ДИРЕКТИВА 2013/50/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 22 октомври 2013 година
за изменение на Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар, Директива 2003/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно проспекта, който следва да се публикува, когато публично се предлагат ценни книжа или когато се допускат ценни книжа до търгуване, и Директива 2007/14/ЕО на Комисията за определяне на подробни правила за прилагането на определени разпоредби от Директива 2004/109/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 50 и член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Съгласно член 33 от Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията трябваше да докладва на Европейския парламент и Съвета за действието на посочената директива, включително за уместността от прекратяване на освобождаването на съществуващите дългови ценни книжа след 10-годишния срок, предвиден в член 30, параграф 4 от посочената директива, и за евентуалното влияние на действието на същата директива спрямо европейските финансови пазари.
(2)
На 27 май 2010 г. Комисията прие доклад за действието на Директива 2004/109/ЕО, в който се посочват областите, в които режимът, създаден по посочената директива, би могъл да бъде подобрен. По-специално докладът показва необходимостта да се предвиди опростяване на някои задължения на издателите с цел регулираните пазари да станат по-привлекателни за малки и средни издатели, които набират капитал в Съюза. Освен това се налага да се подобри ефективността на съществуващия режим за прозрачност, по-специално по отношение на оповестяването на собствеността в дружествата.
(3)
Освен това в съобщението си от 13 април 2011 г., озаглавено „Акт за единния пазар. Дванадесет лоста за насърчаване на растежа и укрепване на доверието. Заедно за нов тип икономически растеж“, Комисията констатира необходимостта от преглед на Директива 2004/109/ЕО с цел задълженията, приложими към малките и средните предприятия, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар, да станат по-пропорционални, като същевременно се гарантира същото ниво на защита на инвеститорите.
(4)
Според доклада и съобщението на Комисията административната тежест, която произтича от задълженията, свързани с допускането за търгуване на регулиран пазар, следва да бъде намалена за малките и средните издатели, за да се подобри достъпът им до капитал. Задълженията да публикуват междинни отчети за управлението или тримесечни финансови отчети представляват значителна тежест за голям брой малки и средни издатели, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулирани пазари, без това да е необходимо за защитата на инвеститорите. С тези задължения се насърчава и стремежът към резултати в краткосрочен план и се възпират дългосрочните инвестиции. За да се насърчи устойчивото натрупване на стойност и дългосрочна инвестиционна стратегия, от съществено значение е да се намали натискът върху издателите в краткосрочен план и да се поощрят инвеститорите да възприемат по-дългосрочни перспективи. По тази причина следва да бъде премахнато изискването за публикуване на междинни отчети за управлението.
(5)
На държавите членки не следва да се позволява да налагат в националното си законодателство изискването за публикуване на периодична финансова информация на по-чести интервали от годишните финансови отчети и шестмесечните финансови отчети. Държавите членки обаче следва да могат въпреки това да изискват от издателите да публикуват допълнителна периодична финансова информация, ако подобно изискване не съставлява значителна финансова тежест и ако изискваната допълнителна информация е съразмерна спрямо факторите, които допринасят за вземането на инвестиционни решения. Настоящата директива не засяга допълнителната информация, която се изисква по секторното законодателство на Съюза, като държавите членки могат да изискват по-специално публикуването на допълнителна периодична финансова информация от финансовите институции. Освен това регулираният пазар може да изисква от издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на него, да публикуват допълнителна периодична финансова информация за всички или за някои от сегментите на този пазар.
(6)
За да се осигури допълнителна гъвкавост и по този начин да се намали административната тежест, срокът за публикуване на шестмесечните финансови отчети следва да бъде удължен до три месеца след края на отчетния период. Предвид удължаването на срока, в който издателите могат да публикуват своите шестмесечни финансови отчети, се очаква пазарните участници да отделят по-голямо внимание на отчетите на малките и средни издатели, като по този начин тези издатели ще станат по-видими.
(7)
За да се осигури по-голяма прозрачност на плащанията, извършвани към правителства, издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар и които развиват дейност в добивната промишленост или в дърводобива от девствени гори, следва ежегодно да оповестяват в отделен отчет плащанията към правителствата на държавите, в които извършват дейност. Отчетът следва да включва информация за видовете плащания, сходни с тези, които се оповестяват в съответствие с Инициативата за прозрачност на добивната промишленост (EITI). С оповестяването на плащанията към правителства на гражданското общество и инвеститорите следва да се предостави информация, която да задължи правителствата на държавите, притежаващи природни богатства, да се отчитат за приходите от тяхната експлоатация. Инициативата допълва също така Плана за действие на Европейския съюз за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (EU FLEGT) и разпоредбите на Регламент (ЕС) № 995/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 20 октомври 2010 г. за определяне на задълженията на операторите, които пускат на пазара дървен материал и изделия от дървен материал (5), които изискват от търговците на изделия от дървен материал да извършват надлежна проверка с цел предотвратяване на вноса на незаконно добит дървен материал на пазара в Съюза. Държавите членки следва да гарантират, че членовете на отговорните органи на дадено предприятие, като действат в рамките на правомощията, които са им предоставени съгласно националното законодателство, отговарят за осигуряването на изготвянето на отчета за плащанията към правителства в съответствие с изискванията на настоящата директива, в рамките на своята осведоменост и способности. Подробните изисквания са определени в глава 10 от Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно годишните счетоводни отчети, консолидираните счетоводни отчети и свързаните с тях отчети на определени видове предприятия (6).
(8)
От съображения за прозрачност и защита на инвеститорите държавите членки следва да изискват отчитането на плащанията към правителства да се подчинява на следните принципи съгласно глава 10 от Директива 2013/34/ЕС: същественост (не е необходимо всяко плащане, независимо дали е извършено като еднократно плащане или като поредица от свързани плащания, да бъде отразявано в отчета, ако размерът му не надвишава 100 000 EUR в рамките на финансова година); отчитане по правителства и по отделни проекти (плащанията към правителствата следва да се отчитат на база правителство и на база отделен проект); универсалност (да не се допускат никакви изключения - например за издатели, извършващи дейност в някои държави - които имат изкривяващо въздействие и позволяват на издателите да се възползват от по-малко строги изисквания за прозрачност); изчерпателност (да се отчитат всички свързани плащания към правителства в съответствие с глава 10 от Директива 2013/34/ЕС и съдържащите мотивите към нея съображения).
(9)
Иновациите във финансовата сфера доведоха до създаването на нови видове финансови инструменти, с които се създават експозиции на инвеститорите към дружества, за които не са предвидени правила за оповестяване в Директива 2004/109/ЕО. Такива инструменти биха могли да бъдат използвани за тайно придобиване на акции в дружества, което може да доведе до пазарни злоупотреби и да създаде невярна и подвеждаща представа за икономическата собственост на дружества, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар. За да се гарантира, че издателите и инвеститорите са добре запознати със структурата на собствеността в дружествата, определението за финансови инструменти в посочената директива следва да обхваща всички инструменти с икономически ефект, сходен с притежаването на акции и на права за придобиването им.
(10)
Финансови инструменти с икономически ефект, сходен с притежаването на акции и на права за придобиването им, които предвиждат паричен сетълмент, следва да се изчисляват на основа, коригирана спрямо коефициента „делта“, като се умножи номиналната стойност на базовите акции по делтата на инструмента. Коефициентът „делта“ посочва до каква степен би се променила теоретичната стойност на финансовия инструмент в случай на промяна в цената на базовия инструмент и дава точна представа за експозицията на притежателя към базовия инструмент. Целта на този подход е да се гарантира възможно най-голяма точност на информацията относно всички права на глас на разположение на инвеститора.
(11)
Освен това, за да се осигури достатъчна прозрачност по отношение на големите притежания, когато притежател на финансови инструменти упражнява правото си на придобиване на акции и общата сума на правата на глас, свързани с базовите акции, надвишава прага за нотифициране, без да се засяга общият процент притежавани участия, за които вече е подадена нотификация, в новата нотификация следва да се оповести промяната в характера на притежаваните участия.
(12)
Хармонизирането на режима на нотифициране за притежавани големи части от правата на глас, и по-конкретно по отношение на сумирането на участията в акции и участията във финансови инструменти, следва да повиши правната сигурност, да подобри прозрачността и да намали административната тежест за трансграничните инвеститори. Ето защо на държавите членки не следва да се позволява да приемат правила, по-строги от предвидените в Директива 2004/109/ЕО, по отношение на изчисляването на праговете за нотифициране, сумирането на притежаваните права на глас, свързани с акции, и притежаваните права на глас, свързани с финансови инструменти, както и изключението от изискванията за нотифициране. При все това, предвид съществуващите различия в концентрацията на собственост в Съюза и различията в дружественото право в Съюза, водещи до различия между общия брой акции и общия брой права на глас за някои издатели, държавите членки следва да продължат да имат възможността да определят както по-ниски, така и допълнителни прагове за нотифициране за притежавани права на глас и да изискват еквивалентни нотификации във връзка с прагове, основани на капиталови участия. Освен това държавите членки следва да продължат да разполагат с възможността да определят задължения, по-строги от предвидените в Директива 2004/109/ЕО, по отношение на съдържанието (например оповестяване на намеренията на акционерите), процедурата и сроковете за нотифициране, както и да могат да изискват допълнителна информация по отношение на големите притежания, която не е предвидена в Директива 2004/109/ЕО. По-специално, държавите членки следва също така да могат да продължат да прилагат законовите, подзаконовите и административните разпоредби, приети във връзка с предложения за поглъщане, сделки за сливане и други сделки, засягащи собствеността или контрола върху дружествата, върху които се упражнява надзор от страна на органите, определени от държавите членки съгласно член 4 от Директива 2004/25/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно предложенията за поглъщане (7), които налагат изисквания за оповестяване, по-строги от предвидените в Директива 2004/109/ЕО.
(13)
Последователното хармонизиране на режима за нотифициране за големи притежания и подходящите равнища на прозрачност следва да се гарантират посредством технически стандарти. Би било ефикасно и подходящо на Европейския надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (8), да се възложи да разработи с цел представянето им на Комисията проекти на регулаторни технически стандарти, които не предполагат избори, свързани с провежданата политика. Комисията следва да приеме регулаторните технически стандарти, разработени от ЕОЦКП за уточняване на условията за прилагане на съществуващите изключения от изискванията за нотифициране за притежавани големи части от правата на глас. ЕОЦКП следва да използва експертния си опит, за да определи случаите, в които се допускат изключения, като отчита възможните случаи на злоупотреба и заобикаляне на изискванията за нотифициране.
(14)
С цел да се отчете техническото развитие на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) по отношение на определянето на съдържанието на нотификациите за големи притежания във финансови инструменти. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(15)
За улесняване на трансграничните инвестиции инвеститорите следва да разполагат с безпрепятствен достъп до регулирана информация за всички дружества, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар в Съюза. Сегашната мрежа от официално определени национални механизми за централно съхранение на регулирана информация обаче не дава възможност за лесно търсене на такава информация в целия Съюз. С цел да се гарантира трансграничният достъп до информация и да се отчете техническото развитие в областта на финансовите пазари и в комуникационните технологии на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС за определяне на минимални стандарти във връзка с разпространяването на регулирана информация, достъпа до регулирана информация на равнището на Съюза, както и механизмите за централно съхранение на регулирана информация. На Комисията следва също така да бъде предоставено правомощието със съдействието на ЕОЦКП да предприема мерки за подобряване на работата на мрежата от официално определени национални механизми за съхранение, както и да разработи технически критерии за достъп до регулирана информация на равнището на Съюза, по-специално по отношение на функционирането на централна точка за достъп за търсене на регулирана информация на равнището на Съюза. ЕОЦКП следва да разработи и управлява електронен портал, който да служи за европейска точка за електронен достъп (наричан по-долу „точката за достъп“).
(16)
За да се подобри спазването на изискванията на Директива 2004/109/ЕО, както и предвид съобщението на Комисията от 9 декември 2010 г., озаглавено „По-строги наказателни разпоредби за сектора на финансовите услуги “, правомощията за налагане на санкции следва да бъдат разширени и да отговарят на някои съществени изисквания по отношение на адресатите, критериите, които трябва да се отчитат при прилагането на административна санкция или мярка, ключовите правомощия за налагане на санкции и размерите на административните имуществени санкции. Такива правомощия за налагане на санкции следва да има най-малкото в случай на нарушение на ключови разпоредби на Директива 2004/109/ЕО. Държавите членки следва да могат да ги упражняват и при други обстоятелства. По-специално държавите членки следва да гарантират, че административните санкции и мерки, които могат да бъдат прилагани, включват възможността за налагане на имуществени санкции, чийто размер е достатъчно висок, за да осигури възпиращ ефект. При нарушения от страна на правни образувания държавите членки следва да могат да предвидят прилагането на санкции по отношение на членовете на административните, управителните или надзорните органи на съответното правно образувание или по отношение на други лица, от които може да се търси отговорност за тези нарушения при условията, определени в националното право. Държавите членки следва също така да могат да предвидят спиране или възможност за спиране на упражняването на правата на глас за притежатели на акции и финансови инструменти, които не спазват изискванията за нотифициране. Държавите членки следва да могат да предвидят спирането на упражняването на правата на глас да се прилага само за най-тежките нарушения. Директива 2004/109/ЕО следва да се отнася едновременно до административни санкции и мерки, така че да бъдат обхванати всички случаи на нарушение, независимо дали са квалифицирани като санкция или мярка по националното право, и следва да не засяга разпоредбите на правото на държавите членки относно наказателноправните санкции.
Държавите членки следва да могат да предвидят допълнителни санкции или мерки, както и по-високи размери на административните имуществени санкции от предвидените в Директива 2004/109/ЕО, като вземат предвид необходимостта от санкции с достатъчен възпиращ ефект за насърчаването на чисти и прозрачни пазари. Разпоредбите относно санкциите и разпоредбите относно публикуването на административните санкции не представляват прецедент за други разпоредби на законодателството на Съюза, по-специално за по-тежки регулаторни нарушения.
(17)
За да се гарантира, че решенията, с които се налага административна мярка или санкция, имат възпиращ ефект по отношение на широката общественост, те обикновено следва да се публикуват. Публикуването на решенията е и важно средство за информиране на пазарните участници относно типа поведение, което се счита за нарушение на Директива 2004/109/ЕО, както и за насърчаване на добро поведение в по-широк смисъл сред пазарните участници. Ако обаче публикуването на решение може сериозно да застраши стабилността на финансовата система или текущо официално разследване или, доколкото може да се прецени, би причинило несъразмерна и тежка вреда на участващите институции или лица, или когато при налагането на санкция на физическо лице след задължителна предварителна проверка на пропорционалността на публикуването на лични данни е станало ясно, че публикуването е непропорционално, компетентният орган следва да може да реши да отложи това публикуване или да публикува информацията на анонимна основа.
(18)
С цел се внесе яснота по отношение на третирането на ценните книжа, които не се котират на борсата и са обективирани с депозитарни разписки, допуснати за търгуване на регулиран пазар, и за да се избегнат пропуски във връзка с прозрачността, определението за „издател“ следва да се уточни допълнително така, че да включва и издателите на ценни книжа, които не се котират на борсата и са обективирани с депозитарни разписки, допуснати за търгуване на регулиран пазар. Освен това е целесъобразно определението за „издател“ да се изменени с цел отчитане на факта, че в някои държави членки издателите на ценни книжа, допуснати за търгуване на регулиран пазар, могат да бъдат физически лица.
(19)
Съгласно Директива 2004/109/ЕО при издател от трета държава на дългови ценни книжа, чиято единична номинална стойност е по-малка от 1 000 EUR, или на акции, държавата членка по произход на издателя е държавата членка, посочена в член 2, параграф 1, буква м), подточка iii) от Директива 2003/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9). С цел поясняване и опростяване на определянето на държавата членка по произход на подобни издатели от трета държава, определението на това понятие следва да бъде изменено така, че да се предвиди държавата членка по произход да бъде държавата членка, избрана от издателя между държавите членки, в които неговите ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар.
