РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 24 март 2014 година
за изменение на Решение за изпълнение 2013/463/ЕС за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър
(2014/169/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага и спрямо държавите членки, които вече получават финансова помощ, включително от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
Регламент (ЕС) № 472/2013 определя правилата за одобряване на програма за макроикономически мерки за държавите членки, получаващи финансова помощ, като посочените правила трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на ЕМС.
(3)
По искане за финансова помощ от ЕМС, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши да предостави принципна подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика (наричан по-долу „МР“) и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС (3) Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и, когато е уместно, с Международния валутен фонд (МВФ), извърши третия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие.
(6)
В резултат на това Решение за изпълнение 2013/463/ЕС следва да бъде актуализирано в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, по-специално по отношение на i) разработването от страна на съвместна работна група на Централната банка на Кипър (ЦБК) и Министерство на финансите на комуникационна стратегия относно пътната карта за облекчаване на контрола върху капитала и изпълнение на стратегията за банковия сектор; ii) своевременното докладване на оценките на банките относно потенциалното въздействие на нововъведените и бъдещите правила на Съюза относно капиталовите изисквания и необслужваните заеми върху капитала, рентабилността и коефициента на покритие; iii) създаването на работната група, която да определи мащаба на регистрираните договори за продажба на земя без документ за собственост и да предостави препоръки по този въпрос; iv) реформата на процедурите по обявяване в несъстоятелност на дружества и физически лица; v) преразглеждането на Гражданския процесуален кодекс и Процедурния правилник на съда с цел осигуряване на гладкото и ефикасно протичане на преработените процедури по принудително изпълнение и обявяване в несъстоятелност; vi) актуализирането на заложения първичен дефицит за 2014 г. на 1,8 % от БВП; vii) изпълнението на първия етап към създаване на национална здравна система (НЗС), след като бъде изготвена и приета пълна пътна карта за изграждане на НЗС; viii) преразглеждането на политиките по ценообразуване и възстановяване на разходите за медицински стоки и услуги, включително по отношение на фармацевтичните разходи; ix) създаването на служба по приватизацията; x) представянето на план с мерки за отстраняване на недостатъците, установени във втората фаза на партньорската проверка, проведена от страна на Световния форум относно прозрачността и обмена на информация за данъчни цели на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР); xi) разработването на стратегия за растеж, базирана на конкурентните предимства на Кипър, която да помогне на кипърските власти да съживят икономиката. Провеждането на широкообхватни и амбициозни реформи във финансовата, фискалната и структурната област се очаква да запази средносрочната устойчивост на държавния дълг на Кипър.
(7)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(8)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Член 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС се изменя, както следва:
1)
Параграф 5 се заменя със следното:
„5. С оглед възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава преструктурирането на банковия сектор и сектора на кооперативните кредитни институции; продължава укрепването на надзора и регулирането; предприема реформа на правната рамка, уреждаща преструктурирането на дълга; и постепенно облекчава капиталовите ограничения в съответствие със своята пътна карта, като същевременно запазва финансовата стабилност. Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряване на стриктен мониторинг върху ликвидността на банковия сектор. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленето на пари в брой, плащанията и паричните преводите) се следят отблизо. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Продължава прилагането на пътната карта за постепенно облекчаване на ограничителните мерки, като същевременно се отчита ликвидността на кредитните институции. Разработва се целенасочена комуникационна стратегия, с която се цели осигуряването на редовен обмен на информация относно посочената пътна карта и напредъка, постигнат в изпълнението на стратегията за банковия сектор.
