; те прилагат най-добрите практики и подлежат на регулаторен контрол;
б)
възнаграждението на управителите на фондове за градско развитие съответства на пазарните практики. Това изискване се счита за изпълнено, когато управителят е избран чрез открита, прозрачна и недискриминационна процедура въз основа на обективни критерии, свързани с опита, експертните знания и оперативния и финансовия капацитет;
в)
управителите на фондове за градско развитие получават възнаграждение, обвързано с постигнатите резултати, или споделят част от инвестиционните рискове, като съинвестират собствени средства, така че техните интереси постоянно да отговарят на интересите на публичните инвеститори;
г)
управителите на фондове за градско развитие изготвят инвестиционна стратегия, критерии и график на инвестициите в проекти за градско развитие, с които установяват предварително тяхната финансовата жизнеспособност и очакваното им въздействие върху градското развитие;
д)
за всяка капиталова и квазикапиталова инвестиция е налице ясна и реалистична стратегия за излизане.
10. Когато фондът за градско развитие предоставя заеми или гаранции за проекти за градско развитие, трябва да са изпълнени следните условия:
а)
за заеми: номиналният размер на заема се взема предвид при изчисляването на максималния размер на инвестицията за целите на параграф 3 от настоящия член;
б)
за гаранции: номиналният размер на съответния заем, за който се издава гаранцията, се взема предвид при изчисляването на максималния размер на инвестицията за целите на параграф 3 от настоящия член.
11. Държавата членка може да възложи изпълнението на мярката за градско развитие на упълномощен субект.
РАЗДЕЛ 2
Помощи за МСП
Член 17
Инвестиционни помощи за МСП
1. Инвестиционните помощи за МСП, развиващи дейност на територията на Европейския съюз и извън нея, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Допустимите разходи включват една или всички от следните категории разходи:
а)
разходи за инвестиции в материални и нематериални активи;
б)
планираните разходи за заплати за работни места, пряко създадени от инвестиционния проект, изчислени за период от две години.
3. За да са допустими разходите за целите на настоящия член, инвестицията включва:
а)
инвестиция в материални и/или нематериални активи, свързана със създаването на нов стопански обект, разширяването на съществуващ стопански обект, диверсификацията на продукцията на даден стопански обект с добавянето на нови продукти или основна промяна в целия производствен процес на съществуващ стопански обект; или
б)
закупуването на активите, принадлежащи на даден стопански обект, при което са изпълнени следните условия:
-
стопанският обект е бил закрит или е щял да бъде закрит, ако не е бил закупен;
-
активите са закупени от трети страни, несвързани с купувача;
-
транзакцията се извършва при пазарни условия.
В случай на поемане на малко предприятие от страна на член на семейството на първоначалния собственик или от страна на служител, отпада условието активите да бъдат изкупени от трети страни, които не са свързани с купувача. Само по себе си придобиването на дяловете или акции на дадено предприятие не представлява инвестиция.
4. Нематериалните активи отговарят на всяко едно от следните условия:
а)
те са използвани единствено в стопанския обект, което получава помощта;
б)
те се разглеждат като амортизируемни активи;
в)
те са закупени при пазарни условия от трети страни, несвързани с купувача;
г)
те са включени в активите на предприятието за срок от поне три години.
5. Заетостта, създадена пряко от инвестиционния проект, отговаря на следните условия:
а)
тя е създадена до три години от приключването на инвестицията;
б)
отчита се нетно увеличение на броя на служителите в съответния стопански обект в сравнение с техния среден брой за предходните 12 месеца;
в)
тя се поддържа за период от поне три години, считано от датата, на която съответното работно място е заето за пръв път.
6. Интензитетът на помощта не надхвърля:
а)
20 % от допустимите разходи за малки предприятия;
б)
10 % от допустимите разходи за средни предприятия.
Член 18
Помощи за консултантски услуги в полза на МСП
1. Помощите за консултантски услуги в полза на МСП са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Интензитетът на помощта не надхвърля 50 % от допустимите разходи.
3. Допустимите разходи включват разходите за консултантски услуги, предоставени от външни консултанти.
4. Съответните услуги не са постоянна или периодична дейност, нито са свързани с обичайните оперативни разходи на предприятието, като например рутинните услуги за данъчни консултации, редовни юридически консултации или реклама.
Член 19
Помощи за участие на МСП в панаири
1. Помощите за участие на МСП в панаири са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Допустимите разходи включват разходите за наемане, подреждане и обслужване на щанда на предприятието при участието му в който и да е панаир или в което и да е изложение.
3. Интензитетът на помощта не надхвърля 50 % от допустимите разходи.
Член 20
Помощи за МСП за разходи за сътрудничество, свързани с проекти по цел „Европейското териториално сътрудничество“
1. Помощите за разходи за сътрудничество, извършени от МСП при участието им в Европейското териториално сътрудничество в съответствие с Регламент (ЕС) № 1299/2013 на Европейския парламент и на Съвета, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Допустимите разходи включват:
а)
разходи за организационно сътрудничество, включително разходи за персонал и офиси, доколкото те са свързани с проекта за сътрудничество;
б)
разходи за консултантски и помощни услуги, свързани със сътрудничество и предоставени от външни консултанти и доставчици на услуги;
в)
разходи за пътуване, разходи за оборудване и инвестиции, пряко свързани с проекта и амортизация на инструменти и оборудване, използвани пряко за проекта.
3. Услугите, посочени в параграф 2, буква б), не са постоянна или периодична дейност и не са свързани с обичайните оперативни разходи на предприятието, като например рутинни услуги за данъчни консултации, редовни юридически консултации или рутинна реклама.
4. Интензитетът на помощта не надхвърля 50 % от допустимите разходи.
РАЗДЕЛ 3
Помощи за достъп на МСП до финансиране
Член 21
Помощи за рисково финансиране
1. Схемите за помощи за рисково финансиране в полза на МСП са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. На равнище финансови посредници помощите за рисково финансиране в полза на независими частни инвеститори могат да бъдат под формата на:
а)
капиталово или квазикапиталово участие или финансова дотация за предоставяне на инвестиции за рисково финансиране пряко или непряко на допустими предприятия;
б)
заеми за предоставяне на инвестиции за рисково финансиране пряко или непряко на допустими предприятия;
в)
гаранции за покриване на загубите от инвестиции за рисково финансиране пряко или непряко на допустимите предприятия.
3. На равнище независими частни инвеститори помощите за рисково финансиране могат да са под формите, посочени в параграф 2 от настоящия член, или под формата на данъчни стимули в полза на частни инвеститори, които са физически лица, предоставящи рисково финансиране пряко или непряко на допустимите предприятия.
4. На равнище допустими предприятия помощите за рисково финансиране могат да са под формата на капиталови, квазикапиталови инвестиции, заеми, гаранции или комбинация от тях.
5. Допустими са предприятията, чиито акции не се котират на фондова борса към момента на първоначалната инвестиция за рисково финансиране и които отговарят поне на едно от следните условия:
а)
те не упражняват дейност на нито един пазар;
б)
те упражняват дейност на който и да било пазар от по-малко от 7 години след първата си търговска продажба;
в)
те се нуждаят от първоначална инвестиция за рисково финансиране, която, на основата на бизнес план, изготвен с цел навлизането на нов продуктов или географски пазар, надхвърля 50 % от средния им годишен оборот през предходните 5 години.
6. Помощите за рисково финансиране могат да обхващат също и последващи инвестиции в допустими предприятия, включително след 7-годишния период, посочен в параграф 5, буква б), ако са изпълнени следните кумулативни условия:
а)
не е надвишен общият размер на рисково финансиране, посочен в параграф 9;
б)
възможността за последващи инвестиции е била предвидена в първоначалния бизнес план;
в)
предприятието, което получава последващи инвестиции, не е станало свързано предприятие по смисъла на член 3, параграф 3 от приложение I с друго предприятие, което не е финансовият посредник или независимият частен инвеститор, предоставящ рисково финансиране по мярката, освен ако новият субект не изпълнява условията от определението за МСП.
7. Що се отнася до капиталовите и квазикапиталовите инвестиции в допустими предприятия, по мярка за рисково финансиране може да се предостави помощ за заместващ капитал, само ако той е съчетан с нов капитал, представляващ най-малко 50 % от всеки инвестиционен кръг в допустимите предприятия.
8. Що се отнася до капиталовите и квазикапиталовите инвестиции, посочени в параграф 2, буква а), за управлението на ликвидността могат да се използват не повече от 30 % от съвкупния капиталов принос на финансовия посредник и записания и непоискан капитал.
9. Общият размер на рисковото финансиране, посочен в параграф 4, по която и да било мярка за рисково финансиране не може да надхвърля 15 млн. евро за допустимо предприятие.
10. Мерките за рисково финансиране, по които на допустими предприятия се предоставят капиталови и квазикапиталови инвестиции или инвестиции за заеми, трябва да привлекат допълнително финансиране от независими частни инвеститори на равнището на финансовите посредници или допустимите предприятия, така че общият процент на частно участие да достигне следните минимални прагове:
а)
10 % от рисковото финансиране, предоставено на допустимите предприятия преди първата им търговска продажба на който и да било пазар;
б)
40 % от рисковото финансиране, предоставено на допустимите предприятия, посочени в параграф 5, буква б) от настоящия член;
в)
60 % от рисковото финансиране за инвестиции, предоставени на допустимите предприятия, посочени в параграф 5, буква в), и за последващи инвестиции в допустими предприятия след 7-годишния период, посочен в параграф 5, буква б).
11. Когато мерките за рисково финансиране се изпълняват посредством финансов посредник и са предназначени за допустими предприятия на различни етапи от тяхното развитие, както е посочено в параграф 10, и не се предвижда частно капиталово участие на равнището на допустимите предприятия, финансовият посредник трябва да постигне процент на частно участие, който съответства най-малко на среднопретеглената стойност, изчислена въз основа на размера на индивидуалните инвестиции в съответния портфейл и получена при прилагането на минималните проценти на участие за такива инвестиции съгласно предвиденото в параграф 10.
12. По мерките за рисково финансиране не се допуска дискриминация между финансовите посредници въз основа на тяхното място на установяване или регистриране независимо от държавата членка. За финансовите посредници може да се предвиди изискване да отговарят на предварително определени критерии, които са обективно оправдани с естеството на инвестициите.
13. Мерките за рисково финансиране отговарят на следните условия:
а)
те са приведени в действие чрез един или повече финансови посредници с изключение на данъчните стимули за частни инвеститори във връзка с преките им инвестиции в допустими предприятия;
б)
финансовите посредници и инвеститорите или управителите на фондове се подбират чрез открита, прозрачна и недискриминационна процедура в съответствие с приложимото съюзно и национално право, която има за цел установяването на подходящи механизми за споделяне на рисковете и ползите, като за инвестиции, които не са под формата на гаранции, се отдава предпочитание на асиметричното разпределение на печалбата пред защитата срещу рисковете от загуби;
в)
в случай на асиметрично разпределяне на загубата между публичните и частните инвеститори, първата загуба, поета от публичния инвеститор, се ограничава до 25 % от общия размер на инвестицията;
г)
в случай на гаранции по точка 2, буква в) размерът на гаранцията е ограничен до 80 %, а общите загуби, поети от съответната държава членка, са ограничени до 25 % от съответния гарантиран портфейл. Само гаранциите, които покриват очакваните загуби на съответния гарантиран портфейл, могат да бъдат предоставени безвъзмездно. Ако гаранцията предвижда също и покриване на неочаквани загуби, за частта от гаранцията, покриваща неочакваните загуби, финансовият посредник изплаща гаранционна премия, която съответства на пазарните условия.
14. Мерките за рисково финансиране гарантират, че решенията за финансиране са насочени към реализиране на печалба. Това изискване се счита за изпълнено, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
а)
финансовите посредници са установени в съответствие с приложимите закони;
б)
държавата членка или упълномощеният с изпълнението на мярката субект предвижда финансов и правен анализ, за да се гарантира стабилна от търговска гледна точка инвестиционна стратегия за изпълнение на мярката за рисково финансиране, в това число подходяща политика за диверсификация на риска, насочена към постигането на икономическа жизнеспособност и ефективен мащаб по отношение на големината и териториалния обхват на съответния инвестиционен портфейл;
в)
рисковото финансиране, предоставено на допустими предприятия, се основава на надежден бизнес план, който съдържа подробности за развитието на продукта, продажбите и рентабилността, и с който предварително се установява финансовата жизнеспособност;
г)
за всяка капиталова и квазикапиталова инвестиция е налице ясна и реалистична стратегия за излизане.
15. Финансовите посредници се управляват на търговски принцип. Това изискване се счита за изпълнено, когато финансовият посредник и, в зависимост от вида на мярката за рисково финансиране, управителят на фонд, отговарят на следните условия:
а)
те са задължени по закон или договор да действат добросъвестно и с грижата на професионален управител и да избягват конфликтите на интереси; те прилагат най-добрите практики и подлежат на регулаторен контрол;
б)
тяхното възнаграждение съответства на пазарните практики. Това изискване се счита за изпълнено, когато управителят или финансовият посредник е избран чрез открита, прозрачна и недискриминационна процедура въз основа на обективни критерии, свързани с опита, експертните знания и оперативния и финансовия капацитет;
в)
те получават възнаграждение, обвързано с постигнатите резултати, или споделят част от инвестиционните рискове, като съинвестират собствени средства, така че да се гарантира, че техните интереси отговарят постоянно на интересите на публичния инвеститор;
г)
те изготвят инвестиционна стратегия, критерии и график на инвестициите;
д)
инвеститорите имат право да бъдат представени в управленските органи на инвестиционния фонд, като например надзорния съвет или консултативния комитет.
16. Мерките за рисково финансиране, по които на допустими предприятия се предоставят гаранции или заеми, отговарят на следните условия:
а)
в резултат на мярката финансовият посредник предприема инвестиции, които без помощта не биха били осъществени или биха били ограничени или осъществени по различен начин. Финансовият посредник трябва да е в състояние да докаже, че използва механизъм, който гарантира, че всички предимства са прехвърлени във възможно най-голяма степен на крайните бенефициери под формата на по-големи обеми финансиране, портфейли с по-голяма степен на риск, по-ниски изисквания за обезпечение, по-ниски гаранционни премии или по-ниски лихви;
б)
за заеми: номиналният размер на заема се взема предвид при изчисляването на максималния размер на инвестицията за целите на параграф 9;
в)
за гаранции: номиналният размер на заема, за който се издава гаранцията, се взема предвид при изчисляването на максималния размер на инвестицията за целите на параграф 9. Гаранцията не надхвърля 80 % от заема, за който е издадена.
17. Държава членка може да възложи изпълнението на мярка за рисково финансиране на упълномощен субект.
18. Помощите за рисково финансиране в полза на МСП, които не изпълняват условията, посочени в параграф 5, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, при условие че:
а)
на равнище МСП помощите отговарят на условията, определени в Регламент (ЕС) № 1407/2013; и
б)
изпълнени са всички условия, посочени в настоящия член, с изключение на условията в параграфи 5, 6, 9, 10 и 11; и
в)
мерките за рисково финансиране, по които на допустими предприятия се предоставят капиталови и квазикапиталови инвестиции или инвестиции за заеми, привличат допълнително финансиране от независими частни инвеститори на равнище финансови посредници или МСП, като общият процент на частно участие достига най-малко 60 % от рисковото финансиране, предоставено на МСП.
Член 22
Помощи за стартиращи предприятия
1. Схемите за помощи за стартиращи предприятия са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. За да отговарят на условията за подпомагане, предприятията трябва да са малки предприятия до пет години след тяхното създаване, които не са регистрирани на фондовата борса, все още не са разпределяли печалби и не са били създадени чрез сливане. За допустимите предприятия, които не подлежат на регистриране, се счита, че периодът на допустимост от 5 години започва от момента, в който предприятието започва своята стопанска дейност или подлежи на данъчно облагане за нея.
3. Помощите за стартиращи предприятия са под формата на:
а)
заеми с лихвени проценти, които не съответстват на пазарните условия, с продължителност 10 години и максимален номинален размер от 1 млн. евро, или 1,5 млн. евро за предприятия, установени в подпомагани региони, които отговарят на условията на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, или 2 млн. евро за предприятия, установени в подпомагани региони, които отговарят на условията на член 107, параграф 3, буква а) от Договора. За заеми с продължителност между 5 и 10 години максималните размери могат да бъдат коригирани, като посочените по-горе суми се умножат по съотношението 10 години/действителна продължителност на заема. За заеми с продължителност по-кратка от 5 години максималният размер съответства на заемите с продължителност 5 години;
б)
гаранции с премии, които не съответстват на пазарните условия, с продължителност 10 години и максимален размер на гарантирания заем от 1,5 млн. евро, или 2,25 млн. евро за предприятия, установени в подпомагани региони, които отговарят на условията на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, или 3 млн. евро за предприятия, установени в подпомагани региони, които отговарят на условията на член 107, параграф 3, буква а) от Договора. За гаранции с продължителност между 5 и 10 години максималният гарантиран размер на заема може да бъде коригиран, като посочените по-горе суми се умножат по съотношението 10 години/действителна продължителност на заема. За гаранции с продължителност под 5 години максималният гарантиран размер е същият като за гаранции с продължителност 5 години. Гаранцията не надхвърля 80 % от заема, за който е издадена;
в)
безвъзмездни средства, включително капиталови или квазикапиталови инвестиции, намаление на лихвени проценти и гаранционни премии с брутен еквивалент на безвъзмездна помощ до 0,4 млн. евро или 0,6 млн. евро за предприятия, установени в подпомагани региони, които отговарят на условията на член 107, параграф 3, буква в) от Договора, или 0,8 млн. евро за предприятия, установени в подпомагани региони, които отговарят на условията на член 107, параграф 3, буква а) от Договора.
4. Бенефициерът може да получи подпомагане чрез комбинация от инструментите за помощ, посочени в параграф 3 от настоящия член, при условие че частта от сумата, предоставена чрез един инструмент за помощ, изчислена въз основа на максималния размер на помощта, разрешен за този инструмент, се взема предвид, за да се определи оставащата част от максималния размер на помощта, разрешен за другите инструменти, които са част от тази комбинация от инструменти.
5. Максималните размери, посочени в параграф 3, могат да бъдат удвоени за малки и иновационни предприятия.
Член 23
Помощи за алтернативни търговски платформи, специализирани в МСП
1. Помощите за алтернативни търговски платформи, специализирани в МСП, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Когато операторът на платформата е малко предприятие, мярката за помощ може да бъде под формата на помощ за стартиращи предприятия в полза на оператора на платформата, като в този случай се прилагат условията, посочени в член 22.
Мярката за помощ може да бъде под формата на данъчни стимули в полза на независими частни инвеститори, които са физически лица, във връзка с техните инвестиции за рисково финансиране, направени чрез алтернативна търговска платформа в предприятия, които отговарят на условията за помощ съгласно изискванията в член 21.
Член 24
Помощи за проучвателни разходи
1. Помощите за проучвателни разходи са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Допустимите разходи включват разходите за първоначален преглед и официален финансов и правен анализ, от страна на управителите на финансови посредници или инвеститорите за установяване на предприятия, които отговарят на условията за помощ съгласно членове 21 и 22.
3. Интензитетът на помощта не надхвърля 50 % от допустимите разходи.
РАЗДЕЛ 4
Помощи за научноизследователска и развойна дейност и иновации
Член 25
Помощи за проекти за научноизследователска и развойна дейност
1. Помощите за проекти за научноизследователска и развойна дейност са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Подпомаганата част от проекта за научноизследователска и развойна дейност попада изцяло в рамките на една или повече от следните категории:
а)
фундаментални научни изследвания;
б)
индустриални научни изследвания;
в)
експериментално развитие;
г)
проучвания на осъществимостта.
3. Допустимите разходи на проектите за научноизследователска и развойна дейност се разпределят към определена категория научноизследователска и развойна дейност и са следните:
а)
разходи за персонал; изследователи, технически персонал и друг помощен персонал, доколкото те са наети за проекта;
б)
разходи за инструменти и оборудване, доколкото те се използват, и за периода, през който се използват за проекта; в случаите, в които тези инструменти и оборудване не се използват за проекта през целия период на тяхното използване, за допустими се считат само амортизационните разходи, съответстващи на продължителността на проекта, които се изчисляват въз основа на общоприетите счетоводни принципи;
в)
разходи за сгради и земя, доколкото те се използват, и за периода, през който се използват за проекта. По отношение на сградите за допустими се считат само амортизационните разходи, съответстващи на продължителността на проекта, изчислени въз основа на общоприетите счетоводни принципи. По отношение на земята допустимите разходи включват разходите за търговски трансфер или действително направените капиталови разходи;
г)
разходи по договори за възлагане на научни изследвания, знания и патенти, закупени или лицензирани от външни източници на принципа на сделката между несвързани лица, както и разходи за консултантски и еквивалентни услуги, използвани изключително за проекта;
д)
допълнителни режийни разходи и други оперативни разходи, включително разходи за материали, консумативи и други подобни продукти, възникнали пряко в резултат от проекта.
4. Допустимите разходи за проучванията на осъществимостта включват разходите за проучването.
5. Интензитетът на помощта за всеки бенефициер не надхвърля:
а)
100 % от допустимите разходи за фундаментални научни изследвания;
б)
50 % от допустимите разходи за индустриални научни изследвания;
в)
25 % от допустимите разходи за експериментално развитие;
г)
50 % от допустимите разходи за проучвания на осъществимостта.
6. Интензитетите на помощта за индустриални научни изследвания и експериментално развитие могат да бъдат увеличени, като достигнат 80 % от допустимите разходи, както следва:
а)
с 10 процентни пункта за средни предприятия и с 20 процентни пункта за малки предприятия;
б)
с 15 процентни пункта, ако е изпълнено едно от следните условия:
i)
проектът включва ефективно сътрудничество:
-
между предприятия с участието на поне едно МСП или се осъществява в поне две държави членки или в държава членка и договаряща страна по Споразумението за ЕИП и нито едно от предприятията не поема повече от 70 % от допустимите разходи, или
-
между едно предприятие и една или повече организации за научни изследвания и разпространение на знания, която поема най-малко 10 % от допустимите разходи и разполага с правото да публикува резултатите от собствените си научни изследвания;
ii)
резултатите от проекта се разпространяват широко чрез конференции, публикации, отворени за достъп регистри или безплатен софтуер или софтуер с отворен код.
7. Интензитетите на помощта за проучвания на осъществимостта могат да бъдат увеличени с 10 процентни пункта за средни предприятия и с 20 процентни пункта за малки предприятия.
Член 26
Инвестиционни помощи за научноизследователски инфраструктури
1. Помощите за изграждане или модернизиране на научноизследователски инфраструктури, които извършват стопанска дейност, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Когато научноизследователската инфраструктура извършва както стопанска, така и нестопанска дейност, финансирането, разходите и приходите за всеки вид дейност се вземат предвид поотделно въз основа на последователно прилагани принципи за осчетоводяване на разходите, които могат да бъдат обективно оправдани.
3. Цената за експлоатацията или използването на инфраструктурата отговаря на пазарната цена.
4. Достъпът до инфраструктурата е отворен за няколко ползватели и се предоставя на прозрачна и недискриминационна основа. Предприятията, които са финансирали поне 10 % от инвестиционните разходи за инфраструктурата, могат да получат преференциален достъп при по-изгодни условия. За да бъде избегната свръхкомпенсация, този достъп е пропорционален на приноса на предприятието към инвестиционните разходи и условията се оповестяват публично.
5. Допустимите разходи включват инвестиционните разходи в материални и нематериални активи.
6. Интензитетът на помощта не надхвърля 50 % от допустимите разходи.
7. Когато научноизследователската инфраструктура получава публично финансиране както за стопански, така и за нестопански дейности, държавите членки въвеждат механизъм за контрол и възстановяване на предоставените средства, за да се гарантира, че приложимият интензитет на помощта не е надхвърлен в резултат на увеличаването на дела на стопанските дейности в сравнение с очакваното положение към датата на предоставяне на помощта.
Член 27
Помощи за иновационни клъстери
1. Помощите за иновационни клъстери са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Помощите за иновационни клъстери се предоставят изключително на юридическото лице, ръководещо дейността на иновационния клъстер (клъстерна организация).
3. Достъпът до помещенията, съоръженията и дейностите на клъстера е отворен за няколко ползватели и се предоставя на прозрачна и недискриминационна основа. Предприятия, които са финансирали поне 10 % от инвестиционните разходи на иновационния клъстер, могат да получат преференциален достъп при по-изгодни условия. За да бъде избегната свръхкомпенсация, този достъп е пропорционален на приноса на предприятието към инвестиционните разходи и условията се оповестяват публично.
4. Таксите за ползване на съоръженията на клъстера и за участие в неговите дейности съответстват на пазарната цена или отразяват разходите за тези дейности.
5. Инвестиционни помощи могат да бъдат предоставени за изграждането или модернизирането на иновационни клъстери. Допустимите разходи включват инвестиционните разходи в материални и нематериални активи.
6. Интензитетът на помощта на инвестиционните помощи за иновационни клъстери не надхвърля 50 % от допустимите разходи. Интензитетът на помощта може да бъде увеличен с 15 процентни пункта за иновационни клъстери, разположени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква а) от Договора, и с 5 процентни пункта за иновационни клъстери, разположени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
7. Оперативни помощи могат да бъдат предоставени за експлоатацията на иновационни клъстери. Продължителността им не надхвърля десет години.
8. Допустимите разходи на оперативните помощи за иновационни клъстери включват разходите за персонал и административните разходи (включително режийните разходи), свързани със:
а)
стимулиране на клъстера да подобри сътрудничеството, обмена на информация и предоставянето или канализирането на специализирани и персонализирани услуги в подкрепа на бизнеса;
б)
маркетинг на клъстера с цел увеличаване на участието на нови предприятия или организации и повишаване на неговата видимост;
в)
управление на съоръженията на клъстера; организиране на програми за обучение, семинари и конференции в подкрепа на обмена на знания и работата в мрежа, и транснационално сътрудничество.
9. Интензитетът на помощта на оперативните помощи не надхвърля 50 % от общите допустими разходи през периода, за който е предоставена помощта.
Член 28
Помощи за иновации в полза на МСП
1. Помощите за иновации за МСП са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Допустимите разходи включват:
а)
разходи за получаване, валидиране и защита на патенти и други нематериални активи;
б)
разходи за командироване на висококвалифициран персонал от организация за научноизследователска дейност и разпространяване на знания или голямо предприятие, като този персонал извършва научноизследователска и развойна дейност и иновации на новосъздадена длъжност в организацията на бенефициера и не замества друг персонал;
в)
разходи за консултантски и помощни услуги в подкрепа на иновациите;
3. Интензитетът на помощта не надхвърля 50 % от допустимите разходи.
4. По-специално за помощта за консултантски и помощни услуги в подкрепа на иновациите интензитетът на помощта може да бъде увеличен до 100 % от допустимите разходи, при условие че общият размер на помощта не надхвърля 200 000 EUR за предприятие за всеки тригодишен период.
Член 29
Помощи за иновации на процеси и организации
1. Помощите за иновации на процеси и организации са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Помощите за големи предприятия са съвместими, само ако предприятията си сътрудничат ефективно с МСП в подпомаганата дейност и сътрудничещите си МСП извършват поне 30 % от общите допустимите разходи.
3. Допустимите разходи включват:
а)
разходи за персонал;
б)
разходи за инструменти, оборудване, сгради и земя, доколкото те се използват, и за периода, през който се използват за проекта;
в)
разходи по договори за възлагане на научни изследвания, знания и патенти, закупени или лицензирани от външни източници на принципа на сделката между несвързани лица;
г)
допълнителни режийни разходи и други оперативни разходи, включително разходи за материали, консумативи и други подобни продукти, извършени пряко в резултат от проекта.
4. Интензитетът на помощта не надхвърля 15 % от допустимите разходи за големи предприятия и 50 % от допустимите разходи за МСП.
Член 30
Помощи за научноизследователска и развойна дейност в секторите на рибарството и аквакултурите
1. Помощите за проекти за научноизследователска и развойна дейност в сектора на рибарството и аквакултурите са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Подпомаганите проекти са от интерес за всички предприятия от съответния сектор или подсектор.
3. Преди датата на започване на подпомагания проект в интернет се публикува:
а)
информация, че подпомаганият проект ще бъде осъществен;
б)
целите на подпомагания проект;
в)
приблизителната дата на публикуване на очакваните от подпомагания проект резултати и мястото на публикуването в интернет;
г)
бележка, че резултатите от подпомагания проект ще бъдат на разположение безвъзмездно на всички предприятия, които извършват дейност в съответния сектор или подсектор.
4. Резултатите от подпомагания проект се предоставят в интернет от крайната дата на подпомагания проект или от датата, на която на членовете на дадена организация бъде предоставена информация относно тези резултати, в зависимост от това коя от двете дати е по-рано. Тези резултати са на разположение в интернет за период от най-малко 5 години, който започва от крайната дата на подпомагания проект.
5. Помощите се предоставят пряко на организацията за научноизследователска дейност и разпространение на знания и не включват прякото предоставяне на помощи, които не са свързани с научни изследвания, в полза на предприятие, което произвежда, преработва или търгува с продукти от риболов или аквакултури.
6. Допустимите разходи включват разходите, посочени в член 25, параграф 3.
7. Интензитетът на помощта не надхвърля 100 % от допустимите разходи.
РАЗДЕЛ 5
Помощи за обучение
Член 31
Помощи за обучение
1. Помощите за обучение са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Помощи не се предоставят в случаите, в които обучението се провежда от предприятия с цел да спазят задължителните национални стандарти за обучение.
3. Допустимите разходи включват:
а)
разходи за обучаващ персонал, за часовете, през които обучаващият персонал участва в обучението;
б)
оперативни разходи на обучаващите и обучаваните, които са пряко свързани с проекта за обучение, като пътни разноски, материали и консумативи, пряко свързани с проекта, амортизация на инструменти и оборудване, доколкото те се използват изключително за проекта за обучение. Разходите за настаняване не са допустими разходи с изключение на минималните необходими разходи за настаняването на обучаващите се, които са работещи с увреждания;
в)
разходи за консултантски услуги, свързани с проекта за обучение;
г)
личните разходи за обучаващите се и общи косвени разходи (административни разходи, наеми, режийни разходи) за часовете, в които обучаващите се участват в обучението.
4. Интензитетът на помощта не надхвърля 50 % от допустимите разходи. Той може да бъде увеличен до 70 % от допустимите разходи при следните условия:
а)
с 10 процентни пункта, ако обучението се предлага на работещи с увреждания или работещи в неравностойно положение;
б)
с 10 процентни пункта, ако помощта се предоставя на средни предприятия, и с 20 процентни пункта, ако помощта се предоставя на малки предприятия.
5. Когато помощите се предоставят в сектора на морския транспорт, интензитетът на помощта може да бъде увеличен до 100 % от допустимите разходи, при условие че са изпълнени следните условия:
а)
обучаващите се не са активни членове на екипажа, а част от извънщатния състав на борда на кораба; и
б)
обучението се провежда на борда на кораби, вписани в регистрите на Съюза.
РАЗДЕЛ 6
Помощи за работещи в неравностойно положение и работещи с увреждания
Член 32
Помощи за наемане на работещи в неравностойно положение под формата на субсидии за заплати
1. Схемите за помощ за наемане на работещи в неравностойно положение са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Допустимите разходи включват разходите за заплати за най-много 12 месеца от момента на наемането на работещ в неравностойно положение. Когато съответният работещ е в силно неравностойно положение, допустимите разходи включват разходите за заплати за най-много 24 месеца, считано от момента на назначението.
3. Когато назначението не представлява нетно увеличение на броя на персонала в съответното предприятие в сравнение със средния брой на персонала през последните дванадесет месеца, длъжността трябва да е била овакантена поради доброволно напускане, увреждане, пенсиониране по възраст, доброволно намаляване на работното време или правомерно уволнение поради извършено нарушение, а не в резултат от съкращаване на персонал.
4. Освен в случай на правомерно уволнение поради извършено нарушение, работещите в неравностойно положение имат право на непрекъсната заетост за минимален период в съответствие с националното законодателство или колективните споразумения в областта на трудовите договори.
5. Ако периодът на заетост е по-кратък от 12 месеца или от 24 месеца за работещите в силно неравностойно положение, помощта се намалява пропорционално.
6. Интензитетът на помощта не надхвърля 50 % от допустимите разходи.
Член 33
Помощи за наемане на работещи с увреждания под формата на субсидии за заплати
1. Помощите за наемане на работещи с увреждания са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Допустимите разходи включват разходите за заплати за периода, през който са наети работещите с увреждане.
3. Когато назначението не представлява нетно увеличение на броя на персонала в съответното предприятие в сравнение със средния брой на персонала през последните дванадесет месеца, длъжността трябва да е била овакантена поради доброволно напускане, увреждане, пенсиониране по възраст, доброволно намаляване на работното време или правомерно уволнение поради извършено нарушение, а не в резултат от съкращаване на персонал.
4. Освен в случай на правомерно уволнение поради извършено нарушение, работещите с увреждания имат право на непрекъсната заетост за минимален период в съответствие с националното законодателство или колективните споразумения, които са правнообвързващи за предприятието и уреждат трудовите договори.
5. Интензитетът на помощта не надхвърля 75 % от допустимите разходи.
Член 34
Помощи за компенсиране на допълнителните разходи, свързани с наемането на работещи с увреждания
1. Помощите за компенсиране на допълнителните разходи, свързани с наемането на работещи с увреждания, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Допустимите разходи включват:
а)
разходи за приспособяване на помещенията;
б)
разходи за наемане на персонал единствено за времето, прекарано в оказване на помощ на работещите с увреждания и за обучение на този персонал за оказване на помощ на работещите с увреждания;
в)
разходи за приспособяване или придобиване на оборудване или за придобиване и валидиране на софтуер за използване от работещите с увреждания, в това число приспособени или подпомагащи технологични съоръжения, които са в допълнение към разходите, които бенефициерът би понесъл, ако беше наел работещи без увреждания;
г)
разходи, пряко свързани с превоза до работното място на работещите с увреждания и за свързаните с работата дейности;
д)
разходи за заплати за часовете, прекарани от работещите с увреждания за рехабилитация;
е)
когато бенефициерът осигурява защитени работни места, разходите за изграждане, внедряване или модернизация на производствените звена на съответното предприятие, както и всички разходи за управление и транспорт, при условие че тези разходи са пряко свързани с наемането на работещи с увреждания.
3. Интензитетът на помощта не надхвърля 100 % от допустимите разходи.
Член 35
Помощи за компенсиране на разходите за оказване на помощ на работещи в неравностойно положение
1. Помощите за компенсиране на разходите за оказване на помощ за работещи в неравностойно положение са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Допустимите разходи включват:
а)
разходи за наемане на персонал само за времето, прекарано в оказване на помощ на работещи с увреждания за най-много 12 месеца от момента на наемането на работещ с увреждане или за най-много 24 месеца от момента на наемането на работещ в силно неравностойно положение;
б)
разходи за обучение на този персонал за оказване на помощ на работещите с увреждания.
3. Предоставеното подпомагане включва мерки за насърчаване на автономността и адаптирането на работещите в неравностойно положение към работната среда, като работещите получават подкрепа при социалните и административните процедури, комуникацията с предприемачите и управлението на конфликти.
4. Интензитетът на помощта не надхвърля 50 % от допустимите разходи.
РАЗДЕЛ 7
Помощи за опазване на околната среда
Член 36
Инвестиционни помощи, които дават възможност на предприятията да надвишат стандартите на Съюза за опазване на околната среда или да повишат равнището на опазване на околната среда при липса на стандарти на Съюза
1. Инвестиционните помощи, които дават възможност на предприятията да надвишат стандартите на Съюза за опазване на околната среда или да повишат равнището на опазване на околната среда при липса на стандарти на Съюза, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Инвестицията отговаря на едно от следните условия:
а)
тя дава възможност на бенефициера да повиши равнището на опазване на околната среда в резултат от дейността си, като надвиши приложимите стандарти на Съюза, независимо от наличието на задължителни национални стандарти, които са по-строги от стандартите на Съюза;
б)
тя дава възможност на бенефициера да повиши равнището на опазване на околната среда в резултат от дейността си при липса на стандарти на Съюза.
3. Помощи не могат да се предоставят, когато инвестициите са предприети с цел да се гарантира, че предприятията спазват стандартите на Съюза, които вече са приети, но все още не са влезли в сила.
4. Чрез дерогация от параграф 3 помощ може да бъде предоставена за:
а)
закупуване на нови транспортни средства за автомобилен, железопътен, вътрешноводен и морски транспорт, които съответстват на приетите стандарти на Съюза, при условие че закупуването се извършва преди тези стандарти да влязат в сила и след като стандартите са станали задължителни, те не се прилагат за транспортни средства, които вече са били закупени преди тази дата;
б)
модернизиране на съществуващи транспортни средства за автомобилен, железопътен, вътрешноводен и морски транспорт, при условие че стандартите на Съюза все още не са били в сила към датата на пускане в експлоатация на тези транспортни средства и след като са станали задължителни, те не се прилагат със задна дата към тези превозни средства.
5. Допустимите разходи включват допълнителните инвестиционни разходи, необходими на предприятията да надвишат приложимите стандарти на Съюза или да повишат равнището на опазване на околната среда при липса на стандарти на Съюза. Те се определят, както следва:
а)
когато разходите за инвестиции в опазване на околната среда могат да бъдат разграничени в общите инвестиционни разходи като отделна инвестиция, тези разходи, свързани с опазването на околната среда, представляват допустимите разходи;
б)
във всички останали случаи разходите за инвестиции в опазване на околната среда се установяват чрез сравнение с подобна инвестиция с по-малко благоприятен ефект за опазването на околната среда, която е щяла да бъде осъществена без помощта. Разликата между разходите за двете инвестиции представлява разходите, свързани с опазването на околната среда, и съставлява допустимите разходи.
Не са допустими разходите, които не са пряко свързани с постигането на по-високото равнище на опазване на околната среда.
6. Интензитетът на помощта не надхвърля 40 % от допустимите разходи.
7. Интензитетът на помощта може да се увеличи с 10 процентни пункта за помощи, предоставени на средни предприятия, и с 20 процентни пункта за помощи, предоставени на малки предприятия.
8. Интензитетът на помощта може да се увеличи с 15 процентни пункта за инвестиции, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква а) от Договора, и с 5 процентни пункта за инвестиции, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Член 37
Инвестиционни помощи за ранно адаптиране към бъдещи стандарти на Съюза
1. Помощите, които имат за цел да стимулират предприятията да постигнат съответствие с нови стандарти на Съюза, които повишават равнището на опазване на околната среда и които все още не са влезли в сила, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Стандартите на Съюза трябва да са били приети и инвестицията да е осъществена и приключена най-малко една година преди датата на влизане в сила на съответния стандарт.
3. Допустимите разходи включват допълнителните инвестиционни разходи, необходими за постигане на равнище на опазване на околната среда, което е по-високо от равнището, заложено в приложимите стандарти на Съюза. Те се определят, както следва:
а)
когато разходите за инвестиции в опазване на околната среда могат да бъдат разграничени в общите инвестиционни разходи като отделна инвестиция, тези разходи, свързани с опазването на околната среда, представляват допустимите разходи;
б)
във всички останали случаи разходите за инвестиции в опазване на околната среда се установяват чрез сравнение с подобна инвестиция с по-малко благоприятен ефект за опазването на околната среда, която е щяло да бъде осъществена без помощта. Разликата между разходите за двете инвестиции представлява разходите, свързани с опазването на околната среда, и съставлява допустимите разходи.
Не са допустими разходите, които не са пряко свързани с постигането на по-високо равнище на опазване на околната среда.
4. Интензитетът на помощта не надхвърля:
а)
20 % от допустимите разходи за малки предприятия, 15 % от допустимите разходи за средни предприятия и 10 % от допустимите разходи за големи предприятия, ако изпълнението и приключването на инвестицията са настъпили повече от три години преди датата на влизане в сила на новия стандарт на Съюза;
б)
15 % от допустимите разходи за малки предприятия, 10 % от допустимите разходи за средни предприятия и 5 % от допустимите разходи за големи предприятия, ако изпълнението и приключването на инвестицията са настъпили между една и три години преди датата на влизане в сила на новия стандарт на Съюза;
5. Интензитетът на помощта може да се увеличи с 15 процентни пункта за инвестиции, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква а) от Договора, и с 5 процентни пункта за инвестиции, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Член 38
Инвестиционни помощи за мерки за повишаване на енергийната ефективност
1. Инвестиционните помощи, които позволяват на предприятията да постигнат енергийна ефективност, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Помощи не могат да се предоставят по силата на настоящия член, когато подобренията са предприети с цел да се гарантира, че предприятията спазват стандартите на Съюза, които вече са приети, дори ако все още не са влезли в сила.
3. Допустимите разходи включват допълнителните инвестиционни разходи, необходими за постигане на по-високо равнище на енергийна ефективност. Те се определят, както следва:
а)
когато разходите за инвестиции в енергийна ефективност могат да бъдат разграничени в общите инвестиционни разходи като отделна инвестиция, тези разходи, свързани с енергийната ефективност, представляват допустимите разходи;
б)
във всички останали случаи разходите за инвестиции в енергийна ефективност се установяват чрез сравнение с подобна инвестиция с по-малка енергийна ефективност, която е щяло да бъде осъществена без помощта. Разликата между разходите за двете инвестиции представлява разходите, свързани с енергийна ефективност, и съставлява допустимите разходи.
Не са допустими разходите, които не са пряко свързани с постигането на по-високото равнище на енергийна ефективност.
4. Интензитетът на помощта не надхвърля 30 % от допустимите разходи.
5. Интензитетът на помощта може да се увеличи с 20 процентни пункта за помощи, предоставени на малки предприятия, и с 10 процентни пункта за помощи, предоставени на средни предприятия.
6. Интензитетът на помощта може да се увеличи с 15 процентни пункта за инвестиции, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква а) от Договора, и с 5 процентни пункта за инвестиции, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Член 39
Инвестиционни помощи за проекти за енергийна ефективност на сгради
1. Инвестиционните помощи за проекти за енергийна ефективност на сгради са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Допустимите проекти по смисъла на настоящия член са проекти за енергийна ефективност, свързани със сгради.
3. Допустимите разходи са общите разходи за проекта за енергийна ефективност.
4. Помощите се предоставят под формата на дотация, капиталово участие, гаранция или заем на фонд за енергийна ефективност или на друг финансов посредник, които ги прехвърлят изцяло на крайните бенефициери, които са собствениците на сградата или наемателите.
5. Помощите, които фонът за енергийна ефективност или друг финансов посредник предоставят в полза на допустимите проекти за енергийна ефективност, могат да бъдат под формата на заеми или гаранции. Номиналната стойност на заема или гарантираната сума не надхвърля 10 млн. евро за проект на равнището на крайните бенефициери. Гаранцията не надхвърля 80 % от заема, за който е издадена.
6. Размерът на погасяването от страна на собствениците на сградата към фонда за енергийна ефективност или друг финансов посредник е не по-малък от номиналния размер на заема.
7. Помощите за енергийна ефективност трябва да привлекат допълнителни инвестиции от частни инвеститори, достигащи поне 30 % от цялото финансиране, предоставено за проекта за енергийна ефективност. Когато помощта се предоставя от фонд за енергийна ефективност, привличането на частни инвестиции може да се извърши на равнището на фонда за енергийна ефективност и/или на равнището на проекти за енергийна ефективност, така че да бъде събрана обща сума, представляваща поне 30 % от цялото финансиране, предоставено на проекта за енергийна ефективност.
8. Когато предоставят помощи за енергийна ефективност, държавите членки могат да създадат фондове за енергийна ефективност и/или да използват финансови посредници. В такъв случай трябва да бъдат изпълнени следните условия:
а)
управителите на финансови посредници и управителите на фондове за енергийна ефективност се подбират посредством открита, прозрачна и недискриминационна процедура в съответствие с приложимото законодателство на Съюза и на държавите членки. В частност, не се допуска дискриминация въз основа на тяхното място на установяване или регистриране независимо от държавата членка. По отношение на финансовите посредници и управителите на фондове за енергийна ефективност може да се предвиди изискване те да отговарят на предварително определени критерии, които са обективно оправдани с естеството на инвестициите;
б)
независимите частни инвеститори се избират чрез открита, прозрачна и недискриминационна процедура в съответствие с приложимото съюзно и национално законодателство с цел да бъдат установени подходящи механизми за споделяне на рисковете и ползите, като за инвестициите, които не са гаранции, се отдава предпочитание на асиметричното разпределение на печалбата пред защитата срещу рисковете от загуби. Ако частните инвеститори не се избират по такава процедура, справедливата норма на възвръщаемост за частните инвеститори се определя от независим експерт, избран чрез открита, прозрачна и недискриминационна процедура;
в)
в случай на асиметрично разпределение на загубата между публичните и частните инвеститори, първата загуба, поета от публичния инвеститор, е ограничена до 25 % от общия размер на инвестицията;
г)
в случай на гаранции размерът на гаранцията е ограничен до 80 %, а общите загуби, поети от съответната държава членка, са ограничени до 25 % от съответния гарантиран портфейл. Само гаранциите, които покриват очакваните загуби на съответния гарантиран портфейл, могат да бъдат предоставени безвъзмездно. Ако гаранцията предвижда също и покриване на неочаквани загуби, за частта от гаранцията, покриваща неочакваните загуби, финансовият посредник изплаща гаранционна премия, която съответства на пазарните условия;
д)
инвеститорите имат право да бъдат представени в управленските органи на фонда за енергийна ефективност или финансовия посредник, като например надзорния съвет или консултативния комитет;
е)
фондовете за енергийна ефективност и финансовите посредници се учредяват съгласно приложимото законодателство и държавите членки предвиждат финансов и правен анализ, за да се гарантира стабилна от търговска гледна точка инвестиционна стратегия за изпълнение на мярката за помощ за енергийна ефективност.
9. Финансовите посредници, в това число фондовете за енергийна ефективност, се управляват на търговски принцип и гарантират, че решенията за финансиране се вземат с цел постигане на печалба. Това изискване се счита за изпълнено, когато финансовите посредници и, според случая, управителите на фондовете за енергийна ефективност отговарят на следните условия:
а)
те са задължени по закон или договор да действат добросъвестно и с грижата на професионален управител, както и да избягват конфликтите на интереси; те прилагат най-добрите практики и подлежат на регулаторен контрол;
б)
тяхното възнаграждение съответства на пазарните практики. Това изискване се счита за изпълнено, когато управителят е избран чрез открита, прозрачна и недискриминационна процедура въз основа на обективни критерии, свързани с опита, експертните знания и оперативния и финансовия капацитет;
в)
те получават възнаграждение, обвързано с постигнатите резултати, или споделят част от инвестиционните рискове, като съинвестират собствени средства, така че да се гарантира, че техните интереси отговарят постоянно на интересите на публичния инвеститор;
г)
те изготвят инвестиционна стратегия, критерии и график на инвестициите в проекти за енергийна ефективност, като установяват предварително финансовата жизнеспособност и тяхното очаквано въздействие върху енергийната ефективност;
д)
за публичните средства, инвестирани във фонда за енергийна ефективност, е налице ясна и реалистична стратегия за излизане, която позволява на пазара, когато е готов за това, да финансира проекти за енергийна ефективност.
10. Подобренията на енергийната ефективност, предприети с цел да се гарантира, че бенефициерът спазва вече приети стандарти на Съюза, не се освобождават от задължението за уведомяване по силата на настоящия член.
Член 40
Инвестиционни помощи за високоефективно комбинирано производство на енергия
1. Инвестиционните помощи за високоефективно комбинирано производство на енергия са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Инвестиционните помощи се предоставят само за новоинсталирани или реновирани мощности.
3. Новите агрегати за комбинирано производство на енергия като цяло трябва да постигат икономии на първична енергия в сравнение с разделното производство на топлинна енергия и електроенергия, както е посочено в Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно енергийната ефективност, за изменение на директиви 2009/125/ЕО и 2010/30/ЕС и за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО (56). Подобряването на съществуващ агрегат за комбинирано производство на енергия или превръщането на съществуващ агрегат за производство на електроенергия в агрегат за комбинирано производство на енергия трябва да води до спестяване на основна енергия спрямо изходното положение.
4. Допустимите разходи включват допълнителните инвестиционни разходи за оборудването, необходимо на инсталацията, за да може да функционира като високоефективна инсталация за комбинирано производство на енергия, в сравнение с традиционните електрически или отоплителни инсталации със същия капацитет, или допълнителните инвестиционни разходи за модернизиране до по-висока ефективност, когато съществуващата инсталация вече е достигнала прага на висока ефективност.
5. Интензитетът на помощта не надхвърля 45 % от допустимите разходи. Интензитетът на помощта може да се увеличи с 20 процентни пункта за помощи, предоставени на малки предприятия, и с 10 процентни пункта за помощи, предоставени на средни предприятия.
6. Интензитетът на помощта може да се увеличи с 15 процентни пункта за инвестиции, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква а) от Договора, и с 5 процентни пункта за инвестиции, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Член 41
Инвестиционни помощи за насърчаване на енергията от възобновяеми източници
1. Инвестиционните помощи за насърчаване на енергията от възобновяеми енергийни източници са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Инвестиционните помощи за производството на биогорива се освобождават от задължението за уведомяване само доколкото подпомаганите инвестиции се използват за производството на устойчиви биогорива, които не са произведени на основата на хранителни култури. Въпреки това инвестиционните помощи за преобразуване на съществуващи съоръжения за биогорива, произведени на основата на хранителни култури, в съоръжения за биогорива от ново поколение са освободени от задължението за уведомяване по силата на настоящия член, ако производството на биогорива на основата на хранителни култури се намали пропорционално на новия капацитет.
3. Помощи не се предоставят в полза на биогорива, които подлежат на задължение за доставка или смесване.
4. Помощи не се предоставят за водноелектрическите инсталации, които не съответстват на Директива 2000/60/ЕС на Европейския парламент и на Съвета.
5. Инвестиционни помощи се предоставят само за нови съоръжения. След като съоръжението започне своята работа, помощи не се предоставят и не се изплащат. Помощите не зависят от продукцията.
6. Допустимите разходи включват допълнителните инвестиционни разходи, необходими за насърчаване на производството на енергия от възобновяеми източници. Те се определят, както следва:
а)
когато разходите за инвестиции в производството на енергия от възобновяеми източници могат да се установят в общите инвестиционни разходи като отделна инвестиция, например като лесно установим допълнителен компонент към предварително съществуващо съоръжение, тези разходи, свързани с енергията от възобновяеми източници, представляват допустимите разходи;
б)
когато разходите за инвестиции в производството на енергия от възобновяеми източници могат да бъдат установени чрез сравнение с подобна инвестиция с по-малко благоприятен ефект за опазването на околната среда, която би била правдоподобно осъществена без помощта, разликата между разходите за двете инвестиции представлява разходите, свързани с възобновяема енергия, и тя съставлява допустимите разходи;
в)
за някои маломащабни съоръжения, в случаите, в които не може да бъде установена по-малко благоприятна за околната среда инвестиция поради липсата на съоръжения с ограничен размер, допустимите разходи включват общите инвестиционни разходи за постигане на по-високо равнище на опазване на околната среда.
Не са допустими разходите, които не са пряко свързани с постигането на по-високото равнище на опазване на околната среда.
7. Интензитетът на помощта не надхвърля:
а)
45 % от допустимите разходи, ако допустимите разходи се изчисляват въз основа на точка 6, буква а) или б);
б)
30 % от допустимите разходи, ако допустимите разходи се изчисляват въз основа на точка 6, буква в).
8. Интензитетът на помощта може да се увеличи с 20 процентни пункта за помощи, предоставени на малки предприятия, и с 10 процентни пункта за помощи, предоставени на средни предприятия.
9. Интензитетът на помощта може да се увеличи с 15 процентни пункта за съоръжения, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква а) от Договора, и с 5 процентни пункта за инвестиции, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
10. Когато помощта се предоставя чрез конкурентна тръжна процедура въз основа на ясни, прозрачни и недискриминационни критерии, интензитетът на помощта може да достигне 100 % от допустимите разходи. Тази тръжна процедура е недискриминационна и позволява участието на всички заинтересовани предприятия. Бюджетът, свързан с тръжната процедура, е обвързващо ограничение, като не всички участници могат да получат помощ и помощите се предоставят въз основа на първоначалната оферта, представена от участника в търга и следователно са изключени последващи преговори.
Член 42
Оперативни помощи за насърчаване на електроенергията от възобновяеми източници
1. Оперативните помощи за насърчаване на електроенергията от възобновяеми източници са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Помощите се предоставят чрез конкурентна тръжна процедура въз основа на ясни, прозрачни и недискриминационни критерии, в която на недискриминационна основа могат да участват всички производители на електроенергия от възобновяеми енергийни източници.
3. Тръжната процедура може да бъде ограничена до определени технологии, когато отворена за всички производители процедура би довела до неоптимален резултат и този проблем не може да бъде разрешен при създаването на процедурата, по-специално поради:
i)
по-дългосрочния потенциал на определена нова и иновационна технология; или
ii)
необходимостта от постигането на диверсификация; или
iii)
мрежовите ограничения и стабилността на мрежата; или
iv)
системните разходи (за интегриране); или
v)
необходимостта да се избягват нарушения на пазарите за суровини в резултат от подпомагането в полза на биомасата.
Държавите членки извършват подробна оценка на приложимостта на тези условия и докладват за тази оценка на Комисията съгласно условията в член 11, буква а).
4. Помощи се предоставят на нови и иновационни технологии за възобновяема енергия въз основа на конкурентна тръжна процедура, до която достъп има поне една такава технология въз основа на ясни, прозрачни и недискриминационни критерии. Такава помощ не се предоставя за над 5 % от общия планиран нов електрически капацитет от възобновяеми енергийни източници за година.
5. Помощи се предоставят като премия в допълнение към пазарната цена, като производителите продават тяхната електроенергия директно на пазара.
6. Бенефициерите подлежат на стандартни отговорности за балансиране. Бенефициерите могат да възложат отговорностите за балансиране на други предприятия от свое име, като например на колективни потребители.
7. Помощи не могат да се предоставят, когато цените са отрицателни.
8. Помощите могат да се предоставят без конкурентна тръжна процедура, както е предвидено в параграф 2, на съоръжения с инсталирана електрогенерираща мощност по-малка от 1 MW за производството на електроенергия от всички възобновяеми източници с изключение на електроенергията, добивана от вятъра, за която помощи могат да се предоставят без конкурентна тръжна процедура, както е предвидено в параграф 2, на съоръжения с инсталирана електрогенерираща мощност, по-малка от 6 MW или на съоръжения с по-малко от 6 генератора. Без да се засяга параграф 9, когато помощта се предоставя без конкурентна тръжна процедура, трябва да са изпълнени условията в параграфи 5, 6 и 7. В допълнение, когато помощта се предоставя без конкурентна тръжна процедура, се прилагат условията в член 43, параграфи 5, 6 и 7.
