РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 17 декември 2013 година
за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 177 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становищата на Комитета на регионите (2),
като взеха предвид становищата на Сметната палата (3),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
Член 174 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) предвижда, че за да засили своето икономическо, социално и териториално сближаване, Съюзът трябва да си поставя за цел да намали разликата между нивата на развитие на различните региони и изоставането на най-малко облагодетелстваните региони или острови, и че специално внимание трябва да се отделя на селските райони, районите, засегнати от индустриалния преход, и регионите, които са засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условияи. Член 175 от ДФЕС изисква Съюзът да подкрепя осъществяването на тези цели чрез действията, които предприема посредством Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на селското стопанство - секция „Ориентиране“, Европейския социален фонд, Европейския фонд за регионално развитие, Европейската инвестиционна банка и други инструменти.
(2)
С цел подобряване на координацията и хармонизиране на прилагането на фондовете, които оказват подкрепа в рамките на политика на сближаване, а именно Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ) и Кохезионния фонд, с фонда за развитието на селските райони, а именно Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), и за морския сектор и сектора на рибарството, а именно мерки, финансирани съгласно споделеното управление по дял V от Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР), следва да бъдат определени общоприложими разпоредби за всички тези фондове („европейските структурни и инвестиционни фондове“). Освен това настоящият регламент съдържа общи разпоредби, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ и за Кохезионния фонд, но не се прилагат за ЕЗФРСР и ЕФМДР, както и общи разпоредби, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, но не се прилагат към ЕЗФРСР. Поради спецификата, която е налице при всеки европейски структурен и инвестиционен фонд, конкретните правила, приложими към всеки европейски структурен и инвестиционен фонд и към цел „Европейско териториално сътрудничество“ по ЕФРР, следва да бъдат определени в отделни регламенти.
(3)
В съответствие със заключенията на Европейския съвет от 17 юни 2010 г., с които беше приета стратегията за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, Съюзът и държавите-членки следва да осъществят постигането на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като същевременно насърчават хармоничното развитие на Съюза и намаляват регионалните различия. Европейските структурни и инвестиционни фондове следва да изпълняват важна роля при постигането на целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
(4)
Що се отнася до общата селскостопанска политика (ОСП), чрез хармонизирането и съгласуването на правилата за управление и контрол за първия стълб (Европейски фонд за гарантиране на земеделието - ЕФГЗ) и втория стълб (ЕЗФРСР) на ОСП вече е постигнато значително единодействие. Поради това здравата връзка между ЕФГЗ и ЕЗФРСР следва да бъде запазена, както и структурите, които вече съществуват в държавите-членки.
(5)
Най-отдалечените региони следва да се ползват от специални мерки и от допълнително финансиране, което да вземе предвид тяхното структурно социално и икономическо положение заедно с неблагоприятните условия, причинени от факторите, посочени в член 349 от ДФЕС.
(6)
Северните региони с много ниска гъстота на населението следва да се ползват от специални мерки и допълнително финансиране, което да компенсира сериозните и природни или демографски неблагоприятни условия, посочени в член 2 от Протокол № 6 към Акта за присъединяване от 1994 г.
(7)
С цел да се гарантира правилното и последователно тълкуване на разпоредбите и с цел даване на принос към правната сигурност за държавите-членки и бенефициерите е необходимо да се дадат определения на някои понятия, използвани в настоящия регламент.
(8)
Когато в съответствие с настоящия регламент е определен срок, в който Комисията да приеме или измени дадено решение, срокът за приемане или изменение на това решение следва да не включва периода между датата, на която Комисията е изпратила своите коментари на държавата-членка, и момента, в който държавата-членка е отговорила на тези коментари.
(9)
Настоящият регламент се състои от пет части, първата от които определя предмета и определенията, втората съдържаправилата, приложими за всички европейски структурни и инвестиционни фондове, третата обхващаразпоредбите, приложими единствено за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд („фондовете“), четвъртата включва разпоредби, приложими единствено за фондовете и за ЕФМДР, а петата включва заключителните разпоредби. За да се гарантира последователност в тълкуването на различните части на настоящия регламент и между настоящия регламент и регламентите за отделните фондове, важно е да се определят ясно връзките между тях. Освен това някои конкретни правила, установени с правилата за отделните фондове, могат да се допълват, но за тях следва да се предвиди дерогация от разпоредбите на настоящия регламент само когато в настоящия регламент изрично се предвижда такава дерогация.