Плановете по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, реално отразяват очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор и постепенното облекчаване на ограничителните мерки, както и намаляват зависимостта от кредитиране от страна на централната банка, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането;
б)
адаптиране на минималните капиталови изисквания при отчитане на параметрите на оценката на счетоводните баланси и стрес тестовете в целия Съюз;
в)
гарантиране на официалното одобрение на плановете за преструктуриране съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. Банките, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни, в съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ; Банките, които спазват планове за преструктуриране, отчитат постигнатия от тях напредък по прилагането на тези планове;
г)
гарантиране на създаването и функционирането на кредитен регистър, на изменението при необходимост на действащата регулаторна рамка за обезценка на активи и формиране на провизии и третиране на обезпеченията, които са част от провизии, както и на своевременното въвеждане на правилата на Съюза относно капиталовите изисквания и необслужваните заеми;
д)
облекчаване на ограниченията за налагане на запор върху обезпеченията. Това включва изготвяне на законодателството въз основа на всеобхватна рамка за реформа, с която да се установят подходящи процедури по обявяване в несъстоятелност на дружества и физически лица, както и да се осигури гладкото и ефикасно протичане на преработените процедури по принудително изпълнение и обявяване в несъстоятелност. В допълнение, след като бъде реформирана, новата правна рамка, уреждаща преструктурирането на дълга на частния сектор, ще бъде преразгледана, като при нужда ще бъдат посочени допълнителни мерки;
е)
прилагане на стратегията за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на сектора на кооперативните кредитни институции, разработена от Централната банка на Кипър в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ;
ж)
засилване на мониторинга върху задлъжнялостта на предприятията и на домакинствата и създаване на рамка за целево преструктуриране на дълга на частния сектор с цел улесняване на отпускането на нови заеми и намаляване на кредитните ограничения. Преразглеждат се банковите политики и практики във връзка с управлението на просрочените задължения, като при необходимост ще се изменят Директивата и Кодексът за управление на просрочените задължения. Не се прибягва до административни мерки, които оказват отрицателно въздействие върху равнището на банковото кредитиране;
з)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрите практики;
и)
включване на стрес тестове в осъществявания от разстояние редовен надзор над банките;
й)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват органите и пазарите за своя напредък в преструктурирането на дейностите си;
к)
осигуряване на изпълнението на мерките за преструктуриране, целящи повишаване на жизнеспособността на кооперативния кредитен сектор, след като бъде установена правната рамка за нова управленска структура, ръководеща участието на държавата в този сектор; както и
л)
осигуряване на преразглеждането на управленската директива, чрез което ще бъде уточнено, наред с другото, взаимодействието между отделите за вътрешен одит на банките и банковите надзорни органи.“
2)
Параграф 7 се заменя със следното:
„7. През 2014 г. кипърските власти прилагат изцяло включените в Закона за бюджета за 2014 г. постоянни мерки, възлизащи на най-малко 270 милиона EUR. Те осигуряват също пълното прилагане на консолидационните мерки, приети след декември 2012 г.“
3)
Вмъква се следният параграф:
„7а. По отношение на фискалната политика през 2015-2016 г. кипърските власти се стремят към постигане на салдо по консолидирания държавен бюджет, съответстващо на набора от стъпки за корекция, при спазване на препоръките, отправени в рамките на процедурата при прекомерен дефицит (ППД).“
4)
Параграф 8 се изменя, както следва:
а)
буква а) се заменя със следното:
„а)
ако е необходимо, допълнителни реформи на общата пенсионна система и тази в публичния сектор, за да се осигури жизнеспособността на пенсионната система в дългосрочен план, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите.“
б)
буква д) се заменя със следното:
„д)
изработване на програма за постигането на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и изпълнение на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта при обслужването на дълга;“
5)
Параграфи 10 - 13 се заменят със следното:
„10. Кипър гарантира изпълнението на договорените мерки за преодоляване на установените недостатъци в своите политики за стимулиране на трудовата активност. Кипър предприема бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им за намиране на работа в съответствие с целите на препоръката на Съвета за създаване на гаранция за младежта (4). Разработването, управлението и прилагането на мерки, насочени към младежта, следва да бъде добре интегрирано в по-широката система на политиките за стимулиране на трудовата заетост и да бъде съгласувано с реформата на системата за социално осигуряване и с договорените бюджетни цели.
11. Кипър има готовност да приеме всички други изменения в секторното законодателство, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). Кипърските власти подобрят още повече функционирането на регулираните професии. Рамката за конкуренция трябва да бъде подобрена чрез разширяване на дейността на компетентния в тази област орган и укрепване на независимостта и правомощията на националните регулаторни органи.
12. Кипър осигурява намаляването на изоставането в броя на предвидените за издаване нотариални актове и предприема действия за ускоряване на премахването на финансовите тежести върху нотариалните актове, прехвърляни при закупуване на недвижимо имущество, както и определя срокове за издаването на сертификати за сгради и нотариални актове.