9. Условията в параграфи 5, 6 и 7 не се прилагат за оперативни помощи, предоставени на съоръжения с инсталирана електрогенерираща мощност по-малка от 500 MW за производството на електроенергия от всички възобновяеми източници с изключение на електроенергията, добивана от вятъра, за която тези условия не се прилагат за оперативни помощи, предоставени на съоръжения с инсталирана електрогенерираща мощност по-малка от 3 MW или на инсталации с по-малко от 3 генератора.
10. За целите на изчисляването на горепосочените максимални мощности, посочени в параграфи 8 и 9, съоръженията с обща точка за свързване към електроенергийната мрежа се считат за едно и също съоръжение.
11. Помощи се предоставят само докато съоръжението в което се произвежда електроенергията от възобновяеми източници, е напълно амортизирано в съответствие с общоприетите счетоводни принципи. Инвестиционните помощи, получени по-рано, трябва да бъдат приспаднати от оперативната помощ.
Член 43
Оперативни помощи за насърчаване на енергията от възобновяеми източници в маломащабни съоръжения
1. Оперативните помощи за насърчаване на енергията от възобновяеми източници в маломащабни съоръжения са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Помощи се предоставят само на съоръжения с инсталирана електрогенерираща мощност, по-малка от 500 kW за производството на енергия от всички възобновяеми източници с изключение на електроенергия, добивана от вятъра, за която помощи се предоставят за съоръжения с инсталирана електрогенерираща мощност по-малка от 3 MW или на съоръжения с по-малко от 3 генератора, и за биогорива, за които помощи се предоставят за съоръжения с инсталирана електрогенерираща мощност под 50 000 тона годишно. За целите на изчисляването на тези максимални мощности маломащабните съоръжения с обща точка за свързване към електроенергийната мрежа се считат за едно и също съоръжение.
3. Помощ се предоставя само на съоръжения, в които се произвеждат устойчиви биогорива, които не са произведени на основата на хранителни култури. Въпреки това оперативните помощи за съоръжения, произвеждащи биогорива на основата на хранителни култури, които са започнали да работят преди 31 декември 2013 г. и все още не са напълно амортизирани, се освобождават по смисъла на настоящия член, но при всички случаи не по-късно от 2020 г.
4. Помощи не могат да се предоставят за биогорива, които подлежат на задължение за доставка или смесване.
5. Помощта за единица енергия не надхвърля разликата между общите стандартни разходи за производството на енергия от въпросния възобновяем източник и пазарната цена на въпросния вид енергия. Стандартните разходи се актуализират редовно и поне веднъж годишно.
6. Максималната норма на възвръщаемост, използвана за изчисляването на стандартните разходи, не надхвърля съответния суапов процент плюс премия от 100 базисни пункта. Съответният суапов процент е суаповият процент за паричната единица, в която се предоставя помощта, за падеж, който отразява периода на амортизация на подпомаганите съоръжения.
7. Помощи се предоставят само до пълната амортизация на съоръженията в съответствие с общоприетите счетоводни принципи. Инвестиционните помощи, предоставени на съоръженията, се приспадат от оперативната помощ.
Член 44
Помощи под формата на намаления на данъци за околната среда по Директива 2003/96/ЕО
1. Схемите за помощ под формата на намаления на данъци за околната среда, които отговарят на условията по Директива 2003/96/ЕО на Съвета от 27 октомври 2003 г. за преструктуриране на рамката на Общността по отношение облагането на енергийни продукти и електрическа енергия (57), са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Бенефициерите на намаленията на данъци се избират въз основа на прозрачни и обективни критерии и заплащат най-малко съответните минимални равнища на данъчно облагане, определени в Директива 2003/96/ЕО.
3. Схемите за помощ под формата на намаления на данъци се основават на намаление на приложимата ставка на екологичния данък или на заплащането на фиксирана сума на компенсацията, или на комбинация от тези два механизма.
4. Помощи не могат да се предоставят за биогорива, които подлежат на задължение за доставка или смесване.
Член 45
Инвестиционни помощи за саниране на замърсени обекти
1. Инвестиционните помощи за предприятия, отстраняващи щети върху околната среда чрез саниране на замърсени обекти, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Инвестицията трябва да води до отстраняването на щетите върху околната среда, включително щетите върху качеството на почвата или повърхностните и подпочвените води.
3. Когато е установена самоличността на юридическото или физическото лице, отговорно за щетите върху околната среда съгласно законодателството на всяка държава членка, без да се засягат правилата на Съюза в тази област, по-специално Директива 2004/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно екологичната отговорност по отношение на предотвратяването и отстраняването на екологичните щети (58), изменена с Директива 2006/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 март 2006 г. относно управлението на отпадъците от миннодобивните индустрии (59), Директива 2009/31/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно съхранението на въглероден диоксид в геоложки формации и за изменение на Директива 85/337/ЕИО на Съвета, директиви 2000/60/ЕО, 2001/80/ЕО, 2004/35/ЕО, 2006/12/ЕО и 2008/1/ЕО и Регламент (ЕО) № 1013/2006 на Европейския парламент и на Съвета (60) и Директива 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 12 юни 2013 г. относно безопасността на свързаните с нефт и газ дейности в крайбрежни води и за изменение на Директива 2004/35/ЕО (61), това лице трябва да финансира санирането в съответствие с принципа „замърсителят плаща“ и държавна помощ не се предоставя. Когато не е установена самоличността на лицето, което е отговорно съгласно приложимото право, или то не може да бъде заставено да поеме разходите, лицето, отговорно за дейността по саниране или рехабилитация, може да получи държавна помощ.
4. Допустимите разходи включват разходите за саниране, от които се изважда увеличението на стойността на земята. Всички разходи, извършени от едно предприятие в процеса на саниране на неговия обект, независимо дали могат да бъдат отразени като дълготрайни активи в счетоводния му баланс, могат да се разглеждат като допустима инвестиция в случая на саниране на замърсени обекти.
5. Оценките на увеличението на стойността на земята вследствие на саниране се извършват от независим експерт.
6. Интензитетът на помощта не надхвърля 100 % от допустимите разходи.
Член 46
Инвестиционни помощи за енергийноефективно районно отопление и охлаждане
1. Инвестиционните помощи за инсталиране на енергийноефективни районни отоплителни и охладителни системи са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Допустимите разходи за производствените централи са допълнителните разходи, необходими за изграждането, разширяването и реконструкцията на един или няколко генератора, които функционират като енергийноефективна районна отоплителна и охладителна система. Инвестицията е неразделна част от енергийноефективната районна отоплителна и охладителна система.
3. Интензитетът на помощта за производствената централа не надхвърля 45 % от допустимите разходи. Интензитетът на помощта може да се увеличи с 20 процентни пункта за помощи, предоставени на малки предприятия, и с 10 процентни пункта за помощи, предоставени на средни предприятия.
4. Интензитетът на помощта за производствената централа може да се увеличи с 15 процентни пункта за инвестиции, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква а) от Договора, и с 5 процентни пункта за инвестиции, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
5. Допустимите разходи за дистрибуционната мрежа са инвестиционните разходи.
6. Размерът на помощта за дистрибуционната мрежа не надхвърля разликата между допустимите разходи и оперативната печалба. Оперативната печалба се приспада от допустимите разходи предварително или чрез механизъм за възстановяване на средства.
Член 47
Инвестиционни помощи за рециклиране и повторна употреба на отпадъци
1. Инвестиционните помощи за рециклиране и повторна употреба на отпадъци са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Инвестиционните помощи се предоставят за рециклиране и повторна употреба на отпадъци, които произхождат от други предприятия.
3. В противен случай третираните рециклирани или повторно употребени материали биха били изхвърлени или третирани по начин, който е по-малко благоприятен за околната среда. Помощите за дейности за оползотворяване на отпадъци, които не са дейности по рециклиране, не попадат в обхвата на груповото освобождаване съгласно настоящия член.
4. Помощите не могат да освобождават косвено замърсителите от задължения, които трябва да поемат съгласно правото на Съюза, или от задължения, които се считат за нормален разход за предприятието.
5. Инвестицията не само увеличава търсенето на материали за рециклиране, но и води до нарастване на събирането на тези материали.
6. Инвестицията е насочена към проекти, надхвърлящи актуалното равнище на технологиите.
7. Допустимите разходи включват допълнителните инвестиционни разходи, необходими за осъществяване на инвестиция, която води до по-добри или по-ефективни дейности за рециклиране или повторна употреба в сравнение с обикновения процес на рециклиране и повторна употреба със същия мащаб и без наличието на помощта.
8. Интензитетът на помощта не надхвърля 35 % от допустимите разходи. Интензитетът на помощта може да бъде увеличен с 20 процентни пункта за помощи, предоставени на малки предприятия, и с 10 процентни пункта за помощи, предоставени на средни предприятия.
9. Интензитетът на помощта може да бъде увеличен с 15 процентни пункта за инвестиции, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква а) от Договора, и с 5 процентни пункта за инвестиции, осъществени в подпомагани региони, които отговарят на условията по член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
10. Помощите за инвестиции, свързани с рециклирането и повторната употреба на собствените отпадъци на бенефициера, не са освободени от задължението за уведомяване по силата на настоящия член.
Член 48
Инвестиционни помощи за енергийна инфраструктура
1. Инвестиционните помощи за изграждането или модернизирането на енергийна инфраструктура са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Помощи се предоставят за енергийна инфраструктура, разположена в подпомагани региони.
3. Енергийната инфраструктура подлежи на цялостно регулиране по отношение на тарифите и на достъпа до нея в съответствие със законодателството за вътрешния пазар на енергия.
4. Допустимите разходи включват инвестиционните разходи.
5. Размерът на помощта не надхвърля разликата между допустимите разходи и оперативната печалба от инвестицията. Оперативната печалба се приспада от допустимите разходи предварително или чрез механизъм за възстановяване на средства.
6. Помощите за инвестиции в проекти за съхранение на електричество и газ и в петролна инфраструктура не са освободени от задължението за уведомяване съгласно настоящия член.
Член 49
Помощи за проучвания в областта на околната среда
1. Помощите за проучвания, включително за обследване за енергийна ефективност, които са пряко свързани с инвестициите, посочени в настоящия раздел, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, установени в настоящия член и в глава I.
2. Допустимите разходи включват разходите за проучванията, посочени в параграф 1.
3. Интензитетът на помощта не надхвърля 50 % от допустимите разходи.
4. Интензитетът на помощта може да бъде увеличен с 20 процентни пункта за проучвания, предприети от името на малки предприятия, и с 10 процентни пункта за проучвания, предприети от името на средни предприятия.
5. Помощи не могат да се предоставят в полза на големи предприятия за обследване за енергийна ефективност в съответствие с член 8, параграф 4 от Директива 2012/27/ЕС, освен когато обследването за енергийна ефективност е в допълнение към задължителното енергийно обследване по силата на тази директива.
РАЗДЕЛ 8
Помощи за отстраняване на щети, причинени от някои природни бедствия
Член 50
Схеми за помощ за отстраняване на щети, причинени от някои природни бедствия
1. Схемите за помощ за отстраняване на щети, причинени от земетресения, лавини, свличания, наводнения, смерчове, урагани, вулканични изригвания и горски пожари, са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 2, буква б) от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, при условие че са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Помощи се предоставят, ако са изпълнени следните условия:
а)
компетентните държавни органи на държавата членка официално са признали характера на събитието като природно бедствие; и
б)
налице е пряка причинно-следствена връзка между природното бедствие и щетите, понесени от засегнатото предприятие.
3. Схемите за помощ, свързани с конкретно природно бедствие, се въвеждат най-късно три години след като е настъпило събитието. Помощи по такива схеми се предоставят до четири години след настъпване на събитието.
4. Допустимите разходи включват разходите, възникнали вследствие на нанесените щети като пряко последствие от природното бедствие, оценени от независим експерт, признат от компетентния национален орган или от застрахователна компания. Тези щети могат да включват материални щети, причинени на активи, например сгради, оборудване, машини, запаси, и загуби на приходи поради пълното или частично спиране на дейността за максимален период от шест месеца, считано от настъпването на бедствието. Изчисляването на материалните щети се основава на разходите за ремонт или икономическата стойност на засегнатия актив преди бедствието. Те не надхвърлят разходите за ремонт или намалението на справедливата пазарна цена, причинено от бедствието, т.е. разликата между стойността на имуществото непосредствено преди и веднага след бедствието. Загубата на приходи се изчислява въз основа на финансовите данни на засегнатото предприятие (печалба преди лихви и данъци (EBIT), амортизация и разходи за труд, свързани единствено с обекта, засегнат от природното бедствие) чрез сравнение на финансовите данни за шестте месеца след настъпване на бедствието със средната стойност за три години, избрани от петте години преди настъпването на бедствието (с изключение на двете години с най-добрия и с най-лошия финансов резултат) и се изчислява за същия шестмесечен период от годината. Щетите се изчисляват на равнището на отделния бенефициер.
5. Помощите и всички други получени плащания за компенсация на щетите, включително плащанията по застрахователни полици, не надхвърлят 100 % от допустимите разходи.
РАЗДЕЛ 9
Социални помощи за транспорт за живеещите в отдалечени региони
Член 51
Социални помощи за транспорт за живеещите в отдалечени региони
1. Помощите за пътническия въздушен и морски транспорт са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 2, буква а) от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Цялата помощ е в полза на крайните потребители, чието място на обичайно пребиваване е в отдалечени региони.
3. Помощите се предоставят за пътнически транспорт по маршрут, свързващ летище или пристанище в отдалечен регион с друго летище или пристанище на територията на Европейското икономическо пространство.
4. Помощите се предоставят без дискриминация по отношение на самоличността на превозвача или вида услуга и без ограничение по отношение на точния маршрут към или от отдалечен регион.
5. Допустимите разходи включват цената на билета за отиване и връщане от или до отдалечения регион, включително всички данъци и такси, фактурирани от превозвача на потребителя.
6. Интензитетът на помощта не надхвърля 100 % от допустимите разходи.
РАЗДЕЛ 10
Помощи за широколентови инфраструктури
Член 52
Помощи за широколентови инфраструктури
1. Инвестиционните помощи за разгръщането на широколентова мрежа са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Допустимите разходи включват:
а)
инвестиционни разходи за разгръщане на пасивна широколентова инфраструктура;
б)
инвестиционни разходи за гражданско строителство, свързано с широколентов достъп;
в)
инвестиционни разходи за разгръщане на основни широколентови мрежи; и
г)
инвестиционни разходи за разгръщане на мрежи за достъп от следващо поколение.
3. Инвестицията е разположена в региони, в които няма инфраструктура от същата категория (основен широколентов достъп или мрежа за високоскоростен достъп от следващо поколение) и не е вероятно такава инфраструктура да бъде разгърната на търговски принцип до три години след публикуването на планираната мярка за помощ, като това се потвърждава също и чрез открита обществена консултация.
4. Помощите се предоставят посредством отворена, прозрачна и недискриминационна конкурентна процедура за подбор при спазване на принципа за технологична неутралност.
5. Мрежовият оператор предлага възможно най-голям активен и пасивен достъп на едро в съответствие с член 2, точка 139 от настоящия регламент при справедливи и недискриминационни условия, включително необвързан физически достъп при мрежите за достъп от следващо поколение. Този достъп на едро се предоставя за период от най-малко седем години и правото на достъп до проводи или стълбове не е ограничено във времето. В случай на помощ за изграждане на проводи тези проводи са достатъчно широки, за да съдържат няколко кабелни мрежи и различни мрежови топологии.
6. Цената за достъпа на едро се основава на принципите за ценообразуване, определени от националния регулаторен орган, и на целеви показатели, които преобладават в други сравними, по-конкурентноспособни региони в държавата членка или в Съюза, като се взема предвид помощта, получена от мрежовия оператор. С националния регулаторен орган се провеждат консултации относно условията за достъп, включително ценообразуването, и в случай на спор между желаещите да получат достъп и оператора на подпомаганата инфраструктура.
7. Държавите членки въвеждат механизъм за контрол и възстановяване на предоставените средства, ако размерът на помощта по проекта надхвърля 10 млн. евро.
РАЗДЕЛ 11
Помощи за култура и опазване на културното наследство
Член 53
Помощи за култура и опазване на културното наследство
1. Помощите за култура и опазване на културното наследство са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Помощите се предоставят за следните културни цели и дейности:
а)
музеи, архиви, библиотеки, артистични и културни центрове и средища, театри, оперни театри, концертни зали, други организации за представления на живо, институции, ангажирани със съхраняване на филмовото наследство, и други подобни артистични и културни инфраструктури, организации и институции;
б)
материално наследство, в това число всички форми на движимо и недвижимо културно наследство и археологически обекти, паметници, исторически обекти и сгради; природно наследство, свързано с културно наследство, или ако е признато официално като културно или природно наследство от компетентните публични органи на държава членка;
в)
нематериално наследство във всичките му форми, в това число фолклорни обичаи и занаяти;
г)
художествени или културни прояви и представления, фестивали, изложби и други подобни културни дейности;
д)
културни и артистични образователни дейности и популяризиране на важното значение на опазването и насърчаването на многообразието от форми на културно изразяване чрез образователни програми и програми за по-голямо популяризиране, включително чрез използване на нови технологии;
е)
писане, редактиране, продуциране, дистрибуция, цифровизация и издаване на музика и литература, включително преводи.
3. Помощите могат да бъдат във форма на:
а)
инвестиционни помощи, включително помощи за изграждане или модернизиране на културна инфраструктура;
б)
оперативни помощи.
4. За инвестиционните помощи допустимите разходи включват разходите за инвестиции в материални и нематериални активи, включително:
а)
разходи за изграждане, модернизиране, закупуване, съхраняване или подобряване на инфраструктура, ако поне 80 % от нейния годишен времеви или пространствен капацитет се използват за културни цели;
б)
разходи за закупуване, включително на лизинг, прехвърляне на собствеността или физическо преместване на културно наследство;
в)
разходи за опазване, съхраняване, реставрация и рехабилитация на материално и нематериално културно наследство, включително допълнителни разходи за съхранение при подходящи условия, специални инструменти, материали и разходи за документация, научни изследвания, цифровизация и публикуване;
г)
разходи за подобряване на достъпа на обществеността до културното наследство, включително разходи за цифровизация и други нови технологии, разходи за подобряване на достъпността за лица със специални нужди (по-специално рампи и подемници за хора с увреждания, надписи на брайловата азбука и релефни експонати в музеите) и за насърчаване на културното многообразие по отношение на представянето, програмите и посетителите;
д)
разходи за културни проекти и дейности, сътрудничество и програми за обмен и безвъзмездни средства, включително разходи за процедури по подбор, разходи за реклама и разходи, направени пряко в резултат на проекта.
5. За оперативни помощи допустимите разходи включват:
а)
разходите на културната институция или обекта на културно наследство, свързани с непрекъснати или периодични дейности, включително изложби, представления и събития и други подобни културни дейности, които се извършват в обичайния ход на стопанската дейност;
б)
разходи за културни и артистични образователни дейности и за популяризиране на важното значение на опазването и насърчаването на многообразието от форми на културно изразяване чрез образователни програми и програми за по-голямо популяризиране, включително чрез използване на нови технологии;
в)
разходи за подобряване на достъпа на обществеността до културната институция или обектите на културно наследство и дейности, включително разходи за цифровизация и за използване на нови технологии, както и разходи за подобряване на достъпността за лицата с увреждания;
г)
оперативни разходи, пряко свързани с културния проект или дейност, като например наемането на недвижимо имущество и културни центрове, пътни разходи, материали и консумативи, пряко свързани с културния проект или дейност, архитектурни структури за изложби и сценични декори, заем, лизинг и амортизация на средства, софтуер и оборудване, разходи за право на достъп до произведения, защитени с авторско право, и защитено съдържание от други сходни права на интелектуалната собственост, разходи за реклама и разходи, възникнали като пряк резултат от проекта или дейността; амортизационните разходи и разходите за финансиране са допустими само ако не са покрити с инвестиционна помощ;
д)
разходи за персонал, работещ за културната институция или обекта на културно наследство или за проекта;
е)
разходи за консултантски услуги и помощни услуги, предоставяни от външни консултанти и доставчици на услуги, които са възникнали като пряк резултат от проекта.
6. За инвестиционните помощи размерът на помощта не надхвърля разликата между допустимите разходи и оперативната печалба от инвестицията. Оперативната печалба се приспада от допустимите разходи предварително въз основа на реалистични предвиждания или чрез механизъм за възстановяване на средства. През съответния период е позволено операторът на инфраструктурата да задържа разумна печалба.
7. За оперативните помощи размерът на помощта не надхвърля необходимото за покриване на оперативната загуба и разумна печалба за съответния период. Това изискване се гарантира предварително въз основа на реалистични предвиждания или чрез механизъм за възстановяване на средства.
8. За помощи, които не надхвърлят 1 млн. евро, максималният размер на помощта може да се определи по алтернативен метод, който се различава от метода в параграфи 6 и 7, на 80 % от допустимите разходи.
9. За издаване на музика и литература, съгласно определението в параграф 2, буква е) максималният размер на помощта не надхвърля разликата между допустимите разходи и сконтираните приходи на проекта или 70 % от допустимите разходи. Приходите се приспадат от допустимите разходи предварително или чрез механизъм за възстановяване на средства. Допустимите разходи включват разходите за издаване на музикални и литературни произведения, включително авторските такси (разходите за авторски права), разходите за преводачи, разходите за издатели, други издателски разходи (изчитане, коректура и рецензиране на текстове), разходите за форматиране и предпечатна подготовка и разходите за печат и публикуване в интернет.
10. Помощите за вестници и списания, независимо от това дали те са в хартиен или електронен формат, не са допустими съгласно настоящия член.
Член 54
Схеми за помощ за аудио-визуални произведения
1. Схемите за помощ в подкрепа на писането на сценарии, разработката, производството, разпространението и рекламата на аудио-визуални произведения са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. С помощите се подпомага културен продукт. За да се избегнат очевидни грешки в квалифицирането на даден продукт като културен продукт, всяка държава членка предвижда ефективни процедури, например подбор на предложения от едно или повече лица, упълномощени да подбират или проверяват предложенията спрямо предварително определен списък с културни критерии.
3. Помощите могат да бъдат под формата на:
а)
помощи за производството на аудио-визуални произведения;
б)
помощи на предпроизводствен етап; и
в)
помощи за разпространение.
4. Когато държава членка обвърже помощта със задължения за териториалност на разходите, при схемите за помощи за производство на аудио-визуални произведения може:
а)
да се изисква до 160 % от помощта, предоставена за производството на дадено аудио-визуално произведение, да бъдат изразходвани на територията на държавата членка, която отпуска помощта; или
б)
помощта, предоставена за производството на дадено аудио-визуално произведение, да бъде изчислена като процент от разходите за производствени дейности в държавата членка, предоставяща помощта, обикновено в случай на схеми за помощ под формата на данъчни стимули.
И в двата случая, ако държавата членка обвърже допустимостта на проектите с минимално равнище на производствена дейност в съответната територия, това равнище не надхвърля 50 % от общия бюджет на продукцията. Освен това максималните разходи, обвързани със задължения за териториалност на разходите, в никакъв случай не надхвърлят 80 % от общия бюджет на продукцията.
5. Допустимите разходи включват:
а)
за производствени помощи: общите разходи за производство на аудио-визуални произведения, включително разходите за подобряване на достъпността за лица с увреждания;
б)
за помощи на предпроизводствен етап: разходите за писане на сценарии и създаването на аудио-визуални произведения;
в)
за помощи за разпространение: разходите за разпространение и популяризиране на аудио-визуални произведения.
6. Интензитетът на помощта за производството на аудио-визуални произведения не надхвърля 50 % от допустимите разходи.
7. Интензитетът на помощта може да бъде увеличен, както следва:
а)
до 60 % от допустимите разходи за трансгранични продукции, които са финансирани от повече от една държава членка и в които участват продуценти от повече от една държава членка;
б)
до 100 % от допустимите разходи за трудни аудиовизуални произведения и съвместни продукции с участието на държави от списъка на Комитета за подпомагане на развитието на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР/КПР).
8. Интензитетът на помощта за предпроизводствения етап не надхвърля 100 % от допустимите разходи. Ако създадения благодарение на помощта сценарий или проект се превърне в аудио-визуално произведение, като например филм, предпроизводствените разходи се включват в общия бюджет и се вземат предвид при изчисляването на интензитета на помощта. Интензитетът на помощта за разпространение съответства на интензитета на помощта за производство.
9. Помощите не са запазени за конкретни производствени дейности или за отделни части от веригата на стойността на продукцията. Помощите за инфраструктура на филмови студия не са допустими по смисъла на настоящия член.
10. Помощите не са запазени изключително за гражданите на съответната държава и от бенефициерите не се изисква да имат статут на предприятия, учредени по националното търговско право.
РАЗДЕЛ 12
Помощи за спортни инфраструктури и мултифункционални инфраструктури за отдих
Член 55
Помощи за спортни инфраструктури и мултифункционални инфраструктури за отдих
1. Помощите за спортни инфраструктури и мултифункционални инфраструктури за отдих са съвместими с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Спортната инфраструктура не се използва изключително от един единствен професионален спортист. Използването на спортната инфраструктура от други потребители, професионални или непрофесионални спортисти, възлиза поне на 20 % от времевия годишен капацитет. Ако инфраструктурата се използва от няколко ползватели едновременно, се изчисляват съответните части от заетия времеви капацитет.
3. Многофункционалните инфраструктури за отдих се състоят от съоръжения за отдих с многофункционален характер, които предлагат по-специално културни услуги и услуги, свързани с отдих, с изключение на увеселителните паркове и хотелските обекти.
4. Достъпът до спортните инфраструктури или многофункционалните инфраструктури за отдих е отворен за няколко ползватели и се предоставя на прозрачна и недискриминационна основа. Предприятията, които са финансирали поне 30 % от инвестиционните разходи за инфраструктурата, могат да получат преференциален достъп при по-изгодни условия, при условие че тези условия да са оповестени публично.
5. Ако спортната инфраструктура се използва от професионални спортни клубове, държавите членки гарантират, че тарифите за използването ѝ се оповестяват публично.
6. Всяка концесия или друго възлагане на трета страна на изграждането, модернизацията и/или експлоатацията на спортната инфраструктура или многофункционалната инфраструктура за отдих се извършва на открита, прозрачна и недискриминационна основа, като надлежно се вземат предвид приложимите правила за възлагане на обществени поръчки.
7. Помощта може да бъде под формата на:
а)
инвестиционна помощ, включително помощ за изграждане или модернизиране на спортна инфраструктура и мултифункционална инфраструктура за отдих;
б)
оперативна помощ за спортна инфраструктура;
8. За инвестиционните помощи за спортна инфраструктура и мултифункционална инфраструктура за отдих допустимите разходи включват разходите за инвестиции в материални и нематериални активи.
9. За оперативните помощи за спортна инфраструктура допустимите разходи включват оперативните разходи за предоставяне на услуги от инфраструктурата. Оперативните разходи включват разходи за персонал, материали, услуги, възложени на външни изпълнители, комуникации, енергия, поддръжка, наем, управление и др., но не включват амортизационните разходи и разходите за финансиране, ако те са били покрити с инвестиционна помощ.
10. За инвестиционните помощи за спортна инфраструктура и мултифункционална инфраструктура за отдих размерът на помощта не надхвърля разликата между допустимите разходи и оперативната печалба от инвестицията. Оперативната печалба се приспада от допустимите разходи предварително, въз основа на реалистични предвиждания или чрез механизъм за възстановяване на средства.
11. За оперативните помощи за спортна инфраструктура размерът на помощта не надхвърля оперативната загуба за съответния период. Изпълнението на това изискване се гарантира предварително въз основа на реалистични предвиждания или чрез механизъм за възстановяване на средства.
12. За помощи, които не надхвърлят 1 млн. евро, максималният размер на помощта може да се определи по алтернативен начин, който се различава от метода, посочен в параграфи 10 и 11, на 80 % от допустимите разходи.
РАЗДЕЛ 13
Помощи за местни инфраструктури
Член 56
Инвестиционни помощи за местни инфраструктури
1. Финансирането за изграждане или модернизиране на местни инфраструктури, за инфраструктури, които допринасят за подобряване на търговската и потребителска среда и за модернизиране и развитие на индустриалната основа на местно равнище, е съвместимо с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора и се освобождава от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, ако са изпълнени условията, определени в настоящия член и в глава I.
2. Настоящият член не се прилага за помощите за инфраструктури, които влизат в обхвата на други раздели от глава III от настоящия регламент, с изключение на раздел 1 „Регионални помощи“. Настоящият член не се прилага също така за летищна и пристанищна инфраструктура.
3. Заинтересовани потребители имат достъп до инфраструктурата на открита, прозрачна и недискриминационна основа. Цената за използването или продажбата на инфраструктурата съответства на пазарната цена.
4. Всяка концесия или друго възлагане на трета страна на експлоатацията на инфраструктурата се извършва по открит, прозрачен и недискриминационен начин, като се зачитат приложимите правила за възлагане на обществени поръчки.
5. Допустимите разходи включват разходите за инвестиции в материални и нематериални активи.
6. Размерът на помощта не надхвърля разликата между допустимите разходи и оперативната печалба от инвестицията. Оперативната печалба се приспада от допустимите разходи предварително, въз основа на реалистични предвиждания или чрез механизъм за възстановяване на средства.
7. Специалната инфраструктура не се освобождава от задължението за уведомяване по смисъла на настоящия член.
ГЛАВА IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 57
Отмяна
Регламент (ЕО) № 800/2008 се отменя.
Член 58
Преходни разпоредби
1. Настоящият регламент се прилага за индивидуални помощи, предоставени преди неговото влизане в сила, ако помощите изпълняват всички условия, определени в настоящия регламент, с изключение на член 9.
2. Помощите, които не са освободени от задължението за уведомяване в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора, в съответствие с настоящия регламент или в съответствие с други регламенти, приети съгласно член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98, и които са били в сила пред това, се оценяват от Комисията в съответствие с приложимите рамки, насоки, съобщения и известия.
3. Всички индивидуални помощи, предоставени преди 1 януари 2015 г. по силата на който и да било регламент, приет съгласно член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98, в сила към момента на предоставяне на помощта, са съвместими с вътрешния пазар и се освобождават от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора, с изключение на регионалните помощи. Схемите за помощ за рисков капитал в полза на МСП, учредени преди 1 юли 2014 г. и освободени от задължението за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора съгласно Регламент (ЕО) № 800/2008, се освобождават от задължението за уведомяване и са съвместими с вътрешния пазар до края на споразумението за финансиране, при условие че публичните средства са били поети като задължения към подпомагания фонд за частни капиталови инвестиции по силата на това споразумение преди 1 януари 2015 г. и продължават да са изпълнени останалите условия за освобождаване.
4. В края на периода на действие на настоящия регламент всяка схема за помощ, освободена от задължението за уведомяване в съответствие с настоящия регламент, продължава да бъде освободена в рамките на период на приспособяване от шест месеца, с изключение на схемите за регионална помощ. Освобождаването на схемите за регионална помощ се преустановява на датата на изтичане на срока на одобрените карти на регионалните помощи. Освобождаването на помощите за рисково финансиране в съответствие с член 21, параграф 2, буква а) се преустановява в края на срока, предвиден в споразумението за финансиране, при условие че публичните средства, поети като задължения към подпомагания фонд за частни капиталови инвестиции, са били предоставени въз основа на това споразумение в срок от 6 месеца преди края на срока на действие на настоящия регламент, и при условие че са изпълнени останалите условия за освобождаване.
Член 59
Настоящият регламент влиза в сила на 1 юли 2014 г.
Той се прилага до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 юни 2014 година.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 651/2014
tas-17 ta' Ġunju 2014
li jiddikjara li ċerti kategoriji ta' għajnuna huma kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 108(4) tiegħu,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 tas-7 ta' Mejju 1998, dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea għal ċerti kategoriji ta' għajnuna Statali orizzontali (1) u b'mod partikolari l-Artikolu 1(1) (a) u (b) tiegħu,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv dwar l-Għajnuna mill-Istat,
Billi:
(1)
Il-finanzjament mill-Istat li jissodisfa l-kriterji tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u jeħtieġ li jiġi nnotifikat lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Madankollu, skont l-Artikolu 109 tat-Trattat, il-Kunsill jista' jiddetermina kategoriji ta' għajnuna li huma eżentati mir-rekwiżit ta' notifika. Skont l-Artikolu 108(4) tat-Trattat il-Kummissjoni tista' tadotta regolamenti marbuta ma' dawn il-kategoriji ta' għajnuna mill-Istat. Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni biex tiddikjara, skont l-Artikolu 109 tat-Trattat, li l-kategoriji li ġejjin jistgħu, taħt ċerti kundizzjonijiet, jiġu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika: l-għajnuna lill-intrapriżi żgħar u medji (SMEs), l-għajnuna favur ir-riċerka u l-iżvilupp, l-għajnuna favur il-protezzjoni ambjentali, l-għajnuna għall-impjiegi u t-taħriġ, u l-għajnuna konformi mal-pjan approvat mill-Kummissjoni għal kull Stat Membru għall-għoti ta' għajnuna reġjonali. Abbażi ta' dan, il-Kummissjoni adottat ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 800/2008 (2). Ir-Regolament (KE) Nru 800/2008 oriġinarjament applikat sal-31 ta' Diċembru 2013, iżda li mbagħad ġie mtawwal mir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1224/2013 tad-29 ta' Novembru 2013 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 800/2008 fir-rigward tal-perjodu ta' applikazzjoni tiegħu (3) u li issa jiskadi fit-30 ta' Ġunju 2014. Fit-22 ta' Lulju 2013 ir-Regolament (KE) Nru 994/98 ġie emendat mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 733/2013 tat-22 ta' Lulju 2013 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 994/98 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea għal ċertu kategoriji ta' għajnuna mill-Istat orizzontali (4) biex jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni biex testendi l-eżenzjoni ta' kategoriji għal kategoriji ġodda ta' għajnuna, li fir-rigward tagħhom jistgħu jiġu definiti kundizzjonijiet ċari ta' kompatibilità. Dawn il-kategoriji ġodda ta' għajnuna eżentata skont il-kategorija jinkludu: għajnuna li tagħmel tajjeb għall-ħsara kkawżata minn ċerti diżastri naturali, għajnuna soċjali għat-trasport għal residenti f'reġjuni mbiegħda, għajnuna għall-infrastrutturi tal-broadband, għajnuna għall-innovazzjoni, għajnuna għall-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju, għajnuna għall-infrastrutturi tal-isport u għall-infrastrutturi ta' rikreazzjoni multifunzjonali. Sakemm tibqa' tiġi żviluppata biżżejjed esperjenza mill-każijiet, li tippermetti t-tfassil ta' kriterji operattivi ta' eżenzjoni li jiżguraw il-kompatibilità ex-ante ta' kategoriji oħra ta' għajnuna, il-Kummissjoni biħsiebha tirrieżamina l-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament biex jiġu inklużi ċerti tipi ta' għajnuna f'dawn l-oqsma. B'mod partikolari, il-Kummissjoni biħsiebha tiżviluppa kriterji għal infrastrutturi tal-portijiet u tal-ajruportijiet sa Diċembru 2015.
(2)
Bil-Komunikazzjoni tagħha dwar il-Modernizzazzjoni tal-Għajnuna mill-Istat tal-UE (SAM) (5), il-Kummissjoni nediet rieżami usa' tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. Il-miri ewlenin ta' din il-modernizzazzjoni huma (i) li ġġib tkabbir sostenibbli, intelliġenti u inklużiv f'suq intern kompetittiv, filwaqt li tikkontribwixxi għall-isforzi tal-Istati Membri biex ikun hemm użu aktar effiċjenti tal-fondi pubbliċi, (ii) li tiffoka l-iskrutinju ex-ante tal-Kummissjoni tal-miżuri ta' għajnuna fuq il-każijiet bl-ikbar impatt fuq is-suq intern, waqt li ssaħħaħ il-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri fl-infurzar tal-għajnuna mill-Istat, u (iii) li tissimplifika r-regoli u li twettaq deċiżjonijiet b'aktar ħeffa, infurmati aħjar u aktar b'saħħithom, imsejsa fuq ġustifikazzjoni ekonomika ċara, approċċ komuni u obbligi ċari. Ir-rieżami tar-Regolament (KE) Nru 800/2008 jikkostitwixxi element ċentrali tas-SAM.
(3)
Dan ir-Regolament għandu jippermetti prijoritizzazzjoni aħjar tal-attivitajiet ta' infurzar tal-għajnuna mill-Istat, simplifikazzjoni akbar u għandu jkollu trasparenza akbar, evalwazzjoni effettiva u l-kontroll dwar il-konformità mar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat fil-livelli nazzjonali u tal-Unjoni, waqt li jippreserva l-kompetenzi istituzzjonali tal-Kummissjoni u tal-Istati Membri. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu neċessarju biex jinkisbu dawk l-għanijiet.
(4)
L-esperjenza tal-Kummissjoni fl-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 800/2008 ippermettitilha tiddefinixxi aħjar il-kundizzjonijiet li taħthom ċerti kategoriji ta' għajnuna jistgħu jitqiesu kompatibbli mas-suq intern u tifrex il-kamp ta' applikazzjoni tal-eżenzjonijiet ta' kategorija. Hi uriet ukoll biċ-ċar il-bżonn li jissaħħu t-trasparenza u l-monitoraġġ, u li titwettaq evalwazzjoni xierqa ta' skemi kbar ħafna waqt li jittieħed kont tal-effett tagħhom fuq il-kompetizzjoni fis-suq intern.
(5)
Il-kundizzjonijiet ġenerali għall-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament għandhom jiġu definiti abbażi ta' sett ta' prinċipji komuni li jiżguraw li l-għajnuna jkollha l-interess komuni bħala skop, ikollha effett ta' inċentiv ċar, tkun adegwata u proporzjonata, tingħata b'mod għal kollox trasparenti u tkun soġġetta għal mekkaniżmu ta' kontroll u evalwazzjoni regolari, u ma taffettwax ħażin il-kundizzjonijiet tal-kummerċ sal-punt li tmur kontra l-interess komuni.
(6)
Kull għajnuna li tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stipulati f'dan ir-Regolament, kemm dawk ġenerali u kif ukoll dawk speċifiċi għall-kategoriji rilevanti ta' għajnuna għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika stabbilit fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(7)
Għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat li mhix koperta b'dan ir-Regolament tibqa' soġġetta għar-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Dan ir-Regolament huwa bla preġudizzju għall-possibilità li l-Istati Membri jinnotifikaw għajnuna li l-objettivi tagħha jikkorrispondu mal-objettivi koperti minn dan ir-Regolament.
(8)
Minħabba l-potenzjal akbar ta' impatt tal-iskemi kbar fuq il-kummerċ u l-kompetizzjoni, skemi li jkollhom nefqa annwali għall-għajnuna mill-Istat li teċċedi limitu bbażat fuq valur assolut,fil-prinċipju għandhom ikunu soġġetti għall-evalwazzjoni tal-għajnuna mill-Istat. L-evalwazzjoni għandha timmira li jiġi vverifikat jekk is-suppożizzjonijiet u l-kundizzjonijiet sottostanti għall-kompatibilità tal-iskema nkisbux, l-effettività tal-miżura ta' għajnuna fid-dawl tal-objettivi u l-indikaturi ġenerali predefiniti u speċifiċi u tipprovdi indikazzjonijiet dwar l-impatt tal-miżura fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ. Sabiex jiġi żgurat trattament ugwali, l-evalwazzjoni ta' għajnuna mill-Istat għandha titwettaq fuq il-bażi ta' pjan ta' valutazzjoni approvat mill-Kummissjoni. Filwaqt li tali pjan għandu normalment jitfassal fil-mument tat-tfassil tal-iskema u jiġi approvat fil-ħin għall-iskema biex tidħol fis-seħħ, dan jista' ma jkunx possibbli f'kull każ. Għalhekk, sabiex ma jkunx hemm dewmien id-dħul fis-seħħ tagħhom, dan ir-Regolament ser japplika għal dawn l-iskemi għal perjodu massimu ta' sitt xhur. Il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li testendi dan il-perjodu, bl-approvazzjoni tal-pjan ta' valutazzjoni. Għal dan l-għan, il-pjan ta' valutazzjoni għandu jiġi nnotifikat lill-Kummissjoni fi żmien 20 jum tax-xogħol wara d-dħul fis-seħħ tal-iskema. Il-Kummissjoni tista' wkoll, b'mod eċċezzjonali, tiddeċiedi li ma tkunx meħtieġa evalwazzjoni minħabba l-ispeċifiċitajiet tal-każ. Il-Kummissjoni għandha tirċievi mingħand l-Istat Membru l-informazzjoni meħtieġa biex tkun tista' twettaq valutazzjoni tal-pjan ta' valutazzjoni u titlob informazzjoni addizzjonali mingħajr dewmien żejjed ħalli tippermettilu lill-Istat Membru jlesti l-elementi neqsin sabiex il-Kummissjoni tieħu deċiżjoni. Minħabba n-novità ta' dan il-proċess, il-Kummissjoni se tipprovdi, f'dokument separat, gwida dettaljata dwar il-proċedura applikabbli matul il-perjodu ta' sitt xhur għall-approvazzjoni tal-pjan ta' valutazzjoni u l-mudelli rilevanti li fuqhom għandhom jiġu ppreżentati l-pjanijiet ta' valutazzjoni.. Alterazzjonijiet ta' skemi soġġetti għal evalwazzjoni, li mhumiex modifikazzjonijiet li ma jistgħux jaffettwaw il-kompatibilità tal-iskema tal-għajnuna skont dan ir-Regolament jew jew li ma jistgħux jaffettwaw b'mod sinifikanti il-kontenut tal-pjan ta' valutazzjoni approvat, għandhom ikunu vvalutati billi jiġi kkunsidrat ir-riżultat ta' tali evalwazzjoni u għandhom ikunu esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament. L-alterazzjonijiet bħal modifiki purament formali, modifiki amministrattivi jew alterazzjonijiet li jsiru fil-qafas ta' miżuri kkofinanzjati mill-UE m'għandhomx, bħala prinċipju, jiġu kkunsidrati bħala li jaffettwaw b'mod sinifikanti l-kontenut tal-pjan ta' valutazzjoni approvat.
(9)
Dan ir-Regolament m'għandux japplika għall-għajnuna li tiffavorixxi l-użu ta' prodotti domestiċi minn dawk importati jew l-għajnuna għal attivitajiet relatati mal-esportazzjoni. B'mod partikolari, m'għandux japplika għal għajnuna li tiffinanzja t-twaqqif u t-tħaddim ta' netwerk tad-distribuzzjoni f'pajjiżi oħra. L-għajnuna għall-ispiża tal-parteċipazzjoni f'fieri kummerċjali jew ta' studji jew għal servizzi ta' konsultazzjoni meħtieġa għat-tnedija ta' prodott ġdid jew eżistenti f'suq ġdid fi Stat Membru ieħor jew pajjiż terz, normalment ma tikkostitwixxi għajnuna għal attivitajiet relatati mal-esportazzjoni.
(10)
Dan ir-Regolament, fil-prinċipju, għandu japplika għall-biċċa l-kbira tas-setturi tal-ekonomija. Madankollu, f'ċerti setturi, bħalma hu s-settur tas-sajd u tal-akkwakultura u l-produzzjoni agrikola primarja, il-kamp ta' applikazzjoni għandu jkun limitat minħabba r-regoli speċjali applikabbli.
(11)
Dan ir-Regolament għandu japplika għall-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti agrikoli, sakemm jiġu sodisfatti ċerti kundizzjonijiet. Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, la l-attivitajiet fl-irziezet meħtieġa għat-tħejjija ta' prodott għall-ewwel bejgħ, la l-ewwel bejgħ minn produttur primarju lil rivendituri jew lil dawk li jipproċessaw, jew lanqas kwalunkwe attività għat-tħejjija ta' prodott għall-ewwel bejgħ m'għandhom jitqiesu bħala pproċessar jew kummerċjalizzazzjoni.
(12)
Dan ir-Regolament m'għandux japplika għal għajnuna biex tiffaċilita l-għeluq ta' minjieri tal-faħam mhux kompetittivi, li hija ttrattata mid-Deċiżjoni tal-Kunsill tal-10 ta' Diċembru 2010 dwar l-għajnuna mill-Istat biex tiffaċilita l-għeluq ta' minjieri tal-faħam mhux kompetittivi (6). Dan ir-Regolament għandu japplika għal tipi ta' għajnuna oħrajn fis-settur tal-faħam, bl-eċċezzjoni tal-għajnuna reġjonali.
(13)
Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-għajnuna awtorizzata ma taffettwax ħażin il-kundizzjonijiet kummerċjali b'tali mod li tmur kontra l-interess komuni. Għalhekk, għajnuna favur benefiċjarju li huwa soġġett għal ordni ta' rkupru pendenti wara deċiżjoni preċedenti tal-Kummissjoni li tiddikjara għajnuna partikolari illegali u inkompatibbli mas-suq intern għandha tkun eskluża mill-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, bl-eċċezzjoni ta' skemi ta' għajnuna li jagħmlu tajjeb għall-ħsara li ċerti diżastri naturali jikkawżaw.
(14)
Għajnuna mogħtija lil intrapriżi f'diffikultà għandha tkun eskluża mill-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, billi din l-għajnuna għandha tiġi vvalutata skont il-Linji Gwida tal-Komunità dwar għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta' intrapriżi f'diffikultà tal-1 ta' Ottubru 2004 (7) kif estiżi mill-komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-estensjoni tal-applikazzjoni tal-linji gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta' impriżi f'diffikultà tal-1 ta' Ottubru 2004 (8)jew il-Linji Gwida suċċessivi, biex dawn ma jkunx hemm min idur magħhom, bl-eċċezzjoni ta' skemi ta' għajnuna li jagħmlu tajjeb għall-ħsara li ċerti diżastri naturali jikkawżaw. Biex ikun hemm ċertezza legali, ikun xieraq li jkunu stabbiliti kriterji ċari li ma jeħtiġux valutazzjoni tal-partikularitajiet kollha tas-sitwazzjoni ta' impriża biex ikun determinat jekk impriża hix ikkunsidrata li tinsab f'diffikultà għall-finijiet ta' dan ir-Regolament.
(15)
L-infurzar tal-għajnuna mill-Istat jiddependi ħafna mill-kooperazzjoni tal-Istati Membri. Għalhekk, l-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw konformità ma' dan ir-Regolament, inkluża l-konformità ta' għajnuna individwali mogħtija taħt skemi ta' eżenzjoni ta' kategorija.
(16)
Ammonti kbar ta' għajnuna mogħtija kemm individwalment jew b'mod kumulattiv għandhom jiġu vvalutati, wara notifika, mill-Kummissjoni, minħabba r-riskju għoli li l-kompetizzjoni tiġi affettwata ħażin. Għalhekk għandhom jiġu stabbiliti limiti għal kull kategorija ta' għajnuna fil-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament f'livell li jieħu inkonsiderazzjoni l-kategorija ta' għajnuna kkonċernata u l-effetti probabbli tagħha fuq il-kundizzjonijiet tal-kummerċ. Kull għajnuna mogħtija 'l fuq minn dawn il-limiti għandha tibqa' soġġetta għar-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Il-limiti stabbiliti f'dan ir-Regolament m'għandhomx ikunu evitati bil-qsim artifiċjali tal-iskemi ta' għajnuna jew tal-proġetti ta' għajnuna f'diversi skemi jew proġetti ta' għajnuna b'karatteristiċi, għanijiet jew benefiċjarji simili.
(17)
Għall-finijiet ta' trasparenza, trattament ugwali u monitoraġġ effettiv, dan ir-Regolament għandu japplika biss għal għajnuna li fir-rigward tagħha jkun possibbli li tiġi kkalkolata bi preċiżjoni l-għotja grossa ekwivalenti ex-ante mingħajr il-ħtieġa li ssir valutazzjoni tar-riskju (“għajnuna trasparenti”). Għal ċerti strumenti speċifiċi ta' għajnuna, bħal self, garanziji, miżuri ta' tassazzjoni, miżuri ta' finanzi ta' riskju u, b'mod partikolari, pagamenti bil-quddiem li jitħallsu lura, dan ir-Regolament għandu jiddefinixxi f'liema kundizzjonijiet dawn jistgħu jitqiesu trasparenti. Injezzjonijiet ta' kapital, mingħajr preġudizzju għall-kundizzjonijiet speċifiċi rigward il-finanzjament ta' riskju u l-għajnuna tal-bidu ta' negozju, m'għandhomx ikunu meqjusa bħala għajnuna trasparenti. Għajnuna inkluża f'garanziji għandha titqies bħala trasparenti jekk l-ekwivalenti tal-għotja gross tkun ġiet ikkalkulata abbażi ta' primjums fil-limitu ta' eżenzjoni stabbiliti skont it-tip ta' impriża rispettiva. Fil-każ ta' intrapriżi żgħar u ta' daqs medju (SMEs), l-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta' garanziji (9) jindika livelli ta' primjum annwali li jekk jinqabżu, garanzija mill-Istat ma tkunx meqjusa li tikkostitwixxi għajnuna.
(18)
Biex ikun żgurat li l-għajnuna tkun meħtieġa u taġixxi bħala inċentiv biex jiġu żviluppati aktar attivitajiet jew proġetti, dan ir-Regolament m'għandux japplika għal għajnuna għal attivitajiet li fi kwalunkwe każ il-benefiċjarju jieħu sehem fihom anki fl-assenza tal-għajnuna. L-għajnuna għandha tkun eżentata biss min-notifika skont dan ir-Regolament jekk ix-xogħol fuq il-proġett jew attività megħjuna jinbeda wara li l-benefiċjarju jkun issottometta applikazzjoni bil-miktub għall-għajnuna.
(19)
Fir-rigward ta' kull għajnuna ad hoc koperta minn dan ir-Regolament, mogħtija lil benefiċjarju li huwa intrapriża kbira, l-Istat Membru jiżgura li, minbarra li jikkonforma mal-kundizzjonijiet relatati mal-effett ta' inċentiv li japplika għal benefiċjarji li huma SMEs, il-benefiċjarju jkun analizza, f'dokument intern, il-vijabilità tal-proġett jew tal-attività kemm bl-għajnuna u kemm mingħajrha. L-Istat Membru għandu jivverifika li dan id-dokument intern jikkonferma żieda materjali fil-kamp ta' applikazzjoni tal-proġett/attività, żieda materjali fl-ammont totali minfuq mill-benefiċjarju fuq il-proġett jew l-attività ssussidjata jew b'mod materjali jitlestew aktar malajr il-proġett/l-attività kkonċernati. L-għajnuna reġjonali għandha tkun ikkunsidrata li għandha effett ta' inċentiv jekk il-proġett ta' investiment ma jkunx twettaq fir-reġjun megħjun ikkonċernat fl-assenza tal-għajnuna.
(20)
Skemi ta' għajnuna awtomatiċi fil-forma ta' vantaġġi fiskali għandhom jibqgħu soġġetti għal kundizzjoni speċifika fir-rigward tal-effett ta' inċentiv, minħabba li din it-tip ta' għajnuna hi mogħtija skont proċeduri differenti minn kategoriji oħra ta' għajnuna. Skemi bħal dawn diġà kellhom ikunu adottati qabel ma jkun beda x-xogħol fuq il-proġett jew l-attività megħjuna. Madankollu, din il-kundizzjoni m'għandhiex tapplika fil-każ ta' skemi fiskali suċċessivi sakemm l-attività ma kinitx diġà koperta minn skemi fiskali preċedenti fil-forma ta' vantaġġi fiskali. Għall-valutazzjoni tal-effett tal-inċentiv ta' skemi bħal dawn, il-waqt kruċjali huwa l-mument meta l-miżura fiskali ġiet stabbilita l-ewwel darba fl-iskema oriġinali, li mbagħad tiġi ssostitwita mill-iskema suċċessiva.
(21)
Rigward l-għajnuna operatorja reġjonali, l-għajnuna urbana għall-iżvilupp reġjonali, l-għajnuna biex l-SMEs jkollhom aċċess għall-finanzjament, l-għajnuna għar-reklutaġġ ta' ħaddiema żvantaġġati, għajnuna għall-impjieg ta' ħaddiema b'diżabilitajiet u l-għajnuna li tikkumpensal-ispejjeż addizzjonali biex jiġu impjegati ħaddiema b'diżabilità, l-għajnuna fil-forma ta' tnaqqis fit-taxxi ambjentali, l-għajnuna biex tagħmel tajjeb għall-ħsara kkawżata minn ċerti diżastri naturali, l-għajnuna soċjali għat-trasport għal residenti f'reġjuni mbiegħda u l-għajnuna għall-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju, ir-rekwiżit dwar l-eżistenza ta' effett ta' inċentiv ma japplikax, jew għandu jiġi preżunt li kien hemm konformità miegħu jekk il-kundizzjonijiet speċifiċi stabbiliti għal dawn il-kategoriji ta' għajnuna f'dan ir-Regolament ikunu ġew issodisfati.
(22)
Bil-għan li jiġi żgurat li l-għajnuna tkun proporzjonata u limitata għall-ammont meħtieġ, il-limiti massimi tal-għajnuna għandhom, fejn hu possibbli, ikunu definiti f'termini ta' intensitajiet ta' għajnuna f'relazzjoni ma' sensiela ta' spejjeż eliġibbli. Fejn l-intensità massima tal-għajnuna ma tistax tkun stabbilita, minħabba li l-ispejjeż eliġibbli ma jistgħux jiġu identifikati jew inkella biex ikunu pprovduti strumenti iktar sempliċi għal ammonti iżgħar, ammonti massimi ta' għajnuna definiti f'termini nominali għandhom ikunu stabbiliti biex jassiguraw il-proporzjonalità tal-miżuri tal-għajnuna. L-intensità tal-għajnuna u l-ammonti massimi ta' għajnuna għandhom jiġu stabbiliti, fid-dawl tal-esperjenza tal-Kummissjoni, f'livell li jnaqqas kemm jista' jkun id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni fis-settur megħjun filwaqt li jindirizza b'mod xieraq il-kwistjoni tal-falliment tas-suq jew ta' koeżjoni. Għal għajnuna reġjonali għall-investiment, l-intensità tal-għajnuna għandha tkun konformi mal-intensitajiet ta' għajnuna permissibbli skont il-pjanijiet għall-għajnuna reġjonali.