(20)
Всички издатели, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар в рамките на Съюза, следва да подлежат на надзор от компетентен орган на държава членка, за да се гарантира, че спазват задълженията си. Издатели, които съгласно Директива 2004/109/ЕО трябва да изберат своята държава членка по произход, но не са го направили, могат да избегнат надзора от компетентен орган в Съюза. Ето защо Директива 2004/109/ЕО следва да бъде изменена с цел да се определи държава членка по произход за издатели, които в рамките на тримесечен срок не са оповестили пред компетентните органи избора си на държава членка по произход. В такива случаи държавата членка по произход следва да бъде държавата членка, в която ценните книжа на издателя са допуснати за търгуване на регулиран пазар. Когато ценните книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар в повече от една държава членка, всички тези държави членки ще бъдат държави членки по произход, докато издателят не избере само една държава членка по произход и не я оповести. Това би насърчило тези издатели да изберат държава членка по произход и да оповестят избора си пред съответните компетентни органи, като междувременно компетентните органи вече няма да са лишени от необходимите правомощия за намеса, докато издателят не оповести избора си на държава членка по произход.
(21)
Съгласно Директива 2004/109/ЕО при издател на дългови ценни книжа, чиято единична номинална стойност е 1 000 EUR или повече, изборът на издателя за държава членка по произход е валиден три години. Когато обаче ценните книжа на издател вече не са допуснати за търгуване на регулирания пазар в държавата членка по произход на издателя, а продължават да са допуснати за търгуване в една или повече приемащи държави членки, то вече не съществува връзка между издателя и първоначално избраната от него държава членка по произход, когато това не е държавата членка, в която се намира седалището на издателя. Такъв издател следва да може преди изтичането на тригодишния срок да избере една от приемащите държави членки или държавата членка, в която се намира седалището му, за своя нова държава членка по произход. Същата възможност за избор на нова държава членка по произход ще се прилага и за издател от трета държава на дългови ценни книжа, чиято единична номинална стойност е по-малка от 1 000 EUR, или на акции, чиито ценни книжа вече не се допускат за търгуване на регулирания пазар в държавата членка по произход на издателя, но продължават да се допускат за търгуване в една или повече приемащи държави членки.
(22)
Следва да има съгласуваност между директиви 2004/109/ЕО и 2003/71/ЕО по отношение на определението за държава членка по произход. Във връзка с това, за да се гарантира упражняването на надзор от страна на най-подходящата държава членка, Директива 2003/71/ЕО следва да бъде изменена така, че да предвижда повече гъвкавост в случаи, при които ценните книжа на издател, регистриран в трета държава, вече не се допускат за търгуване на регулирания пазар в неговата държава членка по произход, а вместо това - в една или повече други държави членки.
(23)
Директива 2007/14/ЕО на Комисията (10) съдържа по-специално правила за нотифициране във връзка с избора от издателя на държава членка по произход. Тези правила следва да се включат в Директива 2004/109/ЕО. За да се гарантира, че компетентните органи на приемащата(ите) държава(и) членка и на държавата членка, в която се намира седалището на издателя, когато тази държава членка не е нито държава членка по произход, нито приемаща такава, са информирани за избора му на държава членка по произход, всички издатели следва да бъдат задължени да нотифицират компетентния орган на своята държава членка по произход, компетентните органи на всички приемащи държави членки и компетентния орган на държавата членка, в която се намира седалището им, когато тази държава е различна от държавата членка по произход, за избора си на държава членка по произход. Поради това правилата за нотифициране във връзка с избора на държава членка по произход следва да бъдат съответно изменени.
(24)
Изискването по Директива 2004/109/ЕО по отношение на оповестяването на информация за нова емисия на заем доведе до редица затруднения при въвеждането му на практика и прилагането му се смята за сложно. Освен това изискването се припокрива частично с изискванията, определени в Директива 2003/71/ЕО и в Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 г. относно търговията с вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба) (11), като не предоставя на пазара съществена допълнителна информация. Поради това и за да се намали ненужната административна тежест за издателите, това изискване следва да бъде отменено.
(25)
Изискването издателят да съобщава на компетентните органи на държавата членка по произход всяка промяна в учредителните си документи или в устава си съвпада с подобно изискване по Директива 2007/36/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 11 юли 2007 г. относно упражняването на някои права на акционерите на дружества, допуснати до регулиран пазар (12) и може да предизвика объркване по отношение на ролята на компетентния орган. Поради това и за да се намали ненужната административна тежест за издателите, то следва да бъде отменено.
(26)
За издателите, инвеститорите и компетентните органи би било много полезно наличието на хармонизиран електронен формат за отчитане, тъй като това би улеснило отчитането и би допринесло за достъпността, анализа и съпоставимостта на годишните финансови отчети. Ето защо изготвянето на годишните финансови отчети в единен електронен формат за отчитане следва да бъде задължително, считано от 1 януари 2020 г., при условие че ЕОЦКП е провел анализ на разходите и ползите. ЕОЦКП следва да разработи проекти на технически регулаторни стандарти, които Комисията да приеме, за да се определи електронният формат за отчитане, като надлежно се вземат предвид настоящи и бъдещи технологични възможности, като например разширения език за бизнес отчетност (eXtensible Business Reporting Language - XBRL). При изготвянето на проектите на регулаторни технически стандарти ЕОЦКП следва да проведе открити обществени консултации с всички заинтересовани страни, да направи задълбочена оценка на възможното въздействие от приемането на различните технологични възможности, както и да проведе подходящи тестове в държавите членки, за които да докладва на Комисията при представянето на проектите на регулаторни технически стандарти. При разработването на проектите на регулаторни технически стандарти за форматите, които да се прилагат за банките и финансовите посредници и за застрахователните дружества, ЕОЦКП следва редовно и тясно да си сътрудничи с Европейския надзорен орган (Европейски банков орган), създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (13), и с Европейския надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване), създаден с Регламент № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (14), за да бъдат отчетени особените характеристики на тези сектори, като по този начин се осигури междусекторна съгласуваност на работата и се постигнат общи позиции. Европейският парламент и Съветът следва да могат да възразят срещу регулаторните технически стандарти съгласно член 13, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1095/2010, като в такъв случай стандартите не следва да влизат в сила.
(27)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (15) и Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (16) се прилагат в пълна степен при обработването на лични данни за целите на настоящата директива.
(28)
Настоящата директива зачита основните права и съблюдава принципите, признати от Хартата на Европейския съюз за основните права и залегнали в Договора, и трябва да се прилага в съответствие с тези права и принципи.
(29)
Тъй като целта на настоящата директива, а именно хармонизиране на изискванията за прозрачност във връзка с информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки и следователно, поради нейния обхват или последици, може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(30)
В съответствие със Съвместната политическа декларация на държавите членки и на Комисията от 28 септември 2011 г. относно обяснителните документи (17) държавите членки са поели ангажимент в обосновани случаи да прилагат към съобщението за своите мерки за транспониране, един или повече документи, обясняващи връзката между елементите на дадена директива и съответстващите им части от националните актове за транспониране. По отношение на настоящата директива законодателят смята, че предоставянето на тези документи е обосновано.
(31)
Директиви 2004/109/ЕО, 2003/71/ЕО и 2007/14/ЕО следва да бъдат съответно изменени,
ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
Член 1
Изменения на Директива 2004/109/ЕО
Директива 2004/109/ЕО се изменя, както следва:
1)
Член 2 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се изменя, както следва:
i)
буква г) се заменя със следното:
„г)
„издател“ означава физическо лице или правно образувание, подчинено на частното или публичното право, включително държава, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар.
При депозитарни разписки, допуснати за търгуване на регулиран пазар, „издател“ означава издателят на ценните книжа, обективирани от депозитарните разписки, независимо дали тези ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар;“;
ii)
буква и) се изменя, както следва:
i)
в подточка i) второто тире се заменя със следното:
„-
когато издателят е регистриран в трета държава, държавата членка, избрана от издателя между държавите членки, в които неговите ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар. Изборът на държавата членка по произход остава валиден, освен когато издателят е избрал нова държава членка по произход съгласно подточка iii) и е оповестил този избор в съответствие с втора алинея от настоящата буква;“;
ii)
подточка ii) се заменя със следното:
„ii)
за всеки издател, който не попада в приложното поле на подточка i) - държавата членка, избрана между държавата членка, в която се намира седалището му, ако е приложимо, и държавите членки, допуснали ценните му книжа за търгуване на регулиран пазар. Издателят може да избере само една държава членка за своя държава членка по произход. Изборът му е валиден най-малко три години, освен когато ценните му книжа вече не са допуснати за търгуване на нито един регулиран пазар в Съюза или когато в рамките на този тригодишен срок издателят попадне в приложното поле на подточка i) или iii);“;
iii)
добавят се следните подточки:
„iii)
за издател, чиито ценни книжа вече не са допуснати за търгуване на регулиран пазар в неговата държава членка по произход, определена съгласно подточка i), второ тире или подточка ii), но са допуснати за търгуване в една или повече други държави членки - новата държава членка по произход, която издателят може да избере между държавите членки, в които неговите ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар и, ако е приложимо, държавата членка, в която се намира седалището на издателя;“;
iv)
добавят се следните алинеи:
„В съответствие с членове 20 и 21 издателят оповестява своята държава членка по произход съгласно подточка i), ii) или iii). Освен това издателят оповестява своята държава членка по произход пред компетентния орган на държавата членка, в която се намира седалището му, ако е приложимо, пред компетентния орган на държавата членка по произход и пред компетентните органи на всички приемащи държави членки.
В случай че издателят не оповести своята държава членка по произход, определена съгласно подточка i), второ тире или подточка ii), в срок от три месеца от датата, на която ценните книжа на издателя за пръв път са допуснати за търгуване на регулиран пазар, държава членка по произход става държавата членка, в която ценните книжа на издателя са допуснати за търгуване на регулиран пазар. Когато ценните книжа на издателя са допуснати за търгуване на регулирани пазари, намиращи се или работещи в повече от една държава членка, тези държави членки са държави членки по произход на издателя, докато издателят впоследствие не избере само една държава членка по произход и не оповести това.
За издател, чийто ценни книжа вече са допуснати за търгуване на регулиран пазар и който не е оповестил избора си на държава членка по произход съгласно подточка i), второ тире или подточка ii) преди 27 ноември 2015 г., тримесечният срок започва да тече на 27 ноември 2015 г.
Издател, който е избрал държава членка по произход съгласно подточка i), второ тире или подточка ii) или iii) и е съобщил избора си на компетентните органи на държавата членка по произход преди 27 ноември 2015 г., се освобождава от изискването по втора алинея от настоящата буква, освен когато този издател избере друга държава членка по произход след 27 ноември 2015 г.“;
iii)
добавя се следната буква:
„р)
„официален договор“ означава договор, който има задължителна сила по приложимото право.“;
б)
вмъква се следният параграф:
„2а. Всяко позоваване на правни образувания в настоящата директива се разбира като включващо регистрирани стопански сдружения без юридическа правосубектност и тръстове.“
2)
Член 3 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Държавата членка по произход може да постави на издателя по-строги изисквания от предвидените в настоящата директива, но не може да изисква издателите да публикуват периодична финансова информация на интервали, по-чести от приложимите за годишните финансови отчети, посочени в член 4, и шестмесечните финансови отчети, посочени в член 5.“;
б)
вмъкват се следните параграфи:
„1а. Чрез дерогация от параграф 1 държавата членка по произход може да изисква издателите да публикуват допълнителна периодична финансова информация на интервали, по-чести от приложимите за годишните финансови отчети, посочени в член 4, и шестмесечните финансови отчети, посочени в член 5, при спазване на следните условия:
-
допълнителната периодична финансова информация не представлява несъразмерна финансова тежест в съответната държава членка, по-специално за съответните малки и средни издатели; както и
-
съдържанието на изискваната допълнителна периодична финансова информация е съразмерно спрямо факторите, които допринасят за вземането на инвестиционни решения от инвеститорите в съответната държава членка.
Преди да вземат решение, с което от издателите се изисква да публикуват допълнителна периодична финансова информация, държавите членки преценяват както дали тези допълнителни изисквания могат да доведат до прекомерното съсредоточаване на издателите върху резултатите и постиженията в краткосрочен план, така и дали те може да се отразят отрицателно на възможността за малките и средни издатели да получат достъп до регулираните пазари.
Това не засяга възможността държавите членки да изискват публикуването на допълнителна периодична финансова информация от издатели, които са финансови институции.
Държавата членка по произход не може да налага на притежатели на акции или на физически лица или правни образувания, посочени в член 10 или 13, по-строги изисквания от предвидените в настоящата директива, освен когато:
i)
определя по-ниски или допълнителни прагове за нотифициране от предвидените в член 9, параграф 1 и изисква еквивалентни нотификации във връзка с прагове, основани на капиталови участия;
ii)
прилага изисквания, които са по-строги от посочените в член 12; или
iii)
прилага законовите, подзаконовите и административните разпоредби, приети във връзка с предложения за поглъщане, сделки за сливане и други сделки, засягащи собствеността или контрола върху дружествата, върху които упражняват надзор органите, определени от държавите членки съгласно член 4 от Директива 2004/25/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно предложенията за поглъщане (18).
3)
Член 4 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Издателят обявява публично годишния си финансов отчет не по-късно от четири месеца след края на всяка финансова година и гарантира, че този отчет остава на разположение на обществеността в продължение на най-малко десет години.“;
б)
добавя се следният параграф:
„7. Считано от 1 януари 2020 г. всички годишни финансови отчети се изготвят в единен електронен формат за отчитане, при условие че Европейският надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (19), е провел анализ на разходите и ползите.
ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на електронния формат за отчитане, като надлежно взема предвид настоящите и бъдещите технологични възможности. Преди приемането на проектите на регулаторни технически стандарти ЕОЦКП извършва адекватна оценка на възможните електронни формати за отчитане и провежда подходящи тестове в работни условия. ЕОЦКП представя проектите на регулаторни технически стандарти на Комисията най-късно до 31 декември 2016 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени във втора алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4)
В член 5 параграф 1 се заменя със следното:
„1. Издателят на акции или дългови ценни книжа обявява публично шестмесечния си финансов отчет, обхващащ първите шест месеца от финансовата година, във възможно най-кратък срок след края на съответния период, но не по-късно от три месеца след това. Издателят гарантира, че този шестмесечен финансов отчет остава на разположение на обществеността в продължение на най-малко десет години.“
5)
Член 6 се заменя със следното:
„Член 6
Отчет за плащанията към правителства
Държавите членки изискват от издателите, които развиват дейност в областта на добивната промишленост или дърводобива от девствени гори по смисъла на член 41, параграфи 1 и 2 от Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно годишните счетоводни отчети, консолидираните счетоводни отчети и свързаните с тях отчети на определени видове предприятия и за изменение на Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО на Съвета (20), да изготвят ежегодно в съответствие с глава 10 от посочената директива отчет за плащанията си към правителства. Отчетът се обявява публично не по-късно от шест месеца след края на всяка финансова година и остава на разположение на обществеността в продължение на най-малко десет години. Плащанията към правителства се отчитат на консолидирано равнище.
6)
Член 8 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Членове 4 и 5 не се прилагат за следните издатели:
а)
държава, регионален или местен орган на държава, международна публична институция, в която участва поне една държава членка, Европейската централна банка (ЕЦБ), Европейския инструмент за финансова стабилност (ЕИФС), създаден с Рамковото споразумение за ЕИФС и всеки друг механизъм, създаден с цел запазване на финансовата стабилност на Европейския паричен съюз чрез осигуряване на временна финансова помощ на държавите членки, чиято парична единица е еврото, и националните централни банки на държавите членки, независимо дали издават акции или други ценни книжа; както и
б)
издателите само на дългови ценни книжа, допуснати за търгуване на регулиран пазар, чиято единична номинална стойност е най-малко 100 000 EUR, или - при дългови ценни книжа, деноминирани в парична единица, различна от евро - чиято единична номинална стойност към датата на издаването съответства на най-малко 100 000 ЕUR.“;
б)
параграф 4 се заменя със следното:
„4. Чрез дерогация от параграф 1, буква б) от настоящия член, членове 4 и 5 не се прилагат за издатели само на дългови ценни книжа, чиято единична номинална стойност е най-малко 50 000 EUR, или - при дългови ценни книжа, деноминирани в парична единица, различна от евро - чиято единична номинална стойност към датата на издаването съответства най-малко на 50 000 ЕUR, които вече са били допуснати за търгуване на регулиран пазар в Съюза преди 31 декември 2010 г., дотогава докато тези дългови ценни книжа са в обращение“.