13. Кипър изменя разпоредбите относно принудителната продажба на ипотекирани имоти и разрешава провеждането на частни търгове в рамките на най-кратки срокове. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени висящите дела. Кипър предприема инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като прилага конкретния план за действие, който да доведе до постигането на, inter alia, количествените цели, определени в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011 - 2015 г. Кипър изпълнява политическа стратегия в областта на въздухоплаването, насочена към изменение на външната политика на Кипър в областта на въздухоплаването при отчитане на външната политика и договореностите на ЕС в областта на въздухоплаването, като в същото време бъдат осигурени необходимите въздушни връзки.
6)
В параграф 14 буква б) се заменя със следното:
„б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен и газов сектор, включително подходяща търговска рамка за доставката на природен газ в крайбрежни води, насочена към постигане на максимални приходи; както и“.
7)
параграф 15 се заменя със следното:
„15. Кипър представя актуализирано искане пред Комисията за техническа помощ по време на програмния период. В искането трябва да се определят и да се уточнят областите на техническа помощ или консултантските услуги, които според кипърските власти имат основно значение за изпълнението на програмата за макроикономически мерки.“
8)
Добавя се следният параграф:
„16. Кипър изготвя всеобхватна и съгласувана стратегия за растеж, която ще позволи съживяването на икономиката, и я включва в своята национална институционална рамка, с което ще бъдат оптимизирани резултатите от текущите реформи на публичната администрация и на управлението на публичните финанси, от ангажиментите, поети в програмата за макроикономически мерки за Кипър, както и от съответните инициативи на Съюза в рамките на партньорското споразумение за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове.“
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 24 март 2014 година.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tal-24 ta’ Marzu 2014
li temenda d-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2013/463/UE li tapprova l-programm ta’ aġġustament makroekonomiku għal Ċipru
(2014/169/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament (UE) Nru 472/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Mejju 2013 dwar it-tisħiħ tas-sorveljanza ekonomika u baġitarja tal-Istati Membri fiż-żona tal-Ewro li tesperjenza jew tkun mhedda b’diffikultajiet gravi fir-rigward tal-istabbiltà finanzjarja tagħhom (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 7(2) u (5) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (UE) Nru 472/2013 japplika għal Stati Membri li diġà qed jirċievu assistenza finanzjarja, inklużi dawk mill-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbiltà (MES), fil-mument tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
(2)
Ir-Regolament (UE) Nru 472/2013 jistabbilixxi r-regoli għall-approvazzjoni ta’ programm ta’ aġġustament makroekonomiku għall-Istati Membri li jirċievu għajnuna finanzjarja, liema regoli jeħtieġ li jkunu konsistenti mad-dispożizzjonijiet tat-Trattat li jistabbilixxi l-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbiltà (MES).
(3)
Wara t-talba tal-25 ta’ Ġunju 2012 minn Ċipru għal assistenza finanzjarja mill-MES, fil-25 ta’ April 2013 il-Kunsill iddeċieda permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/236/UE (2) li Ċipru kellu jimplimenta b’mod rigoruż programm ta’ aġġustament makroekonomiku.
(4)
Fl-24 ta’ April 2013 il-Bord tal-Gvernaturi tal-MES iddeċieda li jagħti, fil-prinċipju, sostenn ta’ stabbiltà lil Ċipru u approva l-Memorandum ta’ Qbil dwar il-Kundizzjonalità Speċifika tal-Politika Ekonomika (minn hawn ‘il quddiem “MtQ”) u l-iffirmar tiegħu mill-Kummissjoni f’isem il-MES.
(5)
F’konformità mal-Artikolu 1(2) tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill 2013/463/UE (3), il-Kummissjoni, f’kollaborazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) u fejn meħtieġ, mal-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI), għamlet it-tielet rieżami biex tevalwa l-progress fl-implimentazzjoni tal-miżuri miftiehma kif ukoll l-effikaċja u l-impatt ekonomiku u soċjali tagħhom.