(23)
Għall-kalkolu tal-intensità tal-għajnuna, l-ispejjeż eliġibbli biss għandhom ikunu inklużi. Ir-Regolament ma jeżentax għajnuna li taqbeż l-intensità tal-għajnuna rilevanti bħala riżultat tal-inklużjoni tal-ispejjeż mhux eliġibbli. L-identifikazzjoni tal-ispejjeż eliġibbli għandha tkun appoġġjata minn evidenza dokumentarja ċara, speċifika u aġġornata. Iċ-ċifri użati kollha għandhom jittieħdu qabel kwalunkwe tnaqqis ta' taxxa jew imposti oħra. L-għajnuna pagabbli f'għadd ta' pagamenti għandha tiġi skontata għall-valur tagħha fil-mument li tingħata. L-ispejjeż eliġibbli għandhom jiġu wkoll skontati sal-valur tagħhom fil-mument tal-għotja. Ir-rata tal-imgħax li għandha tintuża għal skopijiet ta' skontar u għall-kalkolu tal-ammont f'għajnuna fil-każ ta' għajnuna li ma tiħux il-forma ta' għotja, għandha rispettivament tkun ir-rata ta' skont u r-rata ta' referenza applikabbli fiż-żmien tal-għotja, kif stipulat fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar ir-reviżjoni tal-metodu li jistabbilixxi r-rati ta' referenza u ta' skont (10). Meta tingħata għajnuna permezz ta' vantaġġi fiskali, il-porzjonijiet ta' għajnuna għandhom ikunu skontati abbażi tar-rati ta' skont applikabbli fid-dati varji li fihom il-vantaġġi fiskali jsiru effettivi. L-użu ta' għajnuna f'forma ta' pagamenti bil-quddiem li jitħallsu lura għandu jiġi promoss, peress li dawn l-istrumenti għall-kondiviżjoni tar-riskju jwasslu għat-tisħiħ tal-effett ta' inċentiv tal-għajnuna. Għalhekk huwa xieraq li jiġi stabbilit li fejn l-għajnuna tingħata f'forma ta' pagamenti bil-quddiem li jitħallsu lura, l-intensitajiet tal-għajnuna applikabbli stabbiliti f'dan ir-Regolament jistgħu jiżdiedu, bl-eċċezzjoni tal-għajnuna reġjonali billi din tal-aħħar tista' tkun eżentata biss jekk tkun konformi mal-pjanijiet approvati.
(24)
Fil-każ tal-vantaġġi fiskali fuq taxxi futuri, ir-rata ta' skont applikabbli u l-ammont eżatt tal-porzjonijiet tal-għajnuna ma jistgħux ikunu magħrufa minn qabel. F'każijiet bħal dawn, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu minn qabel limitu massimu fuq il-valur skontat tal-għajnuna li jirrispetta l-intensità applikabbli tal-għajnuna. Imbagħad, meta jsir magħruf l-ammont tal-porzjon tal-għajnuna f'data partikolari, l-iskontar jista' jsir abbażi tar-rata ta' skont applikabbli f'dak iż-żmien. Il-valur skontat ta' kull porzjon ta' għajnuna għandu jitnaqqas mill-ammont globali tal-limitu massimu (l-ammont limitat).
(25)
Sabiex jiġi ddeterminat jekk il-limiti ta' notifika u ta' intensitajiet massimi ta' għajnuna stabbiliti f'dan ir-Regolament humiex rispettati, għandu jiġi kkunsidrat l-ammont totali ta' miżuri ta' għajnuna mill-Istat għall-attività jew il-proġett megħjuna. Barra minn hekk, dan ir-Regolament għandu jispeċifika ċ-ċirkostanzi li fihom jistgħu jiġu akkumulati kategoriji differenti ta' għajnuna. Għajnuna eżentata minn dan ir-Regolament u kull għajnuna oħra kompatibbli eżentata skont Regolament ieħor jew approvata mill-Kummissjoni jistgħu jiġu akkumulati sakemm dawn il-miżuri jikkonċernaw spejjeż eliġibbli identifikabbli differenti. Meta s-sorsi differenti ta' għajnuna jkunu relatati mal-istess - spejjeż eliġibbli - identifikabbli, li jikkoinċidu parzjalment jew għal kollox, għandha tkun permessa kumulazzjoni sal-ogħla intensità ta' għajnuna jew ammont ta' għajnuna applikabbli għal dik l-għajnuna skont dan ir-Regolament. Dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi wkoll regoli speċjali għall-akkumulazzjoni ta' miżuri ta' għajnuna li jkollhom jew li ma jkollhomx spejjeż eliġibbli identifikabbli, għall-akkumulazzjoni ma' għajnuna de minimis u għall-akkumulazzjoni ma' għajnuna favur il-ħaddiema b'diżabilità. L-għajnuna de minimis ħafna drabi mhix mogħtija jew attribwita ma' spejjeż eliġibbli identifikabbli speċifiċi. F'każ bħal dan, ikun possibbli li tiġi kkumulata b'mod ħieles l-għajnuna de minimus bl-għajnuna mill-Istat eżentata skont dan ir-Regolament. Madankollu, meta, l-għajnuna de minimus hija mogħtija għall-istess spejjeż eliġibbli identifikabbli bħala għajnuna mill-Istat eżentata skont dan ir-Regolament, il-kumulazzjoni għandha tkun permessa biss sal-intensità ta' għajnuna massima kif stabbilita f'Kapitolu III ta' dan ir-Regolament.
(26)
Il-finanzjament tal-Unjoni amministrat ċentralment mill-istituzzjonijiet, l-aġenziji, l-intrapriżi konġunti jew korpi oħra tal-Unjoni, li l-Istati Membri ma jikkontrollawx direttament jew indirettament, ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat. Meta finanzjament tal-Unjoni bħal dan huwa kkombinat ma' għajnuna mill-Istat, din tal-aħħar biss għandha titqies biex jiġi stabbilit jekk il-livelli limitu ta' notifika u l-intensitajiet massimi ta' għajnuna humiex rispettati, sakemm l-ammont totali ta' finanzjament pubbliku mogħti għal dawn l-spejjeż eliġibbli ma jaqbiżx ir-rata ta' finanzjament l-aktar favorevoli stabbilita fir-regoli applikabbli tal-liġi tal-Unjoni.
(27)
Ladarba l-għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat hija, fil-prinċipju, ipprojbita, huwa importanti li l-partijiet kollha jkollhom possibilità li jikkontrollaw jekk għajnuna partikulari tingħatax b'konformità mar-regoli applikabbli. Għalhekk, it-trasparenza tal-għajnuna mill-Istat hija essenzjali biex ir-regoli tat-Trattat ikunu applikati b'mod korrett u twassal għal konformità aħjar, responsabbiltà akbar, evalwazzjoni bejn il-pari u, fl-aħħar nett, infiq pubbliku aktar effettiv. Biex jiżguraw it-trasparenza, l-Istati Membri għandhom ikunu mitluba jistabbilixxu websajts komprensivi dwar l-għajnuna mill-Istat, f'livell reġjonali u nazzjonali, li jagħtu informazzjoni fil-qosor dwar kull miżura ta' għajnuna eżentata skont dan ir-Regolament. Dan l-obbligu għandu jkun kundizzjoni għall-kompatibilità tal-għajnuna individwali mas-suq intern. B'segwitu għall-prattika standard dwar il-pubblikazzjoni ta' informazzjoni fid-Direttiva 2013/37/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta' Ġunju 2013 li temenda d-Direttiva 2003/98/KE dwar l-użu mill-ġdid tal-informazzjoni tas-settur pubbliku (11), format standard għandu jiġi użat li jippermetti li l-informazzjoni tkun imfittxa, imniżżla u ppubblikata faċilment fuq l-Internet. Il-links għall-websajts tal-għajnuna mill-Istat tal-Istati Membri kollha għandhom jiġu ppubblikati fuq il-websajt tal-Kummissjoni. Skont l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 994/98, kif emendat mir-Regolament (UE) Nru 733/2013, informazzjoni fil-qosor dwar kull miżura ta' għajnuna eżentata taħt dan ir-Regolament għandha tiġi ppubblikata fuq il-websajt tal-Kummissjoni.
(28)
Biex jiġi żgurat monitoraġġ effettiv ta' miżuri ta' għajnuna skont ir-Regolament (KE) Nru 994/98, kif emendat mir-Regolament (UE) Nru 733/2013, huwa xieraq li jiġu stabbiliti rekwiżiti dwar ir-rapportaġġ mill-Istati Membri ta' miżuri ta' għajnuna li jkunu ġew eżentati skont dan ir-Regolament u l-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament. Barra minn hekk, xieraq li jiġu stabbiliti regoli dwar ir-rekords li l-Istati Membri għandhom iżommu fuq l-għajnuna eżentata b'dan ir-Regolament, fid-dawl tal-perjodu ta' limitazzjoni stabbilit fl-Artikolu 15 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta' Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tal-Trattat tal-KE (12).
(29)
Biex tiġi msaħħa l-effettività tal-kundizzjonijiet tal-kompatibilità stabbiliti f'dan ir-Regolament, għandu jkun possibbli għall-Kummissjoni li tirtira l-benefiċċju tal-eżenzjoni sħiħa għall-miżuri ta' għajnuna futuri f'każ ta' nuqqas ta' konformità ma' dawn ir-rekwiżiti. Il-Kummissjoni għandha tkun kapaċi tirrestrinġi l-irtirar tal-benefiċċju tal-eżenzjoni sħiħa għal ċertu tipi ta' għajnuna, ċertu benefiċjarji jew miżuri ta' għajnuna adottati minn ċerti awtoritajiet, meta nuqqas ta' konformità ma' dan ir-Regolament jaffettwa biss grupp limitat ta' miżuri jew ċerti awtoritajiet. Irtirar immirat bħal dan għandu jipprovdi rimedju proporzjonat marbut direttament man-nuqqas ta' konformità identifikat ma' dan ir-Regolament. F'każ li l-kundizzjonijiet ta' kompatibilità stabbiliti f'Kapitoli I u III ma jintlaħqux, l-għajnuna mogħtija mhix koperta minn dan ir-Regolament u, konsegwentement, tikkostitwixxi għajnuna illegali, li l-Kummissjoni għandha teżamina fil-qafas tal-proċedura rilevanti kif stabbilita fir-Regolament (KE) Nru 659/1999. Jekk ir-rekwiżiti tal-Kapitolu II ma jintlaħqux, l-irtirar tal-benefiċċju tal-eżenzjoni sħiħa fir-rigward ta' miżuri ta' għajnuna futuri ma jaffettwax il-fatt li l-miżuri tal-passat konformi ma' dan ir-Regolament kienu soġġetti għal eżenzjoni sħiħa.
(30)
Biex ikunu eliminati d-differenzi li jistgħu jwasslu għal distorsjonijiet tal-kompetizzjoni u sabiex tiġi ffaċilitata l-koordinazzjoni bejn inizjattivi differenti tal-Unjoni u nazzjonali li jikkonċernaw l-SMEs, kif ukoll għal raġunijiet ta' ċarezza amministrattiva u ċertezza legali, id-definizzjoni ta' SME użata għall-fini ta' dan ir-Regolament għandha tkun ibbażata fuq id-definizzjoni stipulata fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE tas-6 ta' Mejju 2003 dwar id-definizzjoni ta' intrapriżi mikro, żgħar u medji (13).
(31)
Billi tindirizza l-iżvantaġġi ta' reġjuni żvantaġġati, l-għajnuna reġjonali tippromwovi l-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali tal-Istati Membri u tal-Unjoni kollha. L-għajnuna reġjonali hija mfassla biex tgħin fl-iżvilupp tar-reġjuni l-aktar żvantaġġati billi tappoġġja l-investiment u l-ħolqien tax-xogħol f'kuntest sostenibbli. F'reġjuni li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat, l-għajnuna reġjonali tista' tingħata sabiex tippromwovi t-twaqqif ta' stabbilimenti ġodda, l-estensjoni tal-kapaċità ta' stabbilimenti eżistenti, id-diversifikazzjoni tal-produzzjoni ta' stabbiliment, jew bidla fundamentali fil-proċess kollu tal-produzzjoni ta' stabbiliment eżistenti. Meta wieħed iqis li l-intrapriżi l-kbar huma inqas milqutin minn żvantaġġi reġjonali mill-SMEs meta jinvestu f'reġjun li jissodisfa l-kundizzjonijiet skont l-Artikolu 107(3)(ċ) tat-Trattat, l-għajnuna reġjonali lil intrapriżi kbar għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika biss għall-investimenti inizjali favur attività ekonomika ġdida f'dawn l-oqsma.
(32)
Meta skema ta' għajnuna reġjonali tkun immirata lejn għadd limitat ta' oqsma tal-ekonomija, l-effetti oġġettivi u l-aktar probabbli tal-iskema jistgħu jkunu settorjali aktar milli orizzontali. Għalhekk, skemi settorjali ma jistgħux ikunu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika. Madankollu, il-Kummissjoni, wara notifika, tista' tevalwa l-effetti possibbli pożittivi tagħhom taħt il-linji gwida jew oqfsa jew deċiżjonijiet applikabbli. B'mod partikolari, dan jgħodd għal skemi ta' għajnuna li jkopru attivitajiet ekonomiċi fis-settur tal-faħam, is-settur tal-bini tal-bastimenti, is-settur tat-trasport. Barra minn hekk, minħabba l-karatteristiċi partikolari tas-setturi tal-azzar u tal-fibri sintetiċi, huwa meqjus li l-effetti negattivi tal-għajnuna reġjonali f'dawn is-setturi ma jistgħux jintgħelbu mill-effetti pożittivi tal-koeżjoni; għal dawn ir-raġunijiet, l-għajnuna reġjonali ma tistax tingħata f'dawn is-setturi. Fl-aħħarnett, is-setturi tat-turiżmu u tal-broadband għandhom rwol importanti fl-ekonomiji nazzjonali, u b'mod ġenerali għandhom effett partikolarment pożittiv fuq l-iżvilupp reġjonali. Skemi ta' għajnuna reġjonali mmirati lejn attivitajiet tat-turiżmu u l-broadband għandhom għalhekk ikunu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika. L-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli huma marbutin b'saħħa mal-ekonomiji lokali u reġjonali, u għandhom jibbenefikaw mill-eżenzjoni ta' kategorija.
(33)
Il-ġenerazzjoni, d-distribuzzjoni u l-infrastruttura tal-enerġija huma soġġetti għal leġiżlazzjoni tas-suq intern speċifika għas-settur, li hija riflessa fil-kriterji li jiżguraw li l-għajnuna f'dawn l-oqsma hija kompatibbli mas-suq intern u konsistenti mal-politiki ambjentali u tal-enerġija tal-Unjoni. L-għajnuna reġjonali mogħtija skont Taqsima 1 ta' dan ir-Regolament issegwi objettivi ta' żvilupp ekonomiku u ta' koeżjoni, u hija għalhekk soġġetta għal kundizzjonijiet differenti ħafna ta' kompatibiltà. Id-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament dwar l-għajnuna reġjonali għalhekk m'għandhiex tapplika għal miżuri li jikkonċernaw il-ġenerazzjon, d-distribuzzjoni u l-infrastruttura tal-enerġija.
(34)
Investimenti li jippermettu lill-intrapriżi jaqbżu l-istandards tal-Unjoni jew iżidu l-livell tal-protezzjoni ambjentali fl-assenza ta' standards tal-Unjoni, investimenti għall-adattament bikri għal standards futuri tal-Unjoni, investimenti għal miżuri għall-effiċjenza enerġetika, inklużi proġetti ta' effiċjenza enerġetika fil-bini, investimenti għar-riabilitazzjoni ta' siti kkontaminati u għajnuna għal studji ambjentali ma jinfluwenzawx direttament il-funzjonament ta' swieq tal-enerġija. Fl-istess ħin, investimenti bħal dawn jistgħu jikkontribwixxu kemm għall-objettivi ta' politika reġjonali kif ukoll għall-objettivi tal-enerġija u ambjentali tal-Unjoni Ewropea. F'każijiet bħal dawn, id-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament kemm dwar l-għajnuna reġjonali kif ukoll l-għajnuna għall-protezzjoni ambjentali tista' tiġi applikata, skont l-objettiv ewlieni segwit mill-miżura kkonċernata.
(35)
Biex ma jiġix ippreferut il-fattur kapitali ta' investiment fuq investiment fl-ispejjeż lavorattivi, għandu jkun possibbli li titkejjel l-għajnuna għall-investiment reġjonali abbażi tal-ispejjeż tal-investiment jew inkella abbażi tal-ispejjeż tal-impjiegi maħluqa direttament minn proġett ta' investiment.
(36)
L-għajnuna għall-investiment reġjonali m' għandhiex tkun eżentata min-notifika meta tingħata lil benefiċjarju li jkun għalaq l-istess attività jew waħda simili fiż-Żona Ekonomika Ewropea fis-sentejn ta' qabel l-applikazzjoni tiegħu għall-għajnuna għall-investiment reġjonali jew, fiż-żmien tal-applikazzjoni għall-għajnuna, ikollu pjanijiet konkreti biex jagħlaq attività bħal din fi żmien perjodu li jista' jilħaq is-sentejn qabel ma jitlesta l-investiment inizjali fiż-żona kkonċernata, li għalih tiġi mitluba l-għajnuna.
(37)
Il-Kummissjoni kisbet esperjenza biżżejjed fl-applikazzjoni tal-Artikolu 107(3)(a) u (c) tat-Trattat fir-rigward tal-għajnuna operatorja reġjonali biex tikkumpensa għall-ispejjeż tat-trasport addizzjonali ta' oġġetti prodotti fir-reġjuni l-aktar imbiegħda jew f'żoni skarsament popolati, u ta' oġġetti li jkomplu jiġu pproċessati f'dawn iż-żoni, kif ukoll l-ispejjeż addizzjonali tal-produzzjoni u tal-operazzjoni (apparti l-ispejjeż tat-trasport addizzjonali) imġarrba mill-benefiċjarji stabbiliti fir-reġjuni l-aktar imbiegħda. Peress li hemm riskju ta' kumpens żejjed għall-ispejjeż tat-trasport li jirriżultaw minn appoġġ addizzjonali skont il-programmi tal-POSEI fis-settur agrikolu u peress li ma jistax ikun eskluż li xi prodotti agrikoli mhumiex prodotti f'post alternattiv, is-settur agrikolu għandu jkun eskluż mill-għajnuna operatorja reġjonali biex jikkumpensal-ispejjeż addizzjonali tat-trasport ta' oġġetti prodotti fir-reġjuni l-aktar imbiegħda jew f'żoni skarsament popolati skont dan ir-Regolament. L-għajnuna operatorja reġjonali biex tikkumpensal-ispejjeż addizzjonali fir-reġjuni l-aktar imbiegħda, apparti l-ispejjeż tat-trasport addizzjonali, tista' tkun ikkunsidrata kompatibbli biss mas-suq intern u tista' tkun eżentata biss mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat sakemm il-livell ta' din l-għajnuna huwa limitat jew għal 15 % tal-valur miżjud gross imġarrab annwalment mill-benefiċjarju kkonċernat fir-reġjun l-aktar mbiegħed, jew 25 % tal-ispejjeż annwali tax-xogħol li jkollu l-benefiċjarju kkonċernat fir-reġjun l-aktar imbiegħed, jew 10 % tal-fatturat annwali tal-benefiċjarju fir-reġjun l-aktar imbiegħed. Meta l-għajnuna ma taqbiżx l-ammont li jirriżulta minn wieħed minn dawn il-metodi alternattivi biex jiġu ddeterminati l-ispejjeż operazzjonali addizzjonali (apparti l-ispejjeż tat-trasport addizzjonal) tista' tkun ikkunsidrata bħala ġġustifikata f'termini ta' kontribuzzjoni għall-iżvilupp reġjonali u proporzjonali għall-iżvantaġġi li jħabbtu wiċċhom magħhom l-intrapriżi fir-reġjuni l-aktar imbiegħda.
(38)
L-għajnuna għall-iżvilupp urban, għax tindirizza konċentrazzjoni għolja ta' problemi ekonomiċi, ambjentali u soċjali f'żoni urbani li jinsabu f'żoni megħjuna identifikati fi pjan għall-għajnuna reġjonali, tikkontribwixxi għall-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali tal-Istati Membri u l-Unjoni kollha. Il-fallimenti tas-suq li jridu jiġu indirizzati permezz ta' għajnuna għall-iżvilupp urban huma marbutin mal-kundizzjonijiet ta' finanzjament għall-iżvilupp urban, man-nuqqas ta' approċċ integrat għall-iżvilupp urban, mad-defiċit fil-finanzjament li jwassal għall-ħtieġa ta' ingranaġġ finanzjarju akbar fuq ir-riżorsi pubbliċi skarsi, u mal-bżonn ta' approċċ aktar kummerċjali għar-riġenerazzjoni taż-żoni urbani. L-għajnuna għall-iżvilupp urban li ssostni l-iżvilupp ta' strateġiji parteċipattivi, integrati u sostenibbli li jindirizzaw il-problemi addizzjonali identifikati fiż-żoni megħjuna, għandha għalhekk tkun koperta mill-eżenzjoni ta' kategorija.
(39)
L-investimenti li jikkorrispondu mal-prijoritajiet tal-Ewropa 2020 (14) fir-rigward tat-teknoloġiji ekoloġiċi u l-bidla lejn ekonomija b'karbonju baxx, meta jitwettqu f'żoni megħjuna kif identifikati fil-pjan għall-għajnuna reġjonali rilevanti, għandhom ikunu eliġibbli għal ammonti ogħla ta' għajnuna permezz ta' bonus reġjonali.
(40)
L-SMEs għandhom rwol deċiżiv fil-ħolqien tax-xogħol u, b'mod aktar ġenerali, jaġixxu bħala fattur ta' stabilità soċjali u ta' żvilupp ekonomiku. Madankollu, l-iżvilupp tagħhom jista' jkun imxekkel b'nuqqasijiet tas-suq, li jwasslu biex dawn l-SMEs jsofru mill-iżvantaġġi tipiċi li ġejjin. L-SMEs ta' spiss ikollhom diffikultajiet biex jiksbu kapital jew self, minħabba n-natura avversa għar-riskju ta' ċerti swieq finanzjarji u l-garanzija limitata li jkunu kapaċi joffru. Ir-riżorsi limitati tagħhom jistgħu ukoll jirrestrinġu l-aċċess tagħhom għall-informazzjoni, b'mod partikolari dwar teknoloġija ġdida u swieq potenzjali. Biex jiffaċilita l-iżvilupp tal-attivitajiet ekonomiċi tal-SMEs, dan ir-Regolament għandu għalhekk jeżenta ċerti kategoriji ta' għajnuna meta dawn jingħataw favur l-SMEs. Dawn il-kategoriji għandhom jinkludu, b'mod partikolari għajnuna għall-investiment għall-SMEs u għall-parteċipazzjoni tal-SMEs fil-fieri.
(41)
L-SMEs li jipparteċipaw fil-proġetti ta' Kooperazzjoni Territorjali Ewropea (ETC) koperti mir-Regolament (UE) Nru 1299/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta' Diċembru 2013 dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għall-appoġġ mill-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali għall-għan ta' kooperazzjoni territorjali Ewropea (15)ħafna drabi jsibu diffikultajiet biex jiffinanzjaw spejjeż addizzjonali ġejjin mill-kooperazzjoni bejn imsieħba li jinsabu f'reġjuni differenti u fi Stati Membri differenti jew f'pajjiżi terzi. Minħabba l-importanza tal-ETC bħala għan tal-politika ta' koeżjoni li jipprovdi qafas għall-implimentazzjoni ta' azzjonijiet konġunti u għal skambji ta' politika bejn atturi nazzjonali, reġjonali u lokali minn Stati Membri differenti jew pajjiżi terzi, dan ir-Regolament għandu jindirizza ċerti diffikultajiet li jiffaċċjaw proġetti ta' ETC sabiex tiġi ffaċilitata l-konformità tagħhom mar-regoli għall-għajnuna mill-Istat. Il-kwistjonijiet speċifiċi tal-ETC li dan ir-Regolament għandu jindirizza huma marbutin mal-intensità tal-għajnuna reġjonali applikabbli għal proġetti tal-ETC, mal-ispejjeż tal-kooperazzjoni tal-SMEs marbuta ma' proġetti tal-ETC u mal-obbligi li jikkonċernaw il-pubblikazzjoni u informazzjoni, ir-rapportar u ż-żamma tar-rekords għal skopijiet ta' monitoraġġ.
(42)
Wara li jiġu kkunsidrati l-iżvantaġġi u d-differenzi speċifiċi bejn l-SMEs, intensitajiet differenti ta' għajnuna bażika u bonuses differenti jistgħu japplikaw.
(43)
Abbażi tal-esperjenza miksuba dwar l-applikazzjoni tal-linji gwida Komunitarji marbuta mal-għajnuna mill-Istat biex jiġu xprunati investimenti ta' kapital ta' riskju fl-SMEs (16), hemm għadd ta' nuqqasijiet speċifiċi fis-suq tal-kapital ta' riskju fl-Unjoni fir-rigward ta' ċerti tipi ta' investimenti fid-diversi stadji tal-iżvilupp tal-intrapriżi. Dawn in-nuqqasijiet tas-suq jirriżultaw minn tlaqqigħ difettuż tal-provvista u d-domanda għal kapital ta' riskju. Bħala riżultat, il-livell ta' kapital ta' riskju pprovdut fis-suq jista' jkun ristrett wisq u l-impriżi ma jiksbux finanzjament minkejja li jkollhom mudell kummerċjali ta' valur u prospetti ta' tkabbir. Is-sors prinċipali ta' nuqqas tas-suq rilevanti għal swieq ta' kapital ta' riskju, li b'mod partikolari jaffettwa l-aċċess għall-kapital minn SMEs u li jista' jiġġustifika l-intervent pubbliku, jirrigwarda informazzjoni difettuża jew assimmetrika. Din mhux biss taffettwa l-forniment tal-kapital ta' riskju, iżda wkoll ixxekkel l-aċċess għall-finanzjament tad-dejn għal ċerti SMEs. Konsegwentement, miżuri ta' finanzjament ta' riskju li jfittxu li jattiraw kapital privat għall-forniment tal-iffinanzjar ta' riskju lil SMEs mhux elenkati li huma affettwati mid-distakk fil-finanzjament u li jiżguraw deċiżjonijiet ta' finanzjament immexxija mill-profitti u l-ġestjoni kummerċjali ta' intermedjarji finanzjarji għandhom ikunu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika taħt ċerti kundizzjonijiet.
(44)
L-għajnuna biex intrapriżi żgħar jibdew, għajnuna għal pjattaformi tal-kummerċ alternattivi li jispeċjalizzaw fl-SMEs u għajnuna għal spejjeż relatati mat-tiftix tal-SMEs għal prospetti, għandhom ikunu eżentati wkoll mir-rekwiżit ta' notifika taħt ċerti kundizzjonijiet.
(45)
L-għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp u l-innovazzjoni tista' tikkontribwixxi għal tkabbir ekonomiku sostenibbli, issaħħaħ il-kompetittività u tagħti spinta lill-impjiegi. L-esperjenza fl-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 800/2008 u fil-qafas Komunitarju għall-għajnuna mill-Istat għar-riċerka, l-iżvilupp u l-innovazzjoni (17) turi li l-fallimenti tas-suq jistgħu jżommu lis-suq milli jilħaq l-aħjar produzzjoni u jwasslu għal ineffiċjenzi relatati ma' esternalitajiet, oġġetti pubbliċi/riperkussjonijiet ta' għarfien, informazzjoni difettuża u assimmetrika, u fallimenti fil-koordinazzjoni u fin-netwerk.
(46)
L-SMEs, jistgħu jesperjenzaw diffikultajiet fil-ksib ta' aċċess għal żviluppi teknoloġiċi ġodda, it-trasferiment ta' għarfien jew persunal bi kwalifiki għolja. L-għajnuna għal proġetti ta' riċerka u żvilupp, l-għajnuna għal studji ta' vijabilità, u l-għajnuna għall-innovazzjoni tal-SMEs, inkluża l-għajnuna biex tkopri spejjeż ta' drittijiet ta' proprjetà industrijali, jistgħu jirrimedjaw dawn il-problemi u għandhom għalhekk ikunu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika taħt ċerti kundizzjonijiet.
(47)
Fir-rigward ta' għajnuna għal proġetti ta' riċerka u żvilupp, il-parti megħjuna tal-proġett tar-riċerka għandha taqa' kompletament taħt il-kategoriji tar-riċerka fundamentali, ir-riċerka industrijali jew l-iżvilupp sperimentali. Meta proġett iħaddan biċċiet ta' xogħol differenti, kull biċċa xogħol għandha tkun ikkwalifikata bħala li taqa' taħt waħda mill-kategorji elenkati, jew bħala li ma taqax taħt xi waħda minn dawk il-kategoriji. Din il-kwalifika mhux bilfors tkun kronoloġika, billi biż-żmien timxi minn riċerka fundamentali għal attivitajiet aktar qrib is-suq. Għaldaqstant, kompitu li jitwettaq fi stadju tard tal-proġett jista' jikkwalifika bħala riċerka industrijali. Bl-istess mod, attività mwettqa fi stadju aktar bikri tista' tikkostitwixxi żvilupp sperimentali. Il-parti megħjuna tal-proġett tista' tinkludi wkoll studji ta' vijabilità bi preparazzjoni għall-attivitajiet ta' riċerka.
(48)
L-infrastrutturi tar-riċerka ta' kwalità għolja qegħdin isiru dejjem aktar meħtieġa għar-riċerka rivoluzzjonarja u għall-innovazzjoni minħabba li jattiraw talent globali u huma essenzjali fl-appoġġ għal teknoloġiji ġodda tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni u għal teknoloġiji abilitanti ewlenin. Infrastrutturi tar-riċerka pubbliċi għandhom ikomplu jissieħbu mar-riċerka tal-industrija. Aċċess għall-infrastrutturi ta' riċerka ffinanzjati b'mod pubbliku għandhom jingħataw fuq bażi trasparenti u mhux diskriminatorja, u fuq it-termini tas-suq. Jekk dawn il-kundizzjonijiet ma jiġux irrispettati, il-miżura ta' għajnuna ma tistax tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika. Partijiet multipli jista' jkollhom pussess, joperaw u jużaw infrastruttura tar-riċerka partikolari, u l-entitajiet pubbliċi u l-impriżi jistgħu jużaw l-infrastruttura b'mod kollaborattiv.
(49)
Infrastrutturi tar-riċerka jistgħu jwettqu kemm attivitajiet ekonomiċi kif ukoll mhux ekonomiċi. Biex jiġi evitat l-għoti ta' għajnuna mill-Istat għal attivitajiet ekonomiċi permezz ta' finanzjament pubbliku ta' attivitajiet mhux ekonomiċi, l-ispejjeż u l-finanzjament ta' attivitajiet ekonomiċi u mhux ekonomiċi għandhom ikunu distinti b'mod ċar. Meta infrastruttura hija użata għal kemm għal attivitajiet ekonomiċi kif ukoll għal attivitajiet mhux ekonomiċi, il-finanzjament permezz tar-riżorsi tal-Istat għall-ispejjeż marbutin ma' attivitajiet mhux ekonomiċi tal-infrastruttura ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat. Il-finanzjament pubbliku jaqa' taħt ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat biss jekk dan ikopri l-spejjeż marbutin mal-attivitajiet ekonomiċi. Tal-aħħar biss għandhom jiġu kkunsidrati bil-għan li tiġi żgurata l-konformità mal-limiti tan-notifika u tal-intensitajiet massimi tal-għajnuna. Jekk l-infrastruttura tkun użata kważi esklussivament għal attività mhux ekonomika, il-finanzjament tagħha jista' jaqa' kompletament lil hinn mir-regoli tal-għajnuna mill-Istat, sakemm l-użu ekonomiku jibqa' purament anċillari, jiġifieri, attività li hija direttament relatata mal-operat tal-infrastruttura u neċessarja għalih, jew intrinsikament marbuta mal-użu mhux ekonomiku ewlieni tiegħu, u hija limitata fil-kamp ta' applikazzjoni. Dan għandu jitqies li jkun il-każ meta l-attivitajiet ekonomiċi jikkunsmaw l-istess inputs (bħal materjal, tagħmir, xogħol u kapital fiss) peress li l-attivitajiet mhux ekonomiċi u l-kapaċità allokata kull sena għal tali attivitajiet ekonomiċi ma taqbiżx l-20 % tal-kapaċità annwali globali tal-infrastruttura tar-riċerka.
(50)
L-għajnuna għar-ragruppamenti tal-innovazzjoni għandha l-għan li tindirizza l-fallimenti tas-suq marbutin ma' problemi ta' koordinazzjoni li jxekklu l-iżvilupp tar-ragruppamenti, jew li jillimitaw l-interazzjoni u l-flussi tal-għarfien fir-ragruppamenti. L-għajnuna mill-Istat tista' jew tappoġġa l-investiment f'infrastrutturi miftuħin u komuni għal ragruppamenti ta' innovazzjoni, jew tappoġġa l-operat tar-ragruppament, biex jissaħħu l-kollaborazzjoni, in-netwerking u t-tagħlim. L-għajnuna operatorja għal ragruppamenti ta' innovazzjoni għandha madankollu tkun permessa biss fuq bażi temporanja għal perjodu limitat li ma jaqbiżx l-10 snin. Il-proporzjon tal-ammont totali ta' għajnuna mogħtija għall-ispejjeż eliġibbli totali ma għandux jaqbeż il-50 % matul il-perjodu li fih tingħata l-għajnuna,
(51)
L-innovazzjoni fil-proċess u fl-organizzazzjoni tista' tkun affettwata minn fallimenti tas-suq fil-forma ta' informazzjoni mhux tajba u esternalitajiet pożittivi, li għandhom jiġu indirizzati permezz ta' miżuri speċifiċi. Għajnuna għal din it-tip ta' innovazzjoni hija rilevanti l-aktar għall-SMEs, peress li jiffaċċjaw limitazzjonijiet li jistgħu jxekklu l-kapaċità tagħhom li jtejbu l-produzzjoni jew il-metodi ta' twassil tagħhom, jew li jtejbu b'mod sinifikanti l-prattiki ta' negozju, l-organizzazzjoni fuq il-post tax-xogħol u r-relazzjonijiet esterni tagħhom. Biex jistimulaw intrapriżi kbar biex jikkollaboraw ma' SMEs f'attivitajiet ta' innovazzjoni fil-proċess u fl-organizzazzjoni, miżuri ta' għajnuna li jiffinanzjaw l-ispejjeż ta' impriżi kbar għal attivitajiet bħal dawn, għandhom jibbenefikaw ukoll, skont ċerti kundizzjonijiet, mir-regolament dwar l-eżenzjoni ta' kategorija.
(52)
Il-promozzjoni tat-taħriġ u r-reklutaġġ/l-impjieg ta' ħaddiema żvantaġġati u ta' ħaddiema b'diżabilità jikkostitwixxu l-għan prinċipali tal-politiki ekonomiċi u soċjali tal-Unjoni u tal-Istati Membri tagħha.
(53)
It-taħriġ normalment jiġġenera esternalitajiet pożittivi għas-soċjetà kollha kemm hi, peress li jżid il-grupp ta' ħaddiema mħarrġa li minnhom jistgħu jagħżlu intrapriżi oħra, itejjeb il-kompetittività tal-industrija tal-Unjoni u għandu rwol importanti fl-istrateġija tax-xogħol tal-Unjoni. Għajnuna biex tippromwovi t-taħriġ għandha għalhekk tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika taħt ċerti kundizzjonijiet. Fid-dawl tal-iżvantaġġi partikolari li jiffaċċjaw l-SMEs u l-ispejjeż relattivament ogħla li jridu jbatu meta jinvestu fit-taħriġ, l-intensitajiet tal-għajnuna eżentati b'dan ir-Regolament għandhom jiġu miżjuda għall-SMEs. Barra minn hekk, l-intensitajiet tal-għajnuna eżentati minn dan ir-Regolament għandhom jiżdiedu jekk it-taħriġ jingħata lill-ħaddiema żvantaġġati jew lill-ħaddiema b'diżabilità. Il-karatteristiċi tat-taħriġ fis-settur tat-trasport marittimu jiġġustifikaw approċċ speċifiku għal dan is-settur.
(54)
Ċerti kategoriji ta' ħaddiema żvantaġġati u ħaddiema b'diżabilità għadhom jesperjenzaw diffikultajiet partikolari biex jidħlu u jibqgħu fis-suq tax-xogħol. Għal din ir-raġuni, l-awtoritajiet pubbliċi jistgħu japplikaw miżuri li jipprovdu inċentivi lil intrapriżi biex iżidu l-livelli tal-impjiegi ta' dawn il-kategoriji ta' ħaddiema, b'mod partikolari taż-żgħażagħ. Peress li l-ispejjeż tal-impjieg jagħmlu parti mill-ispejjeż operattivi ta' kull intrapriża, għajnuna biex ikunu impjegati ħaddiema żvantaġġati u ħaddiema b'diżabilità għandu jkollha effett pożittiv fil-livelli tal-impjiegi ta' dawn il-kategoriji ta' ħaddiema u m'għandhiex biss tippermetti lil intrapriżi jnaqqsu l-ispejjeż li kieku kien ikollhom ibatu. Bħala konsegwenza, din l-għajnuna għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika meta probabbilment din se tgħin lil dawn il-kategoriji ta' ħaddiema biex jidħlu jew jidħlu mill-ġdid u jibqgħu fis-suq tax-xogħol. Kif stabbilit fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni - Strateġija Ewropea tad-Diżabilità 2010 - 2020: Impenn mill-Ġdid għal Ewropa Mingħajr Ostakoli (18),l-elementi ewlenin tal-istrateġija tal-UE rigward id-diżabilità, jgħaqqdu flimkien l-antidiskriminazzjoni, l-opportunitajiet indaqs u l-miżuri ta' inklużjoni attiva u jirriflettu l-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar id-Drittijiet ta' Persuni b'Diżabilità, li jagħmlu parti minnha l-UE u l-maġġoranza tal-Istati Membri. Dan ir-Regolament għandu jagħmel riferiment għall-għajnuna għall-ħaddiema b'diżabilità skont l-Artikolu 1 tal-Konvenzjoni.
(55)
Kif ġie ddikjarat fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - Ewropa 2020: Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv (19), It-tkabbir sostenibbli għal ekonomija iktar effiċjenti fl-użu tar-riżorsi, iktar ekoloġika u iktar kompetittiva huwa wieħed mill-pilastri ewlenin tal-istrateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv tal-Ewropa 2020. L-iżvilupp sostenibbli huwa bbażat, fost affarijiet oħra, fuq livell għoli ta' protezzjoni u titjib tal-kwalità tal-ambjent. Il-qasam tal-ħarsien ambjentali qed jaffaċċja nuqqasijiet tas-suq b'tali mod li, taħt il-kundizzjonijiet normali tas-suq, l-intrapriżi mhux neċessarjament ikollhom inċentiv biex inaqqsu t-tniġġis ikkawżat minnhom peress li kull tnaqqis bħal dan jista' jżid l-ispejjeż tagħhom mingħajr benefiċċji korrispondenti. Meta l-intrapriżi ma jkunux obbligati jagħmlu tajjeb għall-ispejjeż tat-tniġġis, is-soċjetà inġenerali tbati dawn l-ispejjeż.
(56)
L-introduzzjoni ta' standards ambjentali obbligatorji tista' tindirizza falliment tas-suq bħal dan. Livell ogħla ta' protezzjoni ambjentali jista' jintlaħaq permezz ta' investimenti li jmorru lil hinn mill-istandards obbligatorji tal-Unjoni. Biex intrapriżi jiġu inċentivati biex itejbu l-livell ta' protezzjoni ambjentali li jmur lil hinn mill-istandards obbligatorji tal-Unjoni, l-għajnuna mill-Istat f'dan il-qasam għandha tkun koperta mill-eżenzjoni ta' kategorija. Biex ma jiddiswadix lill-Istati Membri milli jistabbilixxu standards nazzjonali obbligatorji li jkunu aktar stretti minn standards tal-Unjoni korrispondenti, din l-għajnuna mill-Istat għandha tkun eżentata, irrispettivament minn jekk ikunx hemm standards nazzjonali obbligatorji li jkunu aktar stretti mill-istandards tal-Unjoni.
(57)
Bħala prinċipju, l-għajnuna ma għandhiex tingħata meta l-investimenti jwassalu lill-intrapriżi biex jikkonformaw mal-istandards tal-Unjoni li diġà ġew adottati u li għadhom mhumiex fis-seħħ. Madankollu, l-għajnuna mill-Istat tista' twassal lill-impriżi biex itejbu l-imġiba ambjentali tagħhom jekk din l-għajnuna mill-Istat tinċentivizza lill-impriżi biex minn kmieni jadattaw ruħhom għal standards futuri tal-Unjoni qabel ma dawn l-istandards jidħlu fis-seħħ, u dejjem jekk dawn l-istandards ma jkunux japplikaw b'mod retroattiv. L-għajnuna lil intrapriżi li jadattaw għal standards futuri tal-Unjoni, tista' twassal għal livell għoli ta' ħarsien ambjentali li jinkiseb aktar qabel u tali għajnuna għandha għalhekk tkun eżentata.
(58)
Bħala parti mill-istrateġija Ewropa 2020, l-Unjoni stabbilixxiet l-objettiv biex tikseb żieda ta' 20 % fl-effiċjenza enerġetika sal-2020 u, b'mod partikolari, adottat id-Direttiva 2012/27/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Ottubru 2012 dwar l-effiċjenza fl-enerġija, li temenda d-Direttivi 2009/125/KE u 2010/30/KE u tħassar id-Direttivi 2004/8/KE u 2006/32/KE (20) li tistabbilixxi qafas komuni għall-promozzjoni tal-effiċjenza enerġetika fl-Unjoni bl-objettiv ġenerali sabiex jiġi ffrankat mill-inqas 20 % mill-konsum tal-enerġija primarja tal-Unjoni. Biex dawn il-miri jkunu jistgħu jintlaħqu faċilment, miżuri li jappoġġaw l-effiċjenza enerġetika,, il-koġenerazzjoni b'effiċjenza għolja u l-effiċjenza enerġetika fit-tisħin u t-tkessiħ distrettwali, għandhom ikunu koperti mill-eżenzjoni ta' kategorija.
(59)
Il-miżuri li jżidu l-effiċjenza enerġetika tal-bini jikkorrispondu għall-prijoritajiet tal-Ewropa 2020 rigward bidla lejn ekonomija baxxa fil-karbonju. Minħabba n-nuqqas ta' approċċ integrat għall-effiċjenza enerġetika fil-bini, investimenti bħal dawn jistgħu jaffaċċjaw ta' spiss defiċit ta' finanzjament li jeħtieġlu ingranaġġ ikbar ta' riżorsi pubbliċi skarsi. Għalhekk l-Istati Membri għandu jkollhom il-possibbiltà biex jappoġġaw investimenti ta' effiċjenza enerġetika fil-bini billi jagħtu għajnuna f'forma ta' għotjiet diretti lis-sidien jew l-okkupanti tal-bini f'konformità mad-dispożizzjonijiet ġenerali dwar miżuri ta' effiċjenza enerġetika iżda wkoll f'forma ta' self u garanziji permezz ta' intermedjarji finanzjarji magħżula taħt mekkaniżmu ta' selezzjoni trasparenti skont id-dispożizzjonijiet speċifiċi għal proġetti ta' effiċjenza enerġetika fil-bini.
(60)
Biex jinkisbu l-miri għall-enerġija rinnovabbli tal-Unjoni stabbiliti fid-Direttiva 2009/28/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta' April 2009 dwar il-promozzjoni tal-użu tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli u li temenda u li sussegwentement tħassar id-Direttivi 2001/77/KE u 2003/30/KE (21) kif ukoll, sal-punt li appoġġ addizzjonali huwa meħtieġ apparti qafas regolatorju bħall-iskema tal-Unjoni għan-negozjar ta' emissjonijiet fid-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Ottubru 2003 li tistabbilixxi skema għall-iskambju ta' kwoti ta' emissjonijiet ta' gassijiet serra ġewwa l-Komunità u li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 96/61/KE (22), l-għajnuna mogħtija lill-investimenti li jappoġġaw l-enerġija minn sorsi rinnovabbli għandha tkun koperta minn eżenzjoni ta' kategorija.
(61)
Minħabba d-distorsjonijiet limitati tal-kummerċ u l-kompetizzjoni, l-eżenzjoni ta' kategorija għandha tkopri wkoll, l-għajnuna operatorja għal istallazzjonijiet fuq skala żgħira li jipproduċu enerġija rinnovabbli, soġġetti għal kundizzjonijiet definiti b'mod ċar. L-għajnuna operatorja għal istallazzjonijiet ta' skala kbira għandha tkun koperta mill-eżenzjoni ta' kategorija meta distorsjonijiet tal-kompetizzjoni jkunu limitati. Għalhekk, tali għajnuna operattiva tista' tkun eżentata bħala kategorija meta mogħtija lil teknoloġiji ġodda u innovattivi jekk l-għajnuna tingħata abbażi ta' proċess kompetittiv ta' offerti miftuħ għal mill-inqas teknoloġija waħda bħal din permezz ta' mekkaniżmu li jesponi lill-produtturi tal-enerġija rinnovabbli għall-prezzijiet tas-suq. L-għajnuna totali mogħtija fuq din il-bażi ma tistax tingħata għal iktar minn 5 % tal-kapaċità l-ġdida ppjanata tal-elettriku minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli. Għajnuna mogħtija permezz ta' proċessi ta' offerti miftuħa għat-teknoloġiji kollha tal-enerġija rinnovabbli għandhom ikunu kompletament koperti mill-eżenzjoni ta' kategorija. Skemi ta' għajnuna operatorja fil-prinċipju għandhom ikunu miftuħin lil pajjiżi u partijiet kontraenti oħra taż-ŻEE tal-Komunità tal-Enerġija biex jillimitaw l-effetti ġenerali ta' distorsjoni. L-Istati Membri huma mħeġġa jikkunsidraw ikollhom mekkaniżmu ta' kooprazzjoni fis-seħħ qabel ma jippermettu appoġġ tansfruntiera. Fl-assenza ta' mekkaniżmu ta' kooperazzjoni, il-produzzjoni minn istallazzjonijiet f'pajjiżi oħrajn ma tgħoddx lejn il-mira nazzjonali ta' enerġija rinnovabbli. Fid-dawl ta' dawn il-limitazzjonijiet, l-Istati Membri għandu jkollhom biżżejjed żmien biex ifasslu skemi ta' appoġġ xierqa li huma miftuħin għal pajjiżi oħrajn. Għalhekk, tali ftuħ mhux kundizzjoni għal eżenzjoni min-notifika, sal-punt fejn mhux meħtieġ skont it-Trattat.
(62)
Fir-rigward ta' għajnuna għall-produzzjoni tal-idroenerġija, l-impatt tagħha jista' jkun doppju. Min-naħa l-waħda, għandha impatt pożittiv f'termini ta' emissjoni ta' gass serra baxxa, u min-naħa l-oħra jista' jkollha wkoll impatt negattiv fuq is-sistemi tal-ilma u l-bijodiversità. Għalhekk, meta tingħata għajnuna għall-idroelettriku, l-Istati Membri għandhom jikkonformaw mad-Direttiva 2000/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta' Ottubru 2000 li tistabbilixxi qafas għal azzjoni Komunitarja fil-qasam tal-politika tal-ilma (23) u b'mod partikolari l-Artikolu 4(7) li jistipula l-kriterji li jippermettu tibdil ġdid ta' korpi tal-ilma.
(63)
Għajnuna għandha tingħata biss lil forom sostenibbli ta' enerġija rinnovabbli. Għajnuna għall-bijofjuwils għandha tkun koperta biss minn dan ir-Regolament sakemm tkun mogħtija għall-bijofjuwils sostenibbli f'konformità mad-Direttiva (KE) Nru 2009/28/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill. Madankollu, għajnuna għal bijofjuwils magħmula mill-ikel għandha skont dan ir-Regolament tkun eskluża mill-għajnuna biex tinċentiva l-bidla lejn il-produzzjoni ta' forom aktar avvanzati ta' bijofjuwils. Għajnuna għal bijofjuwils li huma soġġetti għal obbligu ta' provvista jew taħlit għandhom ikunu esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni tal-eżenzjoni ta' kategorija hekk kif l-obbligu ġuridiku t'hawn fuq jista' jipprovdi inċentiv biżżejjed għall-investimenti f'dawn it-tipi ta' enerġija rinnovabbli.
(64)
Għajnuna fil-forma ta' tnaqqis tat-taxxa b'segwitu għad-Direttiva 2003/96/KE tas-27 ta' Ottubru 2003 għar-ristrutturar tal-qafas Komunitarju għat-tassazzjoni tal-prodotti tal-enerġija u l-elettriku (24) li jiffavorixxi l-protezzjoni ambjentali koperta b'dan ir-Regolament, indirettament tista' tkun ta' benefiċċju għall-ambjent. Madankollu, it-taxxi ambjentali għandhom jirriflettu l-konsegwenzi soċjali tal-emissjonijiet filwaqt li t-tnaqqis mit-taxxi jista' jkollu impatt negattiv fuq dan il-għan. Għalhekk jidher li huwa xieraq li jiġi limitat it-tul ta' żmien tagħhom għall-perjodu tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament. Wara dan il-perjodu, l-Istati Membri għandhom jerġgħu jevalwaw l-adegwatezza tat-tnaqqis fit-taxxa kkonċernata. Biex titnaqqas id-distorsjoni tal-kompetizzjoni, l-għajnuna għandha tingħata bl-istess mod lill-kompetituri kollha li jinsabu f'sitwazzjoni reali simili. Biex ikun ippreservat aħjar is-sinjal tal-prezz li t-taxxa ambjentali timmira li tagħti għall-impriżi, l-Istati Membri għandu jkollhom l-għażla li jfasslu skema ta' tnaqqis tat-taxxa bbażata fuq mekkaniżmu ta' ħruġ tal-flus għal ammont fiss ta' kumpens annwali (refużjoni fiskali).
(65)
Fid-dawl tal-prinċipju ta' “min iniġġeż iħallas”, l-ispejjeż tal-miżuri meħuda biex ikun indirizzat it-tniġġis għandhom jitħallsu minn min iniġġes. Għajnuna għar-riabilitazzjoni ta' siti kkontaminati hija ġġustifikata f'każijiet meta l-persuna responsabbli taħt il-liġi applikabbli għall-kontaminazzjoni ma tistax tiġi identifikata. Madankollu, l-kundizzjonijiet dwar ir-responsabbiltà ambjentali fir-rigward tal-prevenzjoni u r-rimedjar tal-ħsara ambjentali kif definita fid-Direttiva 2004/35/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta' April 2004 dwar ir-responsabbiltà ambjentali fir-rigward tal-prevenzjoni u r-rimedjar tal-ħsara ambjentali (25) kif emendat mid-Direttiva 2006/21/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta' Marzu 2006 dwar il-ġestjoni tal-iskart minn industriji estrattivi u li temenda d-Direttiva 2004/35/KE (26) u d-Direttiva 2009/31/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta' April 2009 dwar il-ħżin ġeoloġiku tad-diossidu tal-karbonju u li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 85/337/ŻEE, id-Direttivi 2000/60/KE, 2001/80/KE, 2004/35/KE, 2006/12/KE, 2008/1/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u r-Regolament (KE) Nru 1013/2006 (27) għandu japplika. Għalhekk, biex tiġi ffaċilitata l-korrezzjoni ta' ħsara ambjentali eżistenti, din it-tip ta' għajnuna għandha tkun koperta mill-eżenzjoni ta' kategorija taħt ċerti kundizzjonijiet.
(66)
B'konformità mal-ġerarkija tal-iskart stabbilita fid-Direttiva Qafas dwar l-Iskart tal-Unjoni Ewropea, is-Seba' Programm ta' Azzjoni Ambjentali jidentifika l-użu mill-ġdid u r-riċiklaġġ tal-iskart bħala prijoritajiet ewlenin tal-politika ambjentali tal-Unjoni Ewropea. L-għajnuna mill-Istat għal dawn l-attivitajiet tista' tikkontribwixxi għal protezzjoni ambjentali dejjem jekk l-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2008/98/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta' Novembru 2008 dwar l-iskart u t-tħassir ta' ċerti Direttivi (Direttiva Qafas dwar l-Iskart) (28) jiġu rispettati. Barra minn hekk, tali għajnuna ma teżentax b'mod indirett lil min iniġġes minn piż li għandu jinġarr minnu skont il-liġi tal-Unjoni, jew minn piż li għandu jitqies bħala spiża normali azjendali għal min iniġġes. Għalhekk, attivitajiet li jibbenefikaw minn għajnuna bħal din għandhom ikunu koperti mill-kategorija ta' eżenzjoni inklużi dawk li jikkonċernaw skart ta' intrapriżi oħrajn u meta l-materjali ttrattati jew jitneħħew, jew jiġu ttrattati b'mod li mhux daqshekk ekoloġiku.
(67)
L-infrastruttura tal-enerġija moderna hija kruċjali kemm għal suq integrat tal-enerġija kif ukoll biex l-Unjoni tkun f'pożizzjoni li tissodisfa l-għanijiet tagħha tal-klima u tal-enerġija. B'mod partikolari, l-infrastruttura tal-kostruzzjoni u l-ammeljorament ta' żoni megħjuna jikkontribwixxu b'mod partikolari għall-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali tal-Istati Membri u tal-Unjoni kollha billi jappoġġaw l-investiment u l-ħolqien tax-xogħol u l-funzjonament ta' swieq tal-enerġija fl-iktar oqsma żvantaġġati. Biex kull effett mhux xieraq ta' għajnuna bħal din ikun limitat, l-għajnuna għal infrastrutturi soġġetti għal u b'konformità mal-leġiżlazzjoni tas-suq intern tal-enerġija biss għandha tkun eżentata bħala kategorija.
(68)
L-istudji ambjentali jistgħu jgħinu biex jiġu identifikati l-investimenti neċessarji biex jiksbu livell ogħla ta' ħarsien ambjentali. L-għajnuna mill-Istat li tgħin biex jitwettqu studji ambjentali li għandhom l-għan li jappoġġaw l-investimenti għall-protezzjoni ambjentali kif koperta minn dan ir-Regolament għandha għalhekk tkun koperta mill-eżenzjoni ta' kategorija. Billi l-awditi tal-enerġija huma mandatorji għall-intrapriżi l-kbar, dawn ma għandhomx jibbenefikaw minn għajnuna mill-Istat.