7)
Член 9 се изменя, както следва:
а)
параграф 6 се заменя със следното:
„6. Настоящият член не се прилага за права на глас, държани в търговския портфейл по смисъла на член 11 от Директива 2006/49/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно капиталовата адекватност на инвестиционните посредници и кредитните институции (21) на кредитна институция или инвестиционен посредник, при условие че:
а)
правата на глас, държани в търговския портфейл, не превишават 5 %; и
б)
правата на глас, свързани с акции, държани в търговския портфейл, не се упражняват или използват по друг начин за намеса в управлението на издателя.
б)
вмъкват се следните параграфи:
„6а. Настоящият член не се прилага за права на глас, свързани с акции, придобити за целите на стабилизиране в съответствие с Регламент (ЕО) № 2273/2003 на Комисията от 22 декември 2003 г. за прилагане на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изключенията относно програмите за обратно изкупуване и стабилизирането на финансови инструменти (22), при условие че правата на глас, свързани с тези акции, не се упражняват или използват по друг начин за намеса в управлението на издателя.
6б. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на метода за изчисляване на 5-процентния праг, посочен в параграфи 5 и 6, включително при група от дружества, като взема предвид член 12, параграфи 4 и 5.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти в срок до 27 ноември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с процедурата, предвидена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
8)
В член 12, параграф 2 уводната част се заменя със следното:
„Нотифицирането на издателя се извършва бързо и не по-късно от четири търговски дни след датата, на която акционерът или физическото или юридическото лице по член 10,“.
9)
Член 13 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Изискванията за нотифициране, установени в член 9, се прилагат и за физическо лице или правно образувание, което притежава пряко или непряко:
а)
финансови инструменти, които съгласно официален договор дават на притежателя на датата на падежа безусловно право да придобие акции или право на преценка по отношение на правото си да придобие акции с право на глас, които вече са издадени от издател, чиито акции са допуснати за търгуване на регулиран пазар;
б)
финансови инструменти, които не са включени в буква а), но са базирани на акции, посочени в тази буква, и имат икономически ефект, сходен с ефекта на финансовите инструменти, посочени в тази буква, независимо дали предоставят право за сетълмент чрез доставка на базовите ценни книжа.
Изискваната нотификация включва разбивка по вид на финансовите инструменти, държани в съответствие с първа алинея, буква а), и финансовите инструменти, държани в съответствие с буква б) на същата алинея, като се прави разграничение между финансовите инструменти, даващи право на сетълмент чрез доставка на базовите ценни книжа, и финансовите инструменти, даващи право на паричен сетълмент.“;
б)
вмъкват се следните параграфи:
„1а. Броят на правата на глас се изчислява в зависимост от пълната номинална стойност на базовите акции на финансовия инструмент, освен когато финансовият инструмент гарантира единствено паричен сетълмент, при което броят на правата на глас се изчислява на основа, коригирана спрямо коефициента „делта“, като се умножи номиналната стойност на базовите акции по коефициента „делта“ на инструмента. За тази цел притежателят сумира всички финансови инструменти, свързани със същия издател на базови акции, и нотифицира за тях. При изчисляване на правата на глас се вземат предвид само дългите позиции. Дългите позиции не се нетират с къси позиции, свързани със същия издател на базови акции.
ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
метода за изчисляване на броя на правата на глас по първа алинея по отношение на финансови инструменти, базирани на индекс или кошница от акции; както и
б)
методите за определяне на коефициента „делта“ с цел изчисляване на правата на глас, свързани с финансови инструменти, предвиждащи единствено паричен сетълмент, съгласно изискването по първа алинея.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти в срок до 27 ноември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени във втора алинея от настоящия параграф, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
1б. За целите на параграф 1 посочените по-долу инструменти се считат за финансови инструменти, ако отговарят на някое от условията, посочени в параграф 1, първа алинея, буква а) или буква б):
а)
прехвърляеми ценни книжа;
б)
опции;
в)
фючърси;
г)
суапове;
д)
форуърдни споразумения;
е)
договори за разлики; както и
ж)
всякакви други договори или споразумения със сходен икономически ефект, за които може да бъде извършен сетълмент чрез доставка на базовите ценни книжа или паричен сетълмент.
ЕОЦКП съставя и периодично актуализира примерен списък на финансовите инструменти, за които се прилагат изискванията за нотифициране съгласно параграф 1, като взема предвид техническото развитие в областта на финансовите пазари.“;
в)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. На Комисията се предоставя правомощието да приеме, чрез делегирани актове в съответствие с член 27, параграфи 2а, 2б и 2в и при спазване на условията по членове 27а и 27б, мерките за определяне на съдържанието на нотификацията, която трябва да се направи, срока за нотифициране, както и до кого трябва да се изпрати нотификацията, посочена в параграф 1.“;
г)
добавя се следният параграф:
„4. Изключенията, посочени в член 9, параграфи 4, 5 и 6 и в член 12, параграфи 3, 4 и 5, се прилагат mutatis mutandis към изискванията за нотифициране по настоящия член.
ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на случаите, в които изключенията, посочени в първа алинея, се прилагат спрямо финансови инструменти, държани от физическо лице или правно образувание, което изпълнява указанията на клиенти или отговаря на исканията на клиент да търгува по друг начин, освен за собствена сметка, или хеджира позиции, произтичащи от такива сделки.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти в срок до 27 ноември 2014 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени във втора алинея на настоящия параграф, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.“
10)
Вмъква се следният член:
„Член 13а
Сумиране
1. Изискванията за нотифициране, предвидени в членове 9, 10 и 13, се прилагат също така към физическо лице или правно образувание, когато броят на правата на глас, държани пряко или непряко от такова лице или образувание съгласно членове 9 и 10, сумиран с броя на правата на глас, свързани с финансовите инструменти, държани пряко или непряко съгласно член 13, превиши или спадне под праговете, установени в член 9, параграф 1.
Нотификацията, изисквана съгласно първа алинея на настоящия параграф, включва разбивка на броя на правата на глас, свързани с акции, държани в съответствие с членове 9 и 10, и правата на глас, свързани с финансови инструменти по смисъла на член 13.
2. За правата на глас, свързани с финансови инструменти, за които вече е подадена нотификация в съответствие с член 13, се подава нова нотификация, ако физическото лице или правното образувание е придобило базовите акции и в резултат на придобиването им общият брой права на глас, свързани с акции, издадени от същия издател, достигне или превиши праговете, установени в член 9, параграф 1.“
11)
В член 16 параграф 3 се заличава.
12)
В член 19, параграф 1 втора алинея се заличава.
13)
В член 21 параграф 4 се заменя със следното:
„4. На Комисията се предоставя правомощието да приема, чрез делегирани актове в съответствие с член 27, параграфи 2а, 2б и 2в и при спазване на условията по членове 27а и 27б, мерки за определяне на:
а)
минимални стандарти за разпространяване на регулираната информация, посочена в параграф 1;
б)
минимални стандарти за механизмите за централно съхранение, посочени в параграф 2;
в)
правила за осигуряване на оперативната съвместимост на информационните и комуникационни технологии, използвани от механизмите по параграф 2, и на достъпа до регулирана информация на равнището на Съюза, по същия параграф.
Освен това Комисията може да определи съдържанието и да актуализира списък на средствата за разпространение на информацията сред обществеността.“
14)
Вмъква се следният член:
„Член 21а
Европейска точка за електронен достъп
1. До 1 януари 2018 г. се създава електронен портал, който служи за европейска точка за електронен достъп (наричана по-долу „точката за достъп“).Точката за достъп се разработва и управлява от ЕОЦКП.
2. Системата за взаимно свързване на официално определените механизми се състои от:
-
механизмите по член 21, параграф 2,
-
портала, който служи за европейска точка за електронен достъп.
3. Държавите членки осигуряват достъп до механизмите си за централно съхранение чрез точката за достъп.“
15)
Член 22 се заменя със следното:
„Член 22
Достъп до регулирана информация на равнището на Съюза
1. ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, определящи техническите изисквания за достъп до регулирана информация на равнището на Съюза, за конкретизиране на:
а)
техническите изисквания по отношение на комуникационните технологии, използвани от механизмите по член 21, параграф 2;
б)
техническите изисквания за функционирането на централната точка за достъп при търсенето на регулирана информация на равнището на Съюза;
в)
техническите изисквания за използването от механизмите по член 21, параграф 2 на уникален идентификатор за всеки издател;
д)
общия формат за предоставяне на регулирана информация от механизмите по член 21, параграф 2;
е)
общата класификация на регулираната информация от механизмите по член 21, параграф 2 и общ списък на видовете регулирана информация.
2. При разработването на проекти на регулаторни технически стандарти ЕОЦКП взема предвид техническите изисквания за системата за взаимно свързване на търговските регистри, създадена с Директива 2012/17/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (23)
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на регулаторни технически стандарти в срок до 27 ноември 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приеме регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея на настоящия параграф, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
16)
В член 23, параграф 1 се добавя следната алинея:
„Информацията, за която се прилагат изискванията, предвидени в третата държава, се представя в съответствие с член 19 и се обявява в съответствие с членове 20 и 21.“
17)
В член 24 се вмъкват следните параграфи:
„4а. Без да се засяга параграф 4, на компетентните органи се предоставят всички правомощия за провеждане на разследвания, необходими за изпълнението на техните функции. Тези правомощия се упражняват в съответствие с националното право.
4б. Компетентните органи упражняват правомощията си за налагане на санкции в съответствие с настоящата директива и с националното право по един от следните начини:
-
пряко,
-
в сътрудничество с други органи,
-
при запазване на тяхната отговорност - посредством делегиране на такива органи,
-
чрез сезиране на компетентните съдебни органи.“
18)
В член 25, параграф 2 се добавя следната алинея:
„При упражняването на правомощията си за налагане на санкции и за разследване компетентните органи си сътрудничат с цел да се гарантира, че санкциите, съответно мерките, дават желания резултат, и съгласуват действията си при разглеждането на трансгранични случаи.“
19)
След член 27б се вмъква следното заглавие:
„ГЛАВА VIА
САНКЦИИ И МЕРКИ“;
20)
Член 28 се заменя със следното:
„Член 28
Административни мерки и санкции
1. Без да се засягат правомощията на компетентните органи в съответствие с член 24 и правото на държавите членки да предвиждат и налагат наказателноправни санкции, държавите членки установяват система от административни мерки и санкции, приложими при нарушаване на националните разпоредби, приети при транспониране на настоящата директива, и предприемат всички необходими мерки, за да гарантират тяхното прилагане. Тези административни мерки и санкции трябва да са ефективни, пропорционални и възпиращи.
2. Без да се засяга член 7, държавите членки гарантират, че когато задълженията се прилагат по отношение на правни образувания, при нарушение - при спазване на условията, определени в националното право - могат да бъдат налагани санкции по отношение на членовете на административните, управителните или надзорните органи на съответното правно образувание, както и по отношение на други лица, които съгласно националното право носят отговорност за нарушението.“
21)
Вмъкват се следните членове:
„Член 28а
Нарушения
Член 28б се прилага най-малко по отношение на следните нарушения:
а)
неизпълнение от страна на издателя на задължението за оповестяване в рамките на изисквания срок на информацията, изисквана съгласно националните разпоредби, приети при транспониране на членове 4, 5, 6, 14 и 16;
б)
неизпълнение от страна на физическото или юридическото лице на задължението за нотифициране, в рамките на изисквания срок, във връзка с придобиването или продажбата на големи притежания в съответствие с националните разпоредби, приети при транспониране на членове 9, 10, 12, 13 и 13а.
Член 28б
Правомощия за налагане на санкции
1. В случай на нарушения по член 28а компетентните органи имат правомощието да налагат най-малко следните административни мерки и санкции:
а)
публично изявление, посочващо отговорното физическо лице или правно образувание и естеството на нарушението;
б)
разпореждане, с което се изисква отговорното физическо лице или правно образувание да прекрати поведението, съставляващо нарушение, и да се въздържа от извършване на повторно нарушение;
в)
административни имуществени санкции;
i)
по отношение на правно образувание:
-
в размер до 10 000 000 EUR или до 5 % от общия годишен оборот в съответствие с последните налични годишни отчети, одобрени от управителния орган; когато правното образувание е предприятие майка или дъщерно предприятие на предприятие майка, което трябва да изготви консолидиран финансов отчет съгласно Директива 2013/34/ЕС, за съответен общ оборот се приема общият годишен оборот или съответстващият вид доход по съответните счетоводни директиви съгласно последните налични консолидирани годишни отчети, одобрени от управителния орган на първостепенното предприятие майка; или
-
до удвоения размер на получената печалба или избегнатата загуба в резултат на нарушението, когато размерът им може да бъде определен,
като се прилага по-голяма стойност;
ii)
по отношение на физическо лице:
-
до 2 000 000 EUR; или
-
до удвоения размер на получената печалба или избегнатата загуба в резултат на нарушението, когато размерът им може да бъде определен,
като се прилага по-голямата стойност.
В държавите членки, в които еврото не е официална парична единица, равностойността на еврото в национална валута се изчислява по официалния обменен курс към датата на влизане в сила на Директива 2013/50/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2013 година за изменение на Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар, Директива 2003/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно проспекта, който следва да се публикува, когато публично се предлагат ценни книжа или когато се допускат ценни книжа до търгуване, и Директива 2007/14/ЕО на Комисията за определяне на подробни правила за прилагането на определени разпоредби от Директива 2004/109/ЕО (24).
2. Без да се засягат правомощията на компетентните органи по член 24 и правото на държавите членки да налагат наказателноправни санкции, държавите членки гарантират, че техните законови, подзаконови и административни разпоредби предвиждат възможност за спиране на упражняването на права на глас, свързани с акции, при нарушения по член 28а, буква б). Държавите членки могат да предвидят спирането на упражняването на правата на глас да се прилага само за най-тежките нарушения.
3. Държавите членки могат да предвиждат допълнителни санкции или мерки и имуществени административни санкции в по-високи размери от предвидените в настоящата директива.
Член 28в
Упражняване на правомощията за налагане на санкции
1. Държавите членки гарантират, че при определянето на вида и размера на административните санкции или мерки компетентните органи отчитат всички обстоятелства от значение, включително, когато е уместно:
а)
тежестта и продължителността на нарушението;
б)
степента на отговорност на отговорното физическо лице или правно образувание;
в)
финансовото състояние на отговорното физическо лице или правно образувание, определено например според общия оборот на отговорното правно образувание или годишния доход на отговорното физическо лице;
г)
размерът на получената печалба или избегнатата загуба от отговорното физическо лице или правно образувание, доколкото може да бъде определен;
д)
размерът на загубите, претърпени от трети лица в резултат на нарушението, доколкото може да бъде определен;
е)
степента на съдействие, което отговорното физическо лице или правно образувание оказва на компетентния орган;
ж)
предходни нарушения на отговорното физическо лице или правно образувание.
2. Обработката на лични данни, събрани при или с цел упражняване на надзорните правомощия и правомощията за провеждане на разследвания в съответствие с настоящата директива, се извършва в съответствие с Директива 95/46/ЕО и Регламент (ЕО) № 45/2001, в зависимост от случая.
22)
Преди член 29 се вмъква следното заглавие:
„ГЛАВА VIБ
ПУБЛИКУВАНЕ НА РЕШЕНИЯТА“.
23)
Член 29 се заменя със следното:
„Член 29
Публикуване на решенията
1. Държавите членки правят необходимото компетентните органи да публикуват без неоправдано забавяне всяко решение за санкции или мерки, наложени за нарушение на настоящата директива, включително най-малко информация за вида и естеството на нарушението и идентификационни данни за отговорните за това физически лица или правни образувания.
Компетентните органи обаче могат да отложат публикуването на решение или могат да публикуват решението на анонимна основа по начин, съобразен с националното право, при наличието на някое от следните обстоятелства:
а)
когато при налагане на санкция на физическо лице, в резултат на задължителна предварителна оценка на пропорционалността на такова публикуване се установи, че публикуването на лични данни не е пропорционално;
б)
когато публикуването сериозно би застрашило стабилността на финансовата система или текущо официално разследване;
в)
когато публикуването би причинило - доколкото това може да бъде определено - несъразмерна и тежка вреда на участващите институции или физически лица.