(6)
Bħala riżultat, id-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2013/463/UE għandha tiġi aġġornata fl-oqsma tar-riforma tas-settur finanzjarju, il-politika fiskali u r-riformi strutturali, b’mod partikolari fir-rigward ta’ (i) it-tfassil ta’ strateġija ta’ komunikazzjoni minn task force konġunta mill-Bank Ċentrali ta’ Ċipru (CBC) u l-Ministeru tal-Finanzi dwar il-pjan ta’ direzzjoni biex jiġu ffaċilitati l-kontrolli tal-kapital u dwar l-implimentazzjoni tal-istrateġija tas-settur bankarju; (ii) ir-rappurtar fil-ħin tal-istimi tal-banek tal-impatt potenzjali tar-regoli tal-Unjoni li għadhom kemm ġew introdotti u futuri dwar ir-rekwiżiti tal-kapital u s-self mhux produttiv (non-performing loans, NPLs) fuq il-kapital, il-profittabilità u l-proporzjon ta’ kopertura; (iii) tiġi stabbilita task force biex issir stima tal-kobor tal-kuntratt ta’ bejgħ ta’ art reġistrat iżda bla titlu, u jiġu pprovduti rakkomandazzjonijiet dwar din il-kwistjoni; (iv) ir-riforma tal-proċeduri ta’ insolvenza personali u korporattiva; (v) ir-rieżami tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili u r-Regoli tal-Qorti biex jiġi żgurat funzjonament mingħajr intoppi u effikaċi tal-oqfsa tal-esklużjoni riveduta u ta’ insolvenza; (vi) reviżjoni tal-mira għad-defiċit primarju għall-2014 għal 1,8 % tal-PDG; (viii) l-implimentazzjoni tal-ewwel stadju tas-Sistema Nazzjonali tas-Saħħa (National Health Scheme, NHS) wara li l-ewwel jiġi definit u addottat pjan ta’ direzzjoni sħiħ għall-NHS; (viii) ir-reviżjoni tal-politiki dwar l-ipprezzar u r-rimbors ta’ oġġetti u servizzi mediċi, inkluż dawk relatati man-nefqa farmaċewtika; (ix) l-istabbiliment ta’ Unità ta’ Privatizzazzjoni; (x) il-preżentazzjoni ta’ pjan ta’ azzjoni biex jiġu indirizzati n-nuqqasijiet identifikati fil-Fażi 2 tar-rieżami bejn il-pari mill-Forum Globali dwar it-Trasparenza u l-Iskambju ta’ Informazzjoni għal Raġunijiet ta’ Taxxa tal-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni Ekonomika u l-Iżvilupp (OECD). (xi) l-iżvilupp ta’ strateġija ta’ tkabbir ibbażata fuq vantaġġi kompetittivi li jgħinu lill-awtorijatiet ta’ Ċipru jagħtu spinta lill-ekonomija. L-implimentazzjoni ta’ riformi komprensivi u ambizzjużi f’oqsma finanzjarji, fiskali u strutturali għandha tissalvagwardja s-sostenibbiltà, fuq perjodu ta’ żmien medju, tad-dejn pubbliku Ċiprijott.
(7)
Matul l-implimentazzjoni tal-pakkett komprensiv ta’ politika ta’ Ċipru, il-Kummissjoni għandha tipprovdi konsulenza politika addizzjonali kif ukoll assistenza teknika f’oqsma speċifiċi. Stat Membru soġġett għal programm ta’ aġġustament makroekonomiku li jesperjenza kapaċità amministrattiva insuffiċjenti għandu jfittex assistenza teknika mill-Kummissjoni, li tista’ tikkostitwixxi, għal dak l-iskop, gruppi ta’ esperti.
(8)
L-awtoritajiet Ċiprijotti jfittxu l-opinjonijiet, skont ir-regoli u l-prattiki nazzjonali attwali, tal-imsieħba soċjali u l-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili fil-preparazzjoni, l-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-programm ta’ aġġustament makroekonomiku,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-Artikolu 2 tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2013/463/UE huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
Il-paragrafu 5 jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“5. Bil-għan li tiġi rrestawrata l-istabbiltà tas-settur finanzjarju tiegħu, Ċipru għandu: ikompli jimplimenta r-ristrutturar tas-settur bankarju u s-setturi tal-istituzzjoni ta’ kreditu kooperattiv, ikompli jsaħħaħ is-sorveljanza u r-regolamentazzjoni, ikompli r-riforma tal-qafas ta’ ristrutturazzjoni tad-dejn u gradwalment ineħħi restrizzjonijiet kapitali skont li-pjan ta’ direzzjoni tiegħu, filwaqt li jħares l-istabbiltà finanzjarja. Il-programm jipprevedi dawn il-miżuri u r-riżultati:
(a)
li jiġi żgurat li s-sitwazzjoni tal-likwidità tas-settur bankarju tiġi ssorveljata mill-qrib. Restrizzjonijiet temporanji fuq il-moviment ħieles tal-kapital (inter alia, limiti fuq il-ġbid ta’ flus kontanti, fuq il-pagamenti u fuq it-trasferimenti) jiġu mmonitorjati mill-qrib. L-għan huwa li l-kontrolli jibqgħu fis-seħħ biss sakemm ikunu strettament meħtieġa sabiex jipprevjenu riskji serji u immedjati għall-istabbiltà tas-sistema finanzjarja. L-implimentazzjoni tal-pjan ta’ direzzjoni għal rilassament gradwali ta’ miżuri restrittivi tkompli, b’kont meħud ukoll tas-sitwazzjoni tal-likwidità tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu. Titfassal strateġija ta’ komunikazzjoni mmirata tajjeb bl-għan li jikkomunikaw regolarment informazzjoni dwar dak il-pjan ta’ direzzjoni u l-progress li sar fl-implimentazzjoni tal-istrateġija tas-settur bankarju.