(10)
Съгласно член 317 от ДФЕС и в контекста на споделеното управление следва да бъдат уточнени условията, които позволяват на Комисията да упражнява отговорностите си за изпълнение на общия бюджет на Съюза, както и да бъдат изяснени отговорностите за съдействие със държавите-членки. Тези условия следва да позволят на Комисията да получи гаранции, че държавите-членки използват европейските структурни и инвестиционни фондове законосъобразно и без нередности и в съответствие с принципа на доброто финансово управление по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4) (Финансовия регламент). Държавите-членки, на съответното териториално ниво в съответствие с тяхната институционална, правна и финансова рамка, и определените от тях за целта органи следва да отговарят за подготовката и изпълнението на програмите. Тези условия следва да гарантират също така, че се обръща внимание на необходимостта да се гарантира допълняемостта и съгласуваността на съответната интервенция на Съюза, да се спазва принципът на пропорционалността и да се вземе под внимание общата цел за намаляване на административната тежест.
(11)
За споразумението за партньорство и съответно за всяка отделна програма всяка държава-членка следва да организира партньорство с представители на компетентните регионални, местни, градски и други публични органи, икономическите и социалните партньори и други съответни организации, представляващи гражданското общество, включително партньорите от областта на околната среда, неправителствените организации и организациите, отговарящи за насърчаване на социалното включване, равенството на половете и недискриминацията, включително по целесъобразност обединения на такива органи и организации. Целта на това партньорство е да се осигури спазването на принципите на многостепенното управление, и също така да се зачитат принципите на субсидиарност и пропорционалност, характерните особености на различните институционални и правни рамки на държавите-членки, както и да се гарантира ангажираност на заинтересованите страни с планираните интервенции и да се използват опитът и специфичното ноу-хау, което притежават съответните действащи лица. Държавите-членки следва да откроят най-представителните имащи отношение партньори. Сред тези партньори следва да фигурират институциите, организациите и групите, които могат да повлияят на подготовката или да бъдат засегнати от подготовката и изпълнението на програмите. В този контекст следва да е възможно държавите-членки също да набелязват по целесъобразност като имащи отношение партньори обединенията на организации, които са сдружения, федерации или конфедерации на съответните регионални, местни и градски органи или други структури в съответствие с приложимото национално право и практика.
Комисията следва да бъде оправомощена да приеме делегиран акт, с който да предвиди Европейски кодекс на поведение относно партньорството, за да подкрепи и улесни държавите-членки при организирането на партньорството, с цел да гарантира участието на имащите отношение партньори в подготовката, изпълнението, мониторинга и оценката на споразуменията за партньорство и програмите по последователен начин. Приетият делегиран акт в никакъв случай и по никакъв начин не следва да се тълкува като акт с обратно действие, нито да бъде основа за установяване на нередности, които да водят до финансови корекции. Приетият делегиран акт следва да не определя дата на прилагане, предхождаща датата на приемането му. Приетият делегиран акт следва да предоставя на държавите-членки възможността да решават най-подходящата подробна уредба за изпълнение на партньорството в съответствие с техните институционални и правни рамки, както и с техните национални и регионални правомощия, при условие че се постигат целите на партньорството, определени в настоящия регламент.
(12)
Дейностите в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове и операциите, които те подкрепят, следва да са в съответствие с приложимото право на Съюза и свързаното с него национално право, с което пряко или косвено се изпълняват разпоредбите на настоящия регламент и правилата за отделните фондове.
(13)
В контекста на своите усилия да увеличи икономическото, социалното и териториалното сближаване Съюзът следва на всички етапи от прилагането на европейските структурни и инвестиционни фондове да се стреми да премахва неравнопоставеността между мъжете и жените и да насърчава равенството между тях и интегрирането на измерението на половете, както и да се противопоставя на дискриминацията по пол, расов или етнически произход, религия или вероизповедание, увреждане, възраст или сексуална ориентация, както е посочено в член 2 от Договора за Европейския съюз (ДЕС), член 10 от ДФЕС и член 21 от Хартата на основните права на Европейския съюз, като се отчита по-специално достъпността за хората с увреждания, както и член 5, параграф 2 от Хартата за основните права, която предвижда, че никой не може да бъде заставян да извършва принудителен или задължителен труд.
(14)
Целите на европейските структурни и инвестиционни фондове следва да се осъществяват в рамките на устойчивото развитие и действията на Съюза за утвърждаване на целта за съхраняване, опазване и подобряване на качеството на околната среда, както е предвидено в член 11 и член 191, параграф 1 от ДФЕС, като се взема предвид принципът „замърсителят плаща“. За тази цел, в съответствие с амбицията поне 20 % от бюджета на Съюза да бъдат предоставяни за цели във връзка с изменението на климата държавите-членки следва да предоставят информация относно подкрепата за такива цели, като използват методология, основана на категориите интервенции или мерки, приети от Комисията чрез акт за изпълнение, който е в съответствие с принципа на пропорционалност.