2. В случай на обжалване на решението, публикувано съгласно параграф 1, компетентният орган е задължен да включи информация в този смисъл в публикацията в момента на публикуването или да измени публикацията, ако жалбата е подадена след първоначалната публикация.“
24)
Член 31, параграф 2 се заменя със следното:
„2. Когато държавите членки приемат мерки съгласно член 3, параграф 1, член 8, параграф 2 или 3 или член 30, те незабавно съобщават тези мерки на Комисията и останалите държави членки.“
Член 2
Изменения на Директива 2003/71/ЕО
В член 2, параграф 1, буква м) от Директива 2003/71/ЕО подточка iii) се заменя със следното:
„iii)
по отношение на емитенти на ценни книжа, регистрирани в трета страна, които не са посочени в подточка ii), държавата членка, в която ценните книжа са предназначени за публично предлагане за първи път след датата на влизане в сила на Директива 2013/50/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2013 година за изменение на Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар, Директива 2003/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно проспекта, който следва да се публикува, когато публично се предлагат ценни книжа или когато се допускат ценни книжа до търгуване, и Директива 2007/14/ЕО на Комисията за определяне на подробни правила за прилагането на определени разпоредби от Директива 2004/109/ЕО (25) или в която е подадено първото заявление за допускане до търгуване на регулиран пазар, по избор на емитента, предлагащата страна или лицето, което кандидатства за допускане, съобразно случая, в зависимост от последващ избор на емитентите, регистрирани в трета страна, при следните обстоятелства:
-
когато държавата членка по произход не е определена по техен избор; или
-
в съответствие с член 2, параграф 1, буква и), подточка iii) от Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 г. относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар (26).
Член 3
Изменения на Директива 2007/14/ЕО
Директива 2007/14/ЕО се изменя, както следва:
1)
Член 2 се заличава.
2)
В член 11 параграфи 1 и 2 се заличават.
3)
Член 16 се заличава.
Член 4
Транспониране
1. Държавите членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива, в срок до 24 месеца, считано от датата на нейното влизане в сила. Те незабавно информират Комисията за това.
Когато държавите членки приемат тези мерки, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите членки.
2. Държавите членки съобщават на Комисията текста на основните мерки от националното право, които приемат в областта, уредена с настоящата директива.
Член 5
Преглед
До 27 ноември 2015 г. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета за действието на настоящата директива, включително за въздействието ѝ върху малките и средните издатели, и за прилагането на санкциите, по-специално дали те са ефективни, пропорционални и възпиращи, и прави преглед на действието и оценява ефективността на избрания метод за целите на изчисляването броя на правата на глас, свързани с финансовите инструменти, посочени в член 13, параграф 1а, първа алинея от Директива 2004/109/ЕО.
Докладът се представя заедно със законодателно предложение, ако е целесъобразно.
Член 6
Влизане в сила
Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 7
Адресати
Адресати на настоящата директива са държавите членки.
Съставено в Страсбург на 22 октомври 2013 година.
DIRETTIVA 2013/50/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-22 ta’ Ottubru 2013
li temenda d-Direttiva 2004/109/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar l-armonizzazzjoni tar-rekwiżiti ta’ trasparenza f’dak li għandu x’jaqsam ma’ informazzjoni dwar emittenti li t-titoli tagħhom huma ammessi għall-kummerċ f’suq regolat, id-Direttiva 2003/71/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-prospett li għandu jiġi ppubblikat meta titoli jiġu offruti lill-pubbliku jew jiġu ammessi għall-kummerċ u d-Direttiva tal-Kummissjoni 2007/14/KE li tistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni ta’ xi dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/109/KE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 50 u 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz ta’ att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 33 tad-Direttiva 2004/109/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), il-Kummissjoni kellha tirrapporta dwar l-applikazzjoni ta’ dik id-Direttiva lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, inkluż dwar l-adegwatezza tat-twaqqif tal-eżenzjoni għal titoli ta’ dejn eżistenti wara l-perijodu ta’ 10 snin kif previst fl-Artikolu 30(4) ta’ dik id-Direttiva, u dwar l-impatt potenzjali tal-operazzjoni ta’ dik id-Direttiva fuq is-swieq finanzjarji Ewropej.
(2)
Fis-27 ta’ Mejju 2010, il-Kummissjoni adottat rapport dwar l-applikazzjoni tad-Direttiva 2004/109/KE li identifika oqsma fejn ir-reġim maħluq minn dik id-Direttiva seta’ jittejjeb. B’mod partikolari, ir-rapport juri l-ħtieġa li tiġi prevista s-simplifikazzjoni ta’ ċerti obbligi għall-emittenti bil-għan li s-swieq regolati jsiru aktar attraenti għall-emittenti żgħar u medji li jżidu kapital fl-Unjoni. Barra minn hekk, jeħtieġ li tittejjeb l-effettività tar-reġim eżistenti tat-trasparenza, b’mod partikolari fir-rigward tal-iżvelar tas-sjieda korporattiva.
(3)
Barra minn hekk, fil-Komunikazzjoni tagħha tat-13 ta’ April 2011 bit-titlu ‘L-Att dwar is-Suq Uniku, Tnax-il xprun sabiex jiġi stimulat it-tkabbir u r-rinfurzar tal-fiduċja, Flimkien għal tkabbir ġdid’, il-Kummissjoni identifikat il-ħtieġa li tiġi riveduta d-Direttiva 2004/109/KE sabiex l-obbligi applikabbli għall-impriżi żgħar u medji elenkati jsiru aktar proporzjonali, filwaqt li jiġi garantit l-istess livell ta’ protezzjoni tal-investituri.
(4)
Skont ir-rapport tal-Kummissjoni u l-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni, il-piż amministrattiv assoċjat mal-obbligi marbuta mal-ammissjoni għal kummerċ f’suq regolat għandu jitnaqqas għall-emittenti żgħar u medji bil-għan li jittejjeb l-aċċess tagħhom għall-kapital. L-obbligi li jiġu ppubblikati rapporti ta’ ġestjoni interim jew rapporti finanzjarji kull tliet xhur jirrappreżentaw piż importanti għal ħafna emittenti żgħar u ta’ daqs medju li t-titoli tagħhom huma ammessi għal kummerċ fi swieq regolati, mingħajr ma huma meħtieġa għall-protezzjoni tal-investituri. Dawk l-obbligi jinkoraġġixxu wkoll il-prestazzjoni għal żmien qasir u jiskoraġġixxu l-investiment fit-tul. Sabiex jiġi inkoraġġit il-ħolqien ta’ valur sostenibbli u strateġija ta’ investiment orjentata fit-tul, huwa essenzjali li titnaqqas il-pressjoni fuq medda qasira ta’ żmien fuq l-emittenti u li l-investituri jingħataw inċentiv sabiex jadottaw viżjoni aktar fit-tul. Ir-rekwiżit li jiġu ppubblikati rapporti ta’ ġestjoni interim għalhekk għandu jiġi abolit.
(5)
L-Istati Membri ma għandhomx ikunu permessi jimponu fil-leġislazzjoni nazzjonali tagħhom r-rekwiżit tal-pubblikazzjoni ta’ informazzjoni finanzjarja perijodika fuq bażi aktar frekwenti mir-rapporti finanzjarji annwali u r-rapporti finanzjarji ta’ kull sitt xhur. Madankollu, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jirrikjedu lill-emittenti biex jippubblikaw informazzjoni finanzjarja perijodika addizzjonali jekk tali rekwiżit ma jikkostitwixxix piż finanzjarju sinifikanti, u jekk l-informazzjoni addizzjonali rikjesta hija proporzjonata mal-fatturi li jikkontribwixxu għad-deċiżjonijiet ta’ investiment. Din id-Direttiva hija mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe informazzjoni addizzjonali li hija meħtieġa mil-leġislazzjoni tal-Unjoni settorjali, u b’mod partikolari l-Istati Membri jistgħu jirrikjedu l-pubblikazzjoni ta’ informazzjoni finanzjarja perijodika addizzjonali minn istituzzjonijiet finanzjarji. Barra minn hekk, suq regolat jista’ jirrikjedi lill-emittenti li għandhom it-titoli tagħhom ammessi għal kummerċ hemmhekk biex jippubblikaw informazzjoni finanzjarja perijodika addizzjonali fis-segmenti kollha ta’ dak is-suq jew f’xi wħud minnhom.
(6)
Sabiex tiġi prevista flessibbiltà addizzjonali u b’hekk jitnaqqsu l-piżijiet amministrattivi, l-iskadenza għall-pubblikazzjoni tar-rapporti finanzjarji ta’ kull sitt xhur għandha tiġi estiża għal tliet xhur wara t-tmiem tal-perijodu ta’ rappurtar. Billi l-perijodu li fih l-emittenti jistgħu jippubblikaw ir-rapporti finanzjarji ta’ kull sitt xhur tagħhom huwa estiż, ir-rapporti tal-emittenti żgħar u ta’ daqs medju huma mistennija jirċievu aktar attenzjoni mill-parteċipanti tas-suq, u b’hekk dawk l-emittenti jsiru aktar viżibbli.
(7)
Sabiex tiġi prevista trasparenza akbar tal-ħlasijiet magħmula lill-gvernijiet, l-emittenti li t-titoli tagħhom huma ammessi għal kummerċ f’suq regolat u li għandhom attivitajiet fl-industriji estrattivi jew tal-qtugħ tal-injam primarju għandhom jiżvelaw f’rapport separat, fuq bażi annwali, ħlasijiet magħmula lill-gvernijiet fil-pajjiżi fejn joperaw. Ir-rapport għandu jinkludi tipi ta’ ħlasijiet komparabbli għal dawk żvelati taħt l-Inizjattiva għat-Trasparenza tal-Industriji Estrattivi (EITI). L-iżvler ta’ ħlasijiet lil gvernijiet għandha tipprovdi lis-soċjetà ċivili u lill-investituri b’informazzjoni sabiex iżommu lill-pajjiżi li għandhom ħafna riżorsi, responsabbli għar-riċevuti tagħhom mill-isfruttament tar-riżorsi naturali. L-inizjattiva tikkomplementa wkoll il-Pjan ta’ Azzjoni tal-Unjoni Ewropea dwar Infurzar tal-Liġi tal-Foresta, Governanza u Kummerċ (UE FLEGT) u d-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 995/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Ottubru 2010 li jistabbilixxi l-obbligi tal-operaturi li jqiegħdu fis-suq injam u prodotti tal-injam (5) li jirrikjedu lill-kummerċanti ta’ prodotti tal-injam biex jeżerċitaw diliġenza dovuta sabiex jiġi impedit id-dħul ta’ injam illegali fis-suq tal-Unjoni. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-membri tal-korpi responsabbli ta’ impriża, li jaġixxu fi ħdan il-kompetenzi assenjati lilhom mid-dritt nazzjonali, huma responsabbli li jiżguraw li, fl-aħjar għarfien u l-kapaċità tagħhom, ir-rapport dwar il-ħlasijiet lill-gvernijiet huwa mħejji skont ir-rekwiżiti ta’ din id-Direttiva. Ir-rekwiżiti dettaljati huma definiti fil-Kapitolu 10 tad-Direttiva 2013/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta’ Ġunju 2013 dwar ir-rapporti finanzjarji annwali, ir-rapporti finanzjarji konsolidati u r-rapporti relatati ta’ ċerti tipi ta’ impriżi (6).
(8)
Għall-finijiet ta’ trasparenza u protezzjoni tal-investitur, l-Istati Membri għandhom jirrikjedu li l-prinċipji li ġejjin japplikaw għar-rappurtar dwar il-ħlasijiet lill-gvernijiet skont il-Kapitolu 10 tad-Direttiva 2013/34/UE: materjalità (l-ebda ħlas, kemm jekk magħmul bħala ħlas uniku jew serje ta’ ħlasijiet relatati, m’għandux għalfejn jittieħed kont tiegħu fir-rapport jekk ikun inqas minn EUR 100 000 f’sena finanzjarja); rappurtar tal-gvern u għal kull proġett (rappurtar dwar ħlasijiet lill-gvernijiet għandu jsir abbażi tal-gvern u għal kull proġett); universalità (m’għandha ssir l-ebda eżenzjoni, pereżempju għal emittenti attivi f’ċerti pajjiżi, li jkollha impatt distorsiv u tippermetti lill-emittenti li jisfruttaw minn rekwiżiti ta’ trasparenza laxki); komprensività (il-ħlasijieti kollha rilevanti lill-gvernijiet għandhom jiġu rrappurtati, f’konformità mal-Kapitolu 10 tad-Direttiva 2013/34/UE [Direttiva dwar il-Kontabilità] u premessi ta’ sostenn).
(9)
L-innovazzjoni finanzjarja wasslet għall-ħolqien ta’ tipi ġodda ta’ strumenti finanzjarji li jagħtu lill-investituri esponiment ekonomiku għall-kumpanniji, li l-iżvelar tagħhom ma kienx previst fid-Direttiva 2004/109/KE. Dawk l-istrumenti jistgħu jintużaw biex jinkisbu stokks b’mod sigriet fil-kumpanniji, li jistgħu jirriżultaw f’abbuż tas-suq u jagħtu stampa falza u qarrieqa tas-sjieda ekonomika tal-kumpanniji pubbliċi elenkati. Sabiex ikun żgurat li l-emittenti u l-investituri jkollhom għarfien sħiħ tal-istruttura tas-sjieda korporattiva, id-definizzjoni ta’ strumenti finanzjarji f’dik id-Direttiva għandha tkopri l-istrumenti kollha b’effett ekonomiku simili għaż-żamma ta’ ishma u drittijiet għall-akkwist ta’ ishma.
(10)
Strumenti finanzjarji b’effett ekonomiku simili għaż-żamma ta’ ishma u drittijiet għall-akkwist ta’ ishma li jipprevedu pagament f’kontanti għandhom jiġu kkalkulati fuq bażi ta’ “aġġustament delta”, bil-multiplikazzjoni tal-ammont kunċettwali ta’ ishma sottostanti mad-delta tal-istrument. Id-delta jindika kemm jiċċaqlaq il-valur teoretiku tal-istrument finanzjarju fil-każ ta’ varjazzjoni fil-prezz sottostanti tal-istrument u jipprovdi stampa preċiża tal-esponiment tad-detentur għall-istrument sottostanti. Dan l-approċċ jittieħed biex jiżgura li l-informazzjoni dwar it-total tad-drittijiet għal vot aċċessibbli mill-investitur ikun l-aktar preċiż possibbli.
(11)
Barra minn hekk, sabiex tkun żgurata t-trasparenza adegwata ta’ holding importanti, fejn detentur ta’ strumenti finanzjarji jeżerċita d-dritt tiegħu li jakkwista ishma u l-holdings totali ta’ drittijiet għal vot marbuta ma’ ishma sottostanti jaqbżu l-livell limitu ta’ notifika mingħajr ma jiġi affettwat il-perċentwal globali tal-holdings innotifikati qabel, għandha tkun meħtieġa notifika ġdida sabiex tiġi żvelata l-bidla fin-natura tal-holdings.
(12)
Reġim armonizzat għan-notifika ta’ holdings importanti ta’ drittijiet għal vot speċjalment fir-rigward tal-aggregazzjoni ta’ holdings ta’ ishma ma’ holdings ta’ strumenti finanzjarji, għandu jtejjeb iċ-ċertezza legali, iżid it-trasparenza u jnaqqas il-piż amministrattiv għall-investituri transkonfinali. L-Istati Membri għalhekk ma għandhomx ikunu permessi jadottaw regoli aktar strinġenti minn dawk previsti fid-Direttiva 2004/109/KE rigward il-kalkolu ta’ livelli limiti tan-notifika, l-aggregazzjoni ta’ holdings ta’ drittijiet għal vot li jorbtu ma’ ishma b’holdings ta’ drittijiet għal vot fir-rigward ta’ strumenti finanzjarji, u l-eżenzjonijiet mir-rekwiżiti ta’ notifika. Madankollu, b’kont meħud tad-differenzi eżistenti fil-konċentrazzjoni tas-sjieda fl-Unjoni, u d-differenzi fil-liġijiet tal-kumpanniji fl-Unjoni li jwasslu għall-għadd totali ta’ ishma li jvarja mill-għadd totali ta’ drittijiet għal vot għal xi emittenti, l-Istati Membri għandhom ikomplu jkunu permessi jistabbilixxu kemm livelli limiti aktar baxxi kif ukoll livelli limiti addizzjonali għan-notifika ta’ holdings ta’ drittijiet għal vot, u jirrikjedu notifiki ekwivalenti fir-rigward ta’ livelli limiti bbażati fuq holdings kapitali. Barra minn hekk, l-Istati Membri għandhom ikomplu jkunu permessi jistabbilixxu obbligi aktar stretti minn dawk previsti fid-Direttiva 2004/109/KE fir-rigward tal-kontenut (bħall-iżvelar tal-intenzjonijiet tad-detenturi ta’ ishma), il-proċess u ż-żmien tan-notifika u għandhom ikunu jistgħu jirrikjedu informazzjoni addizzjonali rigward holdings importanti mhux previsti fid-Direttiva 2004/109/KE. B’mod partikolari, l-Istati Membri għandhom ukoll ikunu jistgħu jkomplu japplikaw il-liġijiet, ir-regolamenti jew id-dispożizzjonijiet amministrattivi adottati fir-rigward ta’ offerti ta’ xiri, transazzjonijiet ta’ merger u transazzjonijiet oħra li jaffettwaw is-sjieda jew il-kontroll ta’ kumpanniji superviżati mill-awtoritajiet maħtura mill-Istati Membri skont l-Artikolu 4 tad-Direttiva 2004/25/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ April 2004 fuq offerti ta’ xiri (7) li timponi rekwiżiti ta’ żvelar aktar stretti minn dawk fid-Direttiva 2004/109/KE.