Il-finanzjament u l-pjanijiet kapitali mingħand il-banek domestiċi li jiddependu fuq il-finanzjament mill-bank ċentrali jew li jirċievu għajnuna mill-Istat għandhom jirriflettu b’mod realistiku t-tnaqqis antiċipat fl-ingranaġġ finanzjarju fis-settur bankarju, u jnaqqsu d-dipendenza fuq is-self mill-banek ċentrali, filwaqt li jiġu evitati bejgħ taħt emerġenza ta’ assi u kriżi tal-kreditu;
(b)
l-adattament tar-rekwiżiti ta’ kapital minimu, filwaqt li jitqiesu l-parametri ta’ valutazzjoni tal-karta tal-bilanċ u tal-ittestjar tal-istress madwar l-Unjoni;
(c)
jiġi żgurat li kwalunkwe pjan ta’ ristrutturar jiġi formalment approvat taħt ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat, qabel tiġi pprovduta xi għajnuna mill-Istat. Banek b’defiċit ta’ kapital jistgħu, jekk miżuri oħrajn ma jkunux biżejjed, jitolbu għajnuna għar-rikapitalizzazzjoni mill-Istat skont il-proċeduri ta’ għajnuna mill-Istat. Banek bi pjanijiet ta’ ristrutturazzjoni jirrapportaw il-progress fl-implimentazzjoni tagħhom tal-pjanijiet;
(d)
jiżguraw li jinħoloq reġistru ta’ kreditu u li jkun operazzjonali, li l-qafas regolatorju kurrenti fuq l-indeboliment u l-forniment tal-assi, u dwar it-trattament ta’ kollateral fi provvedimenti jiġi emendat, kif meħtieġ, u li r-regoli tal-Unjoni dwar ir-rekwiżiti ta’ kapital u self mhux produttiv jiġu implimentati f’waqthom;
(e)
it-tħaffif tal-limitazzjonijiet fuq il-qbid ta’ kollateral. Dan jinkludi tħejjija ta’ leġiżlazzjoni abbażi tar-riforma komprensiva li jistabbilixxi qafas xieraq għall-proċeduri ta’ insolvenza korporattiva u personali, kif ukoll jiżgura t-tħaddim korrett u effettiv tal-oqfsa ta’ esklużjoni riveduta u ta’ insolvenza. Barra minn hekk, ladarba riformat, jiġi rivedut qafas ġuridiku ġdid għar-ristrutturar tas-settur privat tad-dejn u jiġu definiti miżuri addizzjonali kif meħtieġ;
(f)
l-implimentazzjoni tal-istrateġija għall-istruttura futura, il-funzjonament u l-vijabbiltà tas-settur tal-istituzzjonijiet kooperattivi ta’ kreditu, kif imfassla mill-Bank Ċentrali ta’ Ċipru f’konsultazzjoni mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI;
(g)
it-tisħiħ tal-monitoraġġ fuq id-djun tas-settur korporattiv u dak domestiku u li jiġi stabbilit qafas ta’ ristrutturar immirat lejn id-dejn tas-settur privat sabiex ikun iffaċilitat self ġdid u jitnaqqsu l-limiti fuq il-kreditu; Il-politiki u l-prattiċi għall-ġestjoni tal-arretrati tal-banek jiġu riveduti u d-Direttiva għall-Ġestjoni tal-Arretrati u l-Kodiċi ta’ Kondotta jiġu emendati, kif meħtieġ. Miżuri amministrattivi li jistgħu jfixklu l-iffissar ta’ rati ta’ self bankarju ma jiġux introdotti;
(h)
jitkompla t-tisħiħ tal-qafas kontra-l-ħasil tal-flus u jiġi implimentat pjan ta’ azzjoni li jiżgura l-applikazzjoni ta’ prattiċi mtejba fir-rigward tad-diliġenza dovuta tal-klijent u trasparenza tal-entitajiet, f’konformità mal-aħjar prattika;