(15)
За да допринесе за стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и за специфичните задачи на отделните фондове съгласно заложените им цели в Договорите, включително икономическото, социалното и териториалното сближаване, европейските структурни и инвестиционни фондове следва да съсредоточат подкрепата си върху ограничен брой общоприложими тематични цели. Точният обхват на всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове следва да бъде определен в правилата за отделния фонд. Следва да бъде възможно този обхват да бъде ограничен само до някои от тематичните цели, определени в настоящия регламент.
(16)
С цел максимално да се увеличи подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове и да се определят ръководни стратегически принципи за улесняване на процеса на програмиране на ниво държави-членки и региони, следва да бъде установена обща стратегическа рамка (ОСР). ОСР следва да улесни секторната и териториалната координация на интервенциите на Съюза, осъществявани в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове, с други имащи отношение политики и инструменти на Съюза, в съответствие с целите и задачите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се вземат предвид основните териториални предизвикателства на различните видове територии.
(17)
ОСР следва да определя как европейските структурни и инвестиционни фондове ще допринесат към стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, уредбатае за насърчаване на интегрираното използване на европейските структурни и инвестиционни фондове, уредбата за координация на европейските структурни и инвестиционни фондове с други релевантни политики и инструменти на Съюза, хоризонталните принципи, посочени в членове 5, 7 и 8 и междусекторните цели на политиките за изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове, както и уредбата за преодоляване на основните териториални предизвикателства и приоритетните области за дейности по сътрудничество за европейските структурни и инвестиционни фондове.
(18)
Държавите-членки и регионите все по-често се изправят пред предизвикателства във връзка с въздействието на глобализацията, съображенията относно околната среда и енергетиката, застаряването на населението и демографските промени, технологичните промени и изискванията за иновации, както и социалното неравенство. Поради сложната същност и взаимната свързаност на тези предизвикателства, подпомаганите от европейските структурни и инвестиционни фондове решения следва да имат комплексен, многосекторен и многоизмерен характер. В този контекст и с цел увеличаване на ефективността и ефикасността на политиките, следва да има възможност за комбиниране на европейските структурни и инвестиционни фондове в интегрирани пакети, специално съобразени с конкретните териториални потребности.
(19)
Съчетанието между намаляването на работещото население и увеличаването на дела на пенсионерите спрямо общата численост на населението, както и проблемите, свързани с териториалното разпределение на населението се очаква да продължат да оказват натиск, inter alia, върху структурите на държавите-членки за образование и социално подпомагане, а оттам и върху икономическата конкурентоспособност на Съюза. Адаптирането към тези демографски промени представлява едно от основните предизвикателства, пред които са изправени държавите-членки и регионите в следващите години, и като такова следва да бъде взето предвид в особено голяма степен, що се отнася до най-засегнатите от демографска промяна региони.
(20)
Въз основа на общата стратегическа рамка всяка държава-членка следва да подготви - в сътрудничество със своите партньори и в диалог с Комисията - споразумение за партньорство. Споразумението за партньорство следва да свежда елементите, определени в ОСР, към националния контекст и да определя твърди ангажименти за постигане на целите на Съюза чрез програмирането на европейските структурни и инвестиционни фондове. В споразумението за партньорство следва да се предвидят механизми, които да осигурят съгласуваността със стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и със специфичните задачи на отделните фондове съгласно техните основани на Договора цели, уредба за осигуряване на ефективно и ефикасно изпълнение на европейските структурни и инвестиционни фондове и уредба за принципа на партньорство, интегриран подход към териториалното развитие, както и уредба за осигуряване на ефективно изпълнение на европейските структурни и инвестиционни фондове. Следва да се прави разлика между съществените елементи от споразумението за партньорство, които са предмет на решение на Комисията и другите елементи, които не са предмет на решение на Комисията и могат да бъдат изменяни от държавите-членки. Това налага да се предвидят специални уредба, които позволяват подаването и приемането на споразумението за партньорство и програмите в случай че влизането в сила на един или повече от регламентите за отделните фондове се забави или се очаква да се забави. Това предпоставя създаване на разпоредби, които позволяват подаването и приемането на споразумение за партньорство дори при липсата на някои елементи във връзка със засегнатия(те) от забавяне европейски структурен(и) и инвестиционен(и) фонд(ове) и по-късното подаване на преразгледано споразумение за партньорство след датата на влизане в сила на регламента(ите) за отделните фондове, засегнат(и) от забавяне. Тъй като в този случай програмите, съфинансирани от засегнатия от забавяне европейски структурен и инвестиционен фонд, следва да бъдат подадени и приети едва след влизането в сила на съответния регламент за конкретния фонд, следва също така да се предвидят подходящи крайни срокове за подаването на засегнатите програми.