(13)
L-istandards tekniċi għandhom jiżguraw armonizzazzjoni konsistenti tar-reġim għan-notifika ta’ holdings importanti u livelli adegwati ta’ trasparenza. Ikun effiċjenti u xieraq li l-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) (ESMA), stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), tiġi fdata bit-tfassil ta’ abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji li ma jinvolvux għażliet ta’ politika, u li għandhom jiġu ppreżentati lill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-istandards tekniċi regolatorji mfassla mill-ESMA biex jiġu speċifikati l-kondizzjonijiet għall-applikazzjoni ta’ eżenzjonijiet eżistenti mir-rekwiżiti ta’ notifika għal holdings importanti ta’ drittijiet għal vot. Bl-użu tal-kompetenza tagħha, l-ESMA għandha b’mod partikolari tiddetermina l-każi ta’ eżenzjonijiet meta tikkunsidra l-abbuż possibbli tagħhom biex jiġu evitati r-rekwiżiti ta’ notifika.
(14)
Sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi tekniċi, is-setgħa li tadotta atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni biex tispeċifika l-kontenut tan-notifika ta’ holdings importanti ta’ strumenti finanzjarji. Huwa ferm importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet adatti waqt il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell ta’ espert. Meta tħejji u tfassal l-atti ddelegati, il-Kummissjoni għandha tiżgura t-trasmissjoni simultanja, f’waqtha u adatta tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(15)
Sabiex jiġi ffaċilitat l-investiment transkonfinali, l-investituri għandu jkollhom aċċess faċli għal informazzjoni regolata għall-kumpanniji elenkati kollha fl-Unjoni. Madankollu, in-netwerk attwali ta’ mekkaniżmi nazzjonali maħtura uffiċjalment għall-ħżin ċentrali tal-informazzjoni regolata ma jiżgurax tfittxija faċli għal tali informazzjoni fl-Unjoni kollha. Sabiex jiġi żgurat aċċess transkonfinali għall-informazzjoni u biex jittieħed kont ta’ żviluppi tekniċi fi swieq finanzjarji u f’teknoloġiji ta’ komunikazzjoni, is-setgħa tal-adozzjoni ta’ atti f’konformità mal-Artikolu 290 TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni biex tispeċifika standards minimi għad-disseminazzjoni ta’ informazzjoni regolata, l-aċċess għall-informazzjoni regolata fil-livell tal-Unjoni u mekkaniżmi għall-ħżin ċentrali tal-informazzjoni regolata. Il-Kummissjoni, bil-għajnuna tal-ESMA, għandu jkollha s-setgħa wkoll li tieħu miżuri sabiex ittejjeb il-funzjonament tan-netwerk ta’ mekkaniżmi nazzjonali ta’ ħżin maħtura b’mod uffiċjali u biex tiżviluppa kriterji tekniċi għall-aċċess għal informazzjoni regolata fil-livell tal-Unjoni aċċess għal informazzjoni regolata fil-livell tal-Unjoni, b’mod partikolari, rigward l-operazzjoni ta’ punt ta’ aċċess ċentrali għat-tfittxija għal informazzjoni regolata fil-livell tal-Unjoni. L-ESMA għandha tiżviluppa u topera portal web li jservi bħala punt ta’ aċċess elettroniku Ewropew (‘il-punt ta’ aċċess’).
(16)
Sabiex tittejjeb il-konformità mar-rekwiżiti tad-Direttiva 2004/109/KE u b’segwitu tal-komunikazzjoni mill-Kummissjoni tad-9 ta’ Diċembru 2010 bit-titlu “Rinfurzar tar-reġimi tas-sanzjonar fis-settur tas-servizzi finanzjarji”, is-setgħat ta’ sanzjonar għandhom jissaħħu u għandhom jissodisfaw ċerti rekwiżiti essenzjali fir-rigward tad-destinatarji, il-kriterji li għandhom jiġu kkunsidrati meta tiġi applikata sanzjoni jew miżura amministrattiva, is-setgħat ta’ sanzjonar prinċipali u l-livelli ta’ sanzjonijiet finanzjarji amministrattivi. Dawk is-setgħat ta’ sanzjonar għandhom ikunu disponsibbli tal-inqas f’każ tal-ksur ta’ dispożizzjonijiet prinċipali tad-Direttiva 2004/109/KE. l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jeżerċitawhom f’ċirkostanzi oħra. B’mod partikolari, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li s-sanzjonijiet u l-miżuri amministrattivi li jistgħu jiġu applikati jinkludu l-possibbiltà tal-impożizzjoni ta’ sanzjonijiet finanzjarji li huma għoljin biżżejjed biex ikunu dissważivi. F’każ ta’ ksur minn entitajiet ġuridiċi, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jipprovdu għall-applikazzjoni ta’ sanzjonijiet għall-membri tal-korpi amministrattivi, maniġerjali jew superviżorji tal-entità ġuridika kkonċernata jew individwi oħra li jistgħu jinżammu responsabbli għal dak il-ksur taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti fid-dritt nazzjonali. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jipprovdu wkoll is-suspensjoni jew il-possibbiltà tas-suspensjoni tal-eżerċitar tad-drittijiet għal vot għad-detenturi ta’ ishma u strumenti finanzjarji li ma jikkonformawx mar-rekwiżiti ta’ notifika. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jagħżlu li jipprevedu li s-suspensjoni tad-drittijiet għal vot għandha tapplika biss għall-ksur l-aktar serju. Id-Direttiva 2004/109/KE għandha tirreferi kemm għal sanzjonijiet u miżuri amministrattivi sabiex tkopri l-każi kollha ta’ nuqqas ta’ konformità, irrelattivament mill-kwalifika tagħhom bħala sanzjoni jew miżura taħt id-dritt nazzjonali, u għandha tkun mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe dispożizzjoni fil-liġi tal-Istati Membri rigward sanzjonijiet kriminali.
L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jipprevedu sanzjonijiet jew miżuri addizzjonali u livelli ta’ sanzjonijiet finanzjarji amministrattivi ogħla minn dawk previsti fid-Direttiva 2004/109/KE, b’kont meħud tal-ħtieġa għal sanzjonijiet dissważivi biżżejjed sabiex jiġu appoġġati swieq nodfa u trasparenti. Id-dispożizzjonijiet rigward is-sanzjonijiet u dawk rigward il-pubblikazzjoni ta’ sanzjonijiet amministrattivi, ma jikkostitwixxux preċedent għal leġislazzjoni oħra tal-Unjoni, b’mod partikolari għal ksur regolatorju aktar serju.
(17)
Sabiex jiġi żgurat li d-deċiżjonijiet li jimponu miżura jew sanzjoni amministrattiva jkollhom effett dissważiv fuq il-pubbliku inġenerali, normalment għandhom jiġu ppubblikati. Il-pubblikazzjoni tad-deċiżjonijiet hija wkoll għodda importanti biex il-parteċipanti tas-suq jiġu informati dwar liema mġiba hija kkunsidrata bħala li tikser id-Direttiva 2004/109/KE u biex tiġi promossa mġiba tajba aktar wiesgħa fost il-parteċipanti tas-suq. Madankollu jekk il-pubblikazzjoni ta’ deċiżjoni thedded serjament l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja jew ta’ investigazzjoni uffiċjali kurrenti jew tikkawża, dment li dan jista’ jiġi ddeterminat, ħsara sproporzjonata u serja lill-istituzzjonijiet jew lill-individwi involuti, jew meta, f’każ li s-sanzjoni tiġi imposta fuq persuna fiżika, il-pubblikazzjoni tad-data personali tkun tidher sproporzjonata skont valutazzjoni obbligatorja preċedenti tal-proporzjonalità ta’ din il-pubblikazzjoni, l-awtorità kompetenti għandha tkun tista’ tiddeċiedi li ddewwem tali pubblikazzjoni jew li tippubblika l-informazzjoni fuq bażi anonima.
(18)
Sabiex jiġi ċċarat it-trattament ta’ titoli mhux elenkati rappreżentati permezz ta’ rċevuti ta’ depożiti ammessi għal kummerċ f’suq regolat u sabiex jiġu evitati lakuni ta’ trasparenza, id-definizzjoni ta’ “emittent” għandha tiġi speċifikata aktar sabiex tinkludi l-emittenti ta’ titoli mhux elenkati rappreżentati permezz ta’ rċevuti ta’ depożiti ammessi għal kummerċ f’suq regolat. Huwa xieraq ukoll li d-definizzjoni ta’ “emittent” tiġi emendata billi jiġi kkunsidrat il-fatt li f’xi Stati Membri l-emittenti ta’ titoli ammessi għal kummerċ f’suq regolat jistgħu jkunu persuni fiżiċi.
(19)
Skont id-Direttiva 2004/109/KE, f’każ ta’ emittent ta’ titoli ta’ debitu ta’ pajjiż terz li d-denominazzjoni għal kull unità jkun inqas minn EUR 1 000 jew ta’ ishma, l-Istat Membru ta’ oriġini tal-emittent ikun l-Istat Membru msemmi fil-punt (iii) tal-punt (m) tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 2003/71/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9). Sabiex l-Istat Membru ta’ oriġini ta’ tali emittenti ta’ pajjiż terz jiġi ddeterminat b’mod ċar u sempliċi, id-definizzjoni ta’ dak it-terminu għandha tiġi emendata biex ikun stabbilit li l-Istat Membru ta’ oriġini għandu jkun l-Istat Membru magħżul mill-emittent minn fost l-Istati Membri fejn it-titoli tiegħu jiġu ammessi għal kummerċ f’suq regolat.
(20)
L-emittenti kollha li t-titoli tagħhom huma ammessi għal kummerċ f’suq regolat fl-Unjoni għandhom ikunu taħt is-superviżjoni ta’ awtorità kompetenti ta’ Stat Membru sabiex ikun żgurat li jikkonformaw mal-obbligi tagħhom. Emittenti li, skont id-Direttiva 2004/109/KE, għandhom jagħżlu l-Istat Membru ta’ oriġini tagħhom iżda li ma jkunux għamlu dan, jistgħu jevitaw li jiġu ssorveljati minn xi awtorità kompetenti fl-Unjoni. Għalhekk, id-Direttiva 2004/109/KE għandha tiġi emendata sabiex tiddetermina Stat Membru ta’ oriġini għall-emittenti li ma jkunux żvelaw l-għażla tal-Istat Membru ta’ oriġini tagħhom lill-awtoritajiet kompetenti fi żmien tliet xhur. F’każijiet bħal dawn, l-Istat Membru ta’ oriġini għandu jkun l-Istat Membru fejn it-titoli tal-emittent ikunu ammessi għal kummerċ f’suq regolat. Fejn it-titoli jkunu ammessi għal kummerċ f’suq regolat f’aktar minn Stat Membru wieħed, dawk l-Istati Membri kollha għandhom ikunu Stati Membri ta’ oriġini sakemm l-emittent jagħżel, u jiżvela, Stat Membru ta’ oriġini wieħed. Dan għandu jkun inċentiv biex tali emittenti jagħżlu u jiżvelaw l-għażla tagħhom tal-Istat Membru ta’ oriġini lill-awtoritajiet kompetenti rilevanti, u sadanittant l-awtoritajiet kompetenti ma jibqgħux mingħajr is-setgħat neċessarji biex jintervjenu sakemm l-emittent ikun żvela l-għażla tiegħu tal-Istat Membru ta’ oriġini.
(21)
Skont id-Direttiva 2004/109/KE, f’każ li emittent ta’ titoli ta’ dejn li d-denominazzjoni għal kull unità tagħhom tkun EUR 1 000 jew aktar, l-għażla tal-emittent tal-Istat Membru ta’ oriġini tkun valida għal tliet snin. Madankollu, fejn it-titoli ta’ emittent ma jkunux għadhom ammessi għal kummerċ f’suq regolat fl-Istat Membru ta’ oriġini tal-emittent u jkunu għadhom ammessi għal kummerċ fi Stat Membru ospitanti wieħed jew aktar, tali emittent ma jkollux relazzjoni mal-Istat Membru ta’ oriġini li jkun għażel oriġinarjament jekk dak ma jkunx l-Istat Membru tal-uffiċċju reġistrat tiegħu. Tali emittent għandu jkun jista’ jagħżel wieħed mill-Istati Membri ospitanti tiegħu jew l-Istat Membru fejn huwa jkollu l-uffiċċju reġistrat tiegħu, bħala l-Istat Membru ta’ oriġini l-ġdid tiegħu qabel ma jiskadi l-perijodu ta’ tliet snin. L-istess possibbiltà li jagħżel Stat Membru ta’ oriġini ġdid għandha tapplika wkoll għal emittent ta’ titoli ta’ dejn ta’ pajjiż terz li d-denominazzjoni għal kull unità tagħhom tkun inqas minn EUR 1 000 jew ta’ ishma li ma jkunux għadhom ammessi għal kummerċ f’suq regolat fl-Istat Membru ta’ oriġini tal-emittent, iżda jkunu għadhom ammessi għal kummerċ fi Stat Membru ospitanti wieħed jew aktar.
(22)
Għandu jkun hemm konsistenza bejn id-Direttivi 2004/109/KE u 2003/71/KE rigward id-definizzjoni tal-Istat Membru ta’ oriġini. F’dan ir-rigward, sabiex tkun żgurata superviżjoni mill-aktar Stat Membru rilevanti, id-Direttiva 2003/71/KE għandha tiġi emendata biex tiġi prevista aktar flessibbiltà għal sitwazzjonijiet fejn it-titoli ta’ emittent inkorporat f’pajjiż terz ma jkunux għadhom ammessi għal kummerċ f’suq regolat fl-Istat Membru ta’ oriġini tiegħu iżda, minflok, ikunu ammessi għal kummerċ fi Stat Membru ieħor jew aktar.
(23)
Id-Direttiva tal-Kummissjoni 2007/14/KE (10) fiha b’mod partikolari regoli rigward in-notifika tal-għażla tal-Istat Membru ta’ oriġini mill-emittent. Dawk ir-regoli għandhom jiġu inkorporati fid-Direttiva 2004/109/KE. Sabiex jiġi żgurat li l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat(i) Membru/i ospitanti u tal-Istat Membru fejn l-emittent ikollu l-uffiċċju reġistrat tiegħu, fejn tali Stat Membru ma jkun la ta’ oriġini u lanqas Stat Membru ospitanti, ikunu informati dwar l-għażla tal-Istat Membru ta’ oriġini mill-emittent, l-emittenti kollha għandhom jintalbu jikkomunikaw l-għażla tal-Istat Membru ta’ oriġini tagħhom lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta’ oriġini tagħhom, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ospitanti kollha u l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru fejn huma jkollhom l-uffiċċju reġistrat tagħhom, jekk huwa jkun differenti mill-Istat Membru ta’ oriġini tagħhom. Ir-regoli rigward in-notifika tal-għażla tal-Istat Membru ta’ oriġini għandhom għalhekk jiġu emendati kif adatt.