(69)
Skont l-Artikolu 107(2) (b) tat-Trattat, għajnuna biex tagħmel tajjeb għall-ħsara kkawżata minn diżastri naturali hija kompatibbli mas-suq intern. Biex tkun provduta ċertezza legali huwa neċessarju li jiġu definiti t-tipi ta' avvenimenti li jistgħu jikkostitwixxu diżastru naturali eżentat minn dan ir-Regolament. Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, terremoti, uqigħ tal-art, għargħar, b'mod partikulari l-għargħar miġjuba minn ilmijiet meta jfuru x-xtut tax-xmajjar jew tal-għadajjar, valangi, trombi tal-arja, uragani, vulkani li jiżbruffaw u nirien f'boskijiet ta' oriġini naturali, għandhom jitqiesu bħala avvenimenti li jikkostitwixxu diżastru naturali. Ħsara kkawżata minn kundizzjonijiet ħżiena tat-temp bħal ġlata, silġ, xita jew nixfa, li jseħħu fuq bażi aktar regolari, ma għandhomx jiġu kkunsidrati bħala diżastru naturali skont it-tifsira tal-Artikolu 107(2)(b) tat-Trattat. Biex jiġi żgurat li l-għajnuna mogħtija biex tagħmel tajjeb għal ħsara kkawżata minn diżastri naturali hija tabilħaqq koperta mill-eżenzjoni, dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi kundizzjonijiet li jsegwu l-prattika stabbilita li meta jitwettqu jiġi żgurat li l-iskemi ta' għajnuna li jagħmlu tajjeb għall-ħsara kkawżata mid-diżastri naturali jistgħu jibbenefikaw minn eżenzjoni ta' kategorija. Dawn il-kundizzjonijiet għandhom iwasslu, b'mod partikolari, għar-rikonoxximent formali, mill-awtoritajiet tal-Istati Membri kompetenti, tan-natura tal-avveniment bħala diżastru naturali u għal rabta direttament kawżali bejn id-diżastru naturali u d-danni sofferti mill-impriża benefiċjarja, li tista' tkun impriża f'diffikultà, u għandhom jiżguraw li jiġi evitat kumpens żejjed. Il-kumpens m'għandux jeċċedi dak li hu meħtieġ biex jippermetti lill-benefiċjarju jerġa' lura għall-qagħda prevalenti qabel ma seħħ id-diżastru.
(70)
L-għajnuna jkollha karattru soċjali fit-trasport marittimu u bl-ajru tal-passiġġieri meta tindirizza l-problema ta' konnettività stabbli għar-residenti ta' reġjuni mbiegħda billi tnaqqasilhom ċerti spejjeż fil-biljett tat-trasport. Dan jista' jkun il-każ għal reġjuni mbiegħda, għal Malta, għal Ċipru, għal Ceuta u Melilla, għal gżejjer oħra li huma parti mit-territorju ta' Stat Membru u għal żoni skarsament popolati. Fejn reġjun remot huwa marbut maż-Żona Ekonomika Ewropea permezz ta' diversi rotot tat-trasport, inklużi r-rotot indiretti, l-għajnuna għandha tkun possibbli għal dawn ir-rotot kollha u għat-trasport mit-trasportaturi kollha li joperaw fuq dawn ir-rotot. L-għajnuna għandha tingħata mingħajr diskriminazzjoni mal-identità tat-trasportatur jew it-tip ta' servizz, u tista' tinkludi servizzi regolari, ċarter u bi prezzijiet irħas.
(71)
Il-konnettività bil-broadband hija ta' importanza strateġika sabiex jintlaħqu l-għanijiet ta' Ewropa 2020 dwar it-tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv kif ukoll l-innovazzjoni, u dwar il-koeżjoni soċjali u territorjali (29). L-għajnuna għall-investiment għall-infrastruttura tal-broadband għandha l-għan li trawwem l-iskjerament ta' tali infrastruttura u ta' xogħlijiet ta' inġinerija ċivili relatati magħha f'żoni fejn ma teżisti l-ebda infrastruttura komparabbli u lanqas x'aktarx mhi se tinħoloq minn operaturi tas-suq fil-futur qrib. Fid-dawl tal-esperjenza tal-Kummissjoni, tali għajnuna għall-investiment ma twassalx għal distorsjonijiet mhux mistħoqqa tal-kummerċ u l-kompetizzjoni, sakemm ċerti kundizzjonijiet jintlaħqu. Dawn il-kundizzjonijiet għandhom jiffukaw, b'mod partikolari, biex jillimitaw id-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni billi l-għajnuna tkun suġġetta għas-selezzjoni kompetittiva li teknoloġikament tkun newtrali, u billi jiġi żgurat aċċess għall-operaturi għan-netwerks issussidjati, filwaqt li tittieħed inkonsiderazzjoni l-għajnuna li l-operatur tan-netwerk ikun irċieva. Għalkemm taħt ċerti kundizzjonijiet id-diżaggregazzjoni virtwali tista' titqies ekwivalenti għad-diżaggregazzjoni fiżika, sakemm tinkiseb aktar esperjenza, hemm bżonn li ssir valutazzjoni skont il-każ dwar jekk għall-operaturi, il-prodott ta' aċċess nonfiżiku jew virtwali partikolari għandux jitqies ekwivalenti għal diżaggregazzjoni taċ-ċirkwiti lokali ta' netwerk tar-ram jew tal-fibra Għal din ir-raġuni, u sakemm din l-esperjenza f'każijiet individwali ta' għajnuna mill-Istat jew f'kuntest regolatorju ex ante tista' tiġi meqjusa f'rieżami futur, id-diżaggregazzjoni fiżika għandha tkun meħtieġa biex wieħed jibbenefika minn dan ir-regolament ta' eżenzjoni ta' kategorija. Meta l-spejjeż futuri u l-żviluppi fid-dħul ma jkunx hemm ċertezza dwarhom, u hemm assimetrija kbira fl-informazzjoni, l-Istati Membri għandhom ukoll jadottaw mudelli ta' finanzjament li jinkludu elementi ta' monitoraġġ u ta' rkupru li jippermettu l-kondiviżjoni bbilanċjata tal-qligħ mhux antiċipat. Biex jiġi evitat piż sproporzjonat fuq proġetti żgħar u lokali, mudelli bħal dawn għandhom jiġu stabbiliti biss għal proġetti li jeċċedu l-livell minimu.
(72)
Fis-settur tal-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju, għadd ta' miżuri meħudin mill-Istati Membri jistgħu ma jikkostitwixxux għajnuna għax ma jissodisfawx il-kriterji kollha tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, pereżempju għaliex l-attività ma tkunx ekonomika jew għaliex m'hemm l-ebda effett fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri. Meta dawn il-miżuri huma koperti mill-Artikolu 107(1) tat-Trattat, l-istituzzjonijiet kulturali u l-proġetti tipikament ma joħolqux distorsjoni sinifikanti fil-kompetizzjoni, u l-prassi fil-każistika wriet li din l-għajnuna għandha effetti limitati fuq il-kummerċ. L-Artikolu 167 tat-Trattat jirrikonoxxi l-importanza li l-kultura għall-Unjoni u l-Istati Membri tagħha tiġi promossa, u jipprevedi li l-Unjoni għandha tieħu kont, taħt dispożizzjonijiet oħra tat-Trattat, tal-aspetti kulturali fl-azzjoni tagħha, b'mod partikolari sabiex tirrispetta u tippromwovi d-diversità tal-kulturi tagħha. Peress li l-wirt naturali ħafna drabi huwa kruċjali għat-tiswir tal-patrimonju artistiku u kulturali, il-konservazzjoni tal-patrimonju fit-tifsira ta' dan ir-Regolament għandha tiġi mifhuma li tkopri l-patrimonju naturali kollu marbut ma' patrimonju kulturali jew rikonoxxut formalment mill-awtoritajiet pubbliċi kompetenti ta' Stat Membru. Minħabba n-natura doppja tal-kultura, billi minn naħa hija oġġett ekonomiku li joffri opportunitajiet importanti għall-ħolqien tal-ġid u tal-impjiegi, u min-naħa l-oħra, vettura ta' identitajiet, valuri u tifsiriet li jirriflettu u jiffurmaw is-soċjetajiet tagħna, ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat għandhom jirrikonoxxu l-ispeċifiċitajiet tal-kultura u tal-attivitajiet ekonomiċi relatati magħha. Lista ta' għanijiet u attivitajiet kulturali eliġibbli għandha tiġi stabbilita u l-ispejjeż eliġibbli għandhom ikunu speċifikati. L-eżenzjoni ta' kategorija għandha tkopri kemm l-għajnuna operatorja u dik għall-investiment, taħt il-limiti determinati, dejjem jekk il-kumpens żejjed jiġi eskluż. Inġenerali, attivitajiet li, għalkemm jistgħu jippreżentaw aspett kulturali, għandhom karattru fil-biċċa l-kbira kummerċjali minħabba l-potenzjal ogħla ta' distorsjonijiet fil-kompetizzjoni, bħal pereżempju l-istampa u r-rivisti (f'forma miktuba jew elettronika), ma għandhomx ikunu koperti. Barra minn hekk, il-lista ta' għanijiet u attivitajiet kulturali eliġibbli ma għandhiex tinkludi attivitajiet kummerċjali bħal pereżempju l-moda, id-disinn u l-logħob tal-kompjuter.
(73)
Xogħlijiet awdjoviżivi jaqdu rwol importanti fit-tiswir tal-identitajiet Ewropej, u jirriflettu t-tradizzjonijiet differenti tal-Istati Membri u tar-reġjuni. Filwaqt li hemm kompetizzjoni qawwija bejn il-films prodotti barra l-Unjoni, hemm ċirkolazzjoni limitata ta' films Ewropej barra mill-pajjiż ta' oriġini tagħhom minħabba l-frammentazzjoni fis-swieq nazzjonali jew reġjonali. Is-settur huwa kkaratterizzat minn kontenut għoli ta' spejjeż ta' investiment, nuqqas perċepibbli ta' profittabilità minħabba udjenzi limitati, u diffikultajiet biex jiġi ġġenerat finanzjament privat addizzjonali. Minħabba dawn il-fatturi, il-Kummissjoni żviluppat kriterji speċifiċi biex tivvaluta n-neċessità, il-proporzjonalità u l-adegwatezza tal-għajnuna għall-kitba tal-iskripts, l-iżvilupp, il-produzzjoni, id-distribuzzjoni u l-promozzjoni tax-xogħlijiet awdjoviżivi. Kriterji ġodda ġew iddeterminati fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar għajnuna mill-Istat għal films u xogħlijiet awdjoviżivi oħrajn (30) u għandhom ikunu riflessi f'regoli ta' eżenzjoni ta' kategorija għal skemi ta' għajnuna għal xogħlijiet awdjoviżivi. Intensità ogħla ta' għajnuna hija ġġustifikata għall-produzzjonijiet u għall-koproduzzjonijiet transfruntieri li għandhom aktar probabbiltà li jitqassmu f'bosta Stati Membri.
(74)
Miżuri ta' għajnuna għall-investiment għall-infrastrutturi tal-isport għandhom ikunu koperti mill-eżenzjoni ta' kategorija jekk jissodisfaw il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament, sakemm dawn jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Fis-settur tal-isport għadd ta' miżuri meħuda mill-Istati Membri jistgħu ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat għaliex il-benefiċjarju ma jwettaqx attività ekonomika jew għaliex ma jaffetwawx il-kummerċ bejn l-Istati Membri. Dan jista' jkun, taħt ċerti ċirkostanzi, il-każ ta' miżuri ta' għajnuna li għandhom karattru purament lokali jew li jittieħdu fil-qasam tal-isport tad-dilettanti. L-Artikolu 165 tat-Trattat jirrikonoxxi l-importanza li jiġu promossi aspetti Ewropej dwar l-Isports, waqt li jieħu inkonsiderazzjoni n-natura speċifika tiegħu, l-istrutturi tiegħu bbażati fuq il-volontarjat u l-funzjoni soċjali u edukattiva tiegħu. Għajnuna għall-infrastrutturi li jaqdu aktar minn skop wieħed ta' rikreazzjoni u li għalhekk huma multifunzjonali, għandhom ikunu wkoll koperti mill-eżenzjoni ta' kategorija. Madankollu, għajnuna għall-infrastrutturi multifunzjonali tat-turiżmu bħal parks għad-divertiment u faċilitajiet tal-lukandi għandha tiġi eżentata biss jekk tkun tagħmel parti minn skema ta' għajnuna reġjonali mmirata għall-attivitajiet turistiċi f'reġjun megħjun, li b'mod partikolari jkollhom effett pożittiv fuq l-iżvilupp reġjonali. Il-kundizzjonijiet ta' kompatibilità rigward l-għajnuna għall-infrastrutturi tal-isport jew multifunzjonali għandhom jiżguraw, b'mod partikolari, l-aċċess miftuħ u mhux diskriminatorju għall-infrastrutturi kif ukoll proċess ġust għall-għoti ta' konċessjonijiet lil parti terza skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-liġi tal-Unjoni u l-każistika tal-Unjoni, biex tinbena, tiġi aġġornata u/jew operata l-infrastruttura. Jekk l-infrastruttura tal-isport tintuża minn klabbs sportivi professjonali, il-kundizzjonijiet tal-ipprezzar għall-użu tal-infrastruttura minn dawn il-klabbs għandhom ikunu disponibbli pubblikament, biex tiġi żgurata t-trasparenza u t-trattament ugwali tal-utenti. Għandu jkun eskluż il-kumpens żejjed.
(75)
Kif enfasizzat mill-konklużjonijiet tal-Kunsill Ewropew tas-17 ta' Ġunju 2010 li japprovaw l-Istrateġija Ewropa 2020 (31), l-isforzi għandhom ifittxu li jindirizzaw l-ostakoli ewlenin li jirristrinġu t-tkabbir fil-livell tal-UE, inklużi dawk relatati mal-funzjonament tas-suq intern u l-infrastruttura. Id-disponibbiltà ta' infrastrutturi lokali hija prerekwiżit importanti għall-iżvilupp ta' ambjent kummerċjali u għall-konsumatur u għall-modernizzazzjoni u l-iżvilupp tal-bażi industrijali biex ikun żgurat il-funzjonament sħiħ tas-suq intern kif imsemmi fir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill dwar linji gwida ġenrali għal politiki ekonomiċi tal-Istati Membri u tal-Unjoni (32), li jagħmlu parti mill-linji gwida integrati tal-Ewropa 2020. Tali infrastrutturi, magħmula disponibbli lil partijiet interessati fuq bażi miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja, jippermettu l-ħolqien ta' ambjent li jwassal għal investiment privat u t-tkabbir, u b'hekk jikkontribwixxu b'mod pożittiv għal objettivi ta' interess komuni, u b'mod partikolari għall-prijoritajiet u l-istrateġiji tal-Ewropa 2020 (33), filwaqt li r-riskji ta' distorsjonijiet jibqgħu limitati. Fir-rigward tal-infrastruttura, għadd ta' miżuri meħudin mill-Istati Membri jistgħu ma jikkostitwixxux għajnuna għax ma jissodisfawx il-kriterji kollha tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, pereżempju għaliex il-benefiċjarju ma jwettaqx attività ekonomika, għaliex m'hemm l-ebda effett fuq kummerċ bejn l-Istati Membri, jew għaliex il-miżura tikkonsisti minn kumpens għal servizz ta' interess ekomomiku ġenerali li jissodisfa l-kriterji kollha tal-każistika Altmark (34). Madankollu, meta l-finanzjament ta' tali infrastrutturi lokali jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, tali għajnuna għandha tiġi eżntata mir-rekwiżit ta' notifika meta ammonti żgħar biss ta' għajnuna huma mogħtija.
(76)
Peress li għajnuna għal tipi oħra ta' infrastrutturi tista' tkun soġġetta għal kriterji speċifiċi u mfassla sew li jiżguraw il-kompatibilità tagħha mas-suq intern, id-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament dwar għajnuna għal infrastrutturi lokali ma għandux japplika għal għajnuna għat-tipi ta' infrastrutturi li ġejjin: infrastrutturi ta' riċerka, ragruppamenti tal-innovazzjoni, infrastrutturi ta' effiċjenza enerġetika għat-tisħin u t-tkessiħ distrettwali, ir-riċiklaġġ u l-użu mill-ġdid tal-iskart, l-infrastrutturi tal-broadband, il-konservazzjoni kulturali u patrimonjali, l-infrastrutturi tal-isport u l-infrastrutturi ta' rikreazzjoni multifunzjonali, l-ajruporti u l-portijiet.
(77)
Did-dawl tal-esperjenza tal-Kummissjoni f'dan il-qasam, il-politika ta' għajnuna mill-Istat għandha tiġi riveduta perjodikament. Huwa għalhekk li għandu jiġi limitat il-perjodu ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament. Huwa xieraq li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet tranżizzjonali, inklużi r-regoli applikabbli għall-iskemi ta' għajnuna eżentati lejn tmiem il-perjodu tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament. Tali regoli għandhom jagħtu lill-Istati Membri żmien biex jadattaw għal kwalunkwe reġim futur. Il-perjodu ta' aġġustament madankollu ma għandux japplika għal skemi ta' għajnuna reġjonali, inklużi l-iskemi ta' għajnuna għall-iżvilupp urban reġjonali, li l-eżenzjoni tiegħu trid tiskadi fid-data li fiha jiskadu l-pjanijiet approvati ta' għajnuna reġjonali u għal ċerti skemi ta' għajnuna għall-finanzjament tar-riskju.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
WERREJ
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet komuni 15
KAPITOLU II
Monitoraġġ 36
KAPITOLU III
Dispożizzjonijiet speċifiċi għal kategoriji differenti ta' għajnuna 37
Taqsima 1 -
Għajnuna reġjonali 37
Taqsima 2 -
Għajnuna għall-SMEs 41
Taqsima 3 -
Għajnuna biex l-SMEs jkollhom aċċess għall-finanzjament 43
Taqsima 4 -
Għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp u l-innovazzjoni 47
Taqsima 5 -
Għajnuna għat-taħriġ 51
Taqsima 6 -
Għajnuna għall-ħaddiema żvantaġġati u għall-ħaddiema b'diżabilità 52
Taqsima 7 -
Għajnuna għall-protezzjoni ambjentali 53
Taqsima 8 -
Għajnuna biex tagħmel tajjeb għall-ħsarat ikkawżati minn ċerti diżastri naturali 62
Taqsima 9 -
Għajnuna soċjali għat-trasport għal residenti f'reġjuni mbiegħda 63
Taqsima 10 -
Għajnuna għall-infrastrutturi tal-broadband 63
Taqsima 11 -
Għajnuna għall-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju 64
Taqsima 12 -
Għajnuna għall-infrastrutturi tal-isport u għall-infrastrutturi ta' rikreazzjoni multifunzjonali 67
Taqsima 13 -
Għajnuna għall-infrastrutturi lokali 68
KAPITOLU IV
Dispożizzjonijiet finali 68
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
Artikolu 1
Kamp ta' applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament japplika għall-kategoriji ta' għajnuna li ġejjin:
(a)
l-għajnuna reġjonali;
(b)
l-għajnuna lill-SMEs f'għamla ta' għajnuna għall-investiment, għajnuna operatorja u biex l-SMEs jkollhom aċċess għall-finanzjament;
(c)
l-għajnuna għall-protezzjoni ambjentali;
(d)
l-għajnuna għar-riċerka, l-iżvilupp u l-innovazzjoni;
(e)
l-għajnuna għat-taħriġ;
(f)
l-għajnuna għar-reklutaġġ u l-impjieg ta' ħaddiema żvantaġġati u ta' ħaddiema b'diżabilità;
(g)
l-għajnuna biex tagħmel tajjeb għall-ħsara kkawżata minn ċerti diżastri naturali;
(h)
l-għajnuna soċjali għat-trasport għal residenti f'reġjuni mbiegħda;
(i)
l-għajnuna għall-infrastrutturi tal-broadband;
(j)
l-għajnuna għall-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju;
(k)
l-għajnuna għall-infrastrutturi tal-isport u għall-infrastrutturi ta' rikreazzjoni multifunzjonali kif ukoll
(l)
l-għajnuna għall-infrastrutturi lokali;
2. Dan ir-Regolament ma japplikax għal:
(a)
l-iskemi fit-Taqsimiet 1 (bl-eċċezzjoni tal-Artikolu 15), 2, 3, 4, 7 (bl-eċċezzjoni tal-Artikolu 44), u 10 tal-Kapitolu III ta' dan ir-Regolament, jekk il-medja tal-ispiża annwali ta' għajnuna mill-Istat teċċedi l-EUR 150 miljun, minn sitt xhur minn mindu jidħlu fis-seħħ. Il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li dan ir-Regolament għandu jkompli japplika għal perjodu itwal għal xi waħda minn dawn l-iskemi ta' għajnuna wara li tkun evalwat il-pjan ta' valutazzjoni rilevanti nnotifikat mill-Istat Membru lill-Kummissjoni, fi żmien 20 jum ta' ħidma mid-dħul fis-seħħ tal-iskema;
(b)
kull tibdil fl-iskemi msemmija f'Art. 1 (2) (a), minbarra modifikazzjonijiet li ma jistgħux jaffettwaw il-kompatibilità tal-iskema ta' għajnuna skont dan ir-Regolament jew ma jistgħux jaffettwaw b'mod sinifikanti l-kontenut approvat tal-pjan ta' evalwazzjoni;
(c)
għajnuna għal attivitajiet relatati mal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi jew Stati Membri, jiġifieri għajnuna marbuta direttament mal-kwantitajiet esportati, it-twaqqif u t-tħaddim ta' netwerk ta' distribuzzjoni jew spejjeż oħra kurrenti marbuta mal-attività tal-esportazzjoni;
(d)
għajnuna li tiddependi mill-użu ta' oġġetti domestiċi fuq dawk importati;
3. Dan ir-Regolament ma japplikax għal:
(a)
għajnuna mogħtija lis-settur tas-sajd u tal-akkwakultura, kif koperta mir-Regolament (UE) Nru 1379/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta' Diċembru 2013 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-swieq fil-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura, li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1184/2006 u (KE) Nru 1224/2009 u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 104/2000 (35), bl-eċċezzjoni għall-għajnuna għat-taħriġ, l-għajnuna għall-SMEs biex ikollhom aċċess għall-finanzjament, l-għajnuna fil-qasam tar-riċerka u l-iżvilupp, l-għajnuna għall-innovazzjoni għall-SMEs u l-għajnuna għall-ħaddiema żvantaġġati u l-ħaddiema b'diżabilità;
(b)
għajnuna mogħtija fis-settur tal-produzzjoni agrikola primarja, bl-eċċezzjoni ta' kumpens għal spejjeż addizzjonali minbarra l-ispejjeż tat-trasport fir-reġjuni l-aktar imbiegħda skont l-Artikolu 15 (2)(b), għajnuna għal konsultazzjoni favur l-SMEs, għajnuna għall-finanzjament tar-riskju, għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp, għajnuna għall-innovazzjoni għall-SMEs, għajnuna ambjentali, għajnuna għat-taħriġ u għajnuna għall-ħaddiema żvantaġġati u l-ħaddiema b'diżabilità;
(c)
għajnuna mogħtija lis-settur tal-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli, fil-każijiet li ġejjin:
(i)
meta l-ammont tal-għajnuna jiġi stabbilit abbażi tal-prezz jew tal-kwantità ta' dawn il-prodotti mixtrija minn produtturi primarji jew imqiegħda fis-suq mill-impriżi kkonċernati; jew
(ii)
meta l-għajnuna tkun bil-kundizzjoni li parti minnha jew kollha kemm hi tingħata lill-produtturi primarji;
(d)
għajnuna biex jiġi ffaċilitat l-għeluq ta' minjieri tal-faħam li mhumiex kompettitivi, kif kopert bid-Deċiżjoni tal-Kunsill Nru 2010/787;
(e)
il-kategoriji ta' għajnuna reġjonali esklużi minn Artikolu 13.
Meta intrapriża hija attiva fis-setturi esklużi msemmija fil-punti (a), (b) jew (c) tal-ewwel subparagrafu, kif ukoll f'setturi li jaqgħu taħt il-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, dan ir-Regolament japplika għal għajnuna mogħtija fir-rigward ta' dawk is-setturi jew attivitajiet tal-aħħar, bil-kundizzjoni li l-Istati Membri jiżguraw b'mezzi adatti bħalma huma s-separazzjoni tal-attivitajiet jew id-distinzjoni fl-ispejjeż, li l-attivitjiet fis-setturi esklużi ma jibbenefikawx mill-għajnuna mogħtija skont dan ir-Regolament.
4. Dan ir-Regolament ma japplikax għal:
(a)
skemi ta' għajnuna li ma jeskludux espliċitament il-ħlas tal-għajnuna individwali favur impriża li tkun soġġetta għal ordni pendenti ta' rkupru wara deċiżjoni tal-Kummissjoni preċedenti li tiddikjara għajnuna bħala illegali u inkompatibbli mas-suq intern; bl-eċċezzjoni ta' skemi ta' għajnuna li jagħmlu tajjeb għall-ħsara kkawżata minn ċerti diżastri naturali;
(b)
għajnuna ad hoc favur impriża msemmija fil-punt (a);
(c)
għajnuna lil impriżi f'diffikultà, bl-eċċezzjoni ta' skemi ta' għajnuna li jagħmlu tajjeb għall-ħsara kkawżata minn ċerti diżastri naturali.
5. Dan ir-Regolament ma għandux japplika għall-miżuri ta' għajnuna mill-Istat, li minnhom infushom, mill-kundizzjonijiet marbuta magħhom jew mill-metodu finanzjarju tagħhom jinvolvu ksur inseparabbli tal-liġi tal-Unjoni, b'mod partikolari:
(a)
miżuri ta' għajnuna fejn l-għoti ta' għajnuna huwa soġġett għall-obbligu li l-benefiċjarju jkollu l-kwartieri tiegħu fl-Istat Membru rilevanti jew li jkun stabbilit b'mod predominanti f'dak l-Istat Membru; Madankollu, ir-rekwiżit li wieħed ikollu stabbiliment jew fergħa fl-Istat Membru li jagħti l-għajnuna fil-mument tal-ħlas tal-għajnuna huwa permess.
(b)
miżuri ta' għajnuna fejn l-għoti ta' għajnuna huwa soġġett għall-obbligu li l-benefiċjarju juża oġġetti prodotti nazzjonalment jew servizzi nazzjonali;
(c)
miżuri ta' għajnuna li jillimitaw il-possibbiltà li l-benefiċjarji jisfruttaw ir-riżultati tar-riċerka, l-iżvilupp u l-innovazzjoni fi Stati Membri oħrajn.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
1.
“għajnuna” tfisser kull miżura li tissodisfa l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat;
2.
“intrapriżi ta' daqs żgħir u medju” jew “SMEs” jfissru intrapriżi li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Anness I;
3.
“ħaddiem b'diżabilità” tfisser kull persuna li:
(a)
hija rikonoxxuta bħala ħaddiem b'diżabilità skont il-liġi nazzjonali; jew
(b)
li għandha diżabilità fiżika, mentali, intellettwali jew sensorjali, li f'interazzjoni ma' ostakli differenti, jistgħu jxekkluha milli tipparteċipa b'mod sħiħ u effettiv fl-ambjent ta' xogħol, meta pparagunat ma' ħaddiema oħra;
4.
“ħaddiem żvantaġġat” tfisser kull persuna li:
(a)
ma kellhiex impjieg regolari bi ħlas matul is-6 xhur ta' qabel; jew
(b)
għandha bejn il-15 u l-24 sena; jew
(c)
ma kisbitx kwalifika vokazzjonali jew edukattiva minn skola sekondarja superjuri (Klassifikazzjoni Standard Internazzjonali tal-Edukazzjoni 3) jew m'ilhiex aktar minn sentejn minn meta lestiet edukazzjoni full time u għadha ma ngħatatx l-ewwel impjieg regolari tagħha bi ħlas; jew
(d)
għandha 'l fuq minn 50 sena; jew
(e)
tgħix bħala adulta mhux miżżewwġa b'persuna dipendenti waħda jew aktar; jew
(f)
li taħdem f'settur jew professjoni fi Stat Membru fejn l-iżbilanċ bejn is-sessi jkun ta' mill-anqas 25 % ogħla mill-iżbilanċ medju bejn is-sessi fis-setturi kollha ekonomiċi f'dak l-Istat Membru, u li tkun tagħmel parti mis-sess sottorappreżentat; jew
(g)
li tkun membru ta' minorità etnika fi Stat Membru u li jkun/tkun irid/trid j/tiżviluppa l-profil lingwistiku tiegħu/tagħha, it-taħriġ vokazzjonali jew l-esperjenza tax-xogħol biex itejjeb/ittejjeb il-prospetti li jsib/issib impjieg stabbli;
5.
“Trasport” tfisser trasport ta' passiġġieri permezz ta' inġenji tal-ajru, bit-trasport marittimu, bit-triq, ferrovjarju u permezz ta' passaġġi tal-ilma interni jew servizzi ta' trasport ta' merkanzija b'kiri jew b'kumpens;
6.
“spejjeż ta' trasport” tfisser spejjeż ta' trasport f'isem ħaddieħor fil-fatt imħallsa mill-benefiċjarji għal kull vjaġġ, li jinkludu:
(a)
spejjeż tal-merkanzija, spejjeż tat-tqandil u spejjeż tal-ħżin temporanju, diment li dawn l-ispejjeż huma relatati mal-vjaġġ;
(b)
spejjeż tal-assigurazzjoni applikati għall-merkanzija;
(c)
taxxi, dazji u levies applikati għall-merkanzija u, jekk applikabbli, għad-deadweight, kemm fil-punt ta' oriġini kif ukoll fil-punt ta' destinazzjoni; kif ukoll
(d)
spejjeż tal-kontroll tas-sikurezza u s-sigurtà, soprataxxi għall-ispejjeż tal-karburant miżjuda;
7.
“reġjuni remoti” tfisser ir-reġjuni l-aktar imbiegħda, Malta, Ċipru, Ceuta, Mellilla, gżejjer, li huma parti mit-territorju ta' Stat Membru u ftit li xejn populati;
8.
“kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli” tfisser iż-żamma jew il-wiri bil-għan ta' bejgħ, offerta ta' bejgħ, kunsinna jew kull mod ieħor ta' tqegħid fis-suq, minbarra l-ewwel bejgħ minn produttur primarju lil min jerġa' jbigħ jew lil proċessuri u kull attività li tħejji prodott għat-tali l-ewwel bejgħ; bejgħ minn produttur primarju lill-konsumaturi aħħarin jitqies bħala tqegħid fuq is-suq jekk isir f'post separat riżervat għal dak il-għan;
9.
“Il-produzzjoni agrikola primarja” tfisser il-produzzjoni ta' prodotti tal-ħamrija u tat-trobbija tal-bhejjem, elenkati fl-Anness I tat-Trattat, mingħajr it-twettiq ta' kwalunkwe operazzjoni ulterjuri li tbiddel in-natura ta' dawn il-prodotti;
10.
“l-ipproċessar ta' prodotti agrikoli” tfisser kull operazzjoni fuq prodott agrikolu li tirriżulta fi prodott li huwa wkoll prodott agrikolu, minbarra attivitajiet li jsiru fir-razzett meħtieġa għat-tħejjija ta' prodott minn annimal jew pjanta għall-ewwel bejgħ;
11.
“prodott agrikolu” tfisser il-prodotti elenkati fl-Anness I għat-Trattat, minbarra prodotti tas-sajd u l-akkwakultura elenkati fl-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta' Diċembru 2013;
12.
“reġjuni l-aktar imbiegħda” tfisser reġjuni kif definiti fl-Artikolu 349 tat-Trattat. Skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill Ewropew 2010/718/UE, mill-1 ta' Jannar 2012, Saint-Barthélemy m'għadhiex aktar reġjun ultraperiferiku. Skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill Ewropew 2012/419/UE fl-1 ta' Jannar 2014, il-Majott saret reġjun l-aktar imbiegħed;
13.
“faħam” tfisser faħam tal-kategoriji A u B bi grad għoli, grad medju, u grad baxx fis-sens tas-sistema ta' kodifikazzjoni internazzjonali għall-faħam stabbilita mill-Kummissjoni Ekonomika għall-Ewropa tan-Nazzjonijiet Uniti u ċċarata fid-deċiżjoni tal-Kunsill tal-10 ta' Diċembru 2010 dwar għajnuna mill-Istat biex tiffaċilita l-għeluq ta' minjieri tal-faħam mhux kompetittivi (36);
14.
“għajnuna individwali” tfisser:
(i)
għajnuna ad hoc; kif ukoll
(ii)
għotjiet ta' għajnuna lil benefiċjarji individwali abbażi ta' skema ta' għajnuna;
15.
“skema ta' għajnuna” tfisser kull att li abbażi tiegħu, mingħajr ma jkunu meħtieġa miżuri oħra ta' implimentazzjoni, jistgħu jsiru għotjiet ta' għajnuna individwali lil impriżi li fl-att jkunu ddefiniti b'mod ġenerali u astratt, u kull att li abbażi tiegħu għajnuna li mhijiex marbuta ma' proġett speċifiku tista' tingħata lil intrapriża waħda jew lil diversi intrapriżi għal perjodu ta' żmien indefinit u/jew f'ammont indefinit;
16.
“pjan ta' valutazzjoni” tfisser dokument li fih minn tal-inqas l-elementi minimi li ġejjin: l-objettivi tal-iskema ta' għajnuna li għandhom jiġu vvalutati, il-mistoqsijiet ta' valutazzjoni, l-indikaturi tar-riżultat, il-metodoloġija prevista biex titwettaq il-valutazzjoni, ir-rekwiżiti għall-ġbir tad-dejta, iż-żmien propost tal-valutazzjoni inkluża d-data tas-sottomissjoni tar-rapport ta' valutazzjoni finali, id-deskrizzjoni tal-korp indipendenti li jwettaq il-valutazzjoni jew il-kriterji li se jintużaw għas-selezzjoni tiegħu u l-modalitajiet biex jiżguraw id-divulgazzjoni tal-valutazzjoni;
17.
“għajnuna ad hoc” tfisser għajnuna mhux mogħtija abbażi ta' skema ta' għajnuna;
18.
“intrapriża f'diffikultà” tfisser intrapriża li sseħħ fir-rigward tagħha mill-inqas waħda minn dawn iċ-ċirkostanzi:
(a)
Fil-każ ta' kumpanija b'responsabbiltà limitata (minbarra SME li tkun ilha teżisti għal anqas minn tliet snin jew, għall-għanijiet ta' eliġibbiltà għall-għajnuna ta' finanzjament ta' riskju, SME li fi żmien 7 snin minn meta l-ewwel bejgħ kummerċjali tagħha jikkwalifika għal investimenti ta' finanzjamenti ta' riskju wara diliġenza dovuta mill-intermedjarju finanzjarju magħżul), fejn aktar minn nofs il-kapital azzjonarju sottoskritt tagħha jkun sparixxa bħala riżultat ta' telf akkumulat. Dan hu l-każ meta t-tnaqqis ta' telf akkumulat minn riżervi (u l-elementi kollha l-oħra ġeneralment ikkunsidrati bħala parti mill-fondi proprji tal-kumpanija) iwassal għal ammont kumulattiv li jaqbeż nofs il-kapital azzjonarju sottoskritt. Għall-finijiet ta' din id-dispożizzjoni, “kumpanija b'responsabbiltà limitata” tirreferi, b'mod partikolari, għat-tipi ta' kumpaniji msemmija fl-Anness I tad-Direttiva 2013/34/UE (37) u “kapital azzjonarju” jinkludi, fejn rilevanti, kull primjum ta' ishma.
(b)
Fil-każ ta' kumpanija fejn mill-anqas xi membri għandhom responsabbiltà illimitata għad-dejn tal-kumpanija (minbarra SME li tkun ilha teżisti għal anqas minn tliet snin jew, għall-għanijiet ta' eliġibbiltà għall-għajnuna ta' finanzjament ta' riskju, SME li fi żmien 7 snin minn meta l-ewwel bejgħ kummerċjali tagħha jikkwalifika għal investimenti ta' finanzjament ta' riskju wara diliġenza dovuta mill-intermedjarju finanzjarju magħżul), fejn aktar minn nofs il-kapital tagħha kif muri fil-kontijiet tal-kumpanija jkun sparixxa bħala riżultat ta' telf akkumulat. Għall-finijiet ta' din id-dispożizzjoni, “kumpanija fejn mill-anqas xi membri għandhom responsabbiltà illimitata għad-dejn tal-kumpanija” tirreferi, b'mod partikolari għat-tipi ta' kumpaniji msemmija fl-Anness II tad-Direttiva 2013/34/UE.
(c)
Meta l-intrapriża tkun suġġetta għal proċedimenti ta' insolvenza kollettivi jew tissodisfa l-kriterji skont il-liġi domestika tagħha biex titqiegħed fi proċedimenti ta' insolvenza kollettivi fuq talba tal-kredituri tagħha.
(d)
Meta l-intrapriża tkun irċeviet għajnuna għas-salvataġġ u tkun għadha ma rrimborżatx is-self jew ma temmitx il-garanzija, jew tkun irċeviet għajnuna għar-ristrutturar u għadha soġġetta għal pjan ta' ristrutturar.
(e)
Fil-każ ta' intrapriża li mhijiex SME, meta, għall-aħħar sentejn:
(1)
id-dejn kontabilistiku għall-proporzjon ta' ekwità tal-intrapriża jkun akbar minn 7,5 u
(2)
il-proporzjoni ta' imgħax kopert tal-EBITDA tal-intrapriża jkun taħt il-1,0.
19.
“obbligi ta' nfiq territorjali”: tfisser l-obbligi imposti fuq il-benefiċjarji, mill-awtorità li tagħti l-għajnuna, biex jonfqu ammont minimu u/jew iwettqu livell minimu ta' attività ta' produzzjoni f'territorju partikolari;
20.
“ammont aġġustat tal-għajnuna” tfisser l-ammont massimu permissibbli ta' għajnuna għal proġett ta' investiment kbir, ikkalkulat skont il-formula li ġejja:
ammont massimu ta' għajnuna = R × (A + 0,50 × B + 0 × C)
fejn: l-R hija l-intensità massima tal-għajnuna applikabbli fiż-żona kkonċernata, stabbilita fuq mappa reġjonali approvata u li tkun fis-seħħ fid-data li tingħata l-għajnuna, minbarra ż-żieda fl-intensità tal-għajnuna għall-SMEs; L-A hija l-ewwel EUR 50 miljun tal-ispejjeż eliġibbli, il-B hija l-parti tal-ispejjeż eliġibbli bejn EUR 50 miljun u EUR 100 miljun u ċ-C hija l-parti tal-ispejjeż eliġibbli 'l fuq minn EUR 100 miljun
21.
“pagament bil-quddiem li jitħallas lura” tfisser self għal proġett li jitħallas fi ħlas parzjali wieħed jew aktar u li l-kundizzjonijiet għar-rimborż tiegħu jiddependu fuq ir-riżultat tal-proġett;
22.
“l-ekwivalenti tal-għotja gross” tfisser l-ammont tal-għajnuna kieku kienet ipprovduta f'forma ta' għotja lill-benefiċjarju, qabel kull tnaqqis tat-taxxa jew xi imposta oħra.
23.
“bidu tax-xogħlijiet” tfisser l-iktar kmieni possibbli jew tal-bidu ta' xogħlijiet ta' kostruzzjoni relatati mal-investiment, jew l-ewwel impenn legali vinkolanti għall-ordni ta' tagħmir jew kwalunkwe impenn ieħor li jagħmel l-investiment irriversibbli. Ix-xiri tal-art u x-xogħlijiet preparatorji bħall-kisba ta' permessi u t-twettiq ta' studji ta' vijabilità, mhumiex meqjusa bħala l-bidu tax-xogħlijiet. Għall-akkwiżizzjonijiet, “bidu tax-xogħlijiet” tfisser il-mument li fih jiġu akkwistati assi marbuta direttament mal-istabbiliment akkwistat;
24.
“intrapriżi kbar” tfisser intrapriżi li ma jissodisfawx il-kriterji stabbiliti fl-Anness I;
25.
“skema fiskali suċċessiva” tfisser skema fil-forma ta' vantaġġi fiskali li tikkostitwixxi verżjoni emendata ta' skema li preċedentement kienet teżisti fil-forma ta' vantaġġi fiskali, u li tissostitwiha.
26.
“intensità tal-għajnuna” tfisser l-ammont tal-għajnuna gross espress bħala perċentwal tal-ispejjeż eliġibbli, qabel kull tnaqqis ta' taxxa jew imposti oħra;
27.
“żoni megħjuna” tfisser żoni speċifikati f'mappa tal-għajnuna reġjonali approvata għall-perjodu 1.7.2014 - 31.12.2020 skont l-Artikoli 107(3)(a) u (c) tat-Trattat;
28.
“data tal-għoti tal-għajnuna” tfisser id-data li fiha l-benefiċjarju jingħata d-dritt legali li jirċievi l-għajnuna skont l-iskema legali nazzjonali applikabbli;
29.
“assi tanġibbli” tfisser assi li jikkonsistu f'art, bini u impjanti, makkinarju u tagħmir;
30.
“assi intanġibbli” tfisser assi li ma għandhomx tfassil fiżiku jew finanzjarju bħal privattivi, liċenzji, kompetenzi jew proprjetà intelletwali oħra;
31.
“spiża tal-paga” tfisser l-ammont totali effettivament pagabbli mill-benefiċjarju tal-għajnuna fir-rigward tal-impjieg ikkonċernat, li jinkludi fuq perjodu ta' żmien definit, il-paga gross qabel it-taxxa kif ukoll il-kontribuzzjonijiet obbligatorji bħas-sigurtà soċjali, l-ispejjeż għall-kura tat-tfal u tal-ġenituri.
32.
“żieda netta fin-numru ta' impjegati” tfisser żieda netta fl-għadd ta' impjegati fl-istabbiliment kkonċernat meta mqabbla mal-medja matul perjodu partikolari fiż-żmien, u li għalhekk kull post mitluf waqt dan il-perjodu għandu jiġi mnaqqas, u li l-għadd ta' persuni impjegati full-time, part-time u staġjonali għandhom jitqiesu bil-frazzjonijiet annwali tal-unitajiet lavorattivi tagħhom;
33.
“infrastruttura ddedikata” tfisser infrastruttura li hija mibnija għal intrapriża(i) ex-ante identifikabbli u mfassla għall-ħtiġijiet tagħhom.
34.
“intermedjarji finanzjarji” tfisser kull istituzzjoni finanzjarja, irrispettivament mill-forma u mis-sjieda tagħha, inklużi fond ta' fondi, fondi ta' investiment ta' ekwità privata, fondi ta' investiment pubbliku, banek, istituzzjonijiet ta' mikrofinanza u soċjetajiet ta' garanziji;
35.
“vjaġġ” tfisser iċ-ċaqliq ta' oġġetti mill-punt ta' oriġini sal-punt ta' destinazzjoni, li jinkludi kull sezzjoni jew stadju intermedjarju ġewwa jew barra l-Istat Membru kkonċernat, magħmul bl-użu ta' mezz wieħed ta' trasport jew aktar;
36.
“rata ta' redditu ġust (FRR)” tfisser ir-rata ta' redditu mistenni ekwivalenti għal rata ta' skont aġġustata għar-riskju li tirrifletti l-livell ta' riskju ta' proġett u n-natura u l-livell ta' kapital li l-investituri privati jippjanaw li jinvestu;
37.
“finanzjament totali” tfisser l-ammont ta' investiment globali li jkun sar f'intrapriża jew proġett eliġibbli skont Taqsima 3 jew skont l-Artikoli 16 jew 39 ta' dan ir-Regolament bl-esklużjoni ta' investimenti kompletament privati pprovduti fuq patti tas-suq u barra mill-ambitu tal-miżura rilevanti ta' għajnuna mill-Istat;
38.
“proċess kompetittiv ta' offerti” tfisser proċess vinkolanti mhux diskriminatorju li jipprovdi għall-parteċipazzjoni ta' numru suffiċjenti ta' intrapriżi u meta l-għajnuna hi mogħtija jew abbażi tal-offerta inizjali sottomessa mill-offerent jew mill-prezz tal-ikklirjar. Barra minn hekk, il-baġit jew il-volum relatat mal-proċess ta' offerti huwa restrittiv tant li jwassal għal sitwazzjoni fejn mhux l-offerenti kollha jistgħu jirċievu l-għajnuna;
39.
“profitt operatorju” tfisser id-differenza bejn l-ispejjeż skontati u l-ispejjeż operatorji skontati tul il-ħajja rilevanti tal-investiment, meta din id-differenza hija pożittiva. L-ispejjeż operatorji jinkludu spejjeż bħal spejjeż tal-persunal, materjali, servizzi b'kuntratt, komunikazzjonijiet, enerġija, manutenzjoni, kera, amministrazzjoni, iżda jeskludu, għall-għan ta' dan ir-Regolament, spejjeż ta' deprezzament u spejjeż ta' finanzjament jekk dawn ikun ġew koperti mill-għajnuna għall-investiment.
Definizzjonijiet applikabbli għal għajnuna reġjonali
40.
Definizzjonijiet applikabbli għal għajnuna għall-infrastrutturi tal-broadband (Taqsima 10) huma applikabbli għad-dispożizzjonijiet rilevanti ta' għajnuna reġjonali.
41.
“għajnuna għall-investiment reġjonali” tfisser għajnuna reġjonali mogħtija għal investiment inizjali jew investiment inizjali favur attività ekonomika ġdida;
42.
“għajnuna operatorja reġjonali” tfisser għajnuna li tnaqqas in-nefqa kurrenti tal-intrapriża li mhijiex relatata ma' investiment inizjali. Din tinkludi kategoriji ta' spiża bħal spejjeż ta' persunal, materjali, kuntratti ta' servizz, komunikazzjoni, enerġija, manutenzjoni, kera, amministrazzjoni, eċċ., iżda teskludi spejjeż ta' deprezzament u tal-iffinanzjar jekk dawn ġew inklużi fl-ispejjeż eliġibbli meta ngħatat l-għajnuna għall-investiment.
43.
“is-settur tal-azzar” tfisser l-attivitajiet kollha marbutin mal-produzzjoni ta' prodott wieħed jew aktar fost dawn li ġejjin:
(a)
ħadid fondut grezz u ligi tal-ħadid
ħadid fondut grezz għal xogħol fuq l-azzar, funderija u ħadid fondut grezz ieħor, spiegeleisen u ferromanganiż b'karbonju għoli, li ma jinkludix ligi tal-ħadid oħrajn;
(b)
prodotti tal-ħadid mhux maħduma u nofshom irfinuti, azzar ordinarju jew azzar speċjali:
azzar likwidu kemm jekk fondut jew le f'ingotti, li jinkludi ingotti għal prodotti bil-forġa nofshom irfinuti: ingotti, vireg tal-ħadid u blokok; sheet bars u tinplate bars; rollijiet illaminati fis-sħana, bl-eċċezzjoni tal-produzzjoni ta' azzar likwidu għall-iffundar minn funderiji zgħar u ta' daqs medju;
(c)
prodotti tal-ħadid irfinati bis-sħana, azzar ordinarju jew azzar speċjali:
binarji, traversi, puntali u sottopuntali, travi, sezzjonijiet tqal tal-metall ta' 80 mm jew akbar, pili tal-folji, bars u sezzjonijiet ta' anqas minn 80 mm u pjanċi ta' anqas minn 150 mm, vireg tal-wajer, forom tondi u kwadri għat-tubi, ċineg u strippi tal-ħadid irrumblati bit-tisħin (inklużi l-istrippi għat-tubi), folji rrumblati bit-tisħin (miksija u mhumiex), pjanċi u folji ta' ħxuna ta' 3 mm u aktar, pjanċi universali ta' 150 mm u akbar, ħlief għall-wajer u l-prodotti tal-wajer, bars illustrati u ħadid fondut;
(d)
prodotti ffurmati bil-kesħa:
folji tal-landa, pjanċi biċ-ċomb, pjanċa sewda, folji ggalvanizzati, folji oħra miksija, folji rrumblati bil-ksieħ, folji manjetiċi u strippi maħsuba għall-manifattura tal-folji tal-landa, pjanċi rrumblati bil-kesħa, f'koljaturi jew fi strippi;
(e)
tubi:
it-tubi kollha tal-azzar mingħajr saldaturi, tubi tal-azzar iwweldjati b'dijametru ta' aktar minn 406.4 mm;
44.
“settur tal-fibri sintetiċi” tfisser:
(a)
l-estrużjoni/it-testuriżazzjoni tat-tipi ġeneriċi kollha tal-fibra u l-ħjut ibbażati fuq il-polijester, il-polijamide, l-akriliku jew il-polipropilen, irrispettivament mill-użi finali tagħhom; jew
(b)
il-polimerizzazzjoni (inkluża l-polikondensazzjoni) fejn tkun integrata mal-estrużjoni f'termini tal-makkinarju użat; jew
(c)
kull proċess anċillari marbut mal-istallazzjoni kontemporanju tal-kapaċità tal-estrużjoni/testuriżazzjoni mill-benefiċjarju prospettiv jew minn xi kumpanija oħra fil-grupp tiegħu u li, fl-attività speċifika ta' negozju kkonċernat, ġeneralment huwa integrat ma' din il-kapaċità skont il-makkinarju li ntuża;
45.
“is-settur tat-trasport” tfisser it-trasport ta' passiġġieri permezz ta' inġenji tal-ajru, bit-trasport marittimu, bit-triq, ferrovjarju u permezz ta' passaġġi tal-ilma interni jew servizzi ta' trasport ta' merkanzija b'kiri jew b'kumpens; b'mod aktar speċifiku, “is-settur tat-trasport” tfisser l-attivitajiet li ġejjin skont NACE Rev. 2:
(a)
NACE 49: Trasport minn fuq l-art u permezz ta' linji ta' pajpijiet, minbarra NACE 49.32 operazzjoni ta' Taxi, 49.42 Servizzi ta' ġarr, 49.5 Trasport permezz ta' sistemi ta' pajpijiet;
(b)
NACE 50: Trasport fuq l-ilma
(c)
NACE 51: Trasport bl-ajru, minbarra NACE 51.22 Trasport fl-ispazju.
46.
“Skema mmirata lejn numru limitat ta' setturi speċifiċi ta' attività ekonomika” tfisser skema li tkopri attivitajiet li jaqgħu fl-ambitu ta' inqas minn ħames kategoriji (kodiċi numeriku b'erba' ċifri) tal-klassifikazzjoni statistika tan-NACE Rev. 2.
47.
“attività turistika” tfisser l-attivitajiet li ġejjin skont NACE Rev. 2:
(a)
NACE 55: Akkomodazzjoni;
(b)
NACE 56: Attivitajiet ta' servizzi ta' ikel u ta' xorb;
(c)
NACE 79: Aġenziji tal-ivvjaġġar, servizzi ta' prenotazzjoni ta' operaturi tal-ivvjaġġar u attivijitajiet relatati;
(d)
NACE 90: Attivitajiet kreattivi, tal-arti u tad-divertiment;
(e)
NACE 91: Libreriji, arkivji, mużewijiet u attivitajiet kulturali oħra;
(f)
NACE 93: Attivitajiet tal-isport u attivitajiet tal-mogħdija ta' żmien u tar-rikreazzjoni;
48.
“żoni skarsament popolati” tfisser dawk iż-żoni rikonoxxuti mill-Kummissjoni bħala tali fid-deċiżjonijiet individwali dwar il-mapep ta' għajnuna reġjonali għall-perjodu 1.7.2014-31.12.2020;
49.
“investiment inizjali” tfisser:
(a)
investiment f'assi tanġibbli u intanġibbli relatat mat-twaqqif ta' stabbiliment ġdid, estensjoni tal-kapaċità ta' stabbiliment eżistenti, diversifikazzjoni tar-riżultat ta' stabbiliment fi prodotti li ma kinux jiġi magħmula fl-istabbilment jew bidla fundamentali fil-proċess globali tal-produzzjoni ta' stabbiliment eżistenti; jew
(b)
akkwist tal-assi li jappartjenu lil stabbiliment, li jkun għalaq jew kien jagħlaq li kieku ma nxtarax, u li nxtara minn investitur li mhux relatat mal-bejjiegħ u li jeskludi l-akkwist uniku tal-ishma ta' intrapriża;
50.
“l-istess attività jew waħda simili” tfisser attivita li taqa' taħt l-istess klassi (kodiċi numeriku b'erba' ċifri) tal-klassifikazzjoni statistika tal-attivitajiet ekonomiċi tan-NACE Rev. 2 kif stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1893/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta' Diċembru 2006 li jistabbilixxi l-klassifikazzjoni statistika tal-attivitajiet ekonomiċi tan-NACE Rev. 2 u li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (ŻEE) Nru 3037/90 kif ukoll ċerti Regolamenti tal-KE dwar setturi speċifiċi tal-istatistika (38);
51.
“investiment inizjali favur attività ekonomika ġdida” tfisser:
(a)
investiment f'assi tanġibbli u intanġibbli relatati mat-twaqqif ta' stabbiliment ġdid, jew għad-diversifikazzjoni tal-attività ta' stabbiliment, bil-kundizzjoni li l-attività l-ġdida mhijiex l-istess attività, jew attività simili għal dik mwettqa qabel fl-istabbiliment;
(b)
l-akkwist ta' assi li jappartjenu lil stabbiliment li jkun għalaq jew kien jagħlaq li kieku ma nxtarax, u li nxtara minn investitur li mhux relatat mal-bejjiegħ, bil-kundizzjoni li l-attività l-ġdida li għandha ssir permezz tal-użu tal-assi akkwistati mhijiex l-istess attività jew waħda simili għall-attività li seħħet fl-istabbiliment qabel l-akkwist;
52.
“proġett kbir ta' investiment” tfisser investiment inizjali bi spejjeż eliġibbli li jaqbżu l-EUR 50 miljun, ikkalkolat bil-prezzijiet u r-rati tal-kambju fid-data tal-għoti tal-għajnuna;
53.
“punt ta' destinazzjoni” tfisser il-post fejn jinħattu l-oġġetti;
54.
“punt ta' oriġini” tfisser il-post fejn jitgħabbew l-oġġetti għat-trasport;
55.
“iż-żoni eliġibbli għall-għajnuna operatorja”, tfisser reġjun ultraperiferiku msemmi fl-Artikolu 349 tat-Trattat jew żona skarsament popolata, kif stabbilit fil-mappa tal-għajnuna reġjonali approvata għall-Istat Membru konċernat għall-perjodu 1.7.2014-31.12.2020;
56.
“mezz ta' trasport” tfisser trasport ferrovjarju, trasport ta' merkanzija bit-triq, trasport fl-ilmijiet navigabbli interni, trasport marittimu, trasport bl-ajru u trasport intermodali;
57.
“fond għall-iżvilupp urban” (“UDF”) tfisser strument ta' investiment speċjalizzat stabbilit bl-iskop li jsir investiment fi proġetti għall-iżvilupp urban skont miżura ta' għajnuna għall-iżvilupp urban. L-UDFs huma ġestiti minn maniġer tal-fondi għall-iżvilupp urban;
58.