(21)
Държавите-членки следва да концентрират подкрепата, с цел да гарантират значителен принос за постигането на целите на Съюза в съответствие със своите специфични потребности на националното и регионалното развитие. Следва да бъдат определени предварителни условия, както и кратък и изчерпателен набор от обективни критерии за тяхната оценка, с цел да се гарантира наличието на необходимите предпоставки за ефективно и ефикасно използване на подкрепата на Съюза. За целта всяко предварително условие следва да се прилага към приоритет на дадена програма само когато то има пряка и реална връзка и директно въздействие върху ефективността и ефикасността на изпълнението на специфичните цели за даден инвестиционен приоритет или приоритет на Съюза, като се има предвид, че не всяка специфична цел е задължително свързана с предварително условие, предвидено в правилата за отделните фондове. Оценката на приложимостта на дадено предварително условие следва да взема под внимание принципа на пропорционалност, като отчита равнището на разпределената подкрепа, където това е целесъобразно. Изпълнението на приложимите предварителни условия следва да се оценява от държавата-членкадържавата-членка в рамките на подготовката от нейна страна на програмите и, където това е целесъобразно, на споразумението за партньорство. Комисията следва да се занимае с последователността и адекватността на информацията, предоставена от държавата-членкадържавата-членка. В случай на неизпълнение на приложимо предварително условие в рамките на предвидения срок, Комисията следва да има правомощие за спиране на междинните плащания към съответните приоритети на програмата при ясно определени условия.
(22)
Комисията следва в сътрудничество с държавите-членки да предприеме преглед на изпълнението през 2019 г. въз основа на рамка на изпълнението. Рамката на изпълнението следва да бъде определена за всяка програма с оглед проследяване на напредъка към определените за всеки приоритет цели в течение на програмния период 2014 г. -2020 г. ("прорамен период"). С цел да гарантира, че бюджетът на Съюза не се разхищава или използва неефективно, когато са налице доказателства, че по даден приоритет има сериозен неуспех при постигането на етапните цели, свързани единствено с финансовите показатели и показателите за изпълнението и с ключовите етапи на изпълнението, изложени в рамката на изпълнението, поради ясно установени слабости при изпълнението, които вече са били отбелязани от Комисията, а държавата-членкадържавата-членка не е предприела необходимите корективни мерки, Комисията следва да е в състояние да спре плащанията към програмата или в края на програмния период да приложи финансови корекции. Прилагането на финансова корекция следва - при строго спазване на принципа на пропорционалност - да взема предвид степента на усвояване и външните фактори, допринесли за неуспеха. Финансови корекции не следва да се прилагат, когато целите не са постигнати поради въздействието на социално-икономически или екологични фактори, съществени промени в икономическите или екологичните условия в дадена държава-членка или поради други форсмажорни причини, които оказват сериозно въздействие върху изпълнението на съответните приоритети. Показателите за резултатите не следва да се вземат предвид за целите на спиране на плащанията или финансови корекции.
(23)
За да се улесни концентрацията върху изпълнението и постигането на целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж,, за всяка държава-членка следва да се създаде резерв за изпълнение, включващ 6 % от общия размер на сумата, предназначена за целта „Инвестиции за растеж и работни места“, както и за ЕЗФРСР и средствата за мерки, финансирани по споделеното управление в съответствие с бъдещ правен акт на Съюза, установяващ условията за финансова помощ в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014 г.-2020 г. (Регламент за ЕФМДР). следва да бъдат установени за всяка държава-членка. Поради разнообразието на и участието на множество държави в тях следва да няма резерв за изпълнение за програмите по целта за европейско териториално сътрудничество. Средствата, отпуснати за инициативата за младежка заетост съгласно оперативната програма и в съответствие с Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) (Регламент за ЕСФ), техническата помощ по инициатива на Комисията, средствата, прехвърлени от първи стълб на ОСП към ЕЗФРСР съгласно Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6), средствата, прехвърлени към ЕЗФРСР съгласноразпоредбите за доброволна модулация на преките плащания за 2013 г. и за прехвърляне към ЕЗФРСР, установени в Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета (7) по отношение на календарните години 2013 и 2014, средствата, прехвърлени от Кохезионния фонд към Механизма за свързване на Европа, средствата, прехвърлени към Европейския фонд за подпомагане на най-нуждаещите се лица, както е определено в бъдещ правен акт на Съюза, както и иновативните действия за устойчиво градско развитие в съответствие с член 92, параграф 8 следва да бъдат изключени за целите на изчисляването на резерва за изпълнение.