(24)
Ir-rekwiżit taħt id-Direttiva 2004/109/KE rigward l-iżvelar ta’ ħruġ ta’ self ġdid wassal għal bosta problemi ta’ implimentazzjoni fil-prattika u l-applikazzjoni tiegħu hija kkunsidrata bħala kumplessa. Barra minn hekk, dak ir-rekwiżit jikkoinċidi mar-rekwiżiti stabbiliti fid-Direttiva 2003/71/KE u d-Direttiva 2003/6/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-28 ta’ Jannar 2003 dwar insider dealing u manipulazzjoni tas-suq (abbuż tas-suq) (11) u ma jipprovdix wisq informazzjoni addizzjonali lis-suq. Għalhekk, u sabiex jitnaqqas piż amministrattiv mhux meħtieġ għall-emittenti, dak ir-rekwiżit għandu jiġi abolit.
(25)
Ir-rekwiżit sabiex kwalunkwe emenda fl-istrumenti ta’ inkorporazzjoni jew fl-istatuti ta’ emittent tiġi kkomunikata lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ oriġini għandu elementi komuni mar-rekwiżit simili taħt id-Direttiva 2007/36/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Lulju 2007 dwar l-eżerċizzju ta’ ċerti drittijiet tal-azzjonisti ta’ kumpanniji kkwotati (12) u jista’ jwassal għal konfużjoni rigward ir-rwol tal-awtorità kompetenti. Għalhekk, u sabiex jitnaqqas piż amministrattiv mhux meħtieġ għall-emittenti, dak ir-rekwiżit għandu jiġi abolit.
(26)
Format elettroniku armonizzat għar-rappurtar ikun ta’ benefiċċju kbir għall-emittenti, l-investituri u l-awtoritajiet kompetenti, billi dan jagħmel ir-rappurtar eħfef u jiffaċilita l-aċċessibbiltà, l-analiżi u l-komparabbiltà tar-rapporti finanzjari annwali. Għalhekk, it-tħejjija ta’ rapporti finanzjarji annwali f’format elottroniku uniku għar-rappurtar għandha tkun obbligatorja mill-1 ta’ Jannar 2020, sakemm tkun saret analiżi tal-kostbenefiċċju mill-ESMA. L-ESMA għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji għal adozzjoni mill-Kummissjoni, sabiex tispeċifika l-format elettroniku għar-rappurtar, b’referenza dovuta għall-għażliet teknoloġiċi kurrenti u futuri, bħall-eXtensible Busineses Reporting Language (XBRL). L-ESMA, meta tħejji l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji, għandha twettaq konsultazzjonijiet pubbliċi miftuħa għall-partijiet interessati kollha kkonċernati, tagħmel valutazzjoni dettaljata tal-impatti potenzjali tal-adozzjoni tal-għażliet teknoloġiċi differenti, u twettaq testijiet xierqa fl-Istati Membri li dwarhom għandha tirrapporta lill-Kummissjoni meta tippreżenta l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji. Fl-iżvilupp tal-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji dwar il-formati li għandhom jiġu applikati għall-banek u l-intermedjarji finanzjarji u għall-kumpaniji tal-assigurazzjoni, l-ESMA għandha tikkoopera regolarment u mill-qrib mal-Awtorità Supervizorja Ewropea (Awtorità Bankarja Ewropea) stabbilita mir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13), u l-Awtorità Supervizorja Ewropea (Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet) stabbilita mir-Regolament (UE) Nru 1094/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14), sabiex tieħu kont tal-karatteristiċi partikolari ta’ dawn is-setturi, tiżgura l-konsistenza transsettorjali tal-ħidma u tilħaq pożizzjonijiet konġunti. Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom ikunu jistgħu joġġezzjonaw għall-istandards tekniċi regolatorji skont l-Artikolu 13(3) tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010, f’liema każ, dawn l-istandards ma għandhomx jidħlu fis-seħħ.
(27)
Id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (15) u r-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta’ individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta’ dak id-data (16), huma applikabbli bis-sħiħ għall-ipproċessar ta’ data personali għall-finijiet ta’ din id-Direttiva.
(28)
Din id-Direttiva tirrispetta d-drittijiet fundamentali u tosserva l-prinċipji rikonoxxuti fil-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea kif iddikjarati fit-Trattat u għandha tiġi implimentata f’konformità ma’ dawk id-drittijiet u l-prinċipji.
(29)
Billi l-għan ta’ din id-Direttiva, jiġifieri li jiġu armonizzati r-rekwiżiti ta’ trasparenza rigward informazzjoni dwar emittenti li t-titoli tagħhom huma ammessi għall-kummerċ f’suq regolat, ma jistgħux jintlaħqu biżżejjed mill-Istati Membri u jistgħu għaldaqstant, minħabba l-iskala u l-effetti tiegħu, jintlaħqu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, skont il-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità, kif stipulat f’dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jintlaħaq dak il-għan.
(30)
Skont id-Dikjarazzjoni Politika Konġunta tat-28 ta’ Settembru 2011 tal-Istati Membri u tal-Kummissjoni dwar id-dokumenti ta’ spjegazzjoni (17), l-Istati Membri ħadu l-impenn li, f’każijiet ġustifikati, in-notifika tal-miżuri tat-traspożizzjoni tagħhom tkun akkumpanjata minn dokument wieħed jew aktar li jispjegaw ir-relazzjoni bejn il-komponenti ta’ direttiva u l-partijiet korrispondenti tal-istrumenti tat-traspożizzjoni nazzjonali. Fir-rigward ta’ din id-Direttiva, il-leġislatur iqis li t-trasmissjoni ta’ tali dokumenti hi ġustifikata.
(31)
Id-Direttivi 2004/109/KE, 2003/71/KE u 2007/14/KE għalhekk għandhom jiġu emendati skont dan,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Emendi għad-Direttiva 2004/109/KE
Id-Direttiva 2004/109/KE hija b’dan emendata kif ġej:
(1)
L-Artikolu 2 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 huwa emendat kif ġej:
(i)
il-punt (d) jinbidel b’dan li ġej:
“(d)
‘emittent’ tfisser persuna fiżika, jew entità ġuridika regolata bid-dritt privat jew pubbliku, inkluż Stat, li t-titoli tagħha huma ammessi għal kummerċ f’suq regolat.
Fil-każ ta’ rċevuti ta’ depożiti ammessi għal kummerċ f’suq regolat, l-emittent ifisser l-emittent tat-titoli rappreżentati, kemm jekk dawk it-titoli jkunu ammessi għal kummerċ f’suq regolat kif ukoll jekk le;”;
(ii)
il-punt (i) huwa emendat kif ġej:
(i)
fil-punt (i), it-tieni inċiż jinbidel b’dan li ġej:
“-
fejn l-emittent ikun inkorporat f’pajjiż terz, l-Istat Membru magħżul mill-emittent minn fost l-Istati Membri li fihom it-titoli tiegħu huma ammessi għal kummerċ f’suq regolat. L-għażla tal-Istat Membru ta’ oriġini għandha tibqa’ valida dment li l-emittent ma jkunx għażel Stat Membru ta’ oriġini ġdid taħt il-punt (iii) u jkun żvela l-għażla skont it-tieni paragrafu ta’ dan il-punt (i);”;
(ii)
il-punt (ii) jinbidel b’dan li ġej:
“(ii)
għal kull emittent li mhuwiex kopert mill-punt (i), l-Istat Membru magħżul mill-emittent minn fost l-Istat Membru li fih l-emittent ikollu l-uffiċċju reġistrat tiegħu, fejn applikabbli, u dawk l-Istati Membri fejn it-titoli tiegħu jkunu ammessi għal kummerċ f’suq regolat. L-emittent jista’ jagħżel Stat Membru wieħed biss bħala l-Istat Membru ta’ oriġini tiegħu. L-għażla tiegħu għandha tibqa’ valida għal tal-inqas tliet snin dment li t-titoli tiegħu jkunu għadhom ammessi għal kummerċ f’suq regolat fl-Unjoni jew dment li l-emittent ma jibdiex ikun kopert mill-punti (i) jew (iii) matul il-perijodu ta’ tliet snin;”;
(iii)
jiżdied il-punt li ġej:
“(iii)
għal emittent li t-titoli tiegħu ma jibqgħux ammessi għal kummerċ f’suq regolat fl-Istat Membru ta’ oriġini tiegħu kif definit fit-tieni inċiż tal-punt (i) jew fil-punt (ii) iżda minflok huma ammessi għal kummerċ fi Stat Membru ieħor wieħed jew aktar, ltali Stat Membru ta’ oriġini ġdid kif jista jagħżel l-emittent minn fost l-Istati Membri li fihom it-titoli tiegħu huma ammessi għal kummerċ f’suq regolat u, fejn applikabbli, l-Istat Membru fejn l-emittent ikollu l-uffiċċju reġistrat tiegħu;”;
(iv)
jiżdiedu l-paragrafi li ġejjin:
“Emittent għandu jiżvela l-Istat Membru ta’ oriġini tiegħu kif imsemmi fil-punti (i), (ii) jew (iii) f’konformità mal-Artikolu 20 u 21. Barra minn hekk, emittent għandu jiżvela l-Istat Membru ta’ oriġini tiegħu lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru fejn huwa jkollu l-uffiċċju reġistrat tiegħu, fejn applikabbli, lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ta’ oriġini u lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ospitanti kollha.
Jekk l-emittent jonqos milli jiżvela l-Istat Membru ta’ oriġini tiegħu kif definit fit-tieni inċiż tal-punt (i) jew fil-punt (ii) fi żmien tliet xhur mid-data li fiha t-titoli tal-emittent jiġu ammessi għall-ewwel darba għal kummerċ f’suq regolat, l-Istat Membru ta’ oriġini għandu jkun l-Istat Membru fejn it-titoli tal-emittent huma ammessi għal kummerċ f’suq regolat. Fejm it-titoli tal-emittent huma ammessi għal kummerċ fi swieq regolati li jinsabu jew li qed joperaw f’aktar minn Stat Membru wieħed, dawk l-Istati Membri għandhom ikunu l-Istati Membri ta’ oriġini tal-emittent sakemm l-emittent jagħmel l-għażla sussegwenti ta’ Stat Membru ta’ oriġini wieħed u jiżvelha.
Għal emittent li t-titoli tiegħu jkunu diġà ammessi għal kummerċ f’suq regolat u li l-għażla tiegħu ta’ Stat Membru ta’ oriġini kif imsemmi fil-punti (i), (ii) u (iii) ma ġiex żvelata qabel is-27 ta’ Novembru 2015, il-perijodu ta’ tliet xhur għandu jibqa’ mis-27 ta’ Novembru 2015.
Emittent li jkun għażel Stat Membru ta’ oriġini kif isemmi fil-punti (i), (ii) jew (iii) u li jkun ikkomunika dik l-għażla lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ta’ oriġini qabel is-27 ta’ Novembru 2015 għandu jiġi eżentat mir-rekwiżit taħt it-tieni paragrafu ta’ dan il-punt (i), ħlief jekk dan l-emittent jagħżel Stat Membru ta’ oriġini ieħor wara s-27 ta’ Novembru 2015.”;
(iii)
jiżdied il-punt li ġej:
“(q)
‘ftehim formali’ tfisser ftehim li huwa vinkolanti skont il-liġi applikabbli.”;
(b)
jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“2a. Kwalunkwe referenza għal entitajiet ġuridiċi f’din id-Direttiva għandhom ikunu mifhumin bħala li tinkludi assoċjazzjonijiet ta’ negozju reġistrati mingħajr personalità ġuridika u fondi.”;
(2)
L-Artikolu 3 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 jinbidel b’dan li ġej:
“1. L-Istat Membru ta’ oriġini jista’ jissoġġetta lill-emittent għal rekwiżiti aktar strinġenti minn dawk stabbiliti f’din id-Direttiva, ħlief li ma jistax jirrikjedi lill-emittenti li jippubblikaw informazzjoni finanzjarja perijodika fuq bażi aktar frekwenti mir-rapporti finanzjarji annwali msemmija fl-Artikolu 4 u r-rapporti finanzjarji ta’ kull sitt xhur imsemmija fl-Artikolu 5.”;
(b)
jiddaħħal il-paragrafu li ġej:
“1a. B’deroga mill-paragrafu 1, l-Istati Membri ta’ oriġini jistgħu jirrikjedu lill-emittenti biex jippubblikaw informazzjoni finanzjarja perijodika addizzjonali fuq bażi aktar frekwenti mir-rapporti finanzjarji annwali msemmija fl-Artikolu 4 u r-rapporti finanzjarji ta’ kull sitt xhur imsemmija fl-Artikolu 5, jekk jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
-
l-informazzjoni finanzjarja perijodika addizzjonali ma tikkostitwixxix piż finanzjarju sproporzjonat fl-Istat Membru kkonċernat, b’mod partikolari għal emittenti żgħar u ta’ daqs medju kkonċernati; u
-
il-kontenut tal-informazzjoni finanzjarja perijodika addizzjonali mitluba tkun proporzjonata tal-fatturi li jikkontribwixxu għal deċiżjonijiet ta’ investiment mill-investituri fl-Istat Membru kkonċernat.
Qabel jiddeċiedu li jirrikjedu lill-emittenti jippubblikaw informazzjoni finanzjarja perijodika addizzjonali, l-Istati Membri għandhom jivvalutaw kemm jekk tali rekwiżiti addizzjonali jistgħux iwasslu għal li tingħata attenzjoni eċċessiva fuq ir-riżultati u l-prestazzjoni tal-emittenti għal terminu qasir kif ukoll jekk huma jistax ikollhom impatt negattiv fuq il-ħila ta’ emittenti żgħar u ta’ daqs medju li jkollhom aċċess għas-swieq regolati.
Dan huwa mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà li l-Istati Membri jirrikjedu l-pubblikazzjoni ta’ informazzjoni finanzjarja perijodika addizzjonali minn emittenti li huma istituzzjonijiet finanzjarji.
L-Istat Membru ta’ oriġini ma jistax jissoġġetta detentur ta’ ishma, jew persuna fiżika jew entità ġuridika msemmija fl-Artikolu 10 jew 13, għal rekwiżiti aktar strinġenti minn dawk stabbiliti f’din id-Direttiva, ħlief meta:
(i)
jistabbilixxi livelli limiti ta’ notifika addizzjonali jew aktar baxxi minn dawk stabbiliti fl-Artikolu 9(1) u li jirrikjedu notifiki ekwivalenti meta mqabbla ma’ livelli limiti bbażati fuq holdings kapitali;
(ii)
japplika rekwiżiti aktar strinġenti minn dawk imsemmija fl-Artikolu 12; jew
(iii)
japplika liġijiet, regolamenti jew dispożizzjonijiet amministrattivi adottati fir-rigward ta’ offerti ta’ xiri, transazzjonijiet ta’ merger u transazzjonijiet oħra li jaffettwaw is-sjieda jew il-kontroll ta’ kumpanniji, superviżati mill-awtoritajiet maħtura mill-Istati Membri skont l-Artikolu 4 tad-Direttiva 2004/25/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ April 2004 dwar offerti ta’ xiri (*).
(*) ĠU L 142, 30.4.2004, p. 12.”;" 						
(3)
L-Artikolu 4 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 jinbidel b’dan li ġej:
“1. L-emittent għandu jagħmel pubbliku r-rapport finanzjarju annwali tiegħu sa mhux aktar tard minn erba’ xhur mit-tmiem ta’ kull sena finanzjarja u għandu jiżgura li dan jibqa’ disponibbli pubblikament għal tal-inqas 10 snin.”;
(b)
jiżdied il-paragrafu li ġej:
“7. B’effett mill-1 ta’ Jannar 2020 ir-rapporti finanzjarji annwali kollha għandhom jitħejjew f’format elettroniku uniku għar-rappurtar dment li tkun saret analiżi tal-kostbenefiċċju mill-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) (ESMA) stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (**).