“maniġer tal-fondi għall-iżvilupp urban” tfisser kumpanija maniġerjali professjonali b'personalità ġuridika, li tagħżel u tagħmel investimenti fi proġetti eliġibbli għall-iżvilupp urban;
59.
“proġett għall-iżvilupp urban” (“UDP”) tfisser proġett ta' investiment li għandu l-potenzjal li jappoġġa l-implimentazzjoni tal-interventi previsti minn approċċ integrat għal żvilupp urban sostenibbli kif ukoll jikkontribwixxi biex jinkisbu l-objettivi definiti fih, inklużi proġetti b'rata interna ta' redditu (IRR) li tista' ma tkunx biżżejjed biex tattira finanzjament fuq bażi purament kummerċjali. Proġett għall-iżvilupp urban jista' jiġi organizzat bћala blokk separat ta' finanzi fl-istrutturi ġuridiċi tal-investitur privat benefiċjarju jew bħala entità ġuridika separata, eż. entità bi skop speċjali;
60.
“strateġija integrata għall-iżvilupp urban sostenibbli” tfisser strateġija proposta uffiċjalment u ċċertifikata minn awtorità lokali jew aġenzija ta' settur pubbliku rilevanti, definita għal żona ġeografika urbana u għal perjodu speċifiku, li jistabbilixxu azzjonijiet integrati biex jindirizzaw l-isfidi ekonomiċi, ambjentali, klimatiċi, demografiċi u soċjali li jaffettwaw żoni urbani;
61.
“għajnuna mhux finanzjarja” tfisser il-kontribut tal-art jew ta' proprjetà immobbli fejn l-art jew il-proprjetà immobbli jkunu parti minn proġett ta' żvilupp urban;
Definizzjonijiet għall-għajnuna lill-SMEs
62.
“impjieg maħluq direttament minn proġett ta' investiment” tfisser impjieg li jikkonċerna l-attività li l-investiment huwa relatat magħha, inkluż impjieg maħluq wara żieda fir-rata ta' użu tal-kapaċità maħluqa mill-investiment;
63.
“kooperazzjoni organizzattiva” tfisser l-iżvilupp ta' strateġiji kummerċjali konġunti jew strutturi ta' ġestjoni, il-forniment ta' servizzi komuni jew servizzi li jiffaċilitaw il-kooperazzjoni, attivitajiet ikkoordinati bħar-riċerka jew il-kummerċjalizzazzjoni, l-appoġġ ta' netwerks u ragruppamenti, it-titjib tal-aċċessibbiltà u l-komunikazzjoni, l-użu ta' strumenti konġunti sabiex jinkoraġġixxu l-intraprenditorija u l-kummerċ mal-SMEs;
64.
“servizzi ta' konsulenza għall-kooperazzjoni” tfisser konsulenza, assistenza u taħriġ għall-iskambju ta' għarfien u esperjenzi u għat-titjib tal-kooperazzjoni;
65.
“servizzi bħala appoġġ għall-kooperazzjoni” tfisser il-forniment ta' uffiċini, websajts, banek tad-data, libreriji, riċerka tas-suq, manwali, dokumenti ta' ħidma u mudelli ta' dokumenti;
Definizzjonijiet għal Għajnuna biex l-SMEs jkollhom aċċess għall-finanzjament
66.
“investiment ta' kważi ekwità” tfisser tip ta' finanzjament li jikkwalifika bejn ekwità u dejn, li għandu riskju ogħla minn dejn superjuri u anqas riskju minn ekwità komuni u li l-qligħ tiegħu lid-detentur ikun ibbażat fil-biċċa l-kbira fuq il-profitti jew it-telf tal-intrapriża fil-mira sottostanti u li mhumiex żgurati f'każ ta' inadempjenza. L-investimenti ta' kważi ekwità jistgħu jiġu strutturati bħala dejn mhux assigurat u subordinat, inkluż id-dejn intermedjarju, u f'xi każijiet konvertibbli f'ekwità, jew bħala ekwità ta' preferenza;
67.
“garanzija” fil-kuntest ta' taqsimiet 1, 3 u 7 ta' dan ir-Regolament tfisser impenn bil-miktub biex wieħed jerfa' r-responsabbiltà għat-tranżazzjonijiet kollha ta' self li għadhom kif oriġinaw minn parti terza, jew għal parti minnhom, bħal strumenti ta' dejn jew lokazzjoni, kif ukoll strumenti ta' kważi ekwità
68.
“rata ta' garanzija” tfisser il-kopertura ta' telf perċentwali minn investitur pubbliku ta' kull tranżazzjoni eliġibbli taħt il-miżura rilevanti tal-għajnuna mill-Istat;
69.
“ċessjoni” tfisser il-likwidazzjoni tal-ishma minn investitur jew intermedjarju finanzjarju, inklużi bejgħ kummerċjali, kanċellamenti, ħlas lura ta' ishma/self, bejgħ lil intermedjarju finanzjarju ieħor jew lil investitur ieħor, bejgħ lil istituzzjoni finanzjarja u bejgħ b'offerta pubblika, inkluża offerta inizjali għall-pubbliku (IPO);
70.
“allokazzjoni finanzjarja” tfisser investiment pubbliku rimborżabbli magħmul lil intermedjarju finanzjarju biex jagħmel investimenti taħt miżuri għall-finanzjament tar-riskju, u fejn d-dħul kollu jmur lura għand l-investitur pubbliku;
71.
“investiment ta' finanzjament ta' riskju” tfisser investiment ta' ekwità u kważi ekwità, self inklużi lokazzjonijiet, garanziji jew taħlita tagħhom lill-intrapriżi eliġibbli bl-skop li jagħmlu investimenti ġodda;
72.
“investitur privat indipendenti” tfisser investitur privat li mhux azzjonist tal-intrapriża eliġibbli li fiha jinvesti, inklużi investituri informali u istituzzjonijiet finanzjarji, irrispettivament mis-sjieda tagħhom, sal-punt li huma jġorru r-riskju sħiħ fir-rigward tal-investiment tagħhom. Mal-ħolqien ta' kumpanija ġdida, l-investituri privati, inklużi l-fundaturi, jitqiesu bħala indipendenti mill-kumpanija;
73.
“persuna fiżika” għall-fini tal-Artikoli 21 u 23 tfisser persuna għajr entità li mhijiex intrapriża għall-finijiet tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat;
74.
“investiment ta' ekwità” tfisser id-dispożizzjoni ta' kapital lil intrapriża, investiti direttament jew indirettament, għal pussess ta' sehem korrispondenti ta' dik l-intrapriża;
75.
“l-ewwel bejgħ kummerċjali” tfisser l-ewwel bejgħ minn kumpanija f'suq tal-prodotti jew tas-servizzi, minbarra l-bejgħ limitat biex jiġi ttestjat is-suq;
76.
“SME mhux elenkata” tfisser SME li mhijiex elenkata fuq il-lista uffiċjali tal-borża, ħlief għal pjattaformi multilaterali għan-negozjar.
77.
“investiment ta' segwitu” tfisser investiment ta' finanzjament ta' riskju addizzjonali f'kumpanija sussegwenti għal serje waħda jew aktar ta' investimenti preċedenti ta' finanzjament ta' riskju;
78.
“kapital ta' sostituzzjoni” tfisser ix-xiri ta' ishma eżistenti f'kumpanija minn investitur jew azzjonist preċedenti;
79.
“entità fdata” tfisser il-Bank Ewropew tal-Investiment u l-Fond Ewropew tal-Investiment, istituzzjoni finanzjarja internazzjonali li fiha Stat Membru huwa azzjonist, jew istituzzjoni finanzjarja stabbilita fi Stat Membru li timmira lejn il-ksib tal-interess pubbliku taħt il-kontroll ta' awtorità pubblika, korp tal-liġi pubblika, jew korp tal-liġi privata b'missjoni ta' servizz pubbliku: l-entità fdata tista' tintgħażel jew tinħatar direttament skont id-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/18/KE dwar il-koordinazzjoni ta' proċeduri għall-għoti ta' kuntratti għal xogħlijiet pubbliċi, kuntratti għal provvisti pubbliċi u kuntratti għal servizzi pubbliċi, (39) jew kull leġiżlazzjoni sussegwenti li tissostitwixxi dik id-Direttiva kollha kemm hi jew parti minnha;
80.
“intrapriża innovattiva” tfisser intrapriża:
(a)
li tista' turi, permezz ta' evalwazzjoni mwettqa minn espert estern tista' turi li fil-futur qrib sejra tiżviluppa prodotti, servizzi jew proċessi li huma ġodda jew imtejba b'mod sostanzjali meta mqabbla mal-ogħla livell fl-industrija tagħha, u li jġorru riskju ta' falliment teknoloġiku jew industrijali, jew
(b)
l-ispejjeż tar-riċerka u l-iżvilupp li jirrappreżentaw mill-anqas 10 % tal-ispejjeż operazzjonali totali tagħha f'mill-anqas waħda mit-tliet snin ta' qabel l-għoti tal-għajnuna jew, fil-każ ta' intrapriża tal-bidu mingħajr ebda rekord finanzjarju, fl-awditjar tal-perjodu fiskali kurrenti tagħha, kif iċċertifikat minn awditur estern;
81.
“pjattaforma multilaterali għan-negozjar” tfisser faċilità multilaterali għall-kummerċ skont l-Artikolu 4(1)(15) tad-Direttiva 2004/39/KE, fejn il-biċċa l-kbira tal-istrumenti finanzjarji ammessi biex ikunu nnegozjati jinħarġu mill-SMEs;
82.
“self” tfisser ftehim li jobbliga lill-mutwanti li jqiegħed ammont miftiehem ta' flus disponibbli għall-mutwatarju għal perjodu ta' żmien miftiehem u li skont dan il-mutwatarju huwa obbligat iħallas l-ammont lura fil-perjodu miftiehem. Huwa jista' jieħu l-forma ta' self, jew strument ieħor ta' finanzjament, inkluża l-lokazzjoni, li tipprovdi lill-mutwanti b'komponent predominanti ta' rendita minima. Il-finanzjament mill-ġdid ta' self eżistenti ma jkunx self eliġibbli.
Definizzjonijiet għal Għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp u l-innovazzjoni
83.
“organizzazzjoni ta' riċerka u tixrid tal-għarfien” tfisser entità (bħal universitajiet jew istituti ta' riċerka, aġenziji tat-trasferiment tat-teknoloġija, intermedjarji ta' innovazzjoni, entitajiet kollaborattivi fiżiċi u/jew virtwali orjentati lejn ir-riċerka), ikun xi jkun l-istat legali tagħha (organizzata skont il-liġi pubblika jew privata) jew il-mod ta' finanzjament, li l-iskop ewlieni tagħha jkun li twettaq riċerka fundamentali, riċerka industrijali jew żvilupp sperimentali jew li xxerred b'mod wiesa' r-riżultati ta' attivitajiet bħal dawn permezz tat-tagħlim, il-pubblikazzjoni jew it-trasferiment tal-għarfien. Meta din l-entità tiżvolġi wkoll attivitajiet ekonomiċi, il-finanzjament, l-ispejjeż u d-dħul ta' dawn l-attivitajiet ekonomiċi jridu jitqiesu b'mod separat. L-intrapriżi li jistgħu jeżerċitaw influwenza fuq entità bħal din, pereżempju fil-kapacità tagħhom bħala azzjonisti jew membri, jaf ma jgawdu l-ebda aċċess preferenzjali għar-riżultati ġġenerati minnha;
84.
“riċerka fundamentali” tfisser xogħol sperimentali jew teoriku mwettaq primarjament biex jinkiseb għarfien ġdid tal-pedamenti bażiċi ta' fenomeni u fatti osservabbli, mingħajr ebda applikazzjoni jew użu kummerċjali dirett previst;
85.
“riċerka industrijali” tfisser ir-riċerka ppjanata jew l-investigazzjoni kritika mmirata lejn il-kisba ta' għarfien u ħiliet ġodda għall-iżvilupp ta' prodotti, proċessi jew servizzi ġodda jew biex iseħħ titjib sinifikanti fi prodotti, proċessi jew servizzi eżistenti. Tinkludi l-ħolqien ta' partijiet ta' komponenti ta' sistemi kumplessi, u tista' tinkludi l-kostruzzjoni ta' prototipi f'ambjent ta' laboratorju jew f'ambjent b'interfaċċji simulati għal sistemi eżistenti kif ukoll ta' linji pilota, meta jkun meħtieġ għar-riċerka industrijali u notevolment għall-validazzjoni tat-teknoloġija ġenerika;
86.
“żvilupp sperimentali” tfisser l-akkwist, il-kombinament, l-iffurmar u l-użu tal-għarfien u l-ħiliet eżistenti ta' natura xjentifika, teknoloġika, kummerċjali u ta' tip ieħor, bl-iskop li jiġu żviluppati prodotti, proċeduri jew servizzi ġodda jew imtejba. Dan jista' jinkludi wkoll, pereżempju, attivitajiet immirati lejn id-definizzjoni kunċettwali, l-ippjanar u d-dokumentazzjoni ta' prodotti, proċeduri jew servizzi ġodda;
L-iżvilupp sperimentali jista' jinkludi l-prototipi, il-wiri, il-pilotaġġ, l-ittestjar u l-validazzjoni ta' prodotti ġodda jew imtejba, il-proċessi jew is-servizzi f'ambjenti rappreżentattivi tal-kundizzjonijiet operattivi reali tal-ħajja meta l-għan ewlieni huwa li jkun hemm titjib tekniku ġdid għall-prodotti, il-proċessi jew s-servizzi li mhumiex sostanzjalment stabbiliti. Dan jista' jinkludi l-iżvilupp ta' prototip jew pilota li jkun kummerċjalment utilizzabbli u li huwa neċessarjament il-prodott kummerċjali finali u li huwa għali wisq biex jiġi prodott biex jintuża biss għal finijiet ta' dimostrazzjoni u validazzjoni.
L-iżvilupp sperimentali ma jinkludix tibdiliet ta' rutina jew perjodiċi magħmula lill-prodotti eżistenti, il-linji ta' produzzjoni, il-proċessi ta' manifattura, is-servizzi u operazzjonijiet oħra li jkun għaddejjin, anke jekk dawn it-tibdiliet jistgħu jirrapreżentaw titjib;
87.
“l-istudju ta' vijabilità” tfisser l-evalwazzjoni u l-analiżi tal-potenzjal ta' proġett, li għandhom l-għan li jappoġġaw il-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet billi oġġettivament u razzjonalment jindividwaw il-qawwiet u d-dgħufijiet, l-opportunitajiet u r-riskji, kif ukoll jidentifikaw ir-riżorsi meħtieġa sabiex il-proġett ikun jista' jitwettaq, u fl-aħħar mill-aħħar jkollu prospetti għas-suċċess;
88.
“spejjeż tal-persunal” tfisser l-ispejjeż marbutin mar-riċerkaturi, t-tekniċi u persunal ieħor ta' appoġġ sakemm ikunu impjegati fuq il-proġett jew l-attività rilevanti;
89.
“distakkament” tfisser li l-kundizzjonijiet tat-tranżazzjoni bejn il-partijiet kontraenti ma jvarjawx minn dawk li jiġu stipulati bejn intrapriżi indipendenti, u ma jkunx fihom element ta' kollużjoni. Kull tranżazzjoni li tirriżulta minn proċedura miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja hija kkunsidrata li tilħaq il-prinċipju ta' distakkament;
90.
“kollaborazzjoni effettiva” tfisser kollaborazzjoni bejn mill-inqas żewġ partijiet indipendenti għall-iskambju ta' għarfien jew teknoloġija, jew biex jintlaħaq għan komuni bbażat fuq id-diviżjoni tax-xogħol fejn il-partijiet konġuntement jiddefinixxu l-kamp ta' applikazzjoni tal-proġett kollaborattiv, jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni tiegħu u jaqsmu r-riskji, kif ukoll ir-riżultati tiegħu. Parti waħda jew diversi partijiet jistgħu jagħmlu tajjeb għall-ispejjeż kollha tal-proġett u b'hekk iserrħu lill-partijiet l-oħra mir-riskji finanzjarji tiegħu. Riċerka kuntrattwali u d-dispożizzjoni ta' servizzi ta' riċerka mhumiex meqjusa forom ta' kollaborazzjoni.
91.
“infrastruttura tar-riċerka” tfisser faċilitajiet, riżorsi u servizzi relatati li jintużaw mill-komunità xjentifika biex issir riċerka fl-oqsma rispettivi tagħhom u tkopri tagħmir xjentifiku jew settijiet ta' strumenti, riżorsi bbażati fuq l-għarfien bħal ġabriet, arkivji jew informazzjoni xjentifika strutturata sabiex tgħin infrastutturi bbażati fuq it-teknoloġija tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni bħall-grilja, l-informatika, is-softwer u l-komunikazzjoni, jew kull entità oħra ta' natura unika essenzjali għat-twettiq tar-riċerka. Tali infrastrutturi jistgħu jkunu “f'sit wieħed” jew “imqassma” (netwerk ta' riżorsi organizzat) b'konformità mal-Artikolu 2(a) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 723/2009 tal-25 ta' Ġunju 2009 dwar il-qafas ġuridiku Komunitarju applikabbli għal Konsorzju għal Infrastruttura Ewropea tar-Riċerka (ERIC) (40);
92.
“ragruppamenti tal-innovazzjoni” tfisser strutturi jew gruppi organizzati ta' partijiet indipendenti (bħal intrapriżi innovattivi li għadhom jibdew, intrapriżi żgħar, medji u kbar, kif ukoll organizzazzjonijiet tar-riċerka u t-tixrid tal-għarfien, organizzazzjonijiet bla skop ta' profitt u atturi ekonomiċi oħra relatati) maħsuba biex jistimolaw l-attività innovattiva permezz tal-promozzjoni, il-qsim tal-faċilitajiet u l-iskambju tal-għarfien u l-kompetenzi, u billi jikkontribwixxu b'mod effettiv għat-trasferiment tal-għarfien, in-networking, it-tixrid tal-informazzjoni u l-kollaborazzjoni bejn l-intrapriżi u organizzazzjonijiet oħra fir-ragruppament;
93.
“persunal bi kwalifiki għolja” tfisser persunal bi grad ta' edukazzjoni terzjarja u mill-anqas 5 snin esperjenza professjonali rilevanti li jistgħu jinkludu wkoll taħriġ fil-livell ta' dottorat;
94.
“servizzi ta' konsulenza dwar l-innovazzjoni” tfisser konsulenza, assistenza u taħriġ fl-oqsma ta' trasferiment tal-għarfien, ix-xiri, il-protezzjoni u l-isfruttament ta' assi intanġibbli, u l-użu ta' standards u regolamenti li jsostnuhom;
95.
“servizzi ta' appoġġ għall-innovazzjoni” tfisser il-forniment ta' spazju għall-uffiċċji, banek tad-dejta, libreriji, ir-riċerka tas-suq, laboratorji, il-ħruġ ta' tikketta tal-kwalità, l-ittestjar u ċ-ċertifikazzjoni, bl-iskop li jiġu żviluppati prodotti, proċessi jew servizzi aktar effettivi;
96.
“innovazzjoni organizzattiva” tfisser l-implimentazzjoni ta' metodu organizzazzjonali ġdid fil-prassi tal-operat tal-intrapriża, l-organizzazzjoni fil-post tax-xogħol jew ir-relazzjonijiet esterni u teskludi bidliet li huma bbażati fuq metodi organizzazzjonali diġà użati fl-intrapriża, bidliet fl-istrateġija ta' amministrazzjoni, il-fużjonijiet u l-akkwisti, it-tmiem ta' proċess, il-bdil jew l-estensjoni sempliċi tal-kapital, il-bidliet li jirriżultaw purament mill-bidliet fil-prezzijiet tal-fatturi, il-personalizzazzjoni, il-post, il-bidliet staġjonali regolari u bidliet ċikliċi oħrajn u l-kummerċ ta' prodotti ġodda jew imtejba b'mod sinifikanti;
97.
“innovazzjoni tal-proċess” tfisser l-implimentazzjoni ta' metodu ta' produzzjoni jew twassil ġdid jew imtejjeb b'mod sinifikanti (inkluż tibdil sinifikanti fit-tekniki, it-tagħmir jew is-softwer) u teskludi bidliet jew titjib minuri, żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni jew tas-servizzi permezz taż-żieda fis-sistemi ta' manifattura jew loġistiċi li huma simili ħafna għal dawk li diġà qegħdin jintużaw, it-tmiem ta' proċess, il-bidliet li jirriżultaw purament mill-bidliet fil-prezzijiet tal-fatturi, il-personalizzazzjoni, il-post, il-bidliet staġjonali regolari u bidliet ċikliċi oħrajn u l-kummerċ ta' prodotti ġodda jew imtejba b'mod sinifikanti;
98.
“sekondar” tfisser l-impjieg b'mod temporanju ta' persunal minn benefiċjarju bid-dritt għall-persunal li jmur lura għall-impjegatur ta' qabel;
Definizzjonijiet għall-għajnuna għall-ħaddiema żvantaġġati u għall-ħaddiema b'diżabilità
99.
“ħaddiem żvantaġġat serjament” tfisser kull persuna li:
(a)
ma kellhiex impjieg regolari bi ħlas għal mill-inqas 24 xahar; jew
(b)
ma kellhiex impjieg regolari bi ħlas għal mill-anqas 12-il xahar u tagħmel parti minn waħda mill-kategoriji minn (b) sa (g) imsemmija taħt id-definizzjoni ta' “ħaddiem żvantaġġat”.
100.
“impjieg protett” tfisser impjieg f'intrapriża fejn mill-inqas 30 % tal-ħaddiema huma ħaddiema b'diżabilità;
Definizzjonijiet li japplikaw għall-għajnuna għall-protezzjoni ambjentali
101.
“protezzjoni ambjentali” tfisser kull azzjoni mfassla biex tirrimedja jew tipprevjeni ħsara lill-ambjenti fiżiċi tal-madwar jew lir-riżorsi naturali xi attivitajiet tal-benefiċjarju stess, biex tnaqqas ir-riskju ta' din il-ħsara jew biex twassal għal użu aktar effiċjenti ta' riżorsi naturali, inklużi miżuri għall-iffrankar tal-enerġija u l-użu ta' riżorsi ta' enerġija rinnovabbli;
102.
“standard tal-Unjoni” tfisser:
(a)
standard tal-Unjoni obbligatorju li jistabbilixxi l-livelli li għandhom jintlaħqu minn intrapriżi individwali f'termini ambjentali; jew
(b)
l-obbligu skont id-Direttiva 2010/75/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (41) biex jintużaw l-aqwa tekniki disponibbli (BAT) u li jiġi żgurat li l-livelli ta' emissjonijiet ta' sustanzi li jniġġsu mhumiex ogħla milli kienu jkunu meta tiġi applikata l-BAT; għall-każijiet fejn il-livelli ta' emissjonijiet assoċċjati mal-BAT ġew definiti f'atti ta' implimentazzjoni adottati skont id-Direttiva 2010/75/UE, dawn il-livelli jkunu applikabbli għall-fini ta' dan ir-Regolament; meta dawn il-livelli huma espressi bħala medda, għandu jkun applikabbli l-limitu fejn il-BAT tintlaħaq l-ewwel.
103.
“effiċjenza tal-enerġija” tfisser ammont ta' enerġija ffrankata ddeterminat billi jitkejjel u/jew jiġi stmat il-konsum qabel u wara l-implimentazzjoni ta' miżura ta' titjib fl-effiċjenza fl-enerġija, filwaqt li tiġi żgurata n-normalizzazzjoni tal-kundizzjonijiet esterni li jaffettwaw il-konsum tal-enerġija;
104.
“proġett għall-effiċjenza enerġetika” tfisser proġett ta' investiment li jżid l-effiċjenza enerġetika ta' bini;
105.
“fond għall-effiċjenza enerġetika (EEF)” tfisser vettura ta' investiment speċjalizzata stabbilita bil-għan li tinvesti fi proġetti ta' effiċjenza enerġetika mmirati għat-titjib tal-effiċjenza enerġetika ta' bini kemm fis-setturi domestiċi kif ukoll dawk mhux domestiċi. L-EEFs huma ġestiti minn maniġer tal-fond għall-effiċjenza enerġetika;
106.
“maniġer tal-fondi għall-effiċjenza enerġetika” tfisser kumpanija maniġerjali professjonali b'personalità ġuridika, li tagħżel u tagħmel investimenti fi proġetti eliġibbli għall-effiċjenza enerġetika;
107.
“koġenerazzjoni b'effiċjenza għolja” tfisser koġenerazzjoni li tissodisfa d-definizzjoni ta' koġenerazzjoni b'effiċjenza għolja kif stipulat fl-Artikolu 2(34) tad-Direttiva 2012/27/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Ottubru 2012 dwar l- effiċjenza f l-enerġija, li temenda d-Direttivi 2009/125/KE u 2010/30/UE u li tħassar id-Direttivi 2004/8/KE u 2006/32/KE (42);
108.
“koġenerazzjoni” jew sħana u enerġija kombinati (CHP) tfisser il-ġenerazzjoni simultanja fi proċess wieħed ta' enerġija termali u enerġija elettrika u/jew mekkanika;
109.
“enerġija minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli” tfisser l-enerġija prodotta minn impjanti li jużaw biss sorsi ta' enerġija rinnovabbli kif ukoll il-proporzjon, f'termini ta' valur kalorifiku tal-enerġija prodotta minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli f'impjanti ibridi li jużaw ukoll sorsi ta' enerġija konvenzjonali. Tinkludi l-elettriku rinnovabbli użat fil-mili tas-sistemi ta' ħżin, iżda teskludi l-elettriku prodott bħala riżultat ta' sistemi ta' ħżin;
110.
“sorsi ta' enerġija rinnovabbli” tfisser is-sorsi mhux fossili ta' enerġija rinnovabbli li ġejjin: l-enerġija mir-riħ, mix-xemx, aerotermika, ġeotermika, idrotermika, mill-oċeani, idroelettrika, tal-bijomassa, mill-gass tal-miżbliet, mill-gass tal-impjanti għat-trattament tad-drenaġġ kif ukoll mill-bijogassijiet;
111.
“bijokarburant” tfisser karburant likwidu jew gassuż għat-trasport prodott mill-bijomassa;
112.
“bijofjuwil sostenibbli” tfisser bijofjuwil li jissodisfa l-kriterji ta' sostenibbiltà stabbiliti fl-Artikolu 17 tad-Direttiva (KE) Nru 2009/28/KE;
113.
“bijofjuwils magħmula mill-ikel” tfisser bijofjuwil prodott minn ċereali u minn għelejjel oħra bi pjanti b'kontenut rikk ta' lamtu, bi pjanti taz-zokkor u bi pjanti li minnhom jiġi estratt iż-żejt kif definit fil-Proposta tal-Kummissjoni għal Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li temenda d-Direttiva 98/70/KE dwar il-kwalità tal-karburanti tal-petrol u tad-diżil u li temenda d-Direttiva 2009/28/KE dwar il-promozzjoni tal-użu tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli (43);
114.
“teknoloġija ġdid u innovattiva” tfisser teknoloġija ġdida u mingħajr provi mqabbla mal-aktar stat avvanzat fl-industrija, li ġġorr riskju ta' falliment teknoloġiku jew industrijali u mhix ottimizzazzjoni jew żieda ta' teknoloġija eżistenti;
115.
“responsabbiltajiet ta' bilanċjar” tfisser ir-responsabbiltà għal żbilanċi (devjazzjonijiet bejn il-ġenerazzjoni, il-konsum u t-tranżazzjonijiet kummerċjali) ta' suq parteċipanti jew ir-rappreżentat magħżul tiegħu, imsemmi bħala “l-Parti Responsabbli mill-Bilanċ”, f'perjodu ta' żmien speċifiku msemmi bħala “Perjodu partikolari ta' Ħlas tal-Iżbilanċi”;
116.
“responsabbiltajiet standard ta' bbilanċjar” tfisser responsabbiltajiet ta' bbilanċjar mhux diskriminatorji bejn it-teknoloġiji li ma jeżentawx xi wieħed mill-ġeneraturi minn dawk ir-responsabbiltajiet;
117.
“bijomassa” tfisser il-frazzjoni bijodegradabbli tal-prodotti, l-iskart u r-residwi agrikoli (inklużi s-sustanzi veġetali u tal-annimali), mill-forestrija u minn industriji oħrajn relatati, inkluż mis-sajd u l-akkwakultura, kif ukoll il-bijogassijiet u l-frazzjoni bijodegradabbli tal-iskart industrijali u dak muniċipali;
118.
“l-ispejjeż illivellati għall-produzzjoni tal-enerġija” huwa l-kalkolu tal-ispejjeż għall-ġenerazzjoni tal-elettriku mill-punt ta' konnessjoni għal karga jew għal grilja tal-elettriku. Din tinkludi l-kapital inizjali, ir-rata ta' skont, kif ukoll l-ispejjeż ta' operazzjoni kontinwa, il-fjuwil u l-manutenzjoni;
119.
“taxxa ambjentali” tfisser taxxa li l-bażi taxxabbli speċifika tagħha jkollha effett negattiv ċar fuq l-ambjent jew li tfittex li tintaxxa ċerti attivitajiet, prodotti jew servizzi biex l-ispejjeż ambjentali jkunu jistgħu jiġu inklużi fil-prezz tagħhom u/jew biex il-produtturi u l-konsumaturi jkunu orjentati lejn attivitajiet li jirrispettaw l-ambjent aħjar;
120.
“il-livell minimu tat-taxxa tal-Unjoni” tfisser il-livell minimu ta' tassazzjoni pprovduta fil-leġislazzjoni tal-Unjoni; għal prodotti tal-enerġija u l-elettriku hi tfisser il-livell minimu ta' tassazzjoni stipulat fl-Anness I għad-Direttiva tal-Kunsill 2003/96/KE tas-27 ta' Ottubru 2003 li tirristruttura l-qafas Komunitarju għat-tassazzjoni ta' prodotti tal-enerġija u l-elettriku (44);
121.
“sit ikkontaminat” tfisser fejn ikun hemm preżenza kkonfermata, ikkawżata mill-bniedem, ta' sustanzi perikolużi ta' livell tali li dawn is-sustanzi jirrappreżentaw riskju sinifikanti għas-saħħa tal-bniedem jew għall-ambjent meta jitqies l-użu attwali u l-użu ġejjieni approvat tal-art ikkonċernata;
122.
il-prinċipju ta' “min iniġġeż iħallas” jew “PPP” ifisser li l-ispejjeż marbutin mat-tneħħija tat-tniġġis għandu jbatihom min iniġġes;
123.
“it-tniġġis” tfisser il-ħsara kkawżata minn min iniġġes b'mod dirett jew indirett li jagħmel ħsara lill-ambjent, jew billi joħloq kundizzjonijiet li jwasslu għal din it-tip ta' ħsara, fl-ambjent fiżiku ta' madwarna jew fir-riżorsi naturali;
124.
“l-effiċjenza enerġetika fit-tisħin u t-tkessiħ distrettwali” tfisser sistema ta' tisħin u tkessiħ distrettwali li tissodisfa d-definizzjoni ta' tisħin distrettwali effiċjenti u sistema ta' tkessiħ kif stabbiliti fl-Artikolu 2(41) u (42) tad-Direttiva 2012/27/UE. Id-definizzjoni tinkludi impjanti ta' produzzjoni ta' tisħin/tkessiħ u n-netwerk (inklużi faċilitajiet relatati) neċessarji għad-distribuzzjoni tas-sħana/tkessiħ mill-unitajiet ta' produzzjoni għall-bini tal-konsumaturi;
125.
“inkwinatur” tfisser xi ħadd li direttament jew indirettament jagħmel ħsara lill-ambjent jew joħloq kundizzjonijiet li jwasslu għal din il-ħsara.
126.
“użu mill-ġdid” tfisser kull operazzjoni li biha l-prodotti jew il-komponenti li ma jkunux skart jerġgħu jintużaw għall-istess skop li għalih kienu maħsubin;
127.
“preparazzjoni għal użu mill-ġdid” tfisser il-verifika, it-tindif jew it-tiswija ta' operazzjonijiet ta' rkupru, li biha prodotti jew komponenti ta' prodotti li saru skart jiġu ppreparati biex jintużaw mill-ġdid mingħajr ebda proċessar bil-quddiem ieħor;
128.
“riċiklaġġ” tfisser kull operazzjoni ta' rkupru li biha l-materjali tal-iskart jiġu pproċessati mill-ġdid fi prodotti, materjali jew sustanzi kemm jekk għall-użu oriġinali jew għal finijiet oħrajn. Dan jinkludi l-proċessar mill-ġdid ta' materjal organiku iżda ma jinkludix irkupru ta' enerġija u l-ipproċessar mill-ġdid f'materjali li għandhom jintużaw bħala karburanti jew għal operazzjonijiet ta' radam mill-ġdid;
129.
“l-ogħla livell” tfisser proċess li fih l-użu mill-ġdid ta' prodott ta' skart għall-manifattura ta' prodott aħħari jkun prattika normali ekonomikament profittabbli. Fejn ikun xieraq, il-kunċett tal-ogħla livell irid jiġi interpretat mill-perspettiva tat-teknoloġija u s-suq intern tal-Unjoni;
130.
“l-infrastruttura tal-enerġija” tfisser kull tagħmir fiżiku jew faċilità li jinsab fl-Unjoni jew li jorbot lill-Unjoni ma' pajjiż terz wieħed jew aktar u li jaqa' taħt il-kategoriji li ġejjin;
(a)
dwar l-elettriku:
(i)
infrastruttura għat-trażmissjoni, kif definita fl-Artikolu 2(3) mid-Direttiva 2009/72/KE tat-13 Lulju 2009 dwar regoli komuni għas-suq intern fl-elettriku (45);
(ii)
infrastruttura għad-distribuzzjoni, kif definita fl-Artikolu 2(5) mid-Direttiva 2009/72/KE;
(iii)
ħżin tal-elettriku, definit bħala fażilitajiet użati għall-ħċin tal-elettriku fuq bażi permanenti jew temporanja f'infrastruttura 'l fuq mill-art jew taħt l-art jew f'siti ġeoloġiċi, sakemm dawn ikunu konnessi direttament ma' fili għat-trażmissjoni b'vultaġġ għoli ddisinjati għal vultaġġ ta' 110 kV jew iżjed;
(iv)
kull tagħmir jew istallazzjoni essenzjali biex is-sistemi definiti f'punti (i) sa (iii) joperaw b'mod sikur, b'sikurezza, sigurtà u effiċjenza, inklużi s-sistemi ta' protezzjoni, monitoraġġ u kontroll fil-livelli kollha tal-vultaġġ u fis-substazzjonijiet kollha; kif ukoll
(v)
grilji intelliġenti, definiti bħala kull tagħmir, linja, kejbil jew istallazzjoni, kemm fil-livell tat-trażmissjoni u kif ukoll tad-distribuzzjoni b'vultaġġ baxx u medju, li jimmira lejn komunikazzjoni diġitali bidirezzjonali, f'ħin reali jew viċin il-ħin reali, monitoraġġ u ġestjoni interattivi u intelliġenti tal-ġenerazzjoni, it-trażmissjoni, id-distribuzzjoni u l-konsum tal-elettriku f'netwerk tal-elettriku bil-għan li jiġi żviluppat netwerk li b'mod effiċjenti jintegra l-imġiba u l-azzjonijiet tal-utenti kollha konnessi miegħu - ġeneraturi, konsumaturi u dawk li jagħmlu t-tnejn - sabiex tiġi żgurata sistema tal-elettriku ekonomikament effiċjenti, sostenibbli, b'telf baxx u b'livelli għoljin ta' kwalità, sigurtà tal-provvista u sikurezza.
(b)
dwar il-gass:
(i)
linji ta' pajpijiet tat-trażmissjoni u tad-distribuzzjoni għat-trasport tal-gass naturali u l-bijogass li jiffurmaw parti minn netwerk, apparti l-linji ta' pajpijiet bi pressa għolja li jintużaw għal distribuzzjoni upstream jew ta' gass naturali;
(ii)
faċilitajiet ta' ħażna taħt l-art li huma konnessi ma' linji ta' pajpijiet minn fejn jgħaddi l-gass bi pressjoni għolja msemmija fil-punt (i);
(iii)
faċilitajiet ta' riċeviment, ħżin u rigassifikazzjoni jew dekompressjoni għal gass naturali likwifikati (“LNG”) jew gass naturali kkompressat (“CNG”); kif ukoll
(iv)
kull tagħmir jew istallazzjoni essenzjali biex is-sistemi joperaw b'sikurezza, sigurtà u effiċjenza jew biex jippermettu kapaċità bidirezzjonali, inklużi l-istazzjonijiet ta' kompressjoni;;
(c)
dwar iż-żejt:
(i)
linji ta' pajpijiet użati biex jiġi ttrasportat iż-żejt mhux maħdum;
(ii)
stazzjonijiet tal-ippumpjar u faċilitajiet ta' ħażna neċessarji għall-operazzjoni ta' pajpijiet ta' żejt mhux maħdum; kif ukoll
(iii)
kull tagħmir jew istallazzjoni essenzjali biex is-sistema inkwistjoni topera b'mod adattat, b'sigurtà u b'effiċjenza, inklużi s-sistemi ta' protezzjoni, monitoraġġ u kontroll u l-apparat ta' inverżjoni tal-fluss;
(d)
dwar CO2: netwerk ta' linji ta' pajpijiet, inklużi stazzjonijiet ta' booster; għat-trasport tas-siti tal-ħżin tas-CO2, bl-għan li s-CO2 jiġi injettat f'formazzjonijiet ġeoloġiċi addattati taħt l-art għall-ħażna permanenti;
131.
“il-leġiżlazzjoni tas-suq intern tal-enerġija” tinkludi d-Direttiva 2009/72/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Lulju 2009 dwar ir-regoli komuni għas-suq intern fl-elettriku, id-Direttiva 2009/73/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Lulju 2009 dwar regoli komuni għas-suq intern fil-gass naturali (46), ir-Regolament (KE) Nru 713/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Lulju 2009 li jistabbilixxi Aġenzija għall-Kooperazzjoni ta' Regolaturi tal-Enerġija (47); Ir-Regolament (KE) Nru 714/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Lulju 2009 dwar kundizzjonijiet għal aċċess għan-netwerk għal skambji transfruntieri (48) u r-Regolament (KE) Nru 715/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Lulju 2009 dwar kundizzjonijiet għal aċċess tan-netwerks tat-trażmissjoni tal-gass naturali (49) jew kull leġiżlazzjoni sussegwenti li tissostitwixxi dawn l-atti b'mod sħiħ jew parzjali;
Definizzjonijiet li japplikaw għall-għajnuna soċjali għat-trasport għal residenti f'reġjuni mbiegħda
132.
“residenza normali” tfisser il-post fejn persuna fiżika tgħix għal mill-inqas 185 jum f'kull sena kalendarja, minħabba rabtiet personali u tax-xogħol; fil-każ ta' persuna li r-rabtiet tax-xogħol tagħha jkunu f'post differenti minn dak tar-rabtiet personali tagħha/tiegħu u li tgħix f'żewġ Stati Membri jew aktar, il-post ta' residenza normali huwa meqjus bħala l-post tar-rabtiet personali tagħha/tiegħu sakemm dik il-persuna tirritorna hemmhekk regolarment; meta persuna tkun qed tgħix fi Stat Membru biex twettaq missjoni b'tul ta' żmien stipulat, il-post tar-residenza tagħha jibqa' meqjus bħala dak il-post li miegħu għandha/għandu rabtiet personali, irrispettivament jekk tirritornax/jirritornax hemmhekk matul din l-attività; l-attendenza f'università jew skola fi Stat Membru ieħor ma tikkostitwixxix trasferiment ta' residenza normali; Alternattivament, “residenza normali” jkollha t-tifsira attribwita lilha fil-liġi nazzjonali tal-Istati Membri.
Definizzjonijiet ta' għajnuna għal infrastrutturi tal-broadband
133.
“broadband bażiku”“netwerks tal-broadband bażiku” tfisser netwerks b'funzjonalitajiet bażiċi li huma bbażati fuq pjattaformi tat-teknoloġija bħalma huma l-linji diġitali asimmetriċi għall-abbonati (sa netwerks tal-ADSL2+), il-kejbil mhux imsaħħaħ (eż. DOCSIS 2.0), in-netwerks tal-mowbajl tat-tielet ġenerazzjoni (UMTS) u s-sistemi tas-satellita;
134.
“Xogħlijiet tal-inġinerija ċivili relatati mal-broadband” tfisser ix-xogħlijiet ta' inġinerija ċivili li huma meħtieġa għall-iskjerament ta' netwerk tal-broadband, bħalma huma t-tħaffir ta' triq sabiex jgħin fit-tqegħid tat-tubi (broadband).
135.
“Tubi” tfisser pajpijiet jew kondjuwits ta' taħt l-art li jintużaw biex minnhom jgħaddu kejbils (tal-fibra, tar-ram jew koassjali) ta' netwerk tal-broadband.
136.
“diżaggregazzjoni fiżika” tagħti aċċess lill-utenti aħħarija għal-linja ta' aċċess u tippermetti biex is-sistemi tat-trażmissjoni tal-kompetitur innifsu jittrażmettu fuqha direttament.
137.
“L-infrastruttura tal-broadband passiv” tfisser netwerk tal-broadband mingħajr ebda komponent attiv. Tipikament tinkludi infrastruttura ta' inġinerija ċivili, tubi u fibra skura u kabinetti tat-toroq.
138.
“Netwerks ta' aċċess għall-ġenerazzjoni li jmiss (NGA)” tfisser netwerks avvanzati li jkollhom tal-inqas il-karatteristiċi li ġejjin: (a) iwasslu servizzi affidabbli b'veloċità għolja ħafna għal kull abbonat permezz ta' backhaul ottiku (jew teknoloġija ekwivalenti) qrib biżżejjed għall-post tal-utenti biex jiggarantixxu t-twassil effettiv tal-veloċità għolja ħafna; (b) jappoġġaw firxa ta' servizzi diġitali avvanzati fosthom is-servizzi konverġenti bbażati għalkollox fuq l-IP, u (c) jkollhom veloċitajiet ogħla ta' upload (meta mqabbla man-netwerks bażiċi tal-broadband). Fl-istadju attwali tal-iżvilupp tas-suq u teknoloġiku, in-netwerks tat-tip NGA huma: (a) netwerks għall-aċċess ibbażati fuq il-fibra ottika (FTTx), (b) netwerks bil-kejbil avvanzati mtejbin u (c) ċerti netwerks għal aċċess bla fili avvanzati li kapaċi jwasslu veloċitajiet għolja affidabbli għal kull abbonat.
139.
“L-aċċess bl-ingrossa” tfisser aċċess li jippermetti lil operatur li juża l-faċilitajiet ta' operatur ieħor. L-aċċess l-aktar wiesa' possibbli li għandu jiġi pprovdut fuq in-netwerk relevanti, abbażi tal-iżviluppi teknoloġiċi attwali, ikunu jinkludu mill-inqas dawn il-prodotti ta' aċċess. Għan-netwerks tal-FTTH/FTTB: aċċess għat-tubi, aċċess għall-fibra skura, aċċess diżaggregat għaċ-ċirkwiti lokali, u aċċess għall-bitstream. Għan-netwerks tal-kejbil: aċċess għat-tubi u aċċess għall-bitstream. Għan-netwerks tal-FTTC: aċċess għat-tubi, id-diżaggregazzjoni tas-sottoċirkwit lokali u l-aċċess għal bitstream. Għall-infrastrutturi passivi tan-netwerk: l-aċċess għat-tubi, l-aċċess għall-fibra skura u/jew l-aċċess diżaggregat għaċ-ċirkwit lokali. Għan-netwerks tal-broadband ibbażati fuq l-ADSL: l-aċċess diżaggregat għaċ-ċirkwit lokali, l-aċċess għall-bitstream. Għan-netwerks tal-mowbajl jew bla fili: il-bitstream, il-qsim tal-arbli fiżiċi u l-aċċess għal netwerks backhaul. Għall-pjattaformi tas-satelliti: l-aċċess bitstream.
Definizzjonijiet għall-għajnuna għall-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju:
140.
“xogħlijiet awdjoviżivi diffiċli” tfisser ix-xogħlijiet identifikati bħala tali minn Stat Membru abbażi ta' kriterji predefiniti meta jiġu stabbiliti skemi jew meta tingħata l-għajnuna, u tista' tinkludi films li l-unika verżjoni oriġinali tagħhom hija f'lingwa ta' Stat Membru b'territorju, popolazzjoni jew żona lingwistika limitati, films qosra, films minn diretturi li qed jaħdmu għall-ewwel darba u għat-tieni darba, dokumentarji, jew xogħlijiet b'baġit baxx jew inkella kummerċjalment xogħlijiet diffiċli.
141.
Lista tal-Kumitat ta' Assistenza għall-Iżvilupp (DAC) tal-OECD: tfisser il-pajjiżi u t-territorji kollha li huma eliġibbli li jirċievu assistenza uffiċjali għall-iżvilupp u inklużi fil-lista kkompilata mill-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiku (OECD);
142.
“profitt raġonevoli” jiġu ddeterminat fir-rigward tal-profitt tipiku għas-settur ikkonċernat. F'kull każ, rata ta' redditu fuq il-kapital li ma taqbiżx ir-rata ta' tpartit relevanti flimkien ma' primjum ta' 100 punt bażi għandha tkun ikkunsidrata bħala raġonevoli.
Definizzjonijiet għall-għajnuna għall-infrastrutturi tal-isport u għall-infrastrutturi ta' rikreazzjoni multifunzjonali.
143.
“l-isport professjonali” tfisser il-prattika tal-isport taħt forma ta' impjieg bi qligħ jew servizz rimunerat, irrispettivament minn jekk ġiex stabbilit kuntratt tax-xogħol formali bejn l-isportiv professjonali u l-organizzazzjoni sportiva rilevanti, fejn il-kumpens jaqbeż l-ispejjeż ta' parteċipazzjoni u jikkostitwixxi parti sinifikanti mid-dħul tal-isportiv. L-ispejjeż tal-ivvjaġġar u għall-akkomodazzjoni għall-parteċipazzjoni f'manifestazzjoni sportiva ma jitqisux bħala kumpens għall-finijiet ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 3
Kundizzjonijiet għal eżenzjoni
Skemi ta' għajnuna, għajnuna individwali mogħtija minn skemi bħal dawn u għajnuna ad hoc ikunu kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(2) jew (3) tat-Trattat u jkunu eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat sakemm din l-għajnuna tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti f'Kapitolu I ta' dan ir-Regolament, kif ukoll il-kundizzjonijiet speċifiċi għall-kategorija rilevanti ta' għajnuna stabbiliti f'Kapitolu III ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 4
Limiti tan-notifika
1. Dan ir-Regolament ma japplikax għall-għajnuna li teċċedi l-limiti li ġejjin:
(a)
għal għajnuna għall-investiment reġjonali: “l-ammont aġġustat tal-għajnuna” ta' għajnuna, kif ikkalkulat skont il-mekkaniżmu definit fl-Artikolu 2 il-punt 20 għal investiment bi spejjeż eliġibbli ta' EUR 100 miljun;
(b)
għal għajnuna għall-iżvilupp urban reġjonali, EUR 20 miljun kif stabbilit fl-Artikolu 16(3);
(c)
għal għajnuna għall-investiment lill-SMEs: EUR 7,5 miljun għal kull intrapriża għal kull proġett ta' investiment;
(d)
għal għajnuna għal konsulenza favur l-SMEs: EUR 2 miljun għal kull intrapriża, għal kull proġett;
(e)
għal għajnuna lill-SMEs għall-parteċipazzjoni fil-fieri: EUR 2 miljun għal kull intrapriża, għal kull sena;
(f)
għal għajnuna għall-SMEs għall-ispejjeż ta' kooperazzjoni mġarrba bil-parteċipazzjoni fi proġetti ta' Kooperazzjoni Territorjali Ewropea. EUR 2 miljun għal kull intrapriża, għal kull proġett;
(g)
għal għajnuna għal finanzjament ta' riskju: EUR 15 miljun għal kull intrapriża eliġibbli kif stabbilit fl-Artikolu 21(9);
(h)
għal għajnuna għall-bidu ta' negozju, l-ammonti stabbiliti għal kull intrapriża fl-Artikolu 22(3), (4) u (5);
(i)
għal għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp:
(i)
jekk il-proġett huwa b'mod predominanti riċerka fundamentali: EUR 40 miljun għal kull intrapriża, għal kull proġett; dan ikun il-każ meta aktar minn nofs tal-ispejjeż eliġibbli tal-proġett jiġġarrbu permezz ta' attivitajiet li jaqgħu fil-kategorija ta' riċerka fundamentali;
(ii)
jekk il-proġett huwa b'mod predominanti riċerka industrijali: EUR 20 miljun għal kull intrapriża, għal kull proġett; dan ikun il-każ meta aktar minn nofs tal-ispejjeż eliġibbli tal-proġett isiru permezz ta' attivitajiet li jaqgħu fil-kategorija ta' riċerka industrijali jew fil-kategoriji ta' riċerka industrijali u tar-riċerka fundamentali meħudin flimkien;
(iii)
jekk il-proġett huwa b'mod predominanti żvilupp sperimentali: EUR 15 miljun għal kull intrapriża, għal kull proġett; dan ikun il-każ meta aktar minn nofs tal-ispejjeż eliġibbli tal-proġett jiġġarrbu permezz ta' attivitajiet li jaqgħu taħt il-kategorija ta' żvilupp sperimentali;
(iv)
jekk il-proġett ikun proġett EUREKA jew jiġi implimentat minn Intrapriża Konġunta stabbilita abbażi tal-Artikolu 185 jew tal-Artikolu 187 tat-Trattat, l-ammonti msemmija fil-punti (i) sa (iii) jirduppjaw.
(v)
jekk l-għajnuna għall-proġetti ta' riċerka u żvilupp tingħata fil-forma ta' pagamenti bil-quddiem li jitħallsu lura li, fin-nuqqas ta' metodoloġija aċċettata biex jiġi kkalkulat l-ekwivalenti tal-għotja gross tagħhom, jiġi espress bħala perċentwal tal-ispejjeż eliġibbli u l-miżura tipprovdi li fil-każ ta' eżitu ta' suċċess tal-proġett, kif definit abbażi ta' ipoteżi raġonevoli u prudenti, l-avvanzi jitħallsu lura b'rata tal-imgħax mill-inqas daqs ir-rata ta' skont applikabbli fi żmien l-għotja, l-ammonti msemmija fil-punti minn (i) sa (iv) jiżdiedu b'50 %;
(vi)
l-għajnuna għall-studji ta' vijabilità fit-tħejjija tal-attivitajiet ta' riċerka: EUR 7,5 miljun għal kull studju;
(j)
għal għajnuna għall-investiment għall-infrastrutturi ta' riċerka: EUR 20 miljun għal kull infrastruttura;
(k)
għal għajnuna għar-ragruppamenti ta' innovazzjoni: EUR 7,5 miljun għal kull ragruppament;
(l)
għajnuna għall-innovazzjoni għall-SMEs: EUR 5 miljun għal kull intrapriża, għal kull proġett;
(m)
għal għajnuna għall-innovazzjoni fil-proċess u fl-organizzazzjoni: EUR 7.5 miljun għal kull intrapriża, għal kull proġett;
(n)
għal għajnuna għat-taħriġ: EUR 2 miljun għal kull proġett ta' taħriġ;
(o)
għal għajnuna għar-reklutaġġ ta' ħaddiema żvantaġġati: EUR 5 miljun għal kull intrapriża, għal kull sena;
(p)
għal għajnuna għall-impjieg ta' ħaddiema b'diżabilità fil-forma ta' sussidji tal-pagi: EUR 10 miljun għal kull intrapriża, għal kull sena;
(q)
għal għajnuna għall-kumpens tal-ispejjeż addizzjonali għall-impjieg ta' ħaddiema b'diżabilità: EUR 10 miljun għal kull intrapriża, għal kull sena;
(r)
għal għajnuna għall-kumpens tal- ispejjeż tal-assistenza pprovduta lil ħaddiema żvantaġġati: EUR 5 miljun għal kull intrapriża, għal kull sena;
(s)
għal għajnuna għall-investiment għall-protezzjoni ambjentali, minbarra l-għajnuna għall-investiment għar-rimedjar ta' siti kkontaminati u għajnuna għall-istallazzjoni tal-parti tan-netwerk tad-distribuzzjoni tal-effiċjenza enerġetika fit-tisħin u t-tkessiħ distrettwali: EUR 15 miljun għal kull intrapriża għal kull proġett ta' investiment;
(t)
għal għajnuna għall-investiment għal proġetti ta' effiċjenza enerġetika: EUR 10 miljun kif stabbilit fl-Artikolu 39 (5);
(u)
għal għajnuna għall-investiment għar-rimedjar ta' siti kkontaminati: EUR 20 miljun għal kull intrapriża għal kull proġett ta' investiment;
(v)
għal għajnuna operatorja għall-produzzjoni ta' elettriku minn sorsi rinnovabbli u l-għajnuna operatorja għall-promozzjoni ta' enerġija minn sorsi rinnovabbli f'installazzjonijiet fuq skala żgħira: EUR 15 miljun għal kull intrapriża, għal kull proġett. Meta l-għajnuna hi mogħtija abbażi ta' proċess kompetittiv tal-offerti skont l-Artikolu 42: EUR 150 miljun għal kull sena billi jitqies il-baġit kombinat tal-iskemi kollha li jaqgħu taħt l-Artikolu 42;
(w)
għal għajnuna għan-netwerk għad-distribuzzjoni tat-tisħin u t-tkessiħ distrettwali: EUR 20 miljun għal kull intrapriża għal kull proġett ta' investiment;
(x)
għal għajnuna għall-investiment għall-infrastruttura tal-enerġija EUR 50 miljun għal kull intrapriża, għal kull proġett ta' investiment;
(y)
għal għajnuna għal infrastrutturi tal-broadband: EUR 70 miljun bħala spiża totali għal kull proġett;
(z)
għal għajnuna għall-investiment għall-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju: EUR 100 miljun għal kull proġett; l-għajnuna operatorja għall-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju: EUR 50 miljun għal kull intrapriża, għal kull sena;
(aa)
għal skemi ta' għajnuna għal xogħlijiet awdjoviżivi: EUR 50 miljun għal kull intrapriża għal kull sena;
(bb)
għal għajnuna għall-infrastrutturi tal-isport u għall-infrastrutturi multifunzjonali: EUR 15-il miljun jew l-ispejjeż totali li jaqbżu l-EUR 50 miljun għal kull proġett; l-għajnuna ta' investiment għall-infrastruttura tal-isport: EUR 2 miljun għal kull intrapriża għal kull sena; kif ukoll
(cc)
għal għajnuna għall-investiment għal infrastrutturi lokali: EUR 10 miljun jew l-ispejjeż totali li jaqbżu l-EUR 20 miljun għall-istess infrastruttura.