(24)
Необходима е по-тясна връзка между политиката на сближаване и икономическото управление на Съюза, за да се гарантира, че ефективността на разходите в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове почива на солидни икономически политики и че европейските структурни и инвестиционни фондове могат, ако е необходимо, да бъдат пренасочени за преодоляване на икономическите проблеми, с които се сблъсква дадена държава-членка. По първото направление от мерките, обвързващи ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с разумно икономическо управление, Комисията следва да може да отправя искане за изменения в споразумението за партньорство и в програмите с цел подкрепа на изпълнението на съответните препоръки на Съвета или максимизиране на въздействието върху растежа и конкурентоспособността на наличните европейски структурни и инвестиционни фондове, когато държавите-членки получават съответната финансова помощ. Препрограмирането следва да се използва единствено в случаите, в които то действително би могло да има пряко въздействие върху коригирането на предизвикателствата, установени в съответните препоръки на Съвета в рамките на механизмите за икономическо управление, с цел да се избегне непрекъснатото препрограмиране, което би нарушило сериозно предсказуемостта на управлението на фондовете. По второто направление, когато дадена държава-членка не предприеме ефективни действия в контекста на процеса на икономическо управление, Комисията следва да представи предложение на Съвета за спиране на част или на всички бюджетни кредити за поети задължения или плащания по програмите на тази държава-членка. Необходимо е да се установят различни процедури за спиране на бюджетните кредити за поети задължения и на плащанията. Въпреки това и в двата случая при изготвянето на предложението за спиране Комисията следва да вземе предвид цялата релевантна информация и да разгледа надлежно всички елементи, произтичащи от структурирания диалог с Европейския парламент, и всички мнения, изразени в рамките на този диалог.
Обхватът и равнището на спирането следва да бъдат пропорционални и ефективни и да зачитат равното третиране на държавите-членки. Освен това при спирането следва да се вземат предвид икономическите и социалните обстоятелства в съответната държава-членка, както и възможното общо икономическо въздействие върху дадена държава-членка, произтичащо от различните стъпки на процедурата при прекомерен дефицит (ППД) и процедурата при прекомерно неравновесие (ППН).
(25)
По силата на Протокол № 15 за някои разпоредби, отнасящи се до Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, приложени към ДЕС и ДФЕС определени разпоредби относно прекомерния дефицит и свързани с тях разпоредби не се прилагат по отношение на Обединеното кралство. Следователно разпоредбите за цялостно или частично спиране на плащания и бюджетни кредити за поети задължения следва да не се прилагат по отношение на Обединеното кралство.
(26)
Поради първостепенното значение на принципа на съфинансиране за изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове с цел да се гарантира ангажиментът към политиките на място, и в съответствие с пропорционалното прилагане на спиранията, всяко решение за спиране, задействано в рамките на второто направление от мерки, свързващи ефективноста на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление, следва да се взема, като се отчитат специфичните изисквания, приложими към съответната държава-членка за предоставяне на съфинансиране за програмите, финансирани по европейските структурни и инвестиционни фондове. Спиранията следва да се отменят и фондовете да се предоставят отново на съответната държава-членка веднага щом държавата-членкадържавата-членка предприеме необходимото действие.
(27)
Европейските структурни и инвестиционни фондове следва да се изпълняват чрез програми, обхващащи програмния период в съответствие със споразумението за партньорство. Програмите следва да се изготвят от държавите-членки по прозрачни процедури, в съответствие с тяхната институционална и правна рамка. Държавите-членки и Комисията следва да си сътрудничат, за да осигурят координация и съгласуваност на уредбата за програмирането за европейските структурни и инвестиционни фондове. Тъй като съдържанието на програмите е тясно свързано със съдържанието на споразумението за партньорство, програмите следва да се подават най-късно в рамките на три месеца от подаването на споразумението за партньорство. За подаването на програмите по целта заевропейско териториално сътрудничество следва да се предвиди срок от девет месеца от датата на влизане в сила на настоящия регламент, за да се отчете участието на множество държави в тези програми. По-специално следва да се разграничават основните елементи на споразумението за партньорство и програмите, които следва да са предмет на Комисията, и другите елементи, които не са обхванати от решението на Комисията и могат да се изменят в рамките на отговорността на държавата-членкадържавата-членка. Програмирането следва да осигури съгласуваност с ОСР и споразумението за партньорство, координация между европейските структурни и инвестиционни фондове и координация с други съществуващи инструменти за финансиране и с участието на Европейската инвестиционна банка, ако има такова.
(28)
С оглед да се осигури съгласуваност между програмите, които получават подкрепа по линия на различни европейски структурни и инвестиционни фондове, особено с цел да се осигури принос към стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, е необходимо да се установят общи минимални изисквания по отношение на съдържанието на програмите, които могат да се допълват с правила за отделните фондове, които да са съобразени със специфичния характер на всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове.