(i)
l-integrazzjoni tal-ittestjar-tal-istress f’superviżjoni regolari ta’ banek mhux-fil-post;
(j)
l-introduzzjoni ta’ rekwiżiti obbligatorji ta’ divulgazzjoni biex jiġi żgurat li l-banek jikkomunikaw regolarment lill-awtoritajiet u lis-swieq il-progress tagħhom fir-ristrutturar tal-operazzjonijiet tagħhom;
(k)
l-iżgurar tal-implimentazzjoni tal-miżuri ta’ ristrutturar li jsaħħu il-vijabilità tas-settur ta’ tal-kreditu tal-kooperattivi, wara l-istabbiliment tal-qafas ġuridiku għall-istruttura l-ġdida ta’ governanza għall-ġestjoni tas-sehem tal-Istat fis-settur; u
(l)
l-iżgurar tar-reviżjoni tad-Direttiva għall-Governanza, li tispeċifika, fost kwistjonijiet oħrajn, l-interazzjoni bejn l-unitajiet ta’ verifika interna tal-banek u s-superviżuri tal-bank.”
(2)
Il-paragrafu 7 jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“7. Matul l-2014, l-awtoritajiet Ċiprijotti jimplimentaw bis-sħiħ il-miżuri permanenti inklużi fil-Liġi tal-Baġit tal-2014 li jammontaw għal mill-inqas EUR 270 miljun. Huwa jiżguraw ukoll l-implimentazzjoni sħiħa tal-miżuri ta’ konsolidazzjoni adottati sa minn Diċembru 2012.”
(3)
Jiżdied il-paragrafu li ġej:
“7a. Għall-politika fiskali fl-2015-2016, l-awtoritajiet Ċiprijotti għandhom isegwu bilanċ ġenerali tal-gvern f’konformità mat-triq ta’ aġġustament li tirrispetta r-rakkomandazzjoni tal-proċedura ta’ defiċit eċċessiv (PDE).”
(4)
Il-paragrafu 8 jiġi emendat kif ġej:
(a)
il-punt (a) jiġi mibdul b’dan li ġej:
“(a)
jekk ikun meħtieġ, aktar riformi fis-sistema tal-pensjonijiet tas-settur ġenerali u pubbliku biex tiġi żgurata l-vijabilità tas-sistema tal-pensjonijiet fuq terminu twil, filwaqt li tiġi indirizzata l-adegwatezza tal-pensjonijiet.”
(b)
il-punt (e) jiġi mibdul b’dan li ġej:
“(e)
it-tfassil ta’ programm biex tinkiseb sistema ta’ governanza korporattiva solida għal intrapriżi li huma proprjetà tal-Istat u semi-pubbliċi u l-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ privatizzazzjoni bħala għajnuna biex tittejjeb l-effiċjenza ekonomika u tiġi restawrata s-sostenibbiltà tad-dejn;”
(5)
Il-paragrafi minn 10 sa 13 jiġu sostitwiti b’dan li ġej:
“10. Ċipru jiżgura l-implimentazzjoni tal-miżuri miftiehma biex jiġu indirizzati n-nuqqasijiet identifikati f’politiki ta’ attivazzjoni tiegħu. Ċipru jieħu azzjoni rapida biex joħloq opportunitajiet għaż-żgħażagħ u jtejjeb il-prospetti tagħhom li jsibu impjieg, skont l-objettivi tar-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill dwar l-istabbiliment ta’ Garanzija għaż-Żgħażagħ (*). Id-disinn, il-ġestjoni u l-implimentazzjoni tal-miżuri mmirati lejn iż-żgħażagħ ikunu integrati sewwa fis-sistema usa’ ta’ politiki ta’ attivazzjoni u jkunu koerenti mar-riforma tas-sistema ta’ assistenza soċjali u l-miri baġitarji miftiehma.