L-ESMA għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-format elettroniku għar-rappurtar, b’referenza dovuta għall-għażliet teknoloġiċi attwali u futuri. Qabel l-adozzjoni tal-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji, l-EMSA għandha twettaq valutazzjoni adegwata ta’ formati elettroniċi għar-rappurtar possibbli u twettaq testijiet xierqa fuq il-post. L-ESMA għandha tippreżenta dawk l-istandards tekniċi regolatorji abbozzati lill-Kummissjoni sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2016.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa biex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fit-tieni subparagrafu f’konformità mal-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
(**) ĠU L 331, 15.12.2010, p. 84.”;" 						
(4)
fl-Artikolu 5, il-paragrafu 1 jinbidel b’dan li ġej:
“1. Kull sitt xhur l-emittent ta’ ishma jew titoli ta’ debitu għandu jagħmel pubbliku rapport finanzjarju li jkopri l-ewwel sitt xhur tas-sena finanzjarja mill-aktar fis possibbli wara t-tmiem tal-perijodu rilevanti, iżda mhux aktar tard minn tliet xhur wara dan. L-emittent għandu jiżgura li r-rapport finanzjarju ta’ kull sitt xhur jibqa’ disponibbli għall-pubbliku għal tal-inqas 10 snin.”;
(5)
L-Artikolu 6 jinbidel b’dan li ġej:
“Artikolu 6
Rapport dwar pagamenti lill-gvernijiet
L-Istati Membri għandhom jirrikjedu lill-emittenti attivi fl-industriji estrattivi jew tal-injam primarju, kif definiti fl-Artikolu 41(1) u (2) tad-Direttiva 2013/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta’ Ġunju 2013 dwar ir-rapporti finanzjarji annwali, ir-rapporti finanzjarji konsolidati u r-rapporti relatati ta’ ċerti tipi ta’ impriżi u li temenda d-Direttiva 2006/43/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u li tħassar id-Direttivi tal-Kunsill 78/660/KEE u 83/349/KEE (***) biex iħejju fuq bażi annwali, f’konformità mal-Kapitolu 10 ta’ dik id-Direttiva, rapport dwar ħlasijiet li jsiru lill-gvernijiet. Ir-rapport għandu jsir pubbliku tal-inqas sitt xhur wara t-tmiem ta’ kull sena finanzjarja u għandu jibqa’ disponibbli għall-pubbliku għal tal-inqas għaxar snin. Il-ħlasijiet lill-gvernijiet għandhom jiġu rrappurtati f’livell konsolidat.
(***) ĠU L 182, 29.6.2013, p. 19.”;" 						
(6)
L-Artikolu 8 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 jinbidel b’dan li ġej:
“1. L-Artikoli 4 u 5 ma għandhomx japplikaw għall-emittenti li ġejjin:
(a)
Stat, awtorità reġjonali jew lokali ta’ Stat, korp internazzjonali pubbliku li tiegħu huwa membru tal-inqas Stat Membru wieħed, il-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE), il-Faċilità Ewropea ta’ Stabbiltà Finanzjarja (EFSF) stabbilita bil-Ftehim Qafas tal-EFSF u kwalunkwe mekkaniżmu ieħor stabbilit bl-għan li jippreserva l-istabbiltà finanzjarja tal-unjoni monetarja Ewropea billi jipprovdi assistenza finanzjarja temporanja lill-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro u l-banek ċentrali nazzjonali tal-Istati Membri kemm jekk huma joħorġu ishma u titoli oħra kif ukoll jekk le; u
(b)
emittent li joħroġ esklużivament titoli ta’ dejn ammessi għal kummerċ f’suq regolat, li d-denominazzjoni għal kull unità tagħhom tkun tal-inqas EUR 100 000 jew, fil-każ ta’ titoli ta’ dejn denominati f’munita oħra minbarra l-euro, meta l-valur ta’ tali denominazzjoni għal kull unità jkun, fid-data tal-ħruġ, ekwivalenti għal tal-inqas EUR 100 000.”;
(b)
il-paragrafu 4 jinbidel b’dan li ġej:
“4. B’deroga mill-punt (b) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, l-Artikoli 4 u 5 ma għandhomx japplikaw għal emittenti li joħorġu esklużivament titoli ta’ dejn li d-denominazzjoni għal kull unità tagħhom tkun tal-inqas EUR 50 000 jew, fil-każ ta’ titoli ta’ dejn denominati f’munita oħra minbarra l-euro, meta l-valur ta’ din id-denominazzjoni għal kull unità jkun, fid-data tal-ħruġ, ekwivalenti għal tal-inqas EUR 50 000, li jkunu diġà ġew ammessi għal kummerċ f’suq regolat fl-Unjoni qabel il-31 ta’ Diċembru 2010, għall-perijodu li dawn it-titoli ta’ dejn ikunu pendenti.”;
(7)
L-Artikolu 9 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 6 jinbidel b’dan li ġej:
“6. Dan l-Artikolu ma għandux japplika għad-drittijiet għal vot miżmuma fil-portafoll tan-negozjar, kif definit fl-Artikolu 11 tad-Direttiva 2006/49/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 dwar l-adegwatezza tal-kapital ta’ kumpanniji ta’ investiment u istituzzjonijiet ta’ kreditu (****), ta’ istituzzjoni ta’ kreditu jew ta’ kumpannija ta’ investiment bil-kondizzjoni li:
(a)
id-drittijiet għal vot miżmuma fil-portafoll tan-negozjar ma jaqbżux 5 %, u
(b)
id-drittijiet għal vot marbuta ma’ ishma miżmuma fil-portafoll tan-negozjar ma jiġux eżerċitati jew użati mod ieħor għal intervent fil-ġestjoni tal-emittent.
(****) ĠU L 177, 30.6.2006, p. 201.”;" 						
(b)
jiddaħħlu l-paragrafi li ġejjin:
“6a. Dan l-Artikolu ma għandux japplika għad-drittijiet għal vot marbuta ma’ ishma miksubin għal finijiet ta’ stabbilizzazzjoni f’konformità tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 2273/2003 tat-22 ta’ Diċembru 2003 li jimplimenta d-Direttiva 2003/6/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill rigward l-eżenzjonijiet għall-programmi tax-xiri lura u l-istabbilizzazzjoni tal-istrumenti finanzjarji (*****), dment li d-drittijiet għal vot marbutin ma’ dawk l-ishma mhumiex eżerċitati jew użati b’xi mod ieħor bħala intervent fil-ġestjoni tal-emittent.
6b. L-ESMA għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-metodu ta’ kalkolu tal-livell limitu ta’ 5 % msemmi fil-paragrafi 5 u 6, inkluż fil-każ ta’ grupp ta’ kumpanniji, b’kont meħud tal-Artikolu 12(4) u (5).
L-ESMA għandha tippreżenta dan l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sas-27 ta’ Novembru 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa biex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu f’konformità mat-termini tal-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
(*****) ĠU L 336, 23.12.2003, p. 33.”;" 						
(8)
fl-Artikolu 12(2), il-kliem tal-bidu jinbidel b’dan li ġej:
“In-notifika lill-emittent għandha titwettaq fil-pront, iżda mhux aktar tard minn erbat ijiem ta’ negozjar wara d-data li fiha l-azzjonist, jew il-persuna fiżika jew il-persuna ġuridika msemmija fl-Artikolu 10,”;
(9)
L-Artikolu 13 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu 1 jinbidel b’dan li ġej:
“1. Ir-rekwiżiti ta’ notifika stabbiliti fl-Artikolu 9 għandhom japplikaw ukoll għal persuna fiżika jew entità ġuridika li jkollha, direttament jew indirettament:
(a)
strumenti finanzjarji li, mal-maturità, jagħtu lid-detentur, taħt ftehim formali, jew id-dritt mhux kondizzjonat ta’ akkwist jew id-diskrezzjoni fir-rigward tad-dritt tiegħu li jakkwista, ishma li magħhom ikun hemm marbuta drittijiet għal vot, diġà maħruġa, ta’ emittent li l-ishma tiegħu jkunu ammessi għal kummerċ f’suq regolat;
(b)
strumenti finanzjarji li mhumiex inklużi fil-punt (a) iżda li jirreferu għall-ishma msemmija f’dak il-punt u li għandhom effett ekonomiku simili għal dak tal-istrumenti finanzjarji msemmija f’dak il-punt, kemm jekk jagħtu dritt għal saldu konkret kif ukoll jekk le.
In-notifika meħtieġa għandha tinkludi data disaggregata skont it-tip ta’ strumenti finanzjarji miżmuma skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu u strumenti finanzjarji miżmuma skont il-punt (b) ta’ dak is-subparagrafu, li tagħmel distinzjoni bejn l-istrumenti finanzjarji li jagħtu dritt għal saldu konkret u l-istrumenti finanzjarji li jagħtu dritt għal ħlas bi flus kontanti.”;
(b)
jiddaħħlu l-paragrafi li ġejjin:
“1a. L-għadd ta’ drittijiet għal vot għandu jiġi kkalkulat b’referenza għall-ammont kunċettwali sħiħ ta’ ishma sottostanti għall-istrument finanzjarju ħlief fejn l-istrument finanzjarju jipprevedi esklużivament ħlas bi flus kontanti, f’liema każ l-għadd ta’ drittijiet għal vot għandu jiġi kkalkulat fuq bażi ta’ ‘aġġustament delta’, billi jiġi mmultiplikat l-ammont kunċettwali ta’ ishma sottostanti mad-delta tal-istrument. Għal dan il-fini, id-detentur għandu jiġbor flimkien u jinnotifika l-istrumenti finanzjarji kollha relatati mal-istess emittent sottostanti. Għall-kalkolu tad-drittijiet għal vot għandhom jiġu kkunsidrati biss il-pożizzjonijiet twal. Il-pożizzjonijiet twal ma għandhomx jingħataw bil-valur nett ma’ pożizzjonijiet bin-nieqes relatati mal-istess emittent sottostanti.
L-ESMA għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika:
(a)
il-metodu biex jiġi kkalkulat l-għadd ta’ drittijiet għal vot imsemmi fl-ewwel subparagrafu fil-każ ta’ strumenti finanzjarji referenzati għal sett ta’ ishma jew indiċi; u
(b)
il-metodi biex tiġi ddeterminata delta għall-fini li jiġu kkalkulati d-drittijiet għal vot relatati ma’ strumenti finanzjarji li jipprevedu esklużivament ħlas bi flus kontanti kif mitlub fl-ewwel subparagrafu.
L-ESMA għandha tippreżenta dan l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sas-27 ta’ Novembru 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa biex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fit-tieni subparagrafu ta’ dan il-paragrafu f’konformità mal-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
1b. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, dawn li ġejjin għandhom jitqiesu bħala strumenti finanzjarji, dment li huma jissodisfaw kwalunkwe mill-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punti (a) jew (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1:
(a)
titoli trasferibbli;
(b)
għażliet;
(c)
futuri;
(d)
tpartit;
(e)
ftehimiet ta’ rata bil-quddiem;
(f)
kuntratti għal differenzi; u
(g)
kwalunkwe kuntratti jew ftehimiet oħra b’effetti ekonomiċi simili li jistgħu jiġu saldati fiżikament jew bi flus kontanti.
L-ESMA għandha tistabbilixxi u perijodikament taġġorna lista indikattiva ta’ strumenti finanzjarji li huma soġġetti għar-rekwiżiti ta’ notifika skont il-paragrafu 1, b’kont meħud ta’ żviluppi tekniċi fis-swieq finanzjarji.”;
(c)
il-paragrafu 2 jinbidel b’dan li ġej:
“2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta, permezz ta’ atti ddelegati f’konformità mal-Artikolu 27(2a), (2b) u (2c), u soġġett għall-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 27a u 27b, il-miżuri sabiex tispeċifika l-kontenuti tan-notifika li għandha ssir, il-perijodu tan-notifika u lil min għandha ssir in-notifika, kif imsemmi fil-paragrafu 1.”;
(d)
jiżdied il-paragrafu li ġej:
“4. L-eżenzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 9(4), (5) u (6) u fl-Artikolu 12(3), (4) u (5) għandhom japplikaw mutatis mutandis għar-rekwiżiti ta’ notifika taħt dan l-Artikolu.
L-ESMA għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika l-każijiet li fihom l-eżenzjonijiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu japplikaw għal strumenti finanzjarji miżmuma minn persuna fiżika jew entità ġuridika li tkun qiegħda twettaq ordnijiet riċevuti minn klijenti jew tirrispondi għat-talbiet ta’ klijent għal kummerċ ħlief fuq bażi proprjetarja, jew pożizzjonijiet ta’ hedging li jirriżultaw minn tali negozjar.
L-ESMA għandha tippreżenta dan l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sas-27 ta’ Novembru 2014.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa biex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fit-tieni subparagrafu ta’ dan il-paragrafu f’konformità mal-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.”;
(10)
jiddaħħal l-artikolu li ġej:
“Artikolu 13a
Aggregazzjoni
1. Ir-rekwiżiti ta’ notifika stabbiliti fl-Artikoli 9, 10 u 13 għandhom japplikaw ukoll għal persuna fiżika jew entità ġuridika meta l-għadd ta’ drittijiet għal vot miżmuma direttament jew indirettament minn tali persuna jew entità skont l-Artikolu 9 u 10, aggregat mal-għadd ta’ drittijiet għal vot relatati ma’ strumenti finanzjarji miżmuma direttament jew indirettament skont l-Artikolu 13 jilħaq, jaqbeż jew jinżel taħt il-livelli limitu stabbiliti fl-Artikolu 9(1).
In-notifika meħtieġa taħt l-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu għandha tinkludi analiżi tal-għadd ta’ drittijiet għal vot marbuta ma’ ishma miżmuma skont l-Artikoli 9 u 10 u tad-drittijiet għal vot marbuta ma’ strumenti finanzjarji skont it-tifsira tal-Artikolu 13.
2. Id-drittijiet għal vot marbuta ma’ strumenti finanzjarji li diġà jkunu ġew notifikati skont l-Artikolu 13 għandhom jerġgħu jiġu notifikati meta l-persuna fiżika jew l-entità ġuridika tkun akkwistat l-ishma sottostanti u dik l-akkwiżizzjoni twassal biex l-għadd totali ta’ drittijiet għal vot marbuta mal-ishma maħruġa mill-istess emittent jilħaq jew jaqbeż il-livelli limitu stipulati fl-Artikolu 9(1).”;
(11)
l-Artikolu 16(3) jitħassar;
(12)
fl-Artikolu 19(1) jitħassar it-tieni subparagrafu;
(13)
L-Artikolu 21(4) jinbidel b’dan li ġej:
“4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta, permezz ta’ atti ddelegati skont l-Artikolu 27(2a), (2b) u (2c), u soġġett għall-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 27a u 27b, miżuri sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
standards minimi għat-tixrid ta’ informazzjoni regolata, kif imsemmi fil-paragrafu 1;
(b)
standards minimi għall-mekkaniżmi ta’ ħżin ċentrali kif imsemmi fil-paragrafu 2;
(c)
regoli li jiżguraw l-interoperabilità tat-teknoloġiji tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni użati mill-mekkaniżmi msemmija fil-paragrafu 2 u l-aċċess għal informazzjoni regolata fil-livell tal-Unjoni, imsemmi hemmhekk.
Il-Kummissjoni tista’ wkoll tispeċifika u taġġorna lista ta’ mezzi għat-tixrid ta’ informazzjoni lill-pubbliku.”;
(14)
Għandu jiddaħħal l-artikolu li ġej:
“Artikolu 21a
Punt ta’ aċċess elettroniku Ewropew
1. Portal web li jservi bħala punt ta’ aċċess elettroniku Ewropew (‘il-punt ta’ aċċess’) għandu jiġi stabbilit sal-1 ta’ Jannar 2018. L-ESMA għandha tiżviluppa u tħaddem il-punt ta’ aċċess.
2. Is-sistema ta’ interkonnessjoni ta’ mekkaniżmi maħtura uffiċjalment għandha tkun magħmula minn:
-
il-mekkaniżmi msemmija fl-Artikolu 21(2),
-
il-portal li jservi bħala l-punt ta’ aċċess elettroniku Ewropew.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw l-aċċess għall-mekkaniżmi ta’ ħżin ċentrali tagħhom permezz tal-punt ta’ aċċess.”;
(15)
L-Artikolu 22 jinbidel b’dan li ġej:
“Artikolu 22
Aċċess għal informazzjoni regolata fil-livell tal-Unjoni
1. L-ESMA għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji li jistabbilixxu rekiwżiti tekniċi fir-rigward tal-aċċess għal informazzjoni regolata fil-livell tal-Unjoni sabiex tispeċifika dan li ġej:
(a)
ir-rekwiżiti tekniċi rigward it-teknoloġiji tal-komunikazzjoni użati mill-mekkaniżmi msemmija fl-Artikolu 21(2);
(b)
ir-rekwiżiti tekniċi għat-tħaddim tal-punt ta’ aċċess ċentrali għat-tfittxija għal informazzjoni regolata fil-livell tal-Unjoni;
(c)
ir-rekwiżiti tekniċi rigward l-użu ta’ identifikatur uniku għal kull emittent mill-mekkaniżmi msemmija fl-Artikolu 21(2);
(d)
il-format komuni għat-twassil ta’ informazzjoni regolata mill-mekkaniżmi msemmija fl-Artikolu 21(2);
(e)
il-klassifikazzjoni komuni ta’ informazzjoni regolata mill-mekkaniżmi msemmija fl-Artikolu 21(2) u l-lista komuni ta’ tipi ta’ informazzjoni regolata.