(29)
Необходимо е да се определят ясни процедури за оценяването, приемането и изменението на програмите от Комисията. За да се осигури съгласуваност между споразумението за партньорство и програмите, следва да се уточни, че с изключение на програмите по целта за европейско териториално сътрудничество, програмите не могат да бъдат одобрявани преди приемане на решение на Комисията, с което се одобрява споразумението за партньорство. За да се намали административната тежест за държавите-членки, всяко одобрение на изменение на определени части от дадена програма от страна на Комисията следва автоматично да води до изменение на съответните части на споразумението за партньорство. Освен това следва също така да се гарантира незабавното мобилизиране на средствата, отпуснати за инициативата за младежка заетост, чрез създаване на специални правила за представянето и процедурата за одобрение на специалните оперативни програми за инициативата за младежка заетост, посочени в Регламента за ЕСФ.
(30)
С цел извличане на оптимална добавена стойност от инвестициите, финансирани изцяло или частично от бюджета на Съюза в областта на научните изследвания и иновациите, следва да се търсят единодействия най-вече по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове и програма „Хоризонт 2020“, както е установена в Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8), като се отчитат техните различни цели. Основните механизми за постигане на тези единодействия следва да бъдат признаването на единни ставки за допустимите разходи по програма „Хоризонт 2020“ за подобна операция и бенефициер и възможността за една и съща операция да се съчетава финансиране от различни инструменти на Съюза, включително европейските структурни и инвестиционни фондове и програма „Хоризонт 2020“, като същевременно се избягва двойното финансиране. С цел укрепване на капацитета за научни изследвания и иновации на националните и регионалните участници и постигане на целта за изграждане на „стълба към върховите постижения“ в по-слабо развитите региони и държави-членки и региони с по-слаби резултати по отношение на научните изследвания, развойната дейност и иновациите следва да се развиват тесни единодействия между европейските структурни и инвестиционни фондове и програма „Хоризонт 2020“ по всички имащи отношение приоритети на програмата.
(31)
ДФЕС добави към целите за икономическо и социално сближаване и целта за териториално сближаване, като е необходимо да се работи по ролята на градовете, функционалната диференциация в географски план и подрегионалните области, изправени пред специфични географски или демографски проблеми. За целта и за да бъде мобилизиран по-добре потенциалът на местно ниво, е необходимо да бъде активизирано и улеснено воденото от общностите местно развитие, като бъдат заложени общоприложими правила, и да се осигури тясно сътрудничество за всички имащи отношение европейски структурни и инвестиционни фондове. Воденото от общностите местно развитие следва да отчита местните потребности и потенциал, както и съответните социални и културни характеристики. Отговорността за разработването и изпълнението на стратегиите за водено от общността местно развитие следва принципно да бъде възложена на местни групи за действие, които представляват интересите на общността. Подробната уредба относно определение на областта и населението, обхванати от стратегиите за водено от общността местно развитие, следва да се определят в съответните програми в съответствие с правилата за отделните фондове.
(32)
За да се спомогне за осъществим подход към неговото интегриране в процеса на програмиране, воденото от общността местно развитие може да се осъществява по линия на една-единствена тематична цел или за насърчаване на социалното приобщаване и борба с бедността, или за насърчаване на заетостта и мобилността на работната сила, независимо от това, че действията, финансирани като част от воденото от общността местно развитие, могат да допринасят за всички останали тематични цели.
(33)
Когато една стратегия за развитие на град или територия изисква интегриран подход, тъй като включва инвестиции по повече от една приоритетна ос на една или няколко оперативни програми, следва да е възможно подкрепено от фондовете действие, което може да се допълва от финансова подкрепа от ЕЗФРСР или ЕФМДР, да се осъществява като интегрирана териториална инвестиция в рамките на дадена оперативна програма или програми.
(34)
Финансовите инструменти стават все по-важни заради лостовия си ефект върху европейските структурни и инвестиционни фондове, техния капацитет да съчетават различни форми на публични и частни ресурси в подкрепа на целите на публичната политика и тъй като револвиращ поток от финансови средства прави тази подкрепа по-устойчива в дългосрочен план.
(35)
Финансовите инструменти, подкрепяни от европейските структурни и инвестиционни фондове, следва да се използват за разходоефективен отговор на специални пазарни нужди в съответствие с целите на програмите и следва да не изместват частното финансиране. Поради това решението за финансиране на мерки за подкрепа чрез финансови инструменти следва да се взема на базата на предварителна оценка, в която са констатирани пазарна неефективност или неоптимална инвестиционна ситуация и са определени очакваното ниво и обхват на нуждите от публични инвестиции. Основните елементи на предварителните оценки следва ясно да се определят в настоящия регламент. Предвид подробния характер на последващата оценка следва да се предвидят разпоредби, позволяващи извършването на предварителна оценка на етапи, а също и за преразглеждане и актуализация на предварителната оценка по време на изпълнението.