11. Ċipru jkun lest li jadotta kull emenda oħra meħtieġa għal leġiżlazzjoni speċifika għas-settur sabiex tiġi implimentata bis-sħiħ id-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (**). L-awtoritajiet Ċiprijotti jsaħħu aktar it-tħaddim ta’ professjonijiet regolati. Il-qafas tal-kompetizzjoni jittejjeb billi jitjieb l-iffunzjonar tal-awtorità kompetenti għall-kompetizzjoni u billi jiġu msaħħa l-indipendenza u s-setgħat tal-Awtoritajiet Regolatorji Nazzjonali.
12. Ċipru jiżgura li jitnaqqas id-dewmien fil-ħruġ ta’ titoli ta’ proprjetà li għadhom pendenti, jieħu azzjoni biex iżid il-pass tal-tneħħija ta’ piżijiet fuq it-titoli ta’ proprjetà li għandhom jiġu trasferiti għal xiri ta’ proprjetà immobbli, u jimplimenta skedi ta’ żmien garantiti għall-ħruġ ta’ ċertifikati tal-bini u t-titoli tal-proprjetà.
13. Ċipru jemenda r-regoli dwar il-bejgħ sfurzat ta’ proprjetà ipotekata u jippermetti l-bejgħ bl-irkant privat fl-iqsar perjodu ta’ żmien possibbli. Il-pass ta’ pproċessar ta’ każijiet fil-qorti jitħaffef u l-ammont ta’ kawżi pendenti fil-qorti jkun eliminat sa tmiem il-programm. Ċipru jieħu inizjattivi biex isaħħaħ il-kompetittività fis-settur tat-turiżmu, billi jipprovdi pjan ta’ azzjoni konkret li jwassal għall-implimentazzjoni ta’ miri kwantifikati identifikati, inter alia fl-Istrateġija tat-Turiżmu għall-2011-2015 riveduta riċentament. Ċipru jimplimenta strateġija aero-politika li twassal għall-adattament tal-politika tal-avjazzjoni esterna ta’ Ċipru, b’kont meħud tal-politika esterna dwar l-avjazzjoni tal-UE u ftehimiet tal-UE b’rabta mal-avjazzjoni, filwaqt li tiġi żgurata biżżejjed il-konnettività tal-ajru.
(*) Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-22 ta’ April 2013 dwar l-Istabbiliment ta’ Garanzija għaż-Żgħażagħ (ĠU C 120, 26.4.2013, p. 1)." 						
(**) Id-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Diċembru 2006 dwar is-servizzi fis-suq intern (ĠU L 376, 27.12.2006, p. 36).”" 						
(6)
Il-paragrafu 14, il-punt (b) jinbidel b’li ġej:
“(b)
sinteżi komprensiva tas-sistema regolatorja u l-organizzazzjoni tas-suq għas-settur ristrutturat tal-enerġija u tal-gass, inkluż qafas tal-bejgħ adatt għall-forniment tal-gass lil hinn mill-kosta mmirat biex jiġi massimizzat id-dħul; u”
(7)
Il-paragrafu 15 jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“15. Ċipru jressaq talba aġġornata lill-Kummissjoni għal assistenza teknika matul il-perjodu tal-programm. It-talba tidentifika u tispeċifika l-oqsma ta’ assistenza teknika jew ta’ servizzi ta’ konsulenza li l-awtoritajiet Ċiprijotti jqisu essenzjali għall-implimentazzjoni tal-programm ta’ aġġustament makroekonomiku tiegħu.”
(8)
Jiżdied il-paragrafu li ġej:
“16. Fl-iżvilupp ta’ strateġija ta’ tkabbir komprensiv u koerenti li jippermetti r-rilanċ tal-eknomija, Ċipru jintegraha fil-qafas istituzzjonali nazzjonali tiegħu billi jsaħħaħ l-amministrazzjoni pubblika kontinwa, ir-riformi fil-ġestjoni tal-finanzi pubbliċi, impenji oħra fil-programm ta’ aġġustament makroekonomiku ta’ Ċipru u inizjattivi rilevanti tal-Unjoni billi jieħu kont tal-ftehim ta’ Sħubija għall-implimentazzjoni tal-Fondi Ewropej Strutturali u ta’ Investiment.”.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta’ Ċipru.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta’ Marzu 2014.