2. Fl-iżvilupp tal-abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji, l-ESMA għandha tieħu kont tar-rekwiżiti tekniċi għas-sistema ta’ interkonnessjoni tar-reġistri ta’ negozju stabbilita bid-Direttiva 2012/17/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (******).
L-ESMA għandha tippreżenta dan l-abbozz ta’ standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sas-27 ta’ Novembru 2015.
Il-Kummissjoni hija ddelegata s-setgħa biex tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu f’konformità mal-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010.
(******) ĠU L 156, 16.6.2012, p. 1.”;" 						
(16)
fl-Artikolu 23(1), jiżdied subparagrafu li ġej:
“L-informazzjoni koperta bir-rekwiżiti stabbiliti fil-pajjiż terz għandha tiġi depożitata f’konformità mal-Artikolu 19 u għandha tiġi żvelata f’konformità mal-Artikoli 20 u 21.”;
(17)
fl-Artikolu 24 jiddaħħlu l-paragrafi li ġejjin:
“4a. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 4, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jingħataw is-setgħat investigattivi kollha neċessarji għall-eżerċizzju tal-funzjonijiet tagħhom. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f’konformità mad-dritt nazzjonali.
4b. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeżerċitaw is-setgħat ta’ sanzjonar tagħhom, skont din id-Direttiva u d-dritt nazzjonali, bi kwalunkwe wieħed mill-modi li ġejjin:
-
direttament;
-
f’kollaborazzjoni ma’ awtoritajiet oħra;
-
taħt ir-responsabbiltà tagħhom b’delega lil dawn l-awtoritajiet;
-
b’applikazzjoni lill-awtoritajiet ġudizzjarji kompetenti.”;
(18)
fl-Artikolu 25 (2), jiżdied is-subparagrafu li ġej:
“Fl-eżerċizzju tas-setgħat ta’ sanzjonar u s-setgħat investigattivi tagħhom, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkooperaw sabiex jiħguraw li s-sanzjonijiet jew il-miżuri jipproduċu r-riżultati mixtieqa, u għandhom jikkoordinaw l-azzjoni tagħhom meta jittrattaw każijiet transkonfinali.”;
(19)
it-titolu li ġej jiddaħħal wara l-Artikolu 27b:
“KAPITOLU VIA
SANZJONIJIET U MIŻURI”;
(20)
l-Artikolu 28 jinbidel b’dan li ġej:
“Artikolu 28
Miżuri u sanzjonijiet amministrattivi
1. Mingħajr preġudizzju għas-setgħat tal-awtoritajiet kompetenti f’konformità mal-Artikolu 24 U d-dritt tal-Istati Membri li jipprevedu u jimponu sanzjonijiet kriminali, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu regoli dwar miżuri u sanzjonijiet amministrattivi applikabbli għall-ksur tad-dispożizzjonijiet nazzjonali adottati għat-traspożizzjoni ta’ din id-Direttiva, u għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw li dawn jiġu implimentati. Dawk il-miżuri u s-sanzjonijiet amministrattivi għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u dissważivi.
2. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 7, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li fejn ikunu japplikaw obbligazzjonijiet għal entitajiet ġuridiċi, f’każ ta’ ksur, jistgħu jiġu applikati sanzjonijiet, soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti fid-dritt nazzjonali, għall-membri ta’ korpi amministrattivi, maniġerjali jew superviżorji tal-entità ġuridika kkonċernata, u għal individwi oħra li jkunu responsabbli għall-ksur taħt id-dritt nazzjonali.”;
(21)
Jiddaħħlu l-artikoli li ġejjin:
“Artikolu 28a
Ksur
L-Artikolu 28b għandu japplika tal-inqas għall-ksur li ġej:
(a)
nuqqas min-naħa tal-emittent li jagħmel pubblika, fil-limitu ta’ żmien meħtieġ, l-informazzjoni meħtieġa taħt id-dispożizzjonijiet nazzjonali adottati għat-traspożizzjoni tal-Artikoli 4, 5, 6, 14 u 16;
(b)
nuqqas min-naħa tal-persuna fiżika jew ġuridika li tinnotifika, fil-limitu ta’ żmien meħtieġ, l-akkwiżizzjoni jew id-disponiment ta’ holding importanti skont id-dispożizzjonijiet nazzjonali adottati għat-traspożizzjoni tal-Artikoli 9, 10, 12, 13 u 13a.
Artikolu 28b
Setgħat ta’ sanzjonar
1. F’każ ta’ ksur imsemmi fl-Artikolu 28a, l-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom is-setgħa li jimponu tal-inqas il-miżuri u s-sanzjonijiet amministrattivi li ġejjin:
(a)
dikjarazzjoni pubblika li tindika l-persuna fiżika jew l-entità ġuridika responsabbli u n-natura tal-ksur;
(b)
ordni li tirrikjedi lill-persuna fiżika jew lill-entità ġuridika responsabbli twaqqaf l-imġiba li tkun tikkostitwixxi ksur u ma tirrepetix dik l-imġiba;
(c)
sanzjonijiet pekunarji amministrattivi ta’;
(i)
fil-każ ta’ entità ġuridika,
-
sa EUR 10 000 000 jew sa 5 % tat-total tal-valur tal-bejgħ annwali skont l-aħħar kontijiet annwali disponibbli approvati mill-korp maniġerjali; fejn l-entità ġuridika hija impriża prinċipali jew sussidjarja ta’ impriża prinċipali li għandha tħejji kontijiet finanzjarji konsolidati skont id-Direttiva 2013/34/UE, il-valur tal-bejgħ totali rilevanti għandu jkun it-total tal-valur tal-bejgħ annwali jew it-tip korrispondenti ta’ introjtu f’konformità mad-Direttivi rilevanti dwar il-kontabilità skont l-aħħar kontijiet annwali konsolidati disponibbli approvati mill-korp maniġerjali tal-aħħar impriża prinċipali; jew
-
sad-doppju tal-ammont tal-profitti miksuba jew it-telf evitat minħabba l-ksur, fejn dawn ikunu jistgħu jiġu determinati,
liema minnhom ikun l-ogħla;
(ii)
fil-każ ta’ persuna fiżika;
-
sa EUR 2 000 000; jew
-
sad-doppju tal-ammont tal-profitti miksuba jew it-telf evitat minħabba l-ksur, fejn dawn ikunu jistgħu jiġu determinati,
liema minnhom ikun l-ogħla.
Fl-Istati Membri fejn l-euro mhijiex il-munita uffiċjali, il-valur korrispondenti għall-euro fil-munita nazzjonali għandu jiġi kkalkulat b’kont meħud tar-rata ta’ kambju uffiċjali fid-data tad-dħul fis-seħħ tad-Direttiva 2013/50/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta’ Ottubru 2013 li temenda d-Direttiva 2004/109/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar l-armonizzazzjoni tar-rekwiżiti ta’ trasparenza f’dak li għandu x’jaqsam ma’ informazzjoni dwar emittenti li t-titoli tagħhom huma ammessi għall-kummerċ f’suq regolat, id-Direttiva 2003/71/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-prospett li għandu jiġi ppubblikat meta titoli jiġu offruti lill-pubbliku jew jiġu ammessi għall-kummerċ u d-Direttiva tal-Kummissjoni 2007/14/KE li tistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni ta’ xi dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/109/KE (*******).
2. Mingħajr preġudizzju għas-setgħat tal-awtoritajiet kompetenti taħt l-Artikolu 24 u d-dritt tal-Istati Membri li jimponu sanzjonijiet kriminali, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-liġijiet, ir-regolamenti jew id-dispożizzjonijiet amministrattivi tagħhom jipprevedu l-possibbiltà ta’ suspensjoni tal-eżerċizzju tad-drittijiet għal vot marbuta mal-ishma f’każ tal-ksur kif imsemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 28a. L-Istati Membri jistgħu jipprevedu li s-suspensjoni tad-drittijiet għal vot għandha tapplika biss għall-aktar ksur serju.
3. L-Istati Membri jistgħu jipprevedu sanzjonijiet jew miżuri addizzjonali u livelli ogħla ta’ sanzjonijiet pekunarji amministrattivi minn dawk previsti f’din id-Direttiva.
Artikolu 28c
Eżerċizzju tas-setgħat ta’ sanzjonar
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li meta jkunu qegħdin jiddeterminaw it-tip u l-livell ta’ sanzjonijiet jew miżuri amministrattivi, l-awtoritajiet kompetenti jikkunsidraw iċ-ċirkostanzi rilevanti kollha, inkluż fejn adatt:
(a)
il-gravità u d-dewmien tal-ksur;
(b)
il-livell ta’ responsabbiltà tal-persuna fiżika jew l-entità ġuridika responsabbli;
(c)
is-saħħa finanzjarja tal-persuna fiżika jew l-entità ġuridika responsabbli, pereżempju kif indikat mill-valur tal-bejgħ totali tal-entità ġuridika responsabbli jew l-introjtu annwali tal-persuna fiżika responsabbli;
(d)
l-importanza tal-profitti miksuba jew it-telf evitat mill-persuna fiżika jew l-entità ġuridika responsabbli, safejn ikunu jistgħu jiġu determinati;
(e)
it-telf imġarrab minn partijiet terzi b’riżultat tal-ksur, safejn ikun jista’ jiġi determinat;
(f)
il-livell ta’ kooperazzjoni tal-persuna fiżika jew l-entità ġuridika responsabbli mal-awtorità kompetenti;
(g)
ksur preċedenti mill-persuna fiżika jew l-entità ġuridika responsabbli.
2. L-ipproċessar ta’ data personali miġbura fl-eżerċizzju tas-setgħat superviżorji u investigattivi jew għalih f’konformità ma’ din id-Direttiva għandu jitwettaq f’konformità mad-Direttiva 95/46/KE u mar-Regolament (KE) Nru 45/2001 fejn rilevanti.
(*******) ĠU L 294, 6.11.2013, p. 13.”;" 						
(22)
it-titolu li ġej jiddaħħal qabel l-Artikolu 29:
“KAPITOLU VIB
PUBBLIKAZZJONI TA’ DEĊIŻJONIJIET”;
(23)
L-Artikolu (29) jinbidel b’dan li ġej:
“Artikolu 29
Pubblikazzjoni ta’ deċiżjonijiet
1. L-Istati Membri għandhom jipprevedu li l-awtoritajiet kompetenti għandhom jippubblikaw kull deċiżjoni dwar sanzjonijiet u miżuri imposti għall-ksur ta’ din id-Direttiva mingħajr dewmien bla bżonn, inkluż tal-inqas informazzjoni dwar it-tip u n-natura tal-ksur u l-identità tal-persuni fiżiċi jew l-entitajiet ġuridiċi responsabbli għalih.
Madankollu l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jdewmu l-pubblikazzjoni ta’ deċiżjoni, jew jistgħu jippubblikaw id-deċiżjoni fuq bażi anonima b’mod li jkun f’konformità mad-dritt nazzjonali, fi kwalunkwe waħda miċ-ċirkostanzi li ġejjin:
(a)
fejn, fil-każ li s-sanzjoni tiġi imposta fuq persuna fiżika, il-pubblikazzjoni tad-data personali tinstab li hi sproporzjonata meta ssir valutazzjoni obbligatorja minn qabel tal-proporzjonalità ta’ din il-pubblikazzjoni;
(b)
fejn il-pubblikazjjoni thedded b’mod serju l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja jew investigazzjoni uffiċjali li għaddejja;
(c)
fejn il-pubblikazzjoni tikkawża, dment li tista’ tiġi ddeterminata, ħsara sproporzjonata u serja għall-istituzzjonijiet jew il-persuni fiżiċi involuti.
2. Jekk jiġi ppreżentat appell kontra d-deċiżjoni ppubblikata taħt il-paragrafu 1, l-awtorità kompetenti għandha tkun obbligata tinkludi informazzjoni f’dak is-sens fil-pubblikazzjoni meta ssir il-pubblikazzjoni jew temenda l-pubblikazzjoni jekk l-appell jiġi ppreżentat wara l-pubblikazzjoni inizjali.”;
(24)
L-Artikolu 31(2) jinbidel b’dan li ġej:
“2. Meta l-Istati Membri jadottaw miżuri skont l-Artikoli 3(1), 8(2) jew 8(3) jew l-Artikolu 30, huma għandhom jikkomunikaw immedjatament dawk il-miżuri lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra.”.
Artikolu 2
Emendi għad-Direttiva 2003/71/KE
Id-Direttiva 2003/71/KE hija emendata kif ġej: Il-punt (iii) tal-punt (m) tal-Artikolu 2(1) jinbidel b’dan li ġej:
“(iii)
għall-emittenti kollha ta’ titoli inkorporati f’pajjiż terz li mhumiex imsemmija fil-punt (ii), l-Istat Membru fejn it-titoli jkunu maħsuba li jiġu offruti lill-pubbliku għall-ewwel darba wara d-data tad-dħul fis-seħħ tad-Direttiva 2013/50/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta’ Ottubru 2013 li temenda d-Direttiva 2004/109/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar l-armonizzazzjoni tar-rekwiżiti ta’ trasparenza f’dak li għandu x’jaqsam ma’ informazzjoni dwar emittenti li t-titoli tagħhom huma ammessi għall-kummerċ f’suq regolat, id-Direttiva 2003/71/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-prospett li għandu jiġi ppubblikat meta titoli jiġu offruti lill-pubbliku jew jiġu ammessi għall-kummerċ u d-Direttiva tal-Kummissjoni 2007/14/KE li tistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni ta’ xi dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2004/109/KE.jew (********) fejn issir l-ewwel applikazzjoni għall-ammissjoni għal kummerċ f’suq regolat, skont l-għażla tal-emittent, ta’ min joffrihom jew tal-persuna li titlob l-ammissjoni, skont kif ikun il-każ, soġġett għal għażla sussigwenti mill-utenti inkorporati f’pajjiż terz fiċ-ċirkostanzi li ġejjin:
-
fejn l-Istat Membru ta’ oriġini ma jkunx ġie determinat bl-għażla tagħhom; jew
-
f’konformità mal-punt (iii) tal-punt (i) tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 2004/109/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Dicembru 2004 dwar l-armonizzazzjoni tar-rekwiziti ta’ trasparenza f’dak li ghandu x’jaqsam ma’ informazzjoni dwar emittenti li t-titoli taghhom huma ammessi ghall-kummerc f’suq regolat u li temenda d-Direttiva 2001/34/KE (*********).
Artikolu 3
Emendi għad-Direttiva 2007/14/KE
Id-Direttiva 2007/14/KE hija b’dan emendata kif ġej:
(1)
L-Artikolu 2 jitħassar;
(2)
Fl-Artikolu 11, il-paragrafi 1 u 2 jitħassru;
(3)
L-Artikolu 16 jitħassar.
Artikolu 4
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa għal konformità ma’ din id-Direttiva fi żmien 24 xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tagħha. Huma għandhom minnufih jinfurmaw lill-Kummissjoni dwarhom.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawk il-miżuri, dawn għandu jkun fihom referenza għal din id-Direttiva jew għandhom ikunu akkumpanjati mit-tali referenza meta ssir il-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Il-metodi ta’ kif issir din ir-referenza għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tal-miżuri ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 5
Rieżami
Sas-27 ta’ Novembru 2015, il-Kummissjoni għandha tirrapporta dwar it-tħaddim ta’ din id-Direttiva lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, inkluż dwar l-impatt tagħha fuq emittenti żgħar u ta’ daqs medju, u dwar l-applikazzjoni ta’ sanzjonijiet, b’mod partikolari jekk humiex effettivi, proporzjonati u disswasivi, u għandhatagħmel rieżami tat-tħaddim u tiġi vvalutata l-effettività tal-metodu miżmum għall-kalkolu tal-għadd ta’ drittijiet għal vot relatati mal-istrumenti finanzjarji msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 13(1a) tad-Direttiva 2004/109/KE.
Ir-rapport għandu jiġi ppreżentat flimkien ma’ proposta leġislattiva, jekk ikun adatt.
Artikolu 6
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 7
Destinatarji
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, it-22 ta’ Ottubru 2013.