(36)
Финансовите инструменти следва да бъдат разработвани и прилагани така, че да се насърчава значително участие от страна на инвеститорите и финансовите институции от частния сектор на основата на целесъобразно поделяне на риска. За да бъдат достатъчно привлекателни за частния сектор, от особена важност е финансовите инструменти да се разработват и прилагат гъвкаво. Поради това управляващите органи следва да вземат решение кои са най-подходящите форми за прилагане на финансови инструменти, за да отговорят на специфичните потребности на целевите региони в съответствие с целите на съответната програма, резултатите от предварителната оценка и приложимите правила за държавната помощ. Когато е приложимо, тази гъвкавост следва да включва също и възможност за повторно използване на част от средствата, възстановени през периода на допустимост, с цел да се осигури преференциално възнаграждение за частните инвеститори или за публичните инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Това преференциално възнаграждение следва да взема под внимание пазарните стандарти и да гарантира, че всички държавни помощи са в съответствие с приложимите право на Съюза и национално право и са ограничени до минималната сума, необходима, за да се компенсира липсата на наличен частен капитал, като се отчита пазарната неефективност или неоптималните инвестиционни ситуации.
(37)
С цел да се отчете възстановимият характер на помощта, предоставяна чрез финансови инструменти, и с оглед на съответствието с пазарните практики, помощта от европейските структурни и инвестиционни фондове, предоставяна на крайните получатели под формата на капиталови или квазикапиталови инвестиции, заеми или гаранции, или други инструменти за поделяне на риска, следва да може да покрива извършените от крайните получатели инвестиции в тяхната цялост, без да се прави разграничение за разходите във връзка с ДДС. Съответно само в случаите, когато финансовите инструменти се съчетават с безвъзмездни средства, начинът, по който е отчетен ДДС на равнището на крайния получател, следва да се взема предвид при определяне на допустимостта на разходите във връзка с безвъзмездните средства.
(38)
Когато някои части от дадена инвестиция не генерират пряка финансова възвръщаемост, би могло да е основателно да се съчетават финансови инструменти с безвъзмездни средства до степента, позволена съгласно приложимите правила за държавни помощи, с цел да се постигне икономическа устойчивост на проектите. В подобни случаи следва да се определят конкретни условия за избягване на двойното финансиране.
(39)
За да се гарантира, че средствата, разпределени за финансовите инструменти в полза на МСП, достигат действителната и ефективна критична маса за ново дългово финансиране на МСП, следва да е възможно тези ресурси да се използват на цялата територия на съответната държава-членка без оглед на категориите региони в нея. Следва да е възможно обаче и при договарянето на споразумението за финансиране между държавата-членка и ЕИБ да се даде възможност за пропорционално връщане към даден регион или група от региони в рамките на същата държава-членка, като част от единна специална национална програма за финансово участие на ЕФРР и ЕЗФРСР.
(40)
Участието на държавите-членки в съвместната неограничена гаранция и секюритизацията на финансови инструменти в полза на МСП следва да бъде разпределено поетапно за 2014, 2015 и 2016 г. и сумите, които държавите-членки трябва да платят на ЕИБ, следва да се планират съответно в споразумение за финансиране в съответствие със стандартната банкова практика и с оглед на разпределянето на въздействието върху бюджетните кредити за плащания през всяка отделна година.
(41)
В случай на секюритизационни трансакции, при приключването на програмата следва да се гарантира, че най-малкото средствата, съответстващи на участието на Съюза, са били използвани за целите на подпомагането на МСП в съответствие с принципите относно финансовите инструменти, определени във Финансовия регламент.
(42)
Управляващите органи следва да имат възможност за гъвкавост, която се изразява в предоставяне на средства от програмите на финансови инструменти, организирани на равнището на Съюза и управлявани пряко или косвено от Комисията, или на инструменти, организирани на национално, регионално, транснационално или трансгранично ниво и управлявани от управляващия орган или под негова отговорност. Управляващите органи следва също така да имат възможността да прилагат пряко финансови инструменти чрез съществуващи или новосъздадени фондове или фондове на фондове.
(43)
С цел да се осигурят пропорционални механизми за контрол и да се запази добавената стойност на финансовите инструменти, крайните получатели, към които е насочено финансирането, следва да не се обременяват с прекалена административна тежест. Органите, отговарящи за одита на програмите, следва първо да извършват одити на равнището на управляващите органи и на организациите, изпълняващи финансовите инструменти, включително фондове на фондове. При все това може да има специфични обстоятелства, при които документите, необходими за извършването на такива одити, не са налични на равнището на управляващите органи или на равнището на организациите, изпълняващи финансовите инструменти, или обстоятелства, при които тези документи не представляват верни и точни записи за предоставената подкрепа. Следователно в такива специфични случаи не е необходимо да се предвиждат някои разпоредби, за да се даде възможност и за одити на равнището на крайните получатели.