2. Il-limiti stabbiliti jew imsemmija fil-paragrafu 1 mhumiex ser ikunu evitati mill-qsim artifiċjali tal-iskemi ta' għajnuna jew proġetti ta' għajnuna.
Artikolu 5
It-trasparenza tal-għajnuna
1. Dan ir-Regolament japplika biss għall-għajnuna li għaliha huwa possibbli li tiġi kkalkulata b'mod preċiż l-ekwivalenti tal-għotja gross tal-għajnuna ex ante mingħajr il-ħtieġa ta' valutazzjoni tar-riskju (“għajnuna trasparenti”).
2. Il-kategoriji ta' għajnuna li ġejjin jitqiesu bħala trasparenti:
(a)
l-għajnuna li tinvolvi għotjiet u sussidji fir-rati tal-imgħax;
(b)
l-għajnuna li tinvolvi self, meta l-ekwivalenti tal-għotja gross jkun ġie kkalkulat abbażi tar-rata ta' referenza prevalenti fiż-żmien tal-għotja;
(c)
l-għajnuna li tikkonsisti f'garanziji:
(i)
meta l-ekwivalenti tal-għotja gross ġie kkalkulat abbażi ta' primjums fil-limitu ta' eżenzjoni stabbiliti f'avviż tal-Kummissjoni; jew
(ii)
meta qabel l-implimentazzjoni tal-miżura, il-metodoloġija biex jiġi kkalkulat l-ekwivalenti tal-għotja gross tal-garanzija ġiet aċċettata abbażi tal-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta' garanziji (50), jew abbażi ta' kull avviż suċċċessiv, wara li ġiet innotifikata din il-metodoloġija lill-Kummissjoni skont kull regolament adottat mill-Kummissjoni fil-qasam tal-għajnuna mill-Istat applikabbli dak iż-żmien, u l-metodoloġija approvata tindirizza espliċitament it-tip ta' garanzija u t-tip ta' t-tranżazzjoni involuta kkonċernata fil-kuntest tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament;
(d)
l-għajnuna fil-forma ta' vantaġġi fiskali, meta l-miżura tipprevedi kwota biex jiġi żgurat li l-limitu applikabbli ma jinqabiżx;
(e)
l-għajnuna għall-iżvilupp urban reġjonali jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 16 ikunu ġew issodisfati;
(f)
l-għajnuna li tinvolvi miżuri ta' finanzjament ta' riskju jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 21 jiġu ssodisfati;
(g)
l-għajnuna għal negozji li jkun għadhom kemm jiftħu jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 22 ikunu ġew issodisfati;
(h)
l-għajnuna għall-proġetti ta' effiċjenza enerġetika jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 39 ikunu ġew issodisfati;
(i)
l-għajnuna fil-forma ta' primjums flimkien mal-prezz tas-suq jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 42 ikunu ġew issodisfati;
(j)
l-għajnuna fil-forma ta' pagamenti bil-quddiem li jitħallsu lura, jekk l-ammont nominali totali tal-pagament bil-quddiem li jitħallas lura ma jaqbiżx il-limiti applikabbli skont dan ir-Regolament jew jekk, qabel l-implimentazzjoni tal-miżura, il-metodoloġija biex jiġi kkalkulat l-ekwivalenti tal-għotja gross tal-pagament bil-quddiem li jitħallas lura tkun ġiet aċċettata wara n-notifika tagħha lill-Kummissjoni.
Artikolu 6
Effett ta' inċentiv
1. Dan ir-Regolament japplika biss għal għajnuna li għandha effett ta' inċentiv.
2. L-għajnuna tiġi kkunsidrata li għandha effett ta' inċentiv jekk il-benefiċjarju jkun ippreżenta applikazzjoni bil-miktub għal għajnuna lill-Istat Membru kkonċernat qabel ma jkun inbeda x-xogħol fuq il-proġett jew l-attività. L-applikazzjoni għall-għajnuna jkun fiha għallinqas l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-isem u d-daqs tal-intrapriża;
(b)
id-deskrizzjoni tal-proġett, inklużi d-dati ta' meta se jibda u jispiċċa;
(c)
il-lok tal-proġett;
(d)
il-lista tal-ispejjeż tal-proġett;
(e)
it-tip ta' għajnuna (għotja, self, garanzija, pagament bil-quddiem li jitħallas lura, injezzjoni ta' ekwità jew oħrajn) u l-ammont ta' finanzjament pubbliku meħtieġ għall-proġett;
3. L-għajnuna ad hoc mogħtija lil intrapriżi kbar titqies li jkollha effett ta' inċentiv jekk, flimkien mat-twettiq tal-kundizzjoni stabbilita fil-paragrafu 2, l-Istat Membru jkun ivverifika, qabel jagħti l-għajnuna kkonċernata, li d-dokumentazzjoni ppreparata mill-benefiċjarju tistabbilixxi li l-għajnuna tirriżulta f'wieħed jew f'aktar minn dawn li ġejjin:
(a)
fil-każ ta' għajnuna għall-investiment reġjonali: li proġett jitwettaq, li l-proġett ma kienx jitwettaq fiż-żona kkonċernata jew ma kienx jiġġenera biżżejjed profitt għall-benefiċjarju fiż-żona kkonċernata li kieku ma kienx hemm l-għajnuna.
(b)
fil-każijiet l-oħra kollha, li jkun hemm:
-
żieda materjali fl-ambitu tal-proġett/l-attività minħabba l-għajnuna; jew
-
żieda materjali fl-ammont totali minfuq mill-benefiċjarju fuq il-proġett/l-attività minħabba l-għajnuna; jew
-
żieda materjali fil-ħeffa tat-tlestija tal-proġett/l-attività kkonċernat(a);
4. B'deroga mill-paragrafi 2 u 3, miżuri fil-forma ta' vantaġġi fiskali jitqiesu li għandhom effett ta' inċentiv jekk ikunu ġew issodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-miżura tistabbilixxi d-dritt għall-għajnuna skont kriterji oġġettivi u mingħajr eżerċizzju ulterjuri ta' diskrezzjoni mill-Istat Membru; kif ukoll
(b)
il-miżura ġiet adottata u ddaħħlet fis-seħħ qabel ma x-xogħol fuq il-proġett jew l-attività megħjuna jkunu nbeda, ħlief fil-każ ta' skemi fiskali suċċessivi, dejjem jekk l-attività tkun diġà ġiet koperta minn skemi preċedenti fil-forma ta' vantaġġi fiskali.
5. B'deroga mill-paragrafi 2, 3 u 4, il-kategoriji ta' għajnuna li ġejjin mhumiex meħtieġa li jkollhom jew huma meqjusa li jkollhom effett ta' inċentiv:
(a)
l-għajnuna operatorja reġjonali, jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 15 ikunu ġew issodisfati;
(b)
l-għajnuna għall-SMEs biex ikollhom aċċess għall-finanzjament, jekk il-kundizzjonijiet rilevanti stabbiliti fl-Artikoli 21 u 22 ikunu ġew issodisfati,
(c)
l-għajnuna għar-reklutaġġ ta' ħaddiema żvantaġġati fil-forma ta' sussidji fuq il-pagi u l-għajnuna għall-impjieg ta' ħaddiema b'diżabilità fil-forma ta' sussidji fuq il-pagi, jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 32 u 33 rispettivament skont l-Artikoli 32 u 33,
(d)
l-għajnuna li tikkumpensa għall-ispejjeż addizzjonali għall-impjieg ta' ħaddiema b'diżabilità, jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 34 ikunu ġew issodisfati;
(e)
l-għajnuna fil-forma ta' tnaqqis fit-taxxi ambjentali skont id-Direttiva 2003/96/KE, jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 44 ta' dan ir-Regolament ikunu ġew issodisfati;
(f)
l-għajnuna li tagħmel tajjeb għad-danni kkaġunati minn ċerti diżastri naturali, jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 50 ikunu ġew issodisfati;
(g)
l-għajnuna soċjali għat-trasport għal residenti f'reġjuni mbiegħda, jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 51 ikunu ġew issodisfati;
(h)
l-għajnuna għall-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju, jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 53 ikunu ġew issodisfati;
Artikolu 7
L-intensità tal-għajnuna u l-ispejjeż eliġibbli
1. Għall-finijiet tal-kalkolu tal-intensità tal-għajnuna u l-ispejjeż eliġibbli, jittieħdu ċ-ċifri użati kollha qabel kull tnaqqis fit-taxxa jew imposta oħra. L-ispejjeż eliġibbli jkunu appoġġati b'evidenza dokumentata li għandha tkun ċara, speċifika u kontemporanja.
2. Fejn għajnuna tingħata f'forma oħra differenti minn għotja, l-ammont ta' għajnuna jkun l-ekwivalenti tal-għajnuna bħala għotja gross.
3. L-għajnuna pagabbli f'għadd ta' pagamenti tiġi skontata għall-valur tagħha fil-mument li tingħata. L-ispejjeż eliġibbli għandhom jiġu skontati għall-valur tagħhom fil-mument li jingħataw. Ir-rata tal-interessi li għandha tintuża għal finijiet ta' skont tkun ir-rata ta' skont applikabbli fil-mument li tingħata l-għajnuna.
4. Meta l-għajnuna tingħata permezz ta' vantaġġi fiskali, l-iskontar tal-porzjonijiet tal-għajnuna jsir abbażi tar-rati ta' skont applikabbli fid-diversi drabi meta jidħol fis-seħħ benefiċċju tat-taxxa.
5. Meta l-għajnuna tingħata fil-forma ta' pagamenti bil-quddiem li jitħallsu lura li, fin-nuqqas ta' metodoloġija aċċettata biex jiġi kkalkulat l-ekwivalenti tal-għotja gross tagħhom, jiġu espressi bħala perċentwali tal-ispejjeż eliġibbli u l-miżura tipprovdi li fil-każ ta' eżitu ta' suċċess tal-proġett, kif iddefinit abbażi ta' ipoteżi raġonevoli u prudenti, l-avvanzi jitħallsu lura b'rata tal-imgħax mill-inqas daqs ir-rata ta' skont applikabbli fil-mument tal-għotja tal-għajnuna, il-massimu tal-intensitajiet ta' għajnuna stabbiliti fil-Kapitolu III jistgħu jiżdiedu b'10 punti perċentwali.
6. Meta l-għajnuna reġjonali tingħata fil-forma ta' self bil-quddiem li jitħallas lura, l-intensitajiet massimi ta' għajnuna stabbiliti f'mappa ta' għajnuna reġjonali fis-seħħ fil-mument tal-għoti tal-għajnuna ma jistgħux jiżdiedu.
Artikolu 8
Akkumulazzjoni
1. Biex jiġi stabbilit jekk il-limiti ta' notifika stabbiliti fl-Artikolu 4 u l-intensitajiet massimi ta' għajnuna stabbiliti f'Kapitolu III ġewx irrispettati, l-ammont totali ta' għajnuna mill-Istat għall-attività jew għall-proġett jew għall-intrapriża megħjuna jittieħdu inkonsiderazzjoni.
2. Meta finanzjament tal-Unjoni ġestit ċentralment mill-istituzzjonijiet, aġenziji, intrapriżi konġunti jew korpi oħra tal-Unjoni li mhux direttament jew indirettament taħt il-kontroll tal-Istat Membru huwa kkumbinat flimkien ma' għajnuna mill-Istat, dan tal-aħħar biss jitqies biex jiġi stabbilit jekk il-limiti ta' notifika u tal-intensitajiet massimi ta' għajnuna jew l-ammonti massimi ta' għajnuna ġewx irrispettati, sakemm l-ammont totali ta' finanzjament pubbliku mogħti għal dawn l-spejjeż eliġibbli ma jaqbiżx ir-rata ta' finanzjament l-aktar favorevoli stabbilita fir-regoli applikabbli tal-liġi tal-Unjoni.
3. L-għajnuna bi spejjeż eliġibbli identifikabbli eżentati minn dan ir-Regolament tista' tiġi akkumulata ma':
(a)
kull għajnuna oħra mill-Istat, dejjem jekk dawn il-miżuri jikkonċernaw spejjeż eliġibbli differenti li jistgħu jiġu identifikati,
(b)
kull għajnuna oħra mill-Istat, fir-rigward tal-istess spejjeż eliġibbli, li jikkoinċidu b'mod parzjali jew sħiħ, biss jekk tali kumulazzjoni ma tirriżultax f'ammont li jeċċedi l-ogħla intensità ta' għajnuna jew ammont ta' għajnuna applikabbli għal din l-għajnuna skont dan ir-Regolament.
4. L-għajnuna mingħajr spejjeż eliġibbli identifikabbli eżentati skont l-Artikoli 21, 22 u 23 ta' dan ir-Regolament tista' tiġi akkumulata ma' kull għajnuna oħra mill-Istat bi spejjeż eliġibbli identifikabbli. Għajnuna mingħajr spejjeż eliġibbli identifikabbli tista' tiġi akkumulata ma' għajnuna oħra mill-Istat mingħajr spejjeż eliġibbli identifikabbli, sal-ogħla limitu rilevanti tal-iffinanzjar totali ffissat fiċ-ċirkostanzi speċifiċi ta' kull każ minn dan ir-regolament jew regolament ieħor għal eżenzjoni ta' kategorija jew deċiżjoni adottata mill-Kummissjoni.
5. L-għajnuna mill-Istat li hija eżentata skont dan ir-Regolament ma tiġix akkumulata ma' kull għajnuna de minimis fir-rigward tal-istess spejjeż eliġibbli jekk it-tali akkumulazzjoni tirriżulta f'intensità ta' għajnuna li taqbeż dawk stabbiliti f'Kapitolu III ta' dan ir-Regolament.
6. B'deroga minn paragrafu 3(b), l-għajnuna favur ħaddiema b'diżabilità, kif previst fl-Artikoli 33 u 34, tista' tiġi akkumulata b'għajnuna oħra eżentata skont dan ir-Regolament fir-rigward tal-istess spejjeż eliġibbli aktar mill-ogħla limitu applikabbli skont dan ir-Regolament, sakemm din l-akkumulazzjoni ma tirriżultax f'intensità ta' għajnuna li taqbeż il-100 % tal-ispejjeż rilevanti fuq kull perjodu li matulu l-ħaddiema kkonċernati jkunu impjegati.
Artikolu 9
Pubblikazzjonijiet u informazzjoni
1. L-Istat Membru kkonċernat jiżgura fuq websajt komprensiva dwar l-għajnuna mill-Istat, fil-livell nazzjonali jew reġjonali, il-pubblikazzjoni ta':
(a)
l-informazzjoni fil-qosor imsemmija fl-Artikolu 11 fil-format standardizzat stabbilita fl-Anness II jew link li tipprovdi aċċess għaliha;
(b)
it-test sħiħ ta' kull miżura ta' għajnuna, kif imsemmija fl-Artikolu 11 jew link li tipprovdi aċċess għat-test sħiħ;
(c)
l-informazzjoni msemmija fl-Anness III dwar kull għotja ta' għajnuna individwali li taqbeż il-EUR 500 000.
Fir-rigward ta' għajnuna mogħtija lill-proġetti ta' Kooperazzjoni Territorjali Ewropea, l-informazzjoni msemmija f'dan il-paragrafu tiġi mpoġġija fuq il-websajt tal-Istat Membru li fih l-Awtorità Maniġerjali kkonċernata, kif definita fl-Artikolu 21 ta' dan ir-Regolament Nru 1299/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tkun tinsab. Alternattivament, l-Istat Membru li jkun qed jipparteċipa jista' jiddeċiedi wkoll li kull wieħed minnhom jipprovdi l-informazzjoni dwar il-miżuri tal-għajnuna fit-territorju tagħhom fuq il-websajts rispettivi.
2. Għal skemi fil-forma ta' vantaġġi fiskali, u għal skemi koperti mill-Artikolu 16 u 21 (51) il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 1(c) ta' dan l-Artikolu jiġu kkunsidrati li ntlaħqu jekk l-Istati Membri jippubblikaw l-informazzjoni meħtieġa dwar l-ammonti ta' għajnuna individwali fil-meded li ġejjin (f'EUR miljun):
0,5-1;
1-2;
2-5;
5-10;
10-30; kif ukoll
30 u iktar
3. Għal skemi skont l-Artikolu 51 ta' dan ir-Regolament, l-obbligi tal-pubblikazzjoni stabbiliti f'dan l-artikolu ma japplikawx għal konsumaturi finali.
4. L-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1(c) ta' dan l-Artikolu tiġi organizzata u tkun aċċessibbli b'mod standardizzat, kif deskritt fl-Anness III, kif ukoll tippermetti funzjonijiet effettivi ta' riċerka u ddawnlowdjar. L-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 tiġi ppubblikata fi żmien 6 xhur mid-data li tkun ingħatat l-għotja, jew l-għajnuna f'forma ta' vantaġġ fiskali, fi żmien sena mid-data li d-dikjarazzjoni tat-taxxa trid tintbagħat, u tkun disponibbli għal mill-inqas 10 snin mid-data li fiha l-għajnuna tkun ingħatat.
5. Il-Kummissjoni tippubblika fuq il-websajt tagħha:
(a)
il-links għall-websajts dwar l-għajnuna mill-Istat msemmijin fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu;
(b)
l-informazzjoni fil-qosor imsemmija fl-Artikolu 11.
6. L-Istati Membri għandhom jikkonformaw mad-dispożizzjonijiet ta' dan l-Artikolu sa mhux aktar tard minn sentejn mid-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
KAPITOLU II
MONITORAĠĠ
Artikolu 10
L-irtirar tal-benefiċċju tal-eżenzjoni ta' kategorija
Meta l-Istat Membru kkonċernat jagħti għajnuna li hija allegatament eżentanta mir-rekwiżit ta' notifika skont dan ir-Regolament mingħajr ma tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Kapitoli I sa III, il-Kummissjoni tista', wara li tkun tat lill-Istat Membru kkonċernat il-possibbiltà li jispjega fehemtu, tadotta deċiżjoni li tiddikjara li l-miżuri ta' għajnuna futuri kollha jew xi wħud minnhom, adottati mill-Istat Membru kkonċernat li kieku jkunu jissodisfaw ir-rekwiżiti ta' dan ir-Regolament, għandhom jiġu nnotifikati lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Il-miżuri li għandhom jiġu nnotifikati jistgħu jkunu limitati għall-miżuri li jagħtu ċerti tipi ta' għajnuna jew favur ċerti benefiċjari jew ċerti miżuri ta' għajnuna adottati minn ċerti awtoritajiet tal-Istat Membru kkonċernat.
Artikolu 11
Rappurtar
L-Istati Membri, jew fil-każ ta' għajnuna mogħtija lill-proġetti ta' Kooperazzjoni Territorjali Ewropea, inkella l-Istat Membru li fih l-Awtorità Maniġerjali, kif definita fl-Artikolu 21 tar-Regolament Nru 1299/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tkun tinsab, tibgħat lill-Kummissjoni:
(a)
permezz tas-sistema elettronika ta' notifika tal-Kummissjoni, l-informazzjoni fil-qosor dwar kull miżura ta' għajnuna eżentata skont dan ir-Regolament fil-format standardizzat stabbilita fl-Anness II, flimkien ma' link li tipprovdi aċċess għat-test sħiħ tal-miżura ta' għajnuna, inklużi l-emendi tagħha, f'20 jum ta' xogħol wara d-dħul tiegħu fis-seħħ;
(b)
rapport annwali, kif imsemmi fir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 tal-21 ta' April 2004 li jimplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 tat-22 ta' Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli ddettaljati għall-applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (52) kif emendat, f'forma elettronika, dwar l-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, li fih l-informazzjoni indikata fir-Regolament ta' Implimentazzjoni, fir-rigward ta' kull sena sħiħa jew kull parti tas-sena li matulha dan ir-Regolament japplika.
Artikolu 12
Monitoraġġ
Biex il-Kummissjoni tkun tista' tissorvelja l-għajnuna eżentata min-notifika minn dan ir-Regolament, l-Istati Membri, jew inkella, f'każ li l-għajnuna tkun ingħatat lill-proġetti ta' Kooperazzjoni Territorjali Ewropea, l-Istat Membru li fih tinsab l-Awtorità Maniġerjali, iżommu rekords dettaljati bl-informazzjoni u d-dokumentazzjoni ta' sostenn meħtieġa biex jistabbilixxu li ġew sodisfatti l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti f'dan ir-Regolament. Dawn ir-rekords għandhom jinżammu għal 10 snin mid-data li fiha tkun ingħatat l-għajnuna ad hoc jew tkun ingħatat l-aħħar għajnuna skont l-iskema. L-Istat Membru kkonċernat jipprovdi lill-Kummissjoni fi żmien 20 jum ta' xogħol jew perjodu itwal skont kif jiġi stipulat fit-talba, l-informazzjoni kollha u d-dokumentazzjoni ta' sostenn li l-Kummissjoni tqis neċessarja biex tissorvelja l-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
KAPITOLU III
DISPOŻIZZJONIJIET SPEĊIFIĊI GĦAL KATEGORIJI DIFFERENTI TA' GĦAJNUNA
TAQSIMA 1 -
Għajnuna reġjonali
Subtaqsima A -
L-investiment Reġjonali u l-għajnuna operatorja
Artikolu 13
Il-kamp ta' applikazzjoni tal-għajnuna reġjonali
Din it-Taqsima ma tapplikax għal:
(a)
għajnuna li tiffavorixxi attivitajiet fis-settur tal-azzar, is-settur tal-faħam, is-settur tal-bini tal-bastimenti, is-settur tal-fibri sintetiċi, is-settur tat-trasport kif ukoll l-infrastruttura relatata, il-ġenerazzjoni, id-distribuzzjoni u l-infrastruttura tal-enerġija;
(b)
għajnuna reġjonali fil-forma ta' skemi li huma mmirati lejn numru limitat ta' setturi speċifiċi ta' attività ekonomika; skemi mmirati lejn attivitajiet turistiċi, l-infrastrutturi broadband jew l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli mhumiex ikkunsidrati bħala mmirati lejn setturi speċifiċi tal-attività ekonomika;
(c)
għajnuna reġjonali fil-forma ta' skemi li jikkumpensaw l-ispejjeż tat-trasport ta' oġġetti prodotti fir-reġjuni l-aktar imbiegħda jew f'żoni skarsament popolati u mogħtija favur:
(i)
attivitajiet fil-produzzjoni, l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti elenkati fl-Anness I tat-Trattat; jew
(ii)
attivitajiet ikklassifikati fir-Regolament (KE) Nru 1893/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta' Diċembru 2006 li jistabbilixxu l-klassifikazzjoni statistika tal-attivitajiet ekonomiċi tan-NACE Reviżjoni 2 u li jemendaw r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3037/90 kif ukoll ċerti Regolamenti tal-KE dwar setturi speċifiċi tal-istatistika (53) bħall-agrikoltura, il-forestrija u s-sajd taħt it-taqsima A tan-NACE Rev 2 dwar il-klassifikazzjoni statistika tal-attivitajiet ekonomiċi tat-tħaffir fil-minjieri u l-barrieri taħt taqsima B tan-NACE Rev 2 u l-provvista tal-elettriku, gass, fwar u arja kkondizzjonata taħt taqsima D tan-NACE Rev 2; jew
(iii)
it-trasport ta' merkanzija permezz ta' sistemi ta' pajpijiet;
(d)
l-għajnuna għall-investiment reġjonali individwali lil benefiċjarju li jkun għalaq l-istess attività jew waħda simili fiż-Żona Ekonomika Ewropea fis-sentejn ta' qabel l-applikazzjoni tiegħu għall-għajnuna għall-investiment reġjonali jew li, fiż-żmien li fih issir l-applikazzjoni għall-għajnuna, ikollu pjanijiet konkreti biex jagħlaq attività bħal din fi żmien perjodu li jista' jilħaq is-sentejn qabel ma jitlesta l-investiment inizjali li għalih tintalab l-għajnuna fiż-żona kkonċernata;
(e)
l-għajnuna operatorja reġjonali li tingħata lil intrapriżi li l-attività ewlenija tagħhom taqa' taħt it-Taqsima K “Attivitajiet finanzjarji u ta' assigurazzjoni” tan-NACE Rev. 2 jew lil intrapriżi li jwettqu attivitajiet intragrupp li l-attività ewlenija tagħhom taqa' taħt il-klassijiet 70.10 “Attivitajiet tal-uffiċċji ċentrali” jew 70.22 “In-negozju u attivitajiet oħra ta' konsulenza maniġerjali” tan-NACE Rev. 2.
Artikolu 14
Għajnuna għall-investiment reġjonali
1. Il-miżuri ta' għajnuna għall-investiment reġjonali jkunu kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u jkunu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm ikunu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. F'żoni megħjuna tingħata l-għajnuna.
3. F'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat, l-għajnuna tista' tingħata għal investiment inizjali irrispettivament mid-daqs tal-benefiċjarju. F'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, l-għajnuna tista' tingħata lil SMEs għal kull tip ta' investiment inizjali. L-għajnuna lil intrapriżi kbar tingħata biss għal investiment inizjali favur attività ekonomika ġdida fiż-żona kkonċernata.
4. L-ispejjeż eliġibbli jkunu kif ġej:
(a)
l-ispejjeż tal-investiment f'assi tanġibbli u intanġibbli;
(b)
l-ispejjeż stmati tal-pagi li jirriżultaw mill-ħolqien tax-xogħol bħala riżultat ta' investiment inizjali, ikkalkulati fuq perjodu ta' sentejn; jew
(c)
il-kombinament ta' punti (a) u (b) li ma jaqbżux l-ammont ta' (a) jew (b), skont liema minnhom ikun l-ogħla.
5. L-investiment jinżamm fiż-żona tar-riċevitur għal mill-inqas ħames snin, jew tliet snin fil-każ ta' SMEs, wara t-tlestija tal-investiment. Dan ma jimpedixxix s-sostituzzjoni ta' impjant jew apparat li ma jkunx għadu aktar validu jew li nkiser, sakemm l-attività ekonomika tinżamm fiż-żona kkonċernata għall-perjodu minimu rilevanti.
6. L-assi akkwistati jkunu ġodda ħlief għall-SMEs u għall-akkwist ta' stabbiliment. L-ispejjeż marbuta mal-lokazzjoni ta' assi tanġibbli jistgħu jittieħdu inkunsiderazzjoni fiċ-ċirkostanzi li ġejjin:
(a)
għall-art u l-bini, il-lokazzjoni trid tkompli għal mill-inqas ħames snin wara d-data mistennija tat-tlestija tal-proġett ta' investiment għal intrapriżi kbar jew għal tliet snin fil-każ ta' SMEs;
(b)
għall-impjant jew makkinarju, il-lokazzjoni għandha tieħu l-forma ta' lokazzjoni finanzjarja u trid tinkludi obbligu għall-benefiċjarju tal-għajnunaa biex jixtri l-proprjetà mal-iskadenza tal-perjodu tal-lokazzjoni.
Fil-każ ta' akkwist tal-assi ta' stabbiliment skont it-tifsira tal-Artikolu 2 punt 49, l-ispejjeż ta' xiri tal-assi mingħand partijiet terzi mhux relatati max-xerrej biss jiġu kkunsidrati. It-tranżazzjoni sseħħ skont il-kundizzjonijiet tas-suq. Jekk diġà tkun ingħatat għajnuna għall-akkwiżizzjoni ta' assi qabel jinxtraw, l-ispejjeż ta' dawn l-assi jitnaqqsu mill-ispejjeż eliġibbli relatati mal-akkwist ta' stabbiliment. Meta membru tal-familja tas-sid oriġinali, jew impjegat, jieħu f'idejh intrapriża żgħira, il-kundizzjoni li l-assi jinxtraw minn partijiet terzi mhux relatati max-xerrej tiġi rinunzjata. L-akkwist ta' ishma ma għandux jikkostitwixxi investiment inizjali.
7. Għal għajnuna mogħtija għal bidla fundamentali fil-proċess tal-produzzjoni, l-ispejjeż eliġibbli għandhom jaqbżu d-deprezzament tal-assi marbuta mal-attività li trid tiġi mmodernizzata matul it-tliet snin fiskali preċedenti. Għal għajnuna mogħtija għad-diversifikazzjoni ta' stabbiliment eżistenti, l-ispejjeż eliġibbli għandhom jaqbżu b'mill-inqas 200 % l-valur kontabbli tal-assi li jintużaw mill-ġdid, kif irreġistrati fis-sena fiskali preċedenti ma nbdew ix-xogħlijiet.
8. Assi intanġibbli huma eliġibbli għall-kalkolu tal-ispejjeż tal-investiment jekk jissodisfaw il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
dawn iridu jintużaw b'mod esklussiv fl-istabbiliment li qed jirċievi l-għajnuna;
(b)
dawn iridu jkunu jistgħu jiġu ammortizzati;
(c)
dawn iridu jinxtraw skont il-kundizzjonijiet tas-suq minn partijiet terzi mhux relatati max-xerrej; kif ukoll
(d)
dawn iridu jiġu inklużi fl-assi tal-intrapriża li tkun qed tirċievi l-għajnuna u jridu jibqgħu marbutin mal-proġett li għalih ingħatat l-għajnuna għal mill-inqas ħames snin jew tliet snin fil-każ tal-SMEs.
Għal intrapriżi kbar, l-ispejjeż ta' assi intanġibbli huma eliġibbli biss sa limitu ta' 50 % tal-ispejjeż ta' investiment totali eliġibbli għall-investiment inizjali.
9. Meta l-ispejjeż eliġibbli jiġu kkalkulati b'referenza għall-ispejjeż stmati tal-pagi kif imsemmija fil-paragrafu 4(b), jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-proġett ta' investiment iwassal għal żieda netta fin-numru ta' impjegati fl-istabbiliment ikkonċernat, meta kkumparat mal-medja tul it-12-il xahar ta' qabel, jiġifieri jitnaqqas kull xogħol li jkun intilef min-numru apparenti ta' xogħlijiet maħluqa matul dak il-perjodu;
(b)
kull inkarigu jimtela fi żmien tliet snin mit-tlestija tax-xogħlijiet; kif ukoll
(c)
kull xogħol maħluq permezz tal-investiment jinżamm fiż-żona kkonċernata għal perjodu ta' ħames snin mid-data li fiha tkun imtliet il-kariga għall-ewwel darba jew tliet snin fil-każ ta' SMEs.
10. L-għajnuna reġjonali għall-iżvilupp ta' netwerk tal-broadband għandha tissodisfa l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-għajnuna tingħata biss lil żoni fejn m'hemm ebda netwerk tal-istess kategorija (kemm jekk broadband bażiku jew inkella NGA), u fejn tali netwerk mhux probabbli li jiġi żviluppat fuq termini kummerċjali fi żmien tliet snin mid-deċiżjoni li tingħata l-għajnuna; kif ukoll
(b)
l-operatur tan-netwerk issussidjat għandu joffri aċċess attiv u passiv lill-operaturi b'kundizzjonijiet ġusti u mhux diskriminatorji inkluża d-diżaggregazzjoni fiżika fil-każ tan-netwerks tal-NGA; kif ukoll
(c)
l-għajnuna tiġi allokata abbażi ta' proċess kompetittiv ta' għażla.
11. L-għajnuna reġjonali għal infrastrutturi ta' riċerka tingħata biss jekk l-għajnuna tkun bil-kundizzjoni li jingħata aċċess trasparenti u nondiskriminatorju għall-infrastruttura megħjuna.
12. L-intensità tal-għajnuna fl-ekwivalenti tal-għotja gross ma taqbiżx l-intensità massima tal-għajnuna stabbilita fil-mappa tal-għajnuna reġjonali li tkun fis-seħħ fiż-żmien meta tingħata l-għajnuna fiż-żona kkonċernata. Meta l-intensità tal-għajnuna hija kkalkulata abbażi tal-paragrafu 4(c), l-intensità massima tal-għajnuna ma għandhiex taqbeż l-ammont l-aktar favorevoli li jirriżulta mill-applikazzjoni ta' din l-intensità abbażi ta' spejjeż ta' investiment jew spejjeż tal-pagi. Għal proġetti kbar ta' investiment l-ammont ta' għajnuna ma jaqbiżx l-ammont ta' għajnuna aġġustata kkalkulat skont il-mekkaniżmu definit fl-Artikolu 2, punt 20;
13. Kull investiment inizjali li nbeda mill-istess benefiċjarju (fil-livell ta' grupp) f'perjodu ta' tliet snin mid-data tal-bidu tax-xogħlijiet fuq investiment megħjun ieħor, fl-istess reġjun ta' Klassifikazzjoni ta' Unitajiet Territorjali għall-Istatistika ta' livell 3, jiġi meqjus bħala parti minn proġett uniku ta' investiment. Fejn tali proġett uniku ta' investiment huwa proġett kbir ta' investiment, l-ammont ta' għajnuna totali għall-proġett uniku ta' investiment ma jaqbiżx l-ammont ta' għajnuna aġġustata għal proġetti kbar ta' investiment.
14. Il-benefiċjarju tal-għajnuna jrid jipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja ta' mill-inqas 25 % tal-ispejjeż eliġibbli, jew permezz tar-riżorsi tiegħu stess jew permezz ta' finanzjament estern, f'forma li tkun ħielsa minn kull appoġġ pubbliku. Fir-reġjuni l-aktar imbiegħda investiment magħmul minn SME jista' jirċievi għajnuna b'intensità ta' għajnuna massima ogħla minn 75 %, f'tali sitwazzjonijiet, il-bqija għandha tingħata permezz ta' kontribuzzjoni finanzjarja mingħand il-benefiċjarju tal-għajnuna.
15. Għal investiment inizjali marbut ma' proġetti ta' kooperazzjoni territorjali Ewropea koperti mir-Regolament (UE) Nru 1299/2013, l-intensità tal-għajnuna fiż-żona li fiha l-investiment inizjali jinsab japplika għall-benefiċjarji kollha li jipparteċipaw fil-proġett. Jekk l-investiment inizjali jkun jinsab f'żewġ żoni assistiti jew aktar, l-intensità massima għall-għajnuna tkun dik applikabbli fiż-żona megħjuna fejn jiġġarrab l-akbar ammont ta' spejjeż eliġibbli. F'żoni assistiti eliġibbli għall-għajnuna skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, din id-dispożizzjoni tapplika biss għal intrapriżi kbar jekk l-investiment inizjali jikkonċerna attività ekonomika ġdida.
Artikolu 15
Għajnuna operatorja reġjonali
1. Skemi operattivi ta' għajnuna reġjonali fir-reġjuni l-aktar imbiegħda u f'żoni skarsament popolati kif maħtura mill-Istati Membri fil-mappa tagħhom ta' għajnuna reġjonali kif approvata mill-Kummissjoni b'konformità ma' paragrafu 161 tal-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali mill-Istat għall-2014 - 2020 (54)ikunu kompatibbli mas-suq intern fit-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u jiġu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I ikunu ġew issodisfati.
2. L-iskemi operatorji ta' għajnuna reġjonali jikkumpensaw għal:
(a)
l-ispejjeż addizzjonali tat-trasport ta' oġġetti li ġew prodotti fl-oqsma eliġibbli għal għajnuna operatorja, kif ukoll spejjeż addizzjonali tat-trasport ta' oġġetti li jkunu pproċessati aktar f'dawn iż-żoni, taħt il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-benefiċjarji jkollhom l-attività ta' produzzjoni tagħhom f'dawn iż-żoni;
(ii)
l-għajnuna hija oġġettivament kwantifikabbli bil-quddiem fuq abbażi ta' ammont fiss jew proporzjon għal kull tunnellata/kilometru jew xi unità oħra rilevanti;
(iii)
l-ispejjeż addizzjonali tat-trasport huma kkalkulati abbażi tal-vjaġġ tal-oġġetti ġewwa l-fruntieri nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat permezz ta' mezz ta' trasport bl-inqas spejjeż għall-benefiċjarju. Għal reġjuni l-aktar imbiegħda biss, spejjeż addizzjonali tat-trasport ta' oġġetti li jkunu pproċessati aktar f'dawn iż-żoni, jistgħu jinkludu l-ispejjeż tat-trasport ta' oġġetti minn kull post tal-produzzjoni tagħhom lejn dawn iż-żoni.
(b)
l-ispejjeż operatorji addizzjonali minbarra l-ispejjeż tat-trasport li jiġġarrbu fl-iktar reġjuni mbiegħda, bħala effett dirett ta' żvantaġġ jew żvantaġġi permanenti fost dawk imsemmija fl-Artikolu 349 tat-Trattat, skont il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-benefiċjarji jkollhom l-attività ekonomika tagħhom f'reġjun l-aktar imbiegħed;
(ii)
l-ammont annwali ta' għajnuna għal kull benefiċjarju taħt l-iskemi kollha ta' għajnuna operatorja ma jaqbiżx:
-
il-15 % tal-valur gross miżjud annwali magħmul mill-benefiċjarju fir-reġjun l-aktar imbiegħed ikkonċernat; jew
-
il-25 % tal-kost lavorattiv annwali magħmul mill-benefiċjarju fir-reġjun l-aktar imbiegħed ikkonċernat; jew
-
l-10 % tal-introjtu nett annwali tal-benefiċjarju magħmul mill-benefiċjarju fir-reġjun l-aktar imbiegħed ikkonċernat.
3. L-intensità tal-għajnuna ma tkunx aktar minn 100 % tal-ispejjeż eliġibbli addizzjonali msemmijin f'dan l-Artikolu.
Subtaqsima B -
Għajnuna għall-iżvilupp urban
Artikolu 16
Għajnuna għall-iżvilupp urban reġjonali:
1. L-għajnuna għall-iżvilupp urban għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. Proġetti ta' żvilupp urban jissodisfaw il-kriterji li ġejjin:
(a)
jiġu implimentati permezz tal-fondi għall-iżvilupp urban f'żoni megħjuna;
(b)
ikunu kkofinanzjati mill-Fondi Ewropej Strutturali u ta' Investiment;
(c)
jappoġġaw l-implimentazzjoni ta' “strateġija integrata ta' żvilupp urban sostenibbli”;
3. L-investiment totali fi proġett ta' żvilupp urban skont kull miżura ta' għajnuna għall-iżvilupp urban li ma jaqbiżx l-EUR 20 miljun.
4. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż ġenerali tal-proġett ta' żvilupp urban sal-punt li jikkonformaw mal-Artikoli 65 u 37 tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (55).
5. Għajnuna għall-iżvilupp urban mogħtija minn fond ta' żvilupp urban lil proġetti eliġibbli ta' żvilupp urban tista' tieħu l-forma ta' ekwità, kważi ekwità, self, garanziji, jew taħlita tagħhom.
6. Il-miżura ta' għajnuna għall-iżvilupp urban tgħin biex jingrana aktar investiment minn investituri privati fil-livell ta' fondi għall-iżvilupp urban jew proġetti ta' żvilupp urban, biex jinkiseb ammont aggregat li jilħaq il-minimu ta' 30 % tal-finanzjament totali pprovdut għal proġett ta' żvilupp urban.
7. Investituri privati u pubbliċi jistgħu jipprovdu flus jew kontribut mhux finanzjarju, jew taħlita ta' dawn, għall-implimentazzjoni ta' proġett ta' żvilupp urban. Kontribut mhux finanzjarju jkun ikkunsidrat bil-valur tas-suq tiegħu, kif iċċertifikat minn espert ikkwalifikat indipendenti jew korp uffiċjali adegwatament awtorizzat.
8. Il-miżuri ta' finanzjament ta' riskju jissodisfaw il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-maniġers ta' fondi għall-iżvilupp urban jiġu magħżula permezz ta' sejħa miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja skont il-liġijiet applikabbli tal-Unjoni u dawk nazzjonali. B'mod partikolari, ma jkunx hemm diskriminazzjoni bejn maniġers ta' fondi għall-iżvilupp urban abbażi tal-post ta' stabbiliment jew tal-inkorporazzjoni tagħhom f'xi Stat Membru. Il-maniġers ta' fondi għall-iżvilupp urban jistgħu jiġu mitluba biex jissodisfaw kriterji predefiniti oġġettivament iġġustifikati min-natura tal-investimenti;
(b)
l-investituri privati jiġu magħżula permezz ta' sejħa miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja u skont il-liġijiet applikabbli tal-Unjoni u dawk nazzjonali, mmirata lejn it-twaqqif ta' arranġamenti xierqa ta' qsim tar-riskji u l-beneffiċċji fejn, il-qsim asimmetriku tal-profitt jingħata preferenza fuq il-protezzjoni minn ċaqliq 'l isfel, għall-investimenti aktar milli għall-garanziji. Jekk l-investituri privati ma jintgħażlux b'tali sejħa, ir-rata ta' redditu ġust għall-investituri privati tiġi stabbilita minn espert indipendenti magħżul permezz ta' sejħa miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja;
(c)
fil-każ ta' qsim asimettriku tat-telf bejn investituri pubbliċi u dawk privati, l-ewwel telf li jsir minn investitur pubbliku jiġi limitat għal 25 % tal-investiment totali;
(d)
fil-każ ta' garanziji lil investituri privati fi proġetti għall-iżvilupp urban, ir-rata ta' garanzija tkun limitata għal 80 % u t-telf totali li jagħmel Stat Membru jiġi limitat għal 25 % tal-portafoll iggarantit sottostanti;
(e)
l-investituri jitħallew jiġu rrappreżentati f'korpi ta' governanza tal-fond għall-żvilupp urban, bħall-bord ta' sorveljanza jew il-kumitat konsultattiv;
(f)
il-fond għall-iżvilupp urban jiġi stabbilit skont il-liġijiet applikabbli. L-Istat Membru jipprovdi għal proċess ta' diliġenza dovuta biex jiżgura strateġija ta' investiment kummerċjalment soda għall-finijiet ta' implimentazzjoni tal-miżura ta' għajnuna għall-iżvilupp urban.
9. Il-fondi ta' iżvilupp urban jiġu ġestiti abbażi kummerċjali u jiżguraw deċiżjonijiet finanzjarji xprunati mill-qligħ. Dan huwa l-każ meta l-maniġers għall-iżvilupp urban jissodisfaw dawn il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-maniġers ta' fondi għall-iżvilupp urban ikunu obbligati bil-liġi jew b'kuntratt biex jaġixxu bid-diliġenza ta' maniġer professjonali ta' rieda tajba u mingħajr kunflitti ta' interess; l-aħjar prattiki u s-sorveljanza regolatorja japplikaw;
(b)
ir-remunerazzjoni tal-maniġers ta' fondi għall-iżvilupp urban tikkonforma ma' prattiki tas-suq. Dan ir-rekwiżit jitqies li ntlaħaq meta jintgħażel maniġer permezz ta' sejħa kompetittiva miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja, ibbażata fuq kriterji oġġettivi marbuta mal-esperjenza, il-kompetenza u l-kapaċità operatorja u finanzjarja;
(c)
il-maniġers ta' fondi għall-iżvilupp urban jirċievu remunerazzjoni marbuta mal-prestazzjoni, jew jaqsmu parti mir-riskju tal-investiment billi jikkoinvestu riżorsi tagħhom stess biex jiġi żgurat li l-interessi tagħhom huma permanentement allinjati mal-interessi tal-investituri pubbliċi;
(d)
il-maniġers ta' fondi għall-iżvilupp urban jistabbilixxu strateġija ta' investiment, kriterji u l-għażla taż-żmien li pproponew għall-investiment fi proġetti għall-iżvilupp urban, u jistabbilixxu l-vijabilità finanzjarja ex-ante u l-impatt mistenni tagħhom fuq l-iżvilupp urban;
(e)
strateġija ta' ħruġ ċara u realistika teżisti għal kull investiment ta' ekwità u kważi ekwità;
10. Meta fond għall-iżvilupp urban jipprovdi self jew garanziji lil proġetti ta' żvilupp urban, il-kundizzjonijiet li ġejjin għandhom jiġu ssodisfati:
(a)
f'każ ta' self, l-ammont nominali tas-self jitqies fil-kalkolu tal-ammont massimu tal-investiment għall-finijiet ta' paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu;
(b)
f'każ ta' garanziji, l-ammont nominali tas-self sottostanti jitqies fil-kalkolu tal-ammont massimu tal-investiment għall-finijiet ta' paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu;
11. L-Istat Membru jista' jafda l-implimentazzjoni tal-miżura ta' għajnuna għall-iżvilupp urban lil entità ta' fiduċja.
TAQSIMA 2 -
Għajnuna għall-SMEs
Artikolu 17
Għajnuna għall-investiment għall-SMEs
1. L-għajnuna għall-investiment għall-SMEs li joperaw fit-territorju jew barra t-territorju tal-Unjoni tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-ispejjeż eliġibbli jkunu wieħed jew l-ispejjeż kollha li ġejjin:
(a)
l-ispejjeż tal-investiment f'assi tanġibbli u intanġibbli;
(b)
l-ispejjeż stmati tal-pagi ta' xogħlijiet maħluqa direttament mill-proġett ta' investiment, ikkalkulati fuq perjodu ta' sentejn.
3. Biex jitqies bħala spiża eliġibbli għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, investiment jikkonsisti f'dawn li ġejjin:
(a)
investiment f'assi tanġibbli u/jew intanġibbli relatati mat-twaqqif ta' stabbiliment ġdid, l-estensjoni ta' stabbiliment eżistenti, id-diversifikazzjoni tal-produzzjoni ta' stabbiliment fi prodotti addizzjonali ġodda jew bidla fundamentali fil-proċess globali tal-produzzjoni ta' stabbiliment eżistenti; jew
(b)
l-akkwiżizzjoni tal-assi li jappartjenu lil stabbiliment, meta l-kundizzjonijiet li ġejjin ikunu ssodisfati:
-
l-istabbiliment ikun għalaq jew kien jagħlaq kieku ma ġiex mixtri;
-
l-assi huma mixtrija minn partijiet terzi li mhumiex relatati max-xerrej;
-
It-tranżazzjoni trid isseħħ skont il-kundizzjonijiet tas-suq.
Meta membru tal-familja tas-sid oriġinali, jew impjegat, jieħu f'idejh intrapriża żgħira, il-kundizzjoni li l-assi jinxtraw minn partijiet terzi mhux relatati max-xerrej tiġi rinunzjata. L-akkwist uniku tal-ishma ta' intrapriża ma jikkostitwixxi investiment.
4. L-assi intanġibbli jridu jissodisfaw il-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
jintużaw esklussivament fl-istabbiliment li qed jirċievi l-għajnuna;
(b)
dawn iridu jiġu meqjusa bħala assi li jistgħu jiġu amortizzati;
(c)
dawn iridu jinxtraw skont il-kundizzjonijiet tas-suq minn partijiet terzi mhux relatati max-xerrej;
(d)
dawn iridu jiġu inklużi fl-assi tal-impriża għal mill-inqas tliet snin;
5. Xogħlijiet maħluqa direttament minn proġett ta' investiment jissodisfaw il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ix-xogħol jinħoloq fi żmien tliet snin minn meta jitlesta l-investiment;
(b)
il-proġett ta' investiment jwassal għal żieda netta fin-numru ta' impjegati fl-istabbiliment ikkonċernat, imqabbel mal-medja matul it-12-il xahar ta' qabel;
(c)
jinżamm għal perjodu minimu ta' tliet snin mid-data li fiha mtliet il-kariga għall-ewwel darba.
6. L-intensità tal-għajnuna ma għandhiex taqbeż:
(a)
l-20 % tal-ispejjeż eliġibbli fil-każ tal-intrapriżi ż-żgħar;
(b)
l-10 % tal-ispejjeż eliġibbli fil-każ ta' intrapriżi ta' daqs medju.
Artikolu 18
Għajnuna għal konsulenza favur l-SMEs
1. L-għajnuna għal konsulenza favur l-SMEs tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli.
3. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż ta' servizzi ta' konsulenza pprovduti minn konsulenti esterni.
4. Is-servizzi kkonċernati ma jkunux attività kontinwa jew perjodika u lanqas ma jkunu relatati mal-ispejjeż amministrattivi ordinarji tal-intrapriża, bħal servizzi ta' rutina ta' konsulenza dwar it-taxxa, servizzi legali regolari jew riklamar.
Artikolu 19
Għajnuna lill-SMEs għall-parteċipazzjoni fil-fieri
1. L-għajnuna għall-SMEs għall-parteċipazzjoni fil-fieri tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż involuti biex tinkera, titwaqqaf u titħaddem l-istand għall-ewwel parteċipazzjoni ta' intrapriża ġo fiera jew eżibizzjoni partikolari.
3. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Artikolu 20
Għajnuna għall-ispejjeż ta' kooperazzjoni mġarrba mill-parteċipazzjoni ta' SMEs fi proġetti ta' Kooperazzjoni Territorjali Ewropea
1. L-għajnuna għall-ispejjeż ta' kooperazzjoni mġarrba mill-parteċipazzjoni ta' SMEs fil-proġetti ta' Kooperazzjoni Territorjali Ewropea koperti mir-Regolament Nru 1299/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-ispejjeż eliġibbli huma dawn li ġejjin:
(a)
spejjeż għall-kooperazzjoni organizzattiva inkluża l-ispiża tal-persunal u l-fiċċji sakemm ikunu marbutin mal-proġett ta' kooperazzjoni;
(b)
spejjeż ta' servizzi ta' konsulenza u appoġġ marbuta mal-kooperazzjoni u mwassla minn konsulenti barranin u fornituri tas-servizzi;
(c)
spejjeż tal-ivvjaġġar, spejjeż ta' tagħmir u spejjeż għall-investiment direttament relatati mal-proġett u d-deprezzament tal-għodda u t-tagħmir użat esklussivament għall-proġett.
3. Is-servizzi msemmija fil-paragrafu 2(b) ma jkunux attività kontinwa jew perjodika u lanqas ma jkunu relatati mal-ispejjeż amministrattivi ordinarji tal-intrapriża, bħal servizzi dwar konsulenza fiskali, servizzi legali regolari jew reklamar ta' rutina.
4. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli.
TAQSIMA 3 -
Għajnuna biex l-SMEs jkollhom aċċess għall-finanzjament
Artikolu 21
L-għajnuna għall-finanzjament ta' riskju
1. L-iskemi ta' għajnuna għall-finanzjament tar-riskju favur l-SMEs tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jintlaħqu l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. Fil-livell ta' intermedjarji finanzjarji, għajnuna għall-finanzjament tar-riskju lil investituri privati indipendenti tista' tieħu l-forma ta':
(a)
ekwità jew kważi ekwità jew allokazzjoni finanzjarja biex jiġu pprovduti investimenti ta' finanzjament ta' riskju direttament jew indirettament lill-intrapriżi eliġibbli;
(b)
self sabiex jiġu pprovduti investimenti ta' finanzjament ta' riskju direttament jew indirettament lill-intrapriżi eliġibbli;
(c)
garanziji biex ikopru l-investimenti ta' finanzjament ta' riskju direttament jew indirettament għall-intrapriżi eliġibbli;
3. Fil-livell ta' investituri privati indipendenti, l-għajnuna għall-finanzjament ta' riskju tista' tieħu l-forom imsemmija fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, jew tkun fil-forma ta' inċentivi fiskali għal investituri privati li huma persuni fiżiċi li jipprovdu finanzjament ta' riskju direttament jew indirettament lill-intrapriżi eliġibbli.
4. Fil-livell ta' intrapriżi eliġibbi, l-għajnuna għall-finanzjament tar-riskju tista' tieħu l-forma ta' ekwità, kważi ekwità, self, garanziji, jew taħlita tagħhom.
5. Intrapriżi eliġibbli jkunu intrapriżi li fiż-żmien tal-investiment ta' finanzjament ta' riskju inizjali huma SMEs mhux elenkati u għall-inqas jissodisfaw waħda mill-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
ma jkunu qed joperaw fl-ebda suq;
(b)
ilhom joperaw f'xi suq għal inqas minn 7 snin wara l-ewwel bejgħ kummerċjali tagħhom;
(c)
huma jeħtieġu investiment ta' finanzjament ta' riskju inizjali li, abbażi ta' pjan tan-negozju mħejji minħabba prodott ġdid jew id-dħul f'suq ġeografiku ġdid, huwa ogħla minn 50 % tal-fatturat annwali medju tagħhom tal-5 snin preċedenti.
6. L-għajnuna għall-finanzjament ta' riskju tista' tkopri wkoll investimenti ta' segwitu li saru f'intrapriżi eliġibbli, inkluż wara l-perjodu ta' 7 snin imsemmi fil-paragrafu 5(b), jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet kumulattivi li ġejjin:
(a)
l-ammont totali ta' finanzjament ta' riskju msemmi fil-paragrafu 9 ma jinqabiżx;
(b)
il-possibbiltà ta' investimenti ta' segwitu kienet prevista fil-pjan ta' negozju oriġinali;
(c)
l-intrapriża li tirċievi l-investimenti ta' segwitu ma kellhiex x'taqsam, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(3) tal-Anness I ma' intrapriża oħra għajr l-intermedjarju finanzjarju jew l-investitur privat indipendenti, li jipprovdi l-finanzjament ta' riskju taħt il-miżura, dejjem jekk l-entità l-ġdida ma tissodisfax il-kundizzjonijiet tad-definizzjoni tal-SMEs.
7. Għall-investimenti ta' ekwità u kważi ekwità f'intrapriżi eliġibbli, miżura ta' finanzjament tar-riskju tista' tipprovdi appoġġ għall-kapital ta' sostituzzjoni biss jekk dan tal-aħħar ikun marbut ma' kapital ġdid li jirrappreżenta mill-inqas 50 % ta' kull serje ta' investimenti fl-intrapriżi eliġibbli.
8. Għall-investimenti ta' ekwità u kważi ekwità li jaqgħu taħt paragrafu 2 (a), mhux iktar minn 30 % tal-kontribuzzjonijiet tal-kapital aggregat tal-intermedjarju finanzjarju u l-kapital impenjat mhux mitlub jistgħu jintużaw għal finijiet ta' ġestjoni ta' likwidità.
9. L-ammont totali ta' finanzjament ta' riskju msemmi fil-paragrafu 4 ma jaqbiżx il-EUR 15-il miljun għal kull intrapriża eliġibbli taħt xi miżura ta' finanzjament ta' riskju.
10. Għall-miżuri ta' finanzjament ta' riskju li jipprovdu investimenti ta' ekwità, kważi ekwità jew self lill-intrapriżi eliġibbli, il-miżura ta' finanzjament ta' riskju tgħin biex jingrana aktar finanzjament minn investituri privati indipendenti fuq il-livell ta' intermedjarji finanzjarji jew ta' intrapriżi eliġibbli, biex tintlaħaq rata ta' parteċipazzjoni privata aggregata li tilħaq il-limiti minimi li ġejjin:
(a)
10 % tal-finanzjament ta' riskju mogħti lill-intrapriżi eliġibbli qabel jagħmlu l-ewwel bejgħ kummerċjali tagħhom f'xi suq;
(b)
40 % tal-finanzjament ta' riskju mogħti lill-intrapriżi eliġibbli msemmija fil-paragrafu 5 (b) ta' dan l-Artikolu;
(c)
60 % tal-finanzjament ta' riskju għal investiment mogħti lill-intrapriżi eliġibbli msemmija fil-paragrafu 5(c) u għal investimenti ta' segwitu f'intrapriżi eliġibbli wara l-perjodu ta' 7 snin imsemmi fil-paragrafu 5(b).
11. Meta miżura ta' finanzjament ta' riskju hija implimentata permezz ta' intermedjarju finanzjarju li jimmira lejn intrapriżi eliġibbli fi stadji ta' żvilupp differenti kif imsemmi fil-paragrafu 10 u ma jipprovdix għal parteċipazzjoni ta' kapital privat fil-livell tal-intrapriżi eliġibbli, l-intermedjarju finanzjarju jikseb rata ta' parteċipazzjoni privata aggregata li tirrappreżenta għall-inqas il-medja peżata bbażata fuq il-volum tal-investimenti individwali fil-portafoll sottostanti u li tirriżulta mill-applikazzjoni tar-rati minimi ta' parteċipazzjoni għal tali investimenti kif imsemmija fil-paragrafu 10.
12. Miżura ta' finanzjament ta' riskju ma tiddiskriminax bejn intermedjarji finanzjarji abbażi tal-post ta' stabbiliment jew tal-inkorporazzjoni tagħhom f'xi Stat Membru. L-intermedjarji finanzjarji jistgħu jiġu mitluba biex jissodisfaw kriterji predefiniti oġġettivament iġġustifikati min-natura tal-investimenti.
13. Miżura ta' finanzjament ta' riskju tissodisfa l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
din tiġi implimentata permezz ta' intermedjarju finanzjarju jew aktar, ħlief għall-inċentivi fiskali għall-investituri privati fir-rigward tal-investimenti diretti tagħhom f'intrapriżi eliġibbli;
(b)
intermedjarji finanzjarji, kif ukoll investituri jew maniġers ta' fondi jiġu magħżula permezz ta' sejħa miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja li ssir skont il-liġijiet tal-Unjoni u dawk nazzjonali applikabbli u mmirata biex tistabbilixxi arranġamenti adegwati tal-qsim tar-riskji u l-gwadanji, fejn għall-investimenti li mhumiex garanziji l-qsim tal-profitti assimmetriċi jingħata preferenza fuq il-protezzjoni miċ-ċaqliq 'l isfel;
(c)
fil-każ ta' qsim asimettriku tat-telf bejn investituri pubbliċi u dawk privati, l-ewwel telf li jsir minn investitur pubbliku jiġi limitat għal 25 % tal-investiment totali;
(d)
fil-każ ta' garanziji li jaqgħu taħt il-punt 2(c) ir-rata ta' garanzija għandha tkun limitata għal 80 % u t-telf totali li jassumi l-Istat Membru jiġi limitat għal massimu ta' 25 % tal-portafoll iggarantit sottostanti. Garanziji li jkopru telf mistenni tal-portafoll iggarantit sottostanti biss jistgħu jiġu pprovduti b'xejn. Jekk garanzija tkun tkopri t-telf mhux mistenni, l-intermedjarju finanzjarju jħallas għal dik il-parti tal-garanzija li tkopri t-telf mhux mistenni, primjum ta' garanzija konformi mas-suq.
14. Miżuri ta' finanzjament ta' riskju jiżguraw deċiżjonijiet ta' finanzjament immexxija mill-profitti. Dan jitqies li huwa l-każ meta jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
intermedjarji finanzjarji jiġu stabbiliti skont il-liġijiet applikabbli.
(b)
l-Istat Membru, jew l-entità fdata bl-implimentazzjoni tal-miżura, tipprovdi għal proċess ta' diliġenza dovuta biex tiżgura strateġija ta' investiment kummerċjalment soda għall-finijiet ta' implimentazzjoni tal-miżura ta' finanzjament ta' riskju, inkluża politika ta' diversifikazzjoni tar-riskju xierqa mmirata lejn il-kisba ta' vijabilità ekonomika u skala effiċjenti f'termini ta' daqs u kamp ta' applikazzjoni territorjali tal-portafoll ta' investimenti rilevanti;
(c)
l-għoti ta' finanzjament ta' riskju lill-intrapriżi eliġibbli jkun ibbażat fuq pjan ta' direzzjoni tan-negozju vijabbli, li fih dettalji tal-prodott, bejgħ u żvilupp ta' profitabbiltà, u li jistabbilixxi l-vijabilità finanzjarja ex-ante;
(d)
strateġija ta' ħruġ ċara u realistika teżisti għal kull investiment ta' ekwità u kważi ekwità.
15. L-intermedjarji finanzjarji jiġu ġestiti fuq bażi kummerċjali. Dan ir-rekwiżit jitqies li ġie ssodisfat meta l-intermedjarju finanzjarju u, skont it-tip ta' miżura ta' finanzjament ta' riskju, il-maniġer tal-fond, jissodisfaw il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
huma obbligati bil-liġi jew b'kuntratt biex jaġixxu bid-diliġenza ta' maniġer professjonali ta' rieda tajba u mingħajr kunflitti ta' interess; l-aħjar prattiki u s-sorveljanza regolatorja japplikaw;
(b)
ir-rimunerazzjoni tagħhom tkun konformi mal-prattiki tas-suq; Dan ir-rekwiżit jitqies li ntlaħaq meta jintgħażel maniġer jew intermedjarju finanzjarju permezz ta' sejħa kompetittiva miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja, ibbażata fuq kriterji oġġettivi marbuta mal-esperjenza, il-kompetenza u l-kapaċità operatorja u finanzjarja;
(c)
huma jirċievu remunerazzjoni marbuta mal-prestazzjoni, jew jaqsmu parti mir-riskji tal-investiment billi jikkoinvestu r-riżorsi tagħhom biex jiġi żgurat li l-interessi tagħhom huma permanentement allinjati mal-interessi tal-investitur pubbliku;
(d)
huma jistabbilixxu l-istrateġija ta' investiment, il-kriterji u l-għażla taż-żmien għall-investiment;
(e)
l-investituri jitħallew jiġu rrappreżentati f'korpi ta' governanza tal-fond għall-investiment, bħall-bord ta' sorveljanza jew il-kumitat konsultattiv.
16. Miżura ta' finanzjament ta' riskju li tipprovdi garanziji jew self lill-intrapriżi eliġibbli, tissodisfa l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
bħala riżultat tal-miżura, l-intermedjarju finanzjarju jagħmel investimenti li kieku ma kinux jitwettqu, jew kienu jitwettqu b'mod ristrett jew differenti mingħajr l-għajnuna. L-intermedjarju finanzjarju jkun kapaċi juri li huwa jopera mekkaniżmu li jiżgura li l-vantaġġi kollha jiġu mgħoddija kemm jista' jkun lill-benefiċjarji finali fil-forma ta' volumi ogħla ta' finanzjament, portafolli aktar riskjużi, inqas rekwiżiti kollaterali, primjums ta' garanzija aktar baxxi jew rati ta' interess aktar baxxi;
(b)
f'każ ta' self, l-ammont nominali tas-self jitqies fil-kalkolu tal-ammont massimu tal-investiment għall-finijiet ta' paragrafu 9;
(c)
f'każ ta' garanziji, l-ammont nominali tas-self sottostanti jitqies fil-kalkolu tal-ammont massimu tal-investiment għall-finijiet ta' paragrafu 9. Il-garanzija ma għandhiex taqbeż it-80 % tas-self sottostanti.
17. Stat Membru jista' jafda l-implimentazzjoni ta' miżura ta' finanzjament ta' riskju lil entità ta' fiduċja.
18. L-għajnuna għall-finanzjament ta' riskju lill-SMEs li ma tissodisfax il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 5 tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u għandha tkun eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk
(a)
f'livell ta' SMEs, l-għajnuna tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1407/2013; kif ukoll
(b)
il-kundizzjonijiet kollha stabbiliti f'dan l-Artikolu, bl-eċċezzjoni ta' dawk stabbiliti f'paragrafi 5, 6, 9, 10, u 11, jiġu ssodisfati; kif ukoll
(c)
għall-miżuri ta' finanzjament ta' riskju li jipprovdu investimenti ta' ekwità, kważi ekwità jew self lill-intrapriżi eliġibbli, il-miżura tgħin biex jingrana aktar finanzjament minn investituri privati indipendenti fuq il-livell ta' intermedjarji finanzjarji jew ta' SMEs, biex tintlaħaq rata ta' parteċipazzjoni privata aggregata li tilħaq mill-inqas is-60 % tal-finanzjament ta' riskju pprovdut lill-SMEs.
Artikolu 22
Għajnuna tal-bidu ta' negozju
1. L-iskemi ta' għajnuna tal-bidu ta' negozju jkunu kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u jiġu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu milħuqa.
2. Intrapriżi eliġibbli jkunu intrapriżi mhux elenkati sa massimu ta' ħames snin wara r-reġistrazzjoni tagħhom, li għadhom ma qassmux profitti u li ma ġewx iffurmati permezz ta' fużjoni: Għal intrapriżi eliġibbli li mhumiex soġġetti għal reġistrazzjoni, il-perjodu ta' eliġibbiltà ta' ħames snin jista' jiġi kkunsidrat li jibda mill-mument meta l-intrapriża jew tibda l-attività ekonomika tagħha jew hija soġġetta għat-taxxa minħabba l-attività ekonomika tagħha.
3. L-għajnuna tal-bidu ta' negozju tieħu l-forma ta':
(a)
self b'rati ta' imgħax li mhumiex konformi mal-kundizzjonijiet tas-suq, b'tul ta' 10 snin u sa ammont nominali massimu ta' EUR 1 miljun, jew EUR 1,5 miljun għal intrapriżi stabbiliti f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, jew EUR 2 miljun għal intrapriżi stabbiliti f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat. Għal self b'tul ta' bejn 5 u 10 snin l-ammonti massimi jistgħu jiġu aġġustati billi jiġu mmultiplikati l-ammonti ta' hawn fuq bil-proporzjon ta' bejn l-10 snin u t-tul effettiv tas-self. Għal self b'tul ta' inqas minn 5 snin, l-ammont massimu jkun l-istess bħal ma huwa għal self b'tul ta' 5 snin;
(b)
garanziji bi primjums li mhumiex konformi mal-kundizzjonijiet tas-suq, b'tul ta' 10 snin u sa ammont massimu garantit ta' EUR 1,5 miljun, jew EUR 2,25 miljun għal intrapriżi stabbiliti f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, jew EUR 3 miljun għal intrapriżi stabbiliti f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat. Għal garanziji b'tul ta' bejn 5 u 10 snin l-ammont massimu ta' ammonti garantiti jista' jiġi aġġustat billi jiġu mmultiplikati l-ammonti ta' hawn fuq bil-proporzjon ta' bejn l-10 snin u t-tul effettiv tas-garanzija. Għal garanziji b'tul ta' inqas minn 5 snin, l-ammont massimu ggarantit ikun l-istess bħal ma huwa għal garanziji b'tul ta' 5 snin. Il-garanzija ma għandhiex tkun aktar minn 80 % tas-self sottostanti.
(c)
l-għotjiet, inkluż it-tnaqqis fl-investiment ta' ekwità jew kważi ekwità, fir-rata ta' interessi u fil-primjum ta' garanzija sa mhux aktar minn EUR 0,4 miljun ta' ekwivalenti tal-għotja gross jew EUR 0,6 miljun għal intrapriżi stabbiliti f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, jew EUR 0,8 miljun għal intrapriżi stabbiliti f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat.
4. Benefiċjarju jista' jirċievi appoġġ permezz ta' taħlita tal-istrumenti ta' għajnuna msemmija fil-paragrafu 3, ta' dan l-Artikolu, dejjem jekk il-proporzjon tal-ammont mogħti permezz ta' strument wieħed ta' għajnuna, ikkalkulat abbażi tal-ammont massimu ta' għajnuna permissibli għal dan l-istrument, jiġi kkunsidrat biex jiġi ddeterminat il-proporzjon residwu tal-ammont massimu ta' għajnuna permissibbbli għall-istrumenti l-oħra li jiffurmaw parti minn strument daqshekk imħallat.
5. Għal intrapriżi żgħar u innovattivi, l-ammonti massimi msemmija fil-paragrafu 3 jistgħu jiġu rduppjati.
Artikolu 23
Għajnuna lill-pjattaformi tal-kummerċ alternattivi speċjalizzati fl-SMEs
1. L-għajnuna favur il-pjattaformi tal-kummerċ alternattivi speċjalizzati fl-SMEs tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk ikunu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. Meta l-operatur tal-pjattaforma jkun intrapriża żgħira, il-miżura ta' għajnuna tista' tieħu l-forma ta' għajnuna tal-bidu ta' negozju għall-operatur tal-pjattaforma, f'liema każ japplikaw il-kundizzjonijet stabbiliti fl-Artikolu 22.
Il-miżura ta' għajnuna tista' tieħu l-forma ta' inċentivi fiskali għal investituri privati indipendenti li huma persuni fiżiċi fir-rigward tal-investimenti għall-finanzjament ta' riskju tagħhom magħmula permezz ta' pjattaforma tal-kummerċ alternattiva f'intrapriżi eliġibbli skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 21.
Artikolu 24
Għajnuna għall-ispejjeż tat-tfittix
1. L-għajnuna li tkopri parti mill-ispejjeż għat-tfittix tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż għall-iskrinjar inizjali u jkun hemm id-diliġenza formali dovuta mill-maniġers ta' intermedjarji finanzjarji jew ta' investituri biex jidentifikaw l-intrapriżi eliġibbli skont l-Artikoli 21 u 22.
3. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli.
TAQSIMA 4 -
Għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp u l-innovazzjoni
Artikolu 25
Għajnuna għal proġetti ta' riċerka u ta' żvilupp
1. L-għajnuna għal proġetti ta' riċerka u ta' żvilupp tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira l-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. Il-parti megħjuna tal-proġetti ta' riċerka u ta' żvilupp taqa' kollha taħt waħda jew aktar mill-kategoriji li ġejjin:
(a)
riċerka fundamentali;
(b)
riċerka industrijali;
(c)
l-iżvilupp sperimentali;
(d)
l-istudji ta' vijabilità.
3. L-ispejjeż eliġibbli ta' proġetti ta' riċerka u ta' żvilupp jiġu allokati lil kategorija ta' riċerka u ta' żvilupp speċifika u jkunu dawn li ġejjin:
(a)
l-ispejjeż għall-persunal: riċerkaturi, tekniċi u persunal ieħor ta' appoġġ sal-punt impjegati għall-proġett;
(b)
spejjeż tal-istrumenti u t-tagħmir sal-punt u għall-perjodu użati fil-proġett. Jekk dawn l-istrumenti u t-tagħmir ma jintużawx tul ħajjithom kollha fil-proġett, jitqiesu eliġibbli biss l-ispejjeż ta' deprezzament li jikkorrispondu għall-ħajja tal-proġett, kif kalkolati abbażi ta' prassi tajba tal-kontabbiltà.
(c)
Spejjeż għal bini u art, sal-punt u għat-tul taż-żmien użati mill-proġett. Fir-rigward tal-bini, jitqiesu eliġibbli biss l-ispejjeż ta' deprezzament li jikkorrispondu għall-ħajja tal-proġett, kif kalkulati abbażi ta' prassi tajba tal-kontabbiltà. Għall-artijiet, huma eliġibbli l-ispejjeż tat-trasferiment kummerċjali jew l-ispejjeż tal-kapital realment imġarrba.
(d)
l-ispejjeż tar-riċerka kuntrattwali, l-għarfien tekniku u l-privattivi mixtrija jew liċenzjati minn sorsi barranin b'kundizzjonijiet distakkati, kif ukoll l-ispejjeż tal-konsulenzi u s-servizzi ekwivalenti użati esklussivament għall-proġett;
(e)
l-ispejjeż ġenerali addizzjonali u l-ispejjeż operattivi oħrajn, li jinkludu l-ispejjeż ta' materjali, fornimenti u prodotti simili, magħmula direttament bħala riżultat tal-proġett;
4. L-ispejjeż eliġibbli għall-istudji ta' vijabilità jkunu l-ispejjeż tal-istudju.
5. L-intensità tal-għajnuna għal kull benefiċjarju ma taqbiżx:
(a)
il-100 % tal-ispejjeż eliġibbli għal riċerka fundamentali;
(b)
il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli għal riċerka industrijali;
(c)
il-25 % tal-ispejjeż eliġibbli għal żvilupp sperimentali;
(d)
il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli għal studji ta' vijabilità.
6. L-intensitajiet tal-għajnuna għar-riċerka industrijali u l-iżvilupp sperimentali jistgħu jiżdiedu sa intensità ta' għajnuna massima ta' 80 % tal-ispejjeż eliġibbli kif ġej:
(a)
b'10 punti perċentwali għal intrapriżi ta' daqs medju u b'20 punt perċentwali għal intrapriżi żgħar;
(b)
bi 15-il punt perċentwali jekk tiġi ssodisfata waħda mill-kundizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-proġett jinvolvi kollaborazzjoni effettiva:
-
bejn intrapriżi li fosthom għall-inqas wieħed minnhom huwa SME, jew huwa mwettaq għall-inqas f'żewġ Stati Membri, jew fi Stat Membru u f'Parti Kontraenti tal-Ftehim taż-ŻEE, u l-ebda intrapriża unika ma tbati iktar minn 70 % tal-ispejjeż eliġibbli, jew
-
bejn intrapriża u organizzazzjoni waħda jew iktar tar-riċerka u t-tixrid tal-għarfien, meta dawn tal-aħħar iġorru mill-inqas 1-10 % tal-ispejjeż eliġibbli u għandhom id-dritt li jippubblikaw ir-riżultati tar-riċerka tagħhom;
(ii)
ir-riżultati tal-proġett jixxerrdu sew permezz ta' konferenzi, pubblikazzjoni, repożitorji b'aċċess miftuħ, jew permezz ta' softwer b'xejn jew ta' sors miftuħ;
7. L-intensitajiet tal-għajnuna għal studji ta' vijabilità jistgħu jiġu miżjuda b'10 punti perċentwali għal intrapriżi ta' daqs medju u b'20 punt perċentwali għal intrapriżi żgħar;
Artikolu 26
L-għajnuna għall-investiment għall-infrastrutturi ta' riċerka
1. L-għajnuna għall-bini jew it-titjib ta' infrastrutturi ta' riċerka li jwettqu attivitajiet ekonomiċi tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. Meta infrastuttura tar-riċerka twettaq kemm attivitajiet ekonomiċi kif ukoll oħrajn li mhumiex, il-finanzjament, l-ispejjeż u d-dħul rispettivi tagħhom iridu jitqiesu b'mod separat abbażi ta' prinċipji ta' kontabbiltà tal-ispejjeż applikati b'mod konsistenti u ġustifikabbli b'mod oġġettiv.
3. Il-prezz mitlub għat-tħaddim jew l-użu tal-infrastruttura jkun jikkorrispondi għall-prezz tas-suq.
4. L-aċċess għall-infrastruttura jkun miftuħ għal diversi utenti u jingħata fuq bażi trasparenti u mhux diskriminatorja. L-intrapriżi li jkunu ffinanzjaw mill-inqas 10 % tal-ispejjeż tal-investiment tal-infrastruttura jistgħu jingħataw aċċess preferenzjali b'kundizzjonijiet aktar favorevoli. Biex jiġi evitat kumpens żejjed, tali aċċess ikun proporzjonali għall-kontribuzzjoni għall-ispejjeż tal-investiment tal-intrapriża u dawn il-kundizzjonijiet jkunu disponibbli pubblikament.
5. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż tal-investiment f'assi intanġibbli u tanġibbli.
6. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli.
7. Meta infrastruttura tar-riċerka tirċievi finanzjament pubbliku kemm għal attivitajiet ekonomiċi kif ukoll dawk mhux ekonomiċi, l-Istati Membri jimplimentaw mekkaniżmu ta' monitoraġġ u ta' rkupru biex jiġi żgurat li l-intensità ta' għajnuna applikabbli ma tinqabiżx bħala riżultat ta' żieda fil-proporzjon tal-attivitajiet ekonomiċi meta mqabbla mas-sitwazzjoni prevista fiż-żmien tal-għoti tal-għajnuna.
Artikolu 27
Għajnuna għar-ragruppamenti ta' innovazzjoni
1. Għajnuna għal ragruppamenti tal-innovazzjoni tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. Għajnuna għal ragruppamenti ta' innovazzjoni tingħata esklussivament lill-entità legali li tkun qed topera r-ragruppament ta' innovazzjoni (l-organizzazzjoni tar-ragruppament).
3. L-aċċess għal bini, faċilitajiet u l-attivitajiet tar-ragruppament jiġu pprovduti lil diversi utenti fuq bażi miftuħa u mhux diskriminatorja. L-intrapriżi li jkunu ffinanzjaw mill-inqas 10 % tal-ispejjeż tal-investiment tar-ragruppamenti ta' innovazzjoni jistgħu jingħataw aċċess preferenzjali b'kundizzjonijiet aktar favorevoli. Biex jiġi evitat kumpens żejjed, tali aċċess ikun proporzjonali għall-kontribuzzjoni għall-ispejjeż tal-investiment tal-intrapriża u dawn il-kundizzjonijiet jkunu disponibbli pubblikament.
4. It-tariffi mitluba għall-użu tal-faċilitajiet tar-ragruppament u għall-parteċipazzjoni fl-attivitajiet tar-raggruppament jikkorrispondu mal-prezz tas-suq jew jirriflettu l-ispejjeż tagħhom.
5. L-għajnuna għall-investiment tista' tingħata għall-kostruzzjoni jew għat-titjib tar-ragruppament ta' innovazzjoni. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż tal-investiment f'assi intanġibbli u tanġibbli.
6. L-intensità tal-għajnuna għall-investiment tar-ragruppamenti tal-innnovazzjoni ma taqbiżx il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli. L-intensità tal-għajnuna tista' tiżdied bi 15-il punt perċentwali għal ragruppamenti tal-innovazzjoni li jinsabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat u b'5 punti perċentwali għal ragruppamenti tal-innovazzjoni li jinsabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
7. L-għajnuna operatorja tista' tingħata għall-operat tar-ragruppamenti ta' innovazzjoni. Din ma tkunx taqbeż l-għaxar snin.
8. L-ispejjeż eliġibbli ta' għajnuna operatorja għal ragruppamenti ta' innovazzjoni huma l-ispejjeż amministrattivi u tal-persunal (inklużi spejjeż ġenerali) li għandhom x'jaqsmu ma':
(a)
l-animazzjoni tar-ragruppament biex jiffaċilitaw il-kollaborazzjoni, il-qsim tal-informazzjoni u d-dispożizzjoni jew id-direzzjoni ta' servizzi ta' appoġġ speċjalizzati u personalizzati għan-negozju;
(b)
ir-riklamar tar-ragruppament biex tiżdied il-parteċipazzjoni ta' intrapriżi ġodda jew organizzazzjonijiet u biex tiżdied il-viżibilità;
(c)
il-ġestjoni tal-faċilitajiet tar-ragruppament; l-organizzazzjoni ta' programmi ta' taħriġ, sessjonijiet ta' ħidma u konferenzi biex jiġu appoġġati l-qsim tal-għarfien u n-networking u l-kooperazzjoni transnazzjonali.
9. L-intensità tal-għajnuna għall-għajnuna operatorja ma taqbiżx il-50 % tal-ispejjeż totali eliġibbli matul il-perjodu li fih tingħata l-għajnuna.
Artikolu 28
L-għajnuna għall-innovazzjoni lill-SMEs
1. L-għajnuna għall-innovazzjoni lill-SMEs tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I:
2. L-ispejjeż eliġibbli huma dawn li ġejjin:
(a)
l-ispejjeż għall-kisba, għall-validazzjoni u għad-difiża ta' privattivi u assi intanġibbli oħrajn;
(b)
l-ispejjeż għall-issekondar ta' persunal bi kwalifiki għolja minn organizzazzjoni ta' riċerka u ta' tixrid tal-għarfien jew intrapriża kbira, li jaħdmu fuq l-attivitajiet ta' riċerka, żvilupp u innovazzjoni f'funzjoni li għadha kif tkun ġiet maħluqa fi ħdan il-benefiċjarju u li ma jiħdux post persunal ieħor;
(c)
l-ispejjeż għal servizzi ta' konsulenza dwar l-innovazzjoni u servizzi ta' appoġġ;
3. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli.
4. Fil-każ partikolari għal għajnuna għal servizzi ta' konsulenza dwar l-innovazzjoni u servizzi ta' appoġġ, l-intensità ta' għajnuna tista' tiżdied sa 100 % tal-ispejjeż eliġibbli sakemm l-ammont totali ta' għajnuna għal servizzi ta' konsulenza dwar l-innovazzjoni u servizzi ta' appoġġ ma taqbiżx il-EUR 200 000 għal kull intrapriża f'xi perjodu ta' tliet snin.
Artikolu 29
L-għajnuna għall-innovazzjoni fil-proċess u fl-organizzazzjoni
1. L-għajnuna għall-innovazzjoni fil-proċess u fl-organizzazzjoni tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-għajnuna lil intrapriżi kbar tkun eliġibbli biss jekk jikkollaboraw b'mod effettiv ma' SMEs fl-attività megħjuna u jekk l-SMEs li jkunu qed jikkollaboraw iħallsu mill-inqas 30 % tal-ispejjeż totali eliġibbli.
3. L-ispejjeż eliġibbli jkunu dawn li ġejjin:
(a)
spejjeż tal-persunal;
(b)
l-ispejjeż tal-istrumenti, it-tagħmir, il-bini u l-art sal-punt li huma użati għall-proġett u għall-perjodu meta huma użati għall-proġett;
(c)
l-ispejjeż tar-riċerka kuntrattwali, għarfien u privattivi mixtrija jew liċenzjati minn sorsi esterni b'kundizzjonijiet distakkati;
(d)
l-ispejjeż ġenerali addizzjonali u operattivi oħrajn, li jinkludu l-ispejjeż ta' materjali, fornimenti u prodotti simili, magħmula direttament bħala riżultat tal-proġett.
4. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-15 % tal-ispejjeż eliġibbli għal intrapriżi kbar u l-50 % tal-ispejjeż eliġibbli għall-SMEs.
Artikolu 30
Għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp fis-settur tas-sajd u l-akkwakultura
1. L-għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp fis-settur tas-sajd u l-akkwakultura tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, diment li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. Il-proġett ta' riċerka jkun ta' interess għall-intrapriżi kollha fis-settur partikolari jew fis-subsettur ikkonċernat.
3. Qabel id-data tal-bidu tal-proġett megħjun l-informazzjoni li ġejja tiġi ppubblikata fuq l-Internet:
(a)
li l-proġett megħjun se jitwettaq;
(b)
l-għanijiet tal-proġett megħjun;
(c)
id-data għall-pubblikazzjoni tar-riżultati mistennija mill-proġett megħjun u l-post tal-pubblikazzjoni tagħha fuq l-Internet;
(d)
referenza li r-riżultati tal-proġett megħjun huma disponibbli għall-intrapriżi kollha attivi fis-settur agrikolu partikolari jew is-subsettur ikkonċernat mingħajr ebda spiża.
4. Ir-riżultati tal-proġett megħjun jkunu disponibbli fuq l-Internet mid-data tat-tmiem tal-proġett megħjun jew id-data li fiha kull informazzjoni dwar dawn ir-riżultati tingħata lill-membri ta' xi organizzazzjoni partikolari, liema minnhom tiġi l-ewwel. Ir-riżultati se jibqgħu disponibbli fuq l-Internet għal perjodu ta' mill-inqas 5 snin li jibda mid-data tat-tmiem tal-proġett megħjun.
5. L-għajnuna tingħata direttament lill-organizzazzjoni tar-riċerka u tat-tixrid tal-għarfien u ma tridx tinvolvi għotja diretta ta' għajnuna mhux relatata mar-riċerka lil intrapriża li tipproduċi, tipproċessa jew tikkummerċjalizza prodotti tas-sajd jew tal-akkwakultura.
6. L-ispejjeż eliġibbli jkunu dawk stabbiliti fl-Artikolu 25 (3).
7. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
TAQSIMA 5 -
Għajnuna għat-taħriġ
Artikolu 31
Għajnuniet għat-taħriġ
1. L-għajnuna għat-taħriġ tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, diment li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. Ma tingħatax għajnuna fejn it-taħriġ jiżgura li l-kumpaniji jikkonformaw mal-istandards obbligatorji nazzjonali dwar it-taħriġ.
3. L-ispejjeż eliġibbli huma dawn li ġejjin:
(a)
l-ispejjeż tal-persunal għal min iħarreġ, għas-sigħat li fihom min iħarreġ qed jipparteċipa fit-taħriġ;
(b)
l-ispejjeż operatorji tal-ħarrieġ u tal-apprendisti relatati direttament mal-proġett ta' taħriġ bħal spejjeż tal-ivvjaġġar, materjal u fornimenti relatati direttament mal-proġett, id-deprezzament ta' għodda u ta' tagħmir, sakemm jintużaw esklussivament għall-proġett ta' taħriġ; L-ispejjeż ta' akkomodazzjoni huma esklużi ħlief għall-ispejjeż minimi ta' akkomodazzjoni neċessarja għall-apprendisti li huma ħaddiema b'diżabilità;
(c)
l-ispejjeż ta' servizzi ta' konsulenza marbutin mal-proġett ta' taħriġ;
(d)
l-ispejjeż tal-persunal tal-apprendisti u l-ispejjeż ġenerali indiretti (spejjeż amministrattivi, kera, spejjeż ġenerali) għas-sigħat li matulhom l-apprendisti jipparteċipaw fit-taħriġ.
4. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli. Din tista' tiżdied, sa intensità ta' għajnuna massima ta' 70 % tal-ispejjeż eliġibbli, kif ġej:
(a)
b'10 punti perċentwali jekk it-taħriġ jingħata lil ħaddiema b'diżabilità jew ħaddiema żvantaġġati;
(b)
b'10 punti perċentwali jekk l-għajnuna tingħata lil intrapriżi ta' daqs medju u b'20 punt perċentwali jekk l-għajnuna tingħata lil intrapriżi żgħar;
5. Meta l-għajnuna tingħata fis-settur tat-trasport marittimu, l-intensità ta' għajnuna tista' tiġi miżjuda għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-apprendisti mhumiex membri attivi tal-ekwipaġġ iżda huma supernumerarji abbord; kif ukoll
(b)
it-taħriġ isir abbord vapuri li jidhru fir-reġistri tal-Unjoni.
TAQSIMA 6 -
Għajnuna għall-ħaddiema żvantaġġati u għall-ħaddiema b'diżabilità
Artikolu 32
Għajnuna għar-reklutaġġ ta' ħaddiema żvantaġġati fil-forma ta' sussidji ta' pagi
1. Skemi ta' għajnuna għar-rekluaġġ ta' ħaddiema żvantaġġati jkunu kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u jkunu eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-ispejjeż eliġibbli għandhom ikunu l-ispejjeż tal-pagi matul perjodu massimu ta' 12-il xahar wara r-reklutaġġ ta' ħaddiem żvantaġġat. Meta l-ħaddiem ikkonċernat ikun ħaddiem żvantaġġat serjament, l-ispejjeż eliġibbli għandhom ikunu l-ispejjeż tal-pagi fuq perjodu massimu ta' 24 xahar wara r-reklutaġġ.
3. Meta r-reklutaġġ ma jirrapreżentax żieda netta fin-numru ta' impjegati fl-intrapriża kkonċernata meta mqabbla mal-medja fuq il-perjodu preċedenti ta' tnax-il xahar, il-pożizzjoni jew pożizzjonijiet ikunu tbattlu wara tluq volontarju, diżabilità, irtirar minħabba l-età, tnaqqis voluntarju tal-ħin tax-xogħol jew tkeċċija legali minħabba mġiba ħażina u mhux għaliex m'hemmx xogħol għall-impjegat.
4. Minbarra fil-każ ta' tkeċċija skont il-liġi għal imġiba ħażina, il-ħaddiem żvantaġġat ikun intitolat għal impjieg kontinwu għal perjodu minimu konsistenti mal-leġiżlazzjoni nazzjonali kkonċernata, jew ma' ftehimiet kollettivi li jirregolaw kuntratti tal-impjieg.
5. Jekk il-perjodu ta' impjieg ikun ta' inqas minn 12-il xahar, jew, fil-każ ta' ħaddiem żvantaġġat serjament, 24 xahar, l-għajnuna għandha titnaqqas pro rata.
6. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Artikolu 33
Għajnuna għall-impjieg ta' ħaddiema b'diżabilità fil-forma ta' sussidji tal-pagi
1. L-għajnuna għall-impjieg ta' ħaddiema b'diżabilità tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż tal-pagi għal kull perjodu partikolari li matulu l-ħaddiem b'diżabilità jkun qed jiġi impjegat.
3. Meta r-reklutaġġ ma jirrappreżentax żieda netta fin-numru ta' impjegati fl-intrapriża kkonċernata meta mqabbla mal-medja fuq il-perjodu preċedenti ta' tnax-il xahar, il-pożizzjoni jew pożizzjonijiet ikunu tbattlu wara tluq volontarju, diżabilità, irtirar minħabba l-età, tnaqqis voluntarju tal-ħin tax-xogħol jew tkeċċija legali minħabba mġiba ħażina u mhux għaliex m'hemmx xogħol għall-impjegat.
4. Minbarra fil-każ ta' tkeċċija skont il-liġi għal imġiba hażina, il-ħaddiem għandu jkun intitolat għal impjieg kontinwu għal perjodu minimu konsistenti mal-leġiżlazzjoni nazzjonali kkonċernata jew ma' ftehimiet kollettivi li jorbtu lill-intrapriża legalment, u li jirregolaw il-kuntratti tal-impjieg.
5. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-75 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Artikolu 34
Għajnuna għall-kumpens tal-ispejjeż addizzjonali għall-impjieg ta' ħaddiema b'diżabilità
1. L-għajnuna għall-kumpens ta' spejjeż addizzjonali għall-impjieg ta' ħaddiema b'diżabilità tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-ispejjeż eliġibbli jkunu dawn li ġejjin:
(a)
l-ispejjeż għall-adattament tal-bini;
(b)
l-ispejjeż biex jiġi impjegat persunal li jqatta' ħinu jassisti l-ħaddiema b'diżabilità, u t-taħriġ ta' dan il-persunal li jassisti l-ħaddiema b'diżabilità;
(c)
l-ispejjeż biex jiġi adattat jew jinxtara tagħmir, jew jinxtara u jiġi vvalidat softwer għall-użu tal-ħaddiema b'diżabilità, li jinkludu faċilitajiet teknoloġiċi adattati jew ta' assistenza, li jkunu oltre dawk li l-benefiċjarju kien ikollu jġarrab kieku kien impjega ħaddiema li ma għandhomx diżabilità;
(d)
l-ispejjeż direttament marbuta mat-trasport ta' ħaddiema b'diżabbiltà għall-post tax-xogħol, u għal attivitajiet relatati max-xogħol;
(e)
l-ispiża ta' paga għas-sigħat li ħaddiem b'diżabilità juża għar-riabilitazzjoni;
(f)
meta l-benefiċjarju jipprovdi impjieg protett, l-ispejjeż tal-kostruzzjoni, l-installazzjoni jew l-immodernizzar tal-unitajiet ta' produzzjoni tal-intrapriża kkonċernata, u kull spiża ta' amministrazzjoni u ta' trasport li jirriżultaw direttament mill-impjieg tal-ħaddiema b'diżabilità.
3. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Artikolu 35
Għajnuna għall-kumpens tal-ispejjeż tal-assistenza pprovduta lil ħaddiema żvantaġġati
1. Għajnuna għall-kumpens tal- ispejjeż tal-assistenza pprovduta lil ħaddiema żvantaġġati tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż ta':
(a)
l-impjieg ta' persunal unikament għall-ħin użat biex tingħata assistenza lil ħaddiema żvantaġġati tul perjodu massimu ta' 12-il xahar wara r-reklutaġġ ta' ħaddiem żvantaġġat jew tul perjodu massimu ta' 24 xahar wara r-reklutaġġ ta' ħaddiem żvantaġġat serjament;
(b)
taħriġ għal tali persunal biex jassisti lill-ħaddiema żvantaġġati.
3. L-assistenza pprovduta tikkonsisti f'miżuri biex jappoġġaw l-awtonomija tal-ħaddiem żvantaġġat u l-adattament għall-ambjent tax-xogħol, billi jakkumpanjaw lill-ħaddiem fi proċeduri soċjali u amministrattivi, fl-iffaċilitar tal-komunikazzjoni mal-imprenditur u l-ġestjoni tal-kunflitti.
4. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli.
TAQSIMA 7 -
Għajnuna għall-protezzjoni ambjentali
Artikolu 36
Għajnuna għall-investiment li tippermetti lill-intrapriżi jmorru lil hinn mill-istandards tal-Unjoni għall-protezzjoni ambjentali jew jgħollu l-livell tal-protezzjoni ambjentali fin-nuqqas ta' standards tal-UE
1. L-għajnuna għall-investiment li tgħin lill-intrapriżi biex imorru lil hinn mill-istandards tal-Unjoni għall-protezzjoni ambjentali jew biex iżidu l-livell tal-protezzjoni ambjentali fin-nuqqas tal-istandards tal-Unjoni tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. L-investiment jissodisfa waħda minn dawn il-kundizzjonijiet:
(a)
jgħin lill-benefiċjarju biex jgħolli l-livell ta' protezzjoni ambjentali li jirriżulta mill-attivitajiet tiegħu billi jmur lil hinn mill-istandards applikabbli tal-Unjoni, irrispettivament mill-preżenza ta' standards nazzjonali obbligatorji li jkunu aktar stretti mill-istandards tal-Unjoni;
(b)
jgħin lill-benefiċjarju biex jgħolli l-livell tal-protezzjoni ambjentali li jirriżulta mill-attivitajiet tiegħu fin-nuqqas ta' standards tal-Unjoni.
3. Tista' ma tingħatax għajnuna meta l-investimenti huma mwettqa biex jiżguraw li l-intrapriżi jikkonformaw mal-istandards tal-Unjoni li diġà ġew adottati u li għadhom mhumiex fis-seħħ. u li ma jkunux għadhom daħlu fis-seħħ.
4. B'deroga mill-paragrafu 3, l-għajnuna tista' tingħata għal
(a)
xiri ta' vetturi ġodda tat-trasport għat-triq, għal-linji tal-ferrovija, għall-passaġġ fuq l-ilma intern u għat-trasport marittimu konformi ma' standards tal-UE, diment li tali akkwist iseħħ qabel ma dawn l-istandards jidħlu fis-seħħ u li, ladarba jkunu obbligatorji, ma jkunux japplikaw għal vetturi li nxtraw qabel din id-data.
(b)
operazzjonijiet ta' adattament tal-vetturi eżistenti tat-trasport għat-triq, għal-linji tal-ferrovija, il-passaġġ fuq l-ilma intern u għat-trasport marittimu, diment li l-istandards tal-Unjoni ma kinux għadhom fis-seħħ fid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dawn il-vetturi u li, ladarba jkunu obbligatorji, ma japplikawx b'mod retroattiv għal dawn il-vetturi.
5. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż żejda tal-investiment neċessarji biex imorru lil hinn mill-istandards applikabbli tal-Unjoni, jew biex iżidu l-livell tal-protezzjoni ambjentali fin-nuqqas ta' standards tal-Unjoni. Huma jiġu ddeterminati kif ġej:
(a)
meta l-ispejjeż għall-investiment fil-protezzjoni ambjentali jkunu jistgħu jiġu identifikati faċilment fl-ispiża totali għall-investiment bħala investiment separat, din l-ispiża relatata mal-protezzjoni ambjentali tikkostitwixxi l-ispejjeż eliġibbli;
(b)
fil-każijiet l-oħra kollha, l-ispejjeż tal-investiment għall-ħarsien ambjentali huma identifikati b'referenza għal livell simili ta' investiment li mhux daqshekk ekoloġiku, li b'mod kredibbli kien kieku jitwettaq mingħajr l-għajnuna. Id-differenza bejn l-ispejjeż taż-żewġ investimenti tidentifika l-ispejjeż relatati mal-protezzjoni ambjentali u tikkostitwixxi l-ispejjeż eliġibbli.
L-ispejjeż li mhumiex marbuta direttament mal-kisba tal-livell ogħla ta' ħarsien ambjentali ma jkunux eliġibbli.
6. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-40 % tal-ispejjeż eliġibbli.
7. L-intensità tal-għajnuna tista' tiġi miżjuda b'10 punti perċentwali għal għajnuna mogħtija lil intrapriżi ta' daqs medju u b'20 punt perċentwali għal għajnuna mogħtija lil intrapriżi żgħar.
8. L-intensità tal-għajnuna tista' tiżdied bi 15-il punt perċentwali għall-investimenti li jinsabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat u b'5 punti perċentwali għall-investimenti li jinstabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
Artikolu 37
Għajnuna għall-adattament bikri għal standards tal-Unjoni futuri
1. L-għajnuna li tinkoraġġixxi lill-intrapriżi jikkonformaw ma' standards ġodda tal-Unjoni li jgħollu l-livell ta' protezzjoni ambjentali u li għadhom ma daħlux fis-seħħ tkun kompatibbli mas-suq komuni skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. L-istandards tal-Unjoni għandhom ikunu ġew adottati u l-investiment għandu jkun ġie implimentat u ffinalizzat mill-anqas sena qabel id-data tad-dħul fis-seħħ tal-istandard ikkonċernat.
3. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż żejda għall-investiment neċessarji biex imorru lil hinn mill-istandards applikabbli tal-Unjoni. Huma jiġu ddeterminati kif ġej:
(a)
meta l-ispejjeż għall-investiment fil-protezzjoni ambjentali jkunu jistgħu jiġu identifikati faċilment fl-ispiża totali għall-investiment bħala investiment separat, din l-ispiża relatata mal-protezzjoni ambjentali tikkostitwixxi l-ispejjeż eliġibbli;
(b)
fil-każijiet l-oħra kollha, l-ispejjeż tal-investiment għall-ħarsien ambjentali huma identifikati b'referenza għal livell simili ta' investiment li mhux daqshekk ekoloġiku, li b'mod kredibbli kien kieku jitwettaq mingħajr l-għajnuna. Id-differenza bejn l-ispejjeż taż-żewġ investimenti tidentifika l-ispejjeż relatati mal-protezzjoni ambjentali u tikkostitwixxi l-ispejjeż eliġibbli.
L-ispejjeż li mhumiex marbuta direttament mal-kisba tal-livell ogħla ta' ħarsien ambjentali ma jkunux eliġibbli.
4. L-intensità tal-għajnuna ma għandhiex taqbeż li ġej:
(a)
l-20 % tal-ispejjeż eliġibbli għall-intrapriżi żgħar, il-15 % tal-ispejjeż eliġibbli għall-intrapriżi ta' daqs medju u l-10 % tal-ispejjeż eliġibbli għall-intrapriżi kbar jekk l-implimentazzjoni u l-finalizzazzjoni tal-investiment iseħħu aktar minn tliet snin qabel id-data tad-dħul fis-seħħ tal-istandard il-ġdid tal-Unjoni;
(b)
il-15 % tal-ispejjeż eliġibbli għall-intrapriżi żgħar, l-10 % tal-ispejjeż eliġibbli għall-intrapriżi ta' daqs medju u l-5 % tal-ispejjeż eliġibbli għall-intrapriżi kbar jekk l-implimentazzjoni u l-finalizzazzjoni tal-investiment iseħħu aktar minn tliet snin qabel id-data tad-dħul fis-seħħ tal-istandard il-ġdid tal-Unjoni;
5. L-intensità tal-għajnuna tista' tiżdied bi 15-il punt perċentwali għall-investimenti li jinsabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat u b'5 punti perċentwali għall-investimenti li jinstabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
Artikolu 38
Għajnuna għall-investiment għal miżuri ta' effiċjenza enerġetika
1. L-għajnuna għall-investiment li tippermetti lill-intrapriżi biex jiksbu effiċjenza enerġetika tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. Għajnuna ma tingħatax skont dan l-Artikolu meta titjib huwa mwettat biex jiżgura li l-intrapriżi jikkonformaw mal-istandards tal-Unjoni li diġà ġew adottati, anki jekk għadhom mhumiex fis-seħħ.
3. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż għall-investiment żejda meħtieġa biex jinkiseb livell ogħla fl-effiċjenza enerġetika. Għandhom jiġu ddeterminati kif ġej:
(a)
meta l-ispejjeż għall-investiment fl-effiċjenza enerġetika jkunu jistgħu jiġu identifikati fl-ispiża totali għall-investiment bħala investiment separat, din l-ispiża relatata mal-effiċjenza enerġetika tikkostitwixxi l-ispejjeż eliġibbli;
(b)
fil-każijiet l-oħra kollha, l-ispejjeż tal-investiment għall-effiċjenza enerġetika huma identifikati b'referenza għal livell simili ta' investiment b'inqas effiċjenza enerġetika li b'mod kredibbli kien kieku jitwettaq mingħajr l-għajnuna. Id-differenza bejn l-ispejjeż taż-żewġ investimenti tidentifika l-ispejjeż relatati mal-effiċjenza enerġetika u tikkostitwixxi l-ispejjeż eliġibbli.
L-ispejjeż li mhumiex marbuta direttament mal-kisba ta' livell ogħla ta' effiċjenza enerġetika mhumiex eliġibbli.
4. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-30 % tal-ispejjeż eliġibbli.
5. L-intensità tal-għajnuna tista' tiġi miżjuda b'20 punt perċentwali għal għajnuna mogħtija lil intrapriżi żgħar u b'10 punti perċentwali għal għajnuna mogħtija lil intrapriżi ta' daqs medju.
6. L-intensità tal-għajnuna tista' tiżdied bi 15-il punt perċentwali għall-investimenti li jinsabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat u b'5 punti perċentwali għall-investimenti li jinstabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
Artikolu 39
Għajnuna għall-investiment għal proġetti ta' effiċjenza enerġetika fil-bini
1. L-għajnuna għall-investiment ta' proġetti ta' effiċjenza enerġetika tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. Eliġibbli għall-għajnuna taħt dan l-Artikolu huma l-proġetti għall-effiċjenza enerġetika relatati mal-bini.
3. L-ispejjeż eliġibbli għandhom ikunu l-ispejjeż ġenerali tal-proġett tal-effiċjenza enerġetika.
4. L-għajnuna tingħata fil-forma ta' allokazzjoni, ekwità, garanzija jew self għal fond ta' effiċjenza enerġetika, jew lil intermedjarju finanzjarju ieħor, li jgħaddiha kollha kemm hi lill-benefiċjarji finali li jkunu s-sidien jew il-kerrejja tal-bini.
5. L-għajnuna mogħtija mill-fond ta' effiċjenza enerġetika jew intermedjarju finanzjarju ieħor lill-proġetti eliġibbli għall-effiċjenza enerġetika tista' tieħu l-forma ta' self jew garanziji. Il-valur nominali tas-self jew l-ammont garantit ma jaqbiżx l-EUR 10 miljun għal kull proġett fil-livell tal-benefiċjarji finali. Il-garanzija ma taqbiżx it-80 % tas-self sottostanti.
6. Il-ħlas lura mis-sidien tal-bini lill-fond tal-effiċjenza enerġetika jew lill-intermedjarju finanzjarju ieħor ma jkunx inqas mill-valur nominali tas-self.
7. L-għajnuna għall-effiċjenza enerġetika tingrana aktar investiment minn investituri privati li jilħaq mill-inqas it-30 % tal-finanzjament totali li jiġi pprovdut għal proġett ta' effiċjenza enerġetika. Meta l-għajnuna hija pprovduta minn fond għall-effiċjenza enerġetika, l-ingranaġġ tal-investiment privat jista' jsir f'livell ta' fond għall-effiċjenza enerġetika u/jew f'livell ta' proġetti għall-effiċjenza enerġetika, biex jintlaħaq l-aggregat minimu ta' 30 % tal-finanzjament totali pprovdut għal proġett ta' effiċjenza enerġetika.
8. L-Istati Membri jistgħu jwaqqfu fondi għall-effiċjenza enerġetika u/jew jistgħu jużaw intermedjarji finanzjarji meta jipprovdu għajnuna għall-effiċjenza enerġetika. Il-kundizzjonijiet li ġejjin imbagħad iridu jiġu ssodisfati:
(a)
Il-Maniġers intermedjarji finanzjarji, kif ukoll il-maniġers ta' fondi għall-effiċjenza enerġetika jiġu magħżula permezz ta' sejħa miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja skont il-liġijiet applikabbli tal-Unjoni u dawk nazzjonali. B'mod partikolari, ma jkunx hemm diskriminazzjoni abbażi tal-post ta' stabbiliment jew tal-inkorporazzjoni tagħhom f'xi Stat Membru. L-intermedjarji finanzjarji u l-maniġers ta' fondi għall-effiċjenza enerġetika jistgħu jiġu mitluba biex jissodisfaw kriterji predefiniti oġġettivament iġġustifikati minn-natura tal-investimenti;
(b)
L-investituri privati jiġu magħżula permezz ta' sejħa miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja u skont il-liġijiet applikabbli tal-Unjoni u dawk nazzjonali, mmirata lejn it-twaqqif ta' arranġamenti xierqa ta' qsim tar-riskji u l-beneffiċċji fejn, għal investimenti li mhumiex garanziji, l-qsim asimmetriku tal-profitt jingħata preferenza fuq il-protezzjoni minn ċaqliq 'l isfel, għall-investimenti aktar milli għall-garanziji. Jekk l-investituri privati ma jintgħażlux b'tali sejħa, ir-rata ta' redditu ġust għall-investituri privati tiġi stabbilita minn espert indipendenti magħżul permezz ta' sejħa miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja;
(c)
Fil-każ ta' qsim asimettriku tat-telf bejn investituri pubbliċi u dawk privati, l-ewwel telf li jsir minn investitur pubbliku jiġi limitat għal 25 % tal-investiment totali;
(d)
Fil-każ ta' garanziji, ir-rata ta' garanzija tkun limitata għal 80 % u t-telf totali li jassumi l-Istat Membru jiġi limitat għal 25 % tal-portafoll iggarantit sottostanti. Garanziji li jkopru t-telf mistenni tal-portafoll iggarantit sottostanti biss jistgħu jiġu pprovduti b'xejn. Jekk garanzija tkun tkopri t-telf mhux mistenni, l-intermedjarju finanzjarju jħallas għal dik il-parti tal-garanzija li tkopri t-telf mhux mistenni, primjum ta' garanzija konformi mas-suq;
(e)
L-investituri jitħallew jiġu rrappreżentati f'korpi ta' governanza tal-fond għall-effiċjenza enerġetika jew intermedjarju finanzjarju, bħall-bord ta' sorveljanza jew il-kumitat konsultattiv;
(f)
Il-fond għall-effiċjenza enerġetika jew l-intermedjarju finanzjarju jiġu stabbiliti skont il-liġijiet applikabbli u l-Istat Membru jipprovdi għal proċess ta' diliġenza dovuta biex jiżgura strateġija ta' investiment kummerċjalment soda għall-finijiet ta' implimentazzjoni tal-miżura ta' għajnuna għall-effiċjenza enerġetika;
9. L-intermedjarji finanzjarji, inklużi fondi għall-effiċjenza enerġetika jiġu ġestiti fuq bażi kummerċjali u jiżguraw deċiżjonijiet finanzjarji xprunati mill-qligħ. Dan huwa l-każ meta l-intermedjarju finanzjarju u, kif jista' jkun il-każ, il-maniġers tal-fond tal-effiċjenza enerġetika jissodisfaw il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
huma obbligati bil-liġi jew b'kuntratt biex jaġixxu bid-diliġenza ta' maniġer professjonali ta' rieda tajba u mingħajr kunflitti ta' interess; l-aħjar prattiki u s-sorveljanza regolatorja japplikaw;
(b)
ir-rimunerazzjoni tagħhom tikkonforma mal-prattiki tas-suq. Dan ir-rekwiżit jitqies li ntlaħaq meta jintgħażel maniġer permezz ta' sejħa kompetittiva miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja, ibbażata fuq kriterji oġġettivi marbuta mal-esperjenza, il-kompetenza u l-kapaċità operatorja u finanzjarja;
(c)
huma jirċievu remunerazzjoni marbuta mal-prestazzjoni, jew jaqsmu parti mir-riskji tal-investiment billi jikkoinvestu r-riżorsi tagħhom biex jiġi żgurat li l-interessi tagħhom huma permanentement allinjati mal-interessi tal-investitur pubbliku;
(d)
huma jistabbilixxu strateġija ta' investiment, kriterji u l-għażla taż-żmien li pproponew għall-investiment fi proġetti għall-effiċjenza enerġetika, u jistabbilixxu l-vijabilità finanzjarja ex-ante u l-impatt mistenni tagħhom fuq l-effiċjenza enerġetika.
(e)
strateġija ta' ħruġ ċara u realistika teżisti għall-fondi pubbliċi investiti fil-fond tal-effiċjenza enerġetika jew mogħtija lill-intermedjarju finanzjarju, li tippermetti lis-suq biex jiffinanzja proġetti għall-effiċjenza enerġetika meta s-suq ikun lest li jagħmel dan.
10. Titjib fl-effiċjenza enerġetika mwettaq biex jiżgura li l-benefiċjarju jikkonforma mal-istandards tal-Unjoni li diġà ġew adottati ma jkunx eżentat mir-rekwiżit ta' notifika skont dan l-Artikolu.
Artikolu 40
Għajnuna għall-investiment għall-koġenerazzjoni b'effiċjenza għolja
1. L-għajnuna għall-investiment għall-koġenerazzjoni b'effiċjenza għolja tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. L-għajnuna għall-investiment tingħata biss għall-kapaċitajiet li jkunu għadhom kif ġew installati jew rinnovati.
3. Unità ġdida ta' koġenerazzjoni tipprovdi ffrankar ġenerali tal-enerġija primarja meta kkumparata ma' produzzjoni separata ta' tisħin u elettriku kif previst mid-Direttiva 2012/27/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Ottubru 2012 dwar l-effiċjenza enerġetika, li temenda d-Direttivi 2009/125/KE u 2010/30/UE u li tħassar id-Direttivi 2004/8/KE u 2006/32/KE (56). It-titjib ta' unità ta' koġenerazzjoni eżistenti jew il-konverżjoni ta' unità eżistenti ta' ġenerazzjoni tal-enerġija f'unità ta' koġenerazzjoni jwasslu għall-iffrankar ta' enerġija primarja meta mqabblin mas-sitwazzjoni oriġinali.
4. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż żejda tal-investiment għat-tagħmir meħtieġ għall-istallazzjoni biex tkun tista' topera bħala istallazzjoni ta' koġenerazzjoni b'effiċjenza għolja, meta kkumparata ma' stallazzjonijiet tal-elettriku u tat-tisħin konvenzjonali tal-istess kapaċità jew l-ispejjeż żejda tal-investiment biex istallazzjoni eżistenti jtejjbu l-effiċjenza tagħha meta din diġà tissodisfa l-limitu ta' effiċjenza għolja.
5. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-45 % tal-ispejjeż eliġibbli. L-intensità tal-għajnuna tista' tiġi miżjuda b'20 punt perċentwali għal għajnuna mogħtija lil intrapriżi żgħar u b'10 punti perċentwali għal għajnuna mogħtija lil intrapriżi ta' daqs medju.
6. L-intensità tal-għajnuna tista' tiżdied bi 15-il punt perċentwali għall-investimenti li jinsabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat u b'5 punti perċentwali għall-investimenti li jinstabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
Artikolu 41
L-għajnuna għall-investiment għall-promozzjoni ta' enerġija minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli
1. L-għajnuna għall-promozzjoni tal-enerġija minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. L-għajnuna għall-produzzjoni ta' bijofjuwils għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika biss diment li l-investimenti jintużaw esklussivament għall-produzzjoni ta' bijofjuwils sostenibbli li mhumiex magħmula mill-ikel. Madankollu, għajnuna għall-investiment biex tikkonverti impjanti eżistenti tal-bijofjuwil magħmul mill-ikel f'impjanti avvanzati tal-bijofjuwil tiġi eżentata skont dan l-Artikolu, dejjem jekk il-produzzjoni magħmula mill-ikel titnaqqas proporzjonalment mal-kapaċità l-ġdida.
3. L-għajnuna ma tingħatax lil bijofjuwils li huma soġġetti għal obbligu ta' provvista jew taħlit.
4. Ma tingħatax għajnuna għal istallazzjonijiet idroelettriċi li ma jikkonformawx mad- Direttiva 2000/60/KE tal-Parlament Ewropew.
5. L-għajnuna għall-investiment tingħata lil istallazzjonijiet ġodda biss. Ebda għajnuna ma tingħata jew tkun imħallsa wara li l-istallazzjoni tkun bdiet topera u l-għajnuna tkun indipendenti mill-produzzjoni.
6. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż żejda għall-investiment meħtieġa biex tkun promossal-produzzjoni tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli. Għandhom jiġu ddeterminati kif ġej:
(a)
meta l-ispejjeż għall-investiment fil-produzzjoni tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli jkunu jistgħu jiġu identifikati fl-ispiża totali għall-investiment bħala investiment separat, bħal pereżempju “komponent miżjud” li huwa faċilment identifikabbli ma' faċilità pre eżistenti, l-ispejjeż relatati mal-enerġija rinnovabbli jikkostitwixxu l-ispejjeż eliġibbli;
(b)
meta l-ispejjeż għall-investiment fil-produzzjoni tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli jistgħu jkunu identifikati permezz ta' referenza għal investiment simili u mhux daqshekk ekoloġiku li b'mod kredibbli kien kieku jitwettaq mingħajr l-għajnuna, din id-differenza bejn l-ispejjeż taż-żewġ investimenti tidentifika l-ispejjeż relatati mal-enerġija rinnovabbli u tikkostitwixxi l-ispejjeż eliġibbi;
(c)
għal ċerti istallazzjonijiet żgħar fejn investiment mhux daqshekk ekoloġiku ma jistax jiġi stabbilit hekk kif impjanti ta' daqs limitat ma jeżistux, l-ispejjeż totali tal-investiment għall-ksib ta' livell ogħla ta' protezzjoni ambjentali jikkostitwixxi l-ispejjeż eliġibbli.
L-ispejjeż li mhumiex marbuta direttament mal-kisba tal-livell ogħla ta' ħarsien ambjentali ma jkunux eliġibbli.
7. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx:
(a)
il-45 % tal-ispejjeż eliġibbli jekk l-ispejjeż eliġibbli huma kkalkulati abbażi tal-punt (6)(a) jew il-punt (6)(b);
(b)
it-30 % tal-ispejjeż eliġibbli jekk l-ispejjeż eliġibbli huma kkalkulati abbażi tal-punt punt (6)(c).
8. L-intensità tal-għajnuna tista' tiġi miżjuda b'20 punt perċentwali għal għajnuna mogħtija lil intrapriżi żgħar u b'10 punti perċentwali għal għajnuna mogħtija lil intrapriżi ta' daqs medju.
9. L-intensità tal-għajnuna tista' tiżdied bi 15-il punt perċentwali għall-investimenti li jinsabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat u b'5 punti perċentwali għall-investimenti li jinstabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
10. Meta għajnuna tingħata fi proċess kompetittiv ta' offerti fuq il-bażi ta' kriterji ċari, trasparenti u mhux diskriminatorji, l-għajnuna tista' tilħaq il-100 % tal-kostijiet eliġibbli. Tali proċess ta' offerti jkun mhux diskriminatorju u jipprovdi għall-parteċipazzjoni tal-intrapriżi kollha interessati. Il-baġit relatat mal-proċess ta' offerti jkun restrizzjoni li torbot fis-sens li mhux il-parteċipanti kollha jistgħu jirċievu għajnuna u l-għajnuna tingħata abbażi tal-offerta inizjali ppreżentata mill-offerent, u b'hekk teskludi negozjati sussegwenti.
Artikolu 42
L-għajnuna operatorja għall-promozzjoni tal-elettriku minn sorsi rinnovabbli
1. L-għajnuna operatorja għall-promozzjoni tal-elettriku minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. L-għajnuna tingħata fi proċess kompetittiv ta' offerti abbażi ta' kriterji ċari, trasparenti u mhux diskriminatorji li jkunu miftuħin għall-ġeneraturi kollha li jipproduċu l-elettriku minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli fuq bażi mhux diskriminatorja.
3. Il-proċess tal-offerti jista' jkun limitat għal teknoloġiji speċifiċi fejn proċess miftuħ għall-ġeneraturi kollha jwassal għal riżultat subottimali li ma jistax jiġi indirizzat fil-proċess tad-disinn minħabba b'mod partikolari:
(i)
il-potenzjal f'terminu itwal ta' żmien ta' teknoloġija partikolari ġdida u innovattiva; jew
(ii)
il-ħtieġa li tinkiseb diversifikazzjoni; jew
(iii)
limitazzjonijiet tan-netwerk u l-istabilità tal-grilja; jew
(iv)
l-ispejjeż tas-sistema (integrazzjoni); jew
(v)
il-ħtieġa li jkunu evitati d-distorsjonijiet tas-swieq tal-materja prima mill-appoġġ għall-bijomassa
L-Istati Membri jwettqu valutazzjoni ddettaljata dwar l-applikabbiltà ta' dawn il-kondizzjonijiet u jirrappurtawha lill-Kummissjoni skont il-modalitajiet deskritti fl- Artikolu 11 (a).
4. Għajnuna tingħata lil teknoloġiji ġodda u innovattivi tal-enerġija rinnovabbli fi proċess kompetittiv ta' offerti miftuħa għal mill-inqas waħda mit-tali teknoloġija abbażi ta' kriterji ċari, trasparenti u mhux diskriminatorji. Tali għajnuna ma tingħatax għal aktar minn 5 % f'total tal-kapaċitajiet ġodda tal-elettriku minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli fis-sena.
5. L-għajnuna tingħata bħala primjum b'żieda mal-prezz tas-suq li bih il-ġeneraturi jbigħu l-elettriku tagħhom direttament fis-suq.
6. Il-benefiċjarji tal-għajnuna jkunu soġġetti għal responsabbiltajiet standard ta' bilanċjar. Il-benefiċjarji jistgħu jesternalizzaw ir-responsabbiltajiet ta' bilanċjar għand intrapriżi oħrajn, bħal aggregaturi.
7. L-għajnuna ma tingħatax meta l-prezzijiet ikunu negattivi.
8. Għajnuna tista' tingħata fl-assenza ta' proċess kompetittiv ta' offerti kif deskritt fil-paragrafu 2 għal istallazzjonijiet b'kapaċità installata tal-elettriku ta' inqas minn 1 MW għall-produzzjoni tal-elettriku mis-sorsi kollha rinnovabbli ħlief għall-enerġija mir-riħ, meta għajnuna tista' tingħata fl-assenza ta' proċess kompetittiv ta' offerti kif deskritt fil-paragrafu 2 għal istallazzjonijiet b'kapaċità installata tal-elettriku ta' inqas minn 6 MW jew għal istallazzjonijiet b'inqas minn 6 unitajiet ta' produzzjoni. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 9, meta l-għajnuna hija mogħtija fl-assenza ta' proċess kompetittiv ta' offerti, il-kundizzjonijiet skont il-paragrafi 5, 6 u 7 jiġu rrispettati. Barra minn hekk, meta l-għajnuna hija mogħtija fl-assenza ta' proċess kompetittiv ta' offerti, il-kundizzjonijiet skont l-Artikolu 43 tal-paragrafi 5, 6 u 7 jkunu applikabbli.
9. Il-kundizzjonijiet skont paragrafi 5, 6 u 7 ma japplikawx għal għajnuna operatorja mogħtija għall-installazzjonijiet b'kapaċità installata tal-elettriku ta' inqas minn 500 kW għall-produzzjoni tal-elettriku mis-sorsi kollha rinnovabbli ħlief għall-enerġija mir-riħ, meta dawn il-kundizzjonijiet ma japplikawx għall-għajnuna operatorja mogħtija lill-istallazzjonijiet b'kapaċità installata tal-elettriku ta' inqas minn 3 MW jew għal istallazzjonijiet b'inqas minn 3 unitajiet ta' produzzjoni.
10. Bl-iskop li jiġu kkalkulati l-kapaċitajiet massimi t'hawn fuq, imsemmija f'paragrafi 8 u 9, istallazzjonijiet b'punt ta' konnessjoni komuni ma' grilja tal-elettriku jitqiesu bħala installazzjoni waħda.
11. L-għajnuna tingħata biss sakemm l-impjant li jiġġenera l-elettriku minn sorsi rinnovabbli jkun ġie totalment żvalutat skont il-prinċipji ta' kontabbiltà ġeneralment aċċettati. Kull għajnuna għall-investiment li tkun ġiet riċevuta trid titnaqqas mill-għajnuna operatorja.
Artikolu 43
L-għajnuna operatorja għall-promozzjoni tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli f'istallazzjonijiet ta' skala żgħira
1. L-għajnuna operatorja għall-promozzjoni tal-enerġija minn sorsi ta' enerġija rinnovabbli f'istallazzjonijiet ta' skala żgħira tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. L-għajnuna tingħata lill-istallazzjonijiet b'kapaċità installata tal-elettriku ta' inqas minn 500 kW għall-produzzjoni tal-enerġija mis-sorsi kollha rinnovabbli ħlief għall-enerġija mir-riħ, li għaliha għajnuna tingħata lill-istallazzjonijiet b'kapaċità installata ta' inqas minn 3 MW jew b'inqas minn 3 unitajiet ta' produzzjoni u għal bijofjuwils, li għalihom għajnuna tingħata lill-istallazzjonijiet b'kapaċità installata ta' inqas minn 50,000 tunnellata fis-sena. Bl-iskop li jiġu kkalkulati dawn il-kapaċitajiet massimi, istallazzjonijiet ta' skala żgħira b'punt ta' konnessjoni komuni ma' grilja tal-elettriku jitqiesu bħala istallazzjoni waħda.
3. L-għajnuna tingħata biss lill-istallazzjonijiet li jipproduċu bijofjuwils sostenibbli li mhumiex magħmula mill-ikel. Madankollu, l-għanuna operatorja għal impjanti li jipproduċu bijofjuwils magħmula mill-ikel li bdew l-operat tagħhom qabel il-31 ta' Diċembru 2013 u għadhom mhumiex deprezzati għal kollox jiġu eżentati skont dan l-Artikolu iżda fi kwalunkwe każ mhux aktar tard mill-2020.
4. L-għajnuna ma tingħatax lil bijofjuwils li huma soġġetti għal obbligu ta' provvista jew taħlit.
5. L-għajnuna għal kull unità ta' enerġija ma taqbiżx id-differenza bejn l-ispejjeż totali llivellati tal-produzzjoni ta' enerġija mis-sorsi rinnovabbli inkwistjoni u l-prezz tas-suq fil-forma tal-enerġija kkonċernata. L-ispejjeż illivellati jkunu aġġornati regolarment u minn tal-inqas kull sena.
6. Ir-rata massima ta' redditu użata għall-kalkolu tal-ispejjeż illivellati ma taqbiżx l-iswap tar-rati rilevanti flimkien ma' primjum ta' 100 punti bażi. L-iswap tar-rati rilevanti jkun l-iswap tar-rati ta' bejn il-valuti li fih tingħata l-għajnuna għal maturità li tirrifletti l-perjodu ta' deprezzament tal-istallazzjonijiet appoġġati.
7. L-għajnuna tingħata biss sakemm l-installazzjoni tkun ġiet totalment żvalutata skont il-prinċipji ta' kontabbiltà ġeneralment aċċettati. Kull għajnuna ta' investiment mogħtija għall-installazzjoni titnaqqas mill-għajnuna operatorja.
Artikolu 44
Għajnuna fil-forma ta' tnaqqis fit-taxxi ambjentali skont id-Direttiva 2003/96/KE
1. L-iskemi ta' għajnuna fil-forma ta' tnaqqis fit-taxxi ambjentali li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tad-Direttiva tal-Kunsill 2003/96/KE tas-27 ta' Ottubru 2003 għar-ristrutturar tal-qafas Komunitarju għat-tassazzjoni tal-prodotti tal-enerġija u l-elettriku (57) jkunu kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u jkunu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. Il-benefiċjarji tat-tnaqqis fit-taxxi jiġu magħżula abbażi ta' kriterji trasparenti u oġġettivi u jħallsu għall-inqas il-livell minimu rispettiv ta' tassazzjoni kif stabbilit mid-Direttiva 2003/96/KE.
3. Skemi ta' għajnuna fil-forma ta' tnaqqis fit-taxxi jkunu bbażati fuq tnaqqis ta' rata tat-taxxa ambjentali jew fuq il-ħlas ta' ammont ta' kumpens fiss jew fuq kombinament ta' dawn il-mekkaniżmi.
4. L-għajnuna ma tingħatax lil bijofjuwils li huma soġġetti għal obbligu ta' provvista jew taħlit.
Artikolu 45
Għajnuna għall-investiment għar-rimedjar ta' siti kkontaminati
1. L-għajnuna għall-investiment għal intrapriżi li jsewwu ħsara ambjentali billi jirranġaw siti kkontaminati tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. L-investiment jwassal għat-tiswija tal-ħsara ambjentali, inkluża ħsara fil-kwalità tal-ħamrija jew tal-ilma tal-wiċċ jew tal-qiegħ.
3. Meta l-persuna legali jew fiżika responsabbli għall-ħsara ambjentali skont il-liġi applikabbli f'kull Stat Membru mingħajr preġudizzju għar-regoli tal-Unjoni f'din il-kwistjoni - b'mod partikolari d-Direttiva 2004/35/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta' April 2004 dwar ir-responsabbiltà fir-rigward tal-prevenzjoni u r-remedjar tal-ħsara ambjentali (58) kif emendata mid-Direttiva 2006/21/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta' Marzu 2006 dwar il-ġestjoni tal-iskart minn industriji estrattivi (59), id-Direttiva 2009/31/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-23 ta' April 2009 dwar il-ħżin ġeoloġiku tad-diossidu tal-karbonju u li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 85/337/ŻEE, id-Direttivi tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill 2000/60/KE, 2001/80/KE, 2004/35/KE, 2006/12/KE, 2008/1/KE u r-Regolament (KE) Nru 1013/2006 (60) u d-Direttiva 2013/30/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta' Ġunju 2013 dwar is-sigurtà tal-operazzjonijiet taż-żejt u tal-gass offshore u li temenda d-Direttiva 2004/35/KE (61) - tiġi identifikata, dik il-persuna għandha tiffinanzja r-rimedju b'konformità mal-prinċipju the “min iniġġeż iħallas”, u ebda għajnuna mill-Istat ma tingħata. Meta l-persuna responsabbli taħt il-liġi applikabbli ma tkunx ġiet identifikata jew ma tkunx tista' tagħmel tajjeb għall-ispiża, il-persuna responsabbli għar-rimedjar jew għax-xogħol kontra l-kontaminazzjoni tista' tirċievi għajnuna mill-Istat.
4. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż imġarrba għal xogħol ta' rimedjar, mingħajr iż-żieda fil-valur tal-art. L-ispejjeż kollha mġarrba minn intrapriża għar-rimedjar tas-sit tagħha, kemm jekk din l-ispiża tista' tidher bħala assi fissi fil-karta tal-bilanċ tagħha kif ukoll jekk le, jistgħu jiġu kklassifikati bħala investiment eliġibbli fil-każ tar-rimedjar ta' siti kkontaminati.
5. L-evalwazzjonijiet taż-żieda fil-valur tal-art li tirriżulta minn rimedjar, jitwettaq minn espert indipendenti.
6. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Artikolu 46
Għajnuna għall-investiment għall-effiċjenza enerġetika fit-tisħin u t-tkessiħ distrettwali
1. L-għajnuna għall-investiment għall-installazzjoni ta' sistema għall-effiċjenza enerġetika fit-tisħin u t-tkessiħ distrettwali tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. L-ispejjeż eliġibbli għall-impjant ta' produzzjoni jkunu l-ispejjeż żejda meħtieġ għall-bini, l-espansjoni, ir-rinnovazzjoni ta' wieħed jew aktar mill-unitajiet tal-ġenerazzjoni tal-enerġija li joperaw bħala sistema għall-effiċjenza enerġetika fit-tisħin u t-tkessiħ distrettwali kkumparati ma' impjant ta' produzzjoni tradizzjonali. L-investiment ikun parti integrali mis-sistema għall-effiċjenza enerġetika fit-tisħin u t-tkessiħ distrettwali
3. L-intensità tal-għajnuna għall-impjant ta' produzzjoni ma taqbiżx il-45 % tal-ispejjeż eliġibbli. L-intensità tal-għajnuna tista' tiżdied b'20 punt perċentwali għal għajnuna mogħtija lil intrapriżi żgħar u b'10 punti perċentwali għal għajnuna mogħtija lil intrapriżi ta' daqs medju.
4. L-intensità tal-għajnuna tista' tiżdied bi 15-il punt perċentwali għall-investimenti li jinsabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat u b'5 punti perċentwali għall-investimenti li jinstabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
5. L-ispejjeż eliġibbli għan-netwerk ta' distribuzzjoni jkunu l-ispejjeż tal-investiment.
6. L-ammont ta' għajnuna għan-netwerk ta' distribuzzjoni ma jaqbiżx id-differenza bejn l-ispejjeż eliġibbli u l-introjtu operatorju. L-introjtu operatorju jitnaqqas mill-ispejjeż eliġibbli ex-ante jew permezz ta' mekkaniżmu ta' rkupru.
Artikolu 47
Għajnuna għall-investiment għar-riċiklaġġ u l-użu mill-ġdid tal-iskart
1. L-għajnuna għall-investiment għar-riċiklaġġ u l-użu mill-ġdid tal-iskart tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. L-għajnuna għall-investiment tkun mogħtija għar-riċiklaġġ u l-użu mill-ġdid tal-iskart iġġenerat minn intrapriżi oħrajn.
3. Il-materjal irriċiklat jew użat mill-ġdid altrimenti ttrattat jitneħħa, jew jiġi ttrattat b'mod li mhux daqshekk ekoloġiku. Għajnuna għal operazzjonijiet għall-irkupru tal-iskart li mhijiex riċiklaġġ ma tkunx eżentata bħala kategorija skont dan l-Artikolu.
4. L-għajnuna ma teżentax b'mod indirett lil min iniġġes mill-piżijiet li għandhom jinġarru minnu skont il-liġi tal-Unjoni, jew minn piż li għandu jitqies bħala spiża normali azjendali għal min iniġġes.
5. L-investiment ma jillimitax ruħu għal żieda fid-domanda ta' riċiklaġġ tal-materjal mingħajr ma jżid il-ġbir ta' dak il-materjal.
6. L-investiment imur lil hinn mill-ogħla livell.
7. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż żejda tal-investiment meħtieġa biex jitwettaq investiment li jwassal għal attivitajiet ta' riċiklaġġ aħjar jew iktar effiċjenti jew użu mill-ġdid ikkumparati ma' proċess konvenzjonali ta' attivitajiet ta' riċiklaġġ jew użu mill-ġdid bl-istess kapaċità li jkunu mibnija fin-nuqqas tal-għajnuna.
8. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-35 % tal-ispejjeż eliġibbli. L-intensità tal-għajnuna tista' tiżdied b'20 punt perċentwali għal għajnuna mogħtija lil intrapriżi żgħar u b'10 punti perċentwali għal għajnuna mogħtija lil intrapriżi ta' daqs medju.
9. L-intensità tal-għajnuna tista' tiżdied bi 15-il punt perċentwali għall-investimenti li jinsabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat u b'5 punti perċentwali għall-investimenti li jinstabu f'żoni megħjuna li jissodisfaw il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
10. L-għajnuna għal investimenti marbuta mar-riċiklaġġ u l-użu mill-ġdid tal-iskart tal-benefiċjarju stess ma tkunx eżentata mir-rekwiżit ta' notifika skont dan l-Artikolu.
Artikolu 48
Għajnuna għall-investiment għall-infrastruttura tal-enerġija
1. L-għajnuna għall-investiment għall-kostruzzjoni jew it-titjib ta' infrastrutturi tal-enerġija tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-għajnuna tingħata għall-infrastruttura tal-enerġija li tinsab f'żoni megħjuna.
3. L-infrastruttura tal-enerġija tkun soġġetta għar-regolamentazzjoni sħiħa dwar l-aċċess u t-tariffi skont il-leġiżlazzjoni dwar is-suq intern tal-enerġija.
4. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż tal-investiment.
5. L-ammont ta' għajnuna ma jaqbiżx id-differenza bejn l-ispejjeż eliġibbli u l-introjtu operatorju tal-investiment. L-introjtu operatorju jitnaqqas mill-ispejjeż eliġibbli ex-ante jew permezz ta' mekkaniżmu ta' rkupru.
6. L-għajnuna għall-investimenti fi proġetti ta' ħżin tal-elettriku u l-gass u l-infrastruttura taż-żejt ma jkunux eżentati mir-rekwiżit ta' notifika skont dan l-Artikolu.
Artikolu 49
Għajnuna għall-istudji ambjentali
1. L-għajnuna għall-istudji, inkluż l-awditjar tal-enerġija, direttament marbuta mal-investimenti msemmija f'din it-Taqsima tkun kompatibbi mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. L-ispejjeż eliġibbli għandhom ikunu l-ispejjeż tal-istudji msemmija fil-paragrafu 1.
3. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli.
4. L-intensità tal-għajnuna tista' tiżdied b'20 punt perċentwali għal studji li jsiru f'isem intrapriżi żgħar u b'10 punti perċentwali għal studji li jsiru f'isem inrtapriżi ta' daqs medju.
5. L-għajnuna ma tingħatax lil intrapriżi kbar għal awditjar tal-enerġija imwettqa skont l-Artikolu 8(4) tad-Direttiva 2012/27/UE, sakemm l-awditjar tal-enerġija jitwettaq flimkien mal-awditjar mandatorju tal-enerġija skont din id-Direttiva.
TAQSIMA 8 -
Għajnuna biex tagħmel tajjeb għall-ħsarat ikkawżati minn ċerti diżastri naturali
Artikolu 50
L-iskemi ta' għajnuna biex jagħmlu tajjeb għall-ħsara kkawżata minn ċerti diżastri naturali
1. L-iskemi ta' għajnuna biex jagħmlu tajjeb għall-ħsara kkawżata minn terremoti, valangi, uqigħ tal-art, għargħar, trombi tal-arja, uragani, vulkani li jiżbruffaw u nirien f'boskijiet ta' oriġini naturali, ikunu kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(2)(b) tat-Trattat u jkunu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-għajnuna tingħata skont il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
meta l-awtoritajiet pubbliċi kompetenti ta' Stat Membru jkunu rrikonoxxew formalment il-karattru tal-avveniment bħala diżastru naturali; kif ukoll
(b)
l-eżistenza ta' rabta kawżali diretta bejn id-diżastru naturali u d-danni sofferti mill-intrapriża affettwata.
3. Skemi ta' għajnuna relatati ma' diżastru naturali speċifiku jkunu introdotti fi żmien tliet snin wara l-okkorrenza tal-avveniment. L-għajnuna abbażi ta' dawn l-iskemi tingħata fi żmien erba' snin mill-okkorrenza tal-avveniment.
4. L-ispejjeż li rriżultaw mill-ħsara mġarrba bħala konsegwenza diretta tad-diżastru naturali, kif ivvalutata minn konsulent indipendenti rikonoxxut minn awtorità nazzjonali kompetenti jew minn intrapriża tal-assigurazzjoni jkunu spejjeż eliġibbli. Tali ħsara tista' tinkludi ħsara materjali f'assi bħal pereżempju bini, tagħmir, makkinarju jew stokks u telf ta' dħul minħabba s-sospensjoni sħiħa jew parzjali tal-attività għal perjodu li ma jaqbiżx is-sitt xhur minn meta seħħ id-diżastru. Il-kalkolu tal-ħsara tal-materjal tkun ibbażata fuq l-ispiża għat-tiswijiet jew il-valur ekonomiku tal-assi affettwati qabel id-diżastru. Ma jaqbiżx l-ispiża għat-tiswijiet jew it-tnaqqis fil-valur tas-suq ekwu kkawżat mid-diżastru, jiġifieri d-differenza bejn il-valur tal-proprjetà immedjatament qabel u immedjatament wara li jseħħ id-diżastru. Telf ta' dħul jiġi kkalkulat abbażi ta' dejta finanzjarja tal-intrapriża affettwata (qligħ qabel imgħax u taxxi (EBIT), deprezzament u spejjeż tax-xogħol relatati biss mal-istabbiliment affettwat mid-diżastru naturali) billi tiġi kkumparata d-dejta finanzjarja għas-sitt xhur wara li jkun seħħ id-diżastru mal-medja ta' tliet snin magħżula fost il-ħames snin ta' qabel ma seħħ id-diżastru (billi jiġu esklużi s-sentejn li taw l-aqwa u l-agħar riżultat finanzjarju) u kkalkulati għall-istess perjodu tas-sena ta' sitt xhur. Il-ħsara tiġi kkalkulata fil-livell tal-benefiċjarju individwali.
5. L-għajnuna u kull ħlas ieħor mogħti biex jikkumpensaw għall-ħsara, inklużi l-ħlasijiet taħt il-poloz tal-assigurazzjoni, ma jaqbżux il-100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
TAQSIMA 9 -
Għajnuna soċjali għat-trasport għal residenti f'reġjuni mbiegħda
Artikolu 51
L-għajnuna soċjali għat-trasport għal residenti f'reġjuni mbiegħda
1. L-għajnuna għat-trasport bl-ajru u marittimu tal-passiġġieri tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(2) tat-Trattat u tkun eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-għajnuna sħiħa tkun għall-benefiċċju tal-konsumaturi finali li għandhom ir-residenza normali tagħhom f'reġjuni mbiegħda.
3. L-għajnuna tingħata għat-trasport tal-passiġġieri fuq rotta li tgħaqqad ajruport jew port f'reġjun imbiegħed ma' ajruport ieħor jew port f'Żona Ekonomika Ewropea.
4. L-għajnuna tingħata mingħajr diskriminazzjoni dwar l-identità tat-trasportatur jew tip ta' servizz u mingħajr limitu dwar il-post eżatt lejn jew mir-reġjun imbiegħed.
5. L-ispejjeż eliġibbli huma l-prezz ta' biljett bir-ritorn minn jew lejn ir-reġjun imbiegħed, inklużi t-taxxi u t-tariffi kollha fatturati mit-trasportatur lill-konsumatur.
6. L-intensità tal-għajnuna ma taqbiżx il-100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
TAQSIMA 10 -
Għajnuna għall-infrastrutturi tal-broadband
Artikolu 52
L-għajnuna għall-infrastrutturi tal-broadband
1. L-għajnuna għall-investiment għall-iżvilupp ta' netwerk tal-broadband tkun kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-ispejjeż eliġibbli huma dawn li ġejjin:
(a)
l-ispejjeż tal-investiment għall-iskjerament ta' infrastruttura tal-broadband passiv;
(b)
l-ispejjeż tal-investiment f'xogħlijiet ta' inġinerija ċivili relatati mal-broadband;
(c)
l-ispejjeż tal-investiment għall-iskjerament ta' netwerks bażiċi tal-broadband; kif ukoll
(d)
l-ispejjeż tal-investiment għall-iskjerament ta' netwerks li għandhom aċċess tal-ġenerazzjoni li jmiss (“NGA”).
3. L-investiment ikun f'żoni fejn m'hemm l-ebda infrastruttura tal-istess kategorija (kemm jekk broadband bażiku jew inkella netwerk tal-NGA), u fejn infrastruttura bħal din mhux probabbli li tiġi żviluppata fuq termini kummerċjali fi żmien tliet snin mill-mument tal-pubblikazzjoni tal-miżuri ppjanati ta' għajnuna, dan ikun ivverifikat ukoll permezz ta' konsultazzjoni pubblika miftuħa.
4. L-għajnuna tiġi allokata abbażi ta' proċess ta' għażla kompetittiva, miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja, li tirrispetta l-prinċipju tan-newtralità teknoloġika.
5. L-operatur tan-netwerk joffri aċċess attiv u passiv għall-operaturi mill-aktar wiesa', skont l-Artikolu 2, il-punt 139 ta' dan ir-Regolament, b'kundizzjonijiet ġusti u mhux diskriminatorji inkluża d-diżaggregazzjoni fiżika fil-każ tan-netwerks tal-NGA. Dan l-aċċess għall-operaturi jingħata għal mill-inqas seba' snin u d-dritt tal-aċċess għal tubi jew arbli ma jkunx limitat biż-żmien. F'każ li tingħata għajnuna għall-bini ta' tubi, dawn tal-aħħar għandhom ikunu kbar biżżejjed biex iservu għal diversi netwerks tal-kejbils u topoloġiji ta' netwerks differenti.
6. Il-prezz ta' aċċess għall-operaturi jkun ibbażat fuq il-prinċipji tal-ipprezzar stabbiliti mill-awtorità regolatorja nazzjonali u fuq punti ta' riferiment li jeżistu f'żoni oħrajn paragunabbli u aktar kompetittivi tal-Istat Membru jew tal-Unjoni, filwaqt li tiġi kkunsidrata l-għajnuna rċevuta mill-operatur tan-netwerk. L-awtorità regolatorja nazzjonali tiġi kkonsultata dwar il-kundizzjonijiet ta' aċċess, inkluż il-prezz u f'każ ta' tilwim bejn dawk li jfittxu aċċess u l-operatur tal-infrastruttura ssussidjata.
7. L-Istati Membri jwaqqfu mekkaniżmu ta' monitoraġġ u ta' rkupru jekk l-ammont tal-għajnuna għall-proġett jaqbeż l-EUR 10 miljun.
TAQSIMA 11 -
Għajnuna għall-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju
Artikolu 53
L-għajnuna għall-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju
1. L-għajnuna għall-kultura u l-konservazzjoni tal-patrimonju tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-għajnuna tingħata għall-finijiet u l-attivitajiet kulturali li ġejjin:
(a)
mużewijiet, arkivji, libreriji, ċentri artistiċi u kulturali jew spazji, teatri, teatri tal-opra, swali tal-kunċerti, organizzazzjonijiet oħra ta' spettaklu, istituzzjonijiet tal-patrimonju tal-films u infrastrutturi artistiċi u kulturali, organizzazzjonijiet u istituzzjonijiet oħrajn simili;
(b)
patrimonju tanġibbli inklużi b'mod partikolari l-forom kollha tal-patrimonju kulturali mobbli jew immobbli u siti arkeoloġiċi, monumenti, siti u bini storiku; il-patrimonju naturali marbut mal-patrimonju kulturali jew, jekk rikonoxxut formalment bħala patrimonju kulturali jew naturali mill-awtoritajiet pubbliċi kompetenti ta' Stat Membru;
(c)
il-patrimonju intanġibbli fil-forom kollha tiegħu, inklużi d-drawwiet folkloristiċi u l-artiġjanat;
(d)
l-arti u avvenimenti kulturali u spettakli, festivals, wirjiet u attivitajiet kulturali oħra simili;
(e)
attivitajiet kulturali u artistiċi edukattivi kif ukoll il-promozzjoni tal-għarfien tal-importanza tal-protezzjoni u l-promozzjoni tad-diversità tal-espressjonijiet kulturali permezz ta' programmi edukattivi u ta' għarfien pubbliku akbar, inkluż bl-użu ta' teknoloġiji ġodda;
(f)
il-kitba, l-editjar, il-produzzjoni, id-distribuzzjoni, id-diġitalizzazzjoni u l-pubblikazzjoni ta' mużika u letteratura, inklużi traduzzjonijiet.
3. L-għajnuna tista' tieħu l-forma ta':
(a)
għajnuna għall-investiment, inkluża l-għajnuna għall-kostruzzjoni jew it-titjib tal-infrastruttura tal-kultura;
(b)
l-għajnuna operatorja.
4. Għall-għajnuna għall-investiment, l-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż tal-investiment f'assi intanġibbli u tanġibbli, inklużi:
(a)
l-ispejjeż għall-kostruzzjoni, l-aġġornament, l-akkwist, il-konservazzjoni jew it-titjib tal-infrastruttura, jekk mill-inqas 80 % tal-ħin jew tal-kapaċità tal-ispazju, ikun qed jintuża fis-sena għal finijiet kulturali;
(b)
l-ispejjeż għall-akkwist, inkluż il-kiri, it-trasferiment ta' pussess jew rilokazzjoni fiżika tal-patrimonju kulturali;
(c)
l-ispejjeż għall-ħarsien, il-preservazzjoni, ir-restawr u r-riabilitazzjoni ta' wirt kulturali tanġibbli u intanġibbli, inklużi l-ispejjeż żejda għall-ħażna f'kundizzjonijiet xierqa, l-għodod speċjali, il-materjal u l-ispejjeż għad-dokumentazzjoni, ir-riċerka, id-diġitalizzazzjoni u l-pubblikazzjoni;
(d)
l-ispejjeż biex titjieb l-aċċessibbiltà tal-wirt kulturali għall-pubbliku, inklużi l-ispejjeż għad-diġitalizzazzjoni u teknoloġiji ġodda oħra, l-ispejjeż biex titjieb l-aċċessibiltà għal persuni bi bżonnijiet speċjali (b'mod partikolari, ir-rampi u l-liftijiet għal persuni b'diżabbiltà, tagħrif bil-braille u espożizzjonijiet interattivi f'mużewijiet) u għall-promozzjoni tad-diversità kulturali f'dak li għandu x'jaqsam ma' preżentazzjonijiet, programmi u viżitaturi;
(e)
l-ispejjeż għal proġetti u attivitajiet kulturali, il-kooperazzjoni u l-programmi ta' skambju u għotjiet inklużi l-ispejjeż għal proċeduri tal-għażla, l-ispejjeż għall-promozzjoni u l-ispejjeż magħmula direttament bħala riżultat tal-proġett.
5. Għall-għajnuna operatorja, l-ispejjeż eliġibbli għandhom ikunu dawn li ġejjin:
(a)
l-ispejjeż tal-istituzzjoni kulturali jew tas-sit ta' patrimonju marbuta ma' attivitajiet kontinwi jew perjodiċi inklużi wirjiet, spettakli u avvenimenti u attivitajiet kulturali simili li jseħħu matul il-kors normali tan-negozju;
(b)
l-ispejjeż ta' attivitajiet kulturali u artistiċi edukattivi kif ukoll il-promozzjoni tal-għarfien tal-importanza tal-protezzjoni u l-promozzjoni tad-diversità tal-espressjonijiet kulturali permezz ta' programmi edukattivi u ta' għarfien pubbliku akbar, inkluż bl-użu ta' teknoloġiji ġodda;
(c)
l-ispejjeż għat-titjib tal-aċċess pubbliku għall-istituzzjoni kulturali jew siti u attivitajiet ta' patrimonju inklużi l-ispejjeż tad-diġitizzazzjoni u tal-użu ta' tekonoloġiji ġodda kif ukoll spejjeż għat-titjib tal-aċċessibbiltà għal persuni b'diżabilità;
(d)
l-ispejjeż operatorji li għandhom x'jaqsmu direttament ma' proġett jew attività kulturali, bħall-kiri u l-kiri fit-tul ta' proprjeta' immobbli jew postijiet kulturali, l-spejjeż tal-ivvjaġġar, il-materjal u l-fornimenti direttament relatati ma' proġett jew attività kulturali, strutturi arkitettoniċi għal wirjiet u għall-palk, self, kiri, kiri fit-tul u d-deprezzament tal-għodda, is-softwer u t-tagħmir, spejjeż oħra relatati mal-aċċess għal kontenut protett mid-drittijiet tal-awtur u mid-drittijiet ta' proprjetà intellettwali, spejjeż għall-promozzjoni u l-ispejjeż imġarrba direttament bħala riżultat tal-proġett jew attività; l-ispejjeż ta' deprezzament u l-ispejjeż tal-finanzjament huma eliġibbli biss jekk ma jkunux ġew koperti mill-għajuna għall-investiment;
(e)
l-ispejjeż għal persunal li jaħdem fl-istituzzjoni kulturali jew is-sit ta' wirt kulturali jew għal xi proġett;
(f)
l-ispejjeż għal servizzi ta' konsulenza u appoġġ ipprovduti minn konsulenti esterni u fornituri tas-servizz, imġarrba direttament bħala riżultat tal-proġett.
6. Għal għajnuna għall-investiment, l-ammont tal-għajnuna m'għandux jaqbeż id-differenza bejn l-ispejjeż eliġibbli u profitt operattiv tal-investiment,il-profitt operattiv għandu jitnaqqas mill-ispejjeż eliġibbli ex ante, fuq il-bażi ta' tbassir raġonevoli, jew permezz ta' mekkaniżmu ta' restituzzjoni. L-operatur tal-infrastruttura jitħalla jżomm profitt raġonevoli matul il-perjodu rilevanti.
7. Għal għajnuna operatorja, l-ammont tal-għajnuna ma jaqbiżx dak li huwa meħtieġ biex ikopri t-telf operatorju u profitt raġonevoli matul il-perjodu rilevanti. Dan jiġi żgurat ex-ante, abbażi ta' tbassir raġonevoli, jew permezz ta' mekkaniżmu ta' rkupru.
8. Għal għajnuna li ma taqbiżx il-EUR 1 miljun, l-ammont massimu ta' għajnuna jista' jiġi stabbilit, alternattivament għall-metodu msemmi f'paragrafi 6 u 7, bi 80 % tal-ispejjeż eliġibbli.
9. Għall-pubblikazzjoni ta' mużika u litteratura kif definita fil-paragrafu 2(f), l-ammont massimu ta' għajnuna ma jaqbeż la d-differenza bejn l-ispejjeż eliġibbli u d-dħul skontat tal-proġett u lanqas is-70 % tal-ispejjeż eliġibbli. Id-dħul nett jitnaqqas mill-ispejjeż eliġibbli ex-ante jew permezz ta' mekkaniżmu ta' rkupru. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż għall-pubblikazzjoni ta' mużika u litteratura, inklużi t-tariffi tal-awturi (spejjeż ta' drittijiet tal-awtur), it-tariffi tat-tradutturi, it-tariffi tat-edituri, spejjeż oħra editorjali (il-qari tal-provi, korrezzjonijiet u r-reviżjoni), l-ispejjeż tal-format u ta' qabel il-pubblikazzjoni jew l-ispejjeż ta' pubblikazzjoni elettronika.
10. L-għajnuna lill-istampa u lir-rivisti, kemm jekk dawn jiġu ppubblikati bil-miktub kif ukoll elettronikament, ma tkunx eliġibbli skont dan l-Artikolu.
Artikolu 54
Skemi ta' għajnuna għal xogħlijiet awdjoviżivi
1. L-iskemi ta' għajnuna li jsostnu l-kitba tal-iskript, l-iżvilupp, il-produzzjoni, id-distribuzzjoni u l-promozzjoni ta' xogħlijiet awdjoviżivi jkunu kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3) tat-Trattat u jkunu eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-għajnuna tappoġġa prodott kulturali. Biex jiġu evitati żbalji evidenti fil-kwalifikazzjoni ta' prodott bħala kulturali, kull Stat Membru jistabbilixxi proċessi effettivi, bħall-għażla ta' proposti minn persuna jew aktar, inkarigati mill-għażla jew il-verifika skont lista predeterminata ta' kriterji kulturali.
3. L-għajnuna tista' tieħu l-forma ta':
(a)
għajnuna għall-produzzjoni ta' xogħlijiet awdjoviżivi;
(b)
għajnuna għall-preproduzzjoni; kif ukoll
(c)
għajnuna għad-distribuzzjoni.
4. Meta l-Istati Membri jissoġġettaw l-għajnuna għal obbligi ta' nfiq territorjali, l-iskemi ta' għajnuna għall-produzzjoni ta' xogħlijiet awdjoviżivi jistgħu jew:
(a)
jeħtieġu li sa 160 % tal-għajnuna mogħtija għall-produzzjoni ta' ċertu xogħol awdjoviżiv tintefaq fit-territorju tal-Istat Membru li jkun qed jagħti l-għajnuna; jew
(b)
jikkalkulaw l-għajnuna mogħtija għall-produzzjoni ta' ċertu xogħol awdjoviżiv bħala perċentwali tan-nefqa fuq l-attivitajiet tal-produzzjoni fl-Istat Membru li jagħti l-għotja, ġeneralment fil-każ ta' skemi ta' għajnuna taħt forma ta' inċentivi fiskali.
Fiż-żewġ każijiet, jekk Stat Membru jirrikjedi livell minimu ta' attività ta' produzzjoni fit-territorju kkonċernat, biex il-proġetti jkunu eliġibbli għall-għajnuna, dan il-livell ma għandux jaqbeż il-50 % tal-baġit globali tal-produzzjoni. Barra minn hekk, in-nefqa massima soġġetta għall-infiq territorjali fl-ebda każ ma tkun aktar minn 80 % tal-baġit globali tal-produzzjoni.
5. L-ispejjeż eliġibbli huma dawn li ġejjin:
(a)
għall-għajnuna għall-produzzjoni: l-ispejjeż totali għall-produzzjoni ta' xogħlijiet awdjoviżivi inklużi l-ispejjeż biex titjieb l-aċċessibilità għall-persuni b'diżabilità.
(b)
għall-għajnuna għall-preproduzzjoni: l-ispejjeż għall-kitba tal-iskript u l-iżvilupp tax-xogħlijiet awdjoviżivi.
(c)
għall-għajnuna għad-distribuzzjoni: l-ispejjeż għad-distribuzzjoni u l-promozzjoni tax-xogħlijiet awdjoviżivi.
6. L-intensità tal-għajnuna għall-produzzjoni ta' xogħlijiet awdjoviżivi ma taqbiżx il-50 % tal-ispejjeż eliġibbli.
7. L-intensità tal-għajnuna tista' tiżdied kif ġej:
(a)
sa 60 % tal-ispejjeż eliġibbli għal produzzjonijiet transfruntieri ffinanzjati minn aktar minn Stat Membru wieħed u li jinvolvu produtturi minn aktar minn Stat Membru wieħed;
(b)
sa 100 % tal-ispejjeż eliġibbli għal xogħlijiet awdjoviżivi diffiċli u koproduzzjonijiet li jinvolvu pajjiżi mil-Lista tal-Kumitat għall-Għajnuna fl-Iżvilupp (DAC) tal-OECD.
8. L-intensità tal-għajnuna għall-preproduzzjoni ma taqbiżx il-100 % tal-ispejjeż eliġibbli. Jekk l-iskript jew il-proġett finali jwassal għal xogħol awdjoviżiv bħal film, l-ispejjeż tal-preproduzzjoni jiġu inkorporati f'baġit globali ġenerali u jittieħed kont tagħhom meta tiġi kkalkulata l-intensità tal-għajnuna. L-intensità tal-għajnuna għad-distribuzzjoni tkun l-istess bħall-intensità tal-għajnuna għall-produzzjoni.
9. L-għajnuna ma tkunx riżervata għal attivitajiet speċifiċi tal-produzzjoni jew partijiet individwali fil-katina tal-valur tal-produzzjoni. L-għajnuna għall-infrastrutturi ta' studjows tal-films mhumiex se jkunu eliġibbli skont dan l-Artikolu.
10. L-għajnuna ma tkunx riżervata esklussivament għaċ-ċittadini, u l-benefiċjarji mhumiex meħtieġa li jkollhom l-istatus ta' intrapriża stabbilita skont il-liġi kummerċjali nazzjonali.
TAQSIMA 12 -
Għajnuna għall-infrastrutturi tal-isport u għall-infrastrutturi ta' rikreazzjoni multifunzjonali
Artikolu 55
L-għajnuna għall-infrastrutturi tal-isport u għall-infrastrutturi ta' rikreazzjoni multifunzjonali
1. L-għajnuna għall-infrastrutturi tal-isport u għall-infrastrutturi ta' rikreazzjoni multifunzjonali tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dejjem jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I.
2. L-infrastrutturi tal-isport ma jintużawx esklussivament minn utent sportiv professjonali wieħed. L-użu tal-infrastruttura tal-isport minn utenti oħrajn sportivi professjonali jew mhux professjonali annwalment jammonta għal mill-inqas 20 % tal-kapaċità tal-ħin. Jekk l-infrastruttura tintuża minn diversi utenti fl-istess ħin, jiġu kkalkulati l-partijiet tal-ħin korrispondenti mill-kapaċità tal-użu.
3. L-infrastruttura rikreattiva multifunzjonali tikkonsisti f'faċilitajiet rikreattivi b'karattru multifunzjonali li joffri, b'mod partikolari, servizzi kulturali u ta' rikreazzjoni, bl-eċċezzjoni ta' parks għad-divertiment u faċilitajiet tal-lukandi.
4. L-aċċess għall-infrastrutturi tal-isport jew għall-infrastrutturi ta' rikreazzjoni multifunzjonali jkun miftuħ għal diversi utenti u jingħata fuq bażi trasparenti u mhux diskriminatorja. L-intrapriżi li jkunu ffinanzjaw mill-inqas 30 % tal-ispejjeż tal-investiment tal-infrastruttura jistgħu jingħataw aċċess preferenzjali b'kundizzjonijiet aktar favorevoli, dejjem jekk dawn il-kundizzjonijiet jkunu disponibbli pubblikament.
5. Jekk l-infrastruttura sportiva tintuża minn klabbijiet sportivi professjonali, l-Istati Membri jiżguraw li l-kundizzjonijiet tal-prezzijiet għall-użu tagħha jkunu disponibbli pubblikament.
6. Kull konċessjoni jew inkarigu ieħor, lil parti terza biex tibni, ittejjeb u/jew topera l-infrastruttura tal-isport jew l-infrastruttura ta' rikreazzjoni multifunzjonali, jiġu assenjati fuq bażi miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja, filwaqt li jittieħed kont tar-regoli applikabbli dwar l-akkwist.
7. L-għajnuna tista' tieħu l-forma ta':
(a)
għajnuna għall-investiment, inkluża l-għajnuna għall-kostruzzjoni jew it-titjib tal-infrastrutturi tal-isport jew tal-infrastrutturi ta' rikreazzjoni multifunzjonali;
(b)
għajnuna operatorja għall-infrastruttura tal-isport;
8. Għall-għajnuna għall-investiment tal-infrastrutturi tal-isport jew tal-infrastrutturi ta' rikreazzjoni multifunzjonali, l-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż tal-investiment f'assi intanġibbli u tanġibbli.
9. Għall-għajnuna operatorja għall-infrastruttura tal-isport l-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż eliġibbli tad-dispożizzjoni ta' servizzi mill-infrastruttura. Dawn l-ispejjeż operatorji jinkludu spejjeż bħal spejjeż ta' persunal, materjali, kuntratti ta' servizz, komunikazzjoni, enerġija, manutenzjoni, kera, amministrazzjoni, eċċ., iżda jeskludu spejjeż ta' deprezzament u tal-iffinanzjar jekk dawn ġew inklużi fl-ispejjeż li ġew koperti mill-għajnuna għall-investiment.
10. Għall-għajnuna għall-investiment għall-infrastrutturi tal-isport jew għall-infrastrutturi ta' rikreazzjoni multifunzjonali, l-ammont ta' għajnuna ma jaqbiżx id-differenza bejn l-ispejjeż eliġibbli u l-introjtu operatorju tal-investiment. L-introjtu operatorju jitnaqqas mill-ispejjeż eliġibbli ex-ante, abbażi ta' tbassir raġonevoli, jew permezz ta' mekkaniżmu ta' rkupru.
11. Għall-għajnuna operatorja għall-infrastrutturi tal-isport, l-ammont ta' għajnuna ma jaqbiżx it-telf operatorju tul il-perjodu rilevanti. Dan jiġi żgurat ex-ante, abbażi ta' tbassir raġonevoli, jew permezz ta' mekkaniżmu ta' rkupru.
12. Għal għajnuna li ma taqbiżx il-EUR 1 miljun, l-ammont massimu ta' għajnuna jista' jiġi stabbilit, alternattivament għall-metodu msemmi f'paragrafi 10 u 11, bi 80 % tal-ispejjeż eliġibbli.
TAQSIMA 13 -
Għajnuna għall-infrastrutturi lokali
Artikolu 56
L-għajnuna għall-investiment għall-infrastrutturi ta' riċerka
1. Il-finanzjament għall-bini jew it-titjib ta' infrastrutturi lokali li jikkonċerna infrastruttura li tikkontribwixxi f'livell lokali għat-titjib tal-ambjent kummerċjali u tal-konsumatur u fl-immodernizzar u l-iżvilupp tal-bażi industrijali tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, sakemm il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu u f'Kapitolu I jiġu ssodisfati.
2. Dan l-Artikolu ma japplikax għal għajnuna għall-infrastrutturi li hija koperta minn taqsimiet oħrjan ta' Kapitlu III ta' dan ir-Regolament bl-eċċezzjoni ta' Taqsima 1 - Għajnuna reġjonali. Dan l-Artikolu ma japplikax ukoll għal infrastruttura tal-ajruporti u għal infrastruttura tal-portijiet.
3. L-infrastruttura tkun disponibbli għal utenti interessati fuq bażi miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja. Il-prezz mitlub għall-użu jew għall-bejgħ tal-infrastruttura jkun jikkorrispondi għall-prezz tas-suq.
4. Kull konċessjoni jew inkarigu ieħor, lil parti terza biex topera l-infrastruttura jiġu assenjati fuq bażi miftuħa, trasparenti u mhux diskriminatorja, filwaqt li jittieħed kont tar-regoli applikabbli dwar l-akkwist.
5. L-ispejjeż eliġibbli jkunu l-ispejjeż tal-investiment f'assi intanġibbli u tanġibbli.
6. L-ammont ta' għajnuna ma jaqbiżx id-differenza bejn l-ispejjeż eliġibbli u l-introjtu operatorju tal-investiment. L-introjtu operatorju jitnaqqas mill-ispejjeż eliġibbli ex-ante, abbażi ta' tbassir raġonevoli, jew permezz ta' mekkaniżmu ta' rkupru.
7. Infrastrutturi dedikati ma jkunux eżentati skont dan l-Artikolu.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 57
Revoka
Ir-Regolament (KE) Nru 800/2008 jitħassar.
Artikolu 58
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
1. Dan ir-Regolament għandu japplika għal għajnuna individwali mogħtija qabel id-dħul fis-seħħ tiegħu, jekk l-għajnuna tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti f'dan ir-Regolament, bl-eċċezzjoni tal-Artikolu 9.
2. Kwalunkwe għajnuna li mhijiex eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat bis-saħħa ta' dan ir-regolament jew ta' oħrajn adottati skont l-Artikolu 1 tar-Regolament (KEE) Nru 994/98 li qabel kienu fis-seħħ, tiġi vvalutata mill-Kummissjoni skont l-oqfsa, il-linji gwida, il-komunikazzjonijiet u l-avviżi rilevanti.
3. Kull għajnuna mogħtija qabel l-1 ta' Jannar 2015 bis-saħħa ta' kull regolament adottat skont l-Artikolu 1 tar-Regolament 994/98 li kien fis-seħħ fil-mument tal-għotja tkun kompatibbli mas-suq intern u eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat bl-esklużjoni tal-għajnuna reġjonali. Skemi ta' għajnuna ta' kapital ta' riskju favur SMEs stabbiliti qabel l-1 ta' Lulju 2014 u eżentati mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat skont ir-Regolament Nru 800/2008, jibqgħu eżentati u kompatibbli mas-suq intern sat-terminazzjoni tal-ftehim ta' finanzjament, sakemm l-impenn tal-finanzjament pubbliku fil-fond sostnut ta' investiment tal-ekwità privata, abbażi ta' tali ftehim, sar qabel l-1 ta' Jannar 2015 u l-kundizzjonijiet l-oħrajn għall-eżenzjoni jibqgħu ssodisfati.
4. Fi tmiem il-perjodu ta' validità ta' dan ir-Regolament, kull skema ta' għajnuna eżentata minn dan ir-Regolament għandha tibqa' eżentata għal perjodu ta' aġġustament ta' sitt xhur, bl-eċċezzjoni ta' skemi ta' għajnuna reġjonali. L-eżenzjoni ta' skemi ta' għajnuna reġjonali tiskadi fid-data ta' skadenza tal-pjanijiet approvati għall-għajnuna reġjonali. L-eżenzjoni tal-għajnuna għall-finanzjament ta' riskju skont l-Artikolu 21(2)(a) tiskadi fit-tmiem tal-perjodu previst fil-ftehim ta' finanzjament, sakemm l-impenn tal-finanzjament pubbliku għall-fond sostnut ta' investiment tal-ekwità privata sar abbażi ta' dan il-ftehim f'sitt (6) xhur minn tmiem il-perjodu ta' validità ta' dan ir-Regolament, u l-kundizzjonijiet kollha l-oħra għal eżenzjoni jibqgħu ssodisfati.
Artikolu 59
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-1 ta' Lulju 2014.
Dan għandu jkun applikabbli sat-31 Diċembru 2020.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta' Ġunju 2014.