(44)
Размерът на средствата, изплатени във всеки един момент от европейските структурни и инвестиционни фондове на финансови инструменти, следва да отговаря на размера, необходим за осъществяване на планираните инвестиции и плащания на крайните получатели, включително разходите и таксите за управление. Съответно заявленията за междинни плащания следва да са поетапни. Размерът, който трябва да се изплаща като междинно плащане, следва да е ограничен с максимален таван от 25 % от общия размер на приноса от програмата, предвиден за финансовия инструмент съгласно съответното финансово споразумение, като следващите междинни плащания бъдат обусловени от минимален процент от действителните суми, включени в предишни заявления и изразходвани като допустими разходи.
(45)
Необходимо е да бъдат определени специални правила относно размера на средствата, които могат да бъдат приемани като допустими разходи при приключването на дадена програма, с цел да се гарантира, че размерът на средствата, включително разходите и таксите за управление, изплатени от европейските структурни и инвестиционни фондове на финансови инструменти, се използват ефективно за инвестиции в крайни получатели. Правилата следва да са достатъчно гъвкави, за да позволяват подпомагането на инструменти с дялово участие в полза на целеви предприятия, и поради това следва да отчитат някои особености, характерни за инструментите с дялово участие, насочени към предприятия, като пазарните практики във връзка с предоставянето на последващо финансиране в областта на фондовете за рисков капитал. При спазване на условията, предвидени в настоящия регламент, целевите предприятия следва да могат да се ползват от продължаваща подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове след края на периода на допустимост.
(46)
Необходимо е също така да бъдат определени специални правила относно повторното използване на средства, числящи се към подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове, до края на периода на допустимост и да бъдат предвидени допълнителни правила относно използването на наследени средства след края на периода на допустимост.
(47)
Като общо правило подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове следва да не се използва за финансиране на инвестиции, които вече са били физически завършени или изцяло осъществени към датата на решението за инвестиция. При все това, що се отнася до инвестициите в инфраструктура с цел подкрепа на градското развитие или възстановяване на градската среда или подобни инвестиции в инфраструктура за целите на разнообразяването на неземеделски дейности в селските райони, подкрепа в определен размер би могла да е необходима за реорганизация на дълговия портфейл по отношение на инфраструктурата, която съставлява част от нова инвестиция. В такива случаи следва да е възможно да се използва подкрепа от европейски структурни и инвестиционни фондове за реорганизиране на дълговия портфейл до максимум 20 % от общия размер на програмната подкрепа от финансовия инструмент за инвестицията.
(48)
Държавите-членки следва да провеждат мониторинг на програмите с цел провеждане на преглед на изпълнението и напредъка в постигането на целите на оперативните програми. За целта следва да бъдат сформирани мониторингови комитети от държавата-членка, в съответствие с нейната институционална, правна и финансова рамка, и съставът и функциите ѝ, определени за европейските структурни и инвестиционни фондове. Предвид специалния характер на програмите по целта заевропейско териториално сътрудничество следва да се предвидят специални правила за мониторинговите комитети по посочените програми. Биха могли да бъдат сформирани съвместни мониторингови комитети, които да улеснят координацията между европейските структурни и инвестиционни фондове. С цел да се гарантира ефективността, даден мониторингов комитет следва да може да отправя коментари към управляващите органи относно изпълнението и оценката на програмата, включително действията, свързани с намаляването на административната тежест за бенефициерите, и да следи действията, предприети като следствие от неговите коментари.
(49)
Необходимо е да бъде хармонизирана уредбата за мониторинг и докладване на европейските структурни и инвестиционни фондове с цел опростяване на управленската уредба на всички нива. Важно е да се осигурят пропорционални изисквания за докладване, но и наличието на комплексна информация относно напредъка в ключови за прегледа точки. Поради това е необходимо всички изисквания за докладване да отчитат необходимостта от информация в дадени години и да бъдат хармонизирани спрямо времето на провеждане на прегледа на изпълнението.
(50)
С оглед проследяване на напредъка на програмите между всяка държава-членка и Комисията следва да се провежда годишна среща за преглед. Държавата-членка и Комисията следва обаче да могат да се договорят да не организират тази среща в години, различни от 2017 и 2019 г., с цел да избегнат ненужната административна тежест.
(51)
С оглед на това Комисията да следи напредъка в постигането на целите на Съюза, както и на специфичните задачи на отделните фондове съгласно заложените им цели в Договорите, държавите-членки следва да подават доклади за напредъка по изпълнението на техните споразумения за партньорство. Въз основа на тези доклади Комисията следва да изготви през 2017 и 2019 г. стратегически доклад за напредъка. С цел да се осигури редовен дебат за стратегическата политика във връзка с приноса на европейските структурни и инвестиционни фондове към постигането на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и да се подобри качеството на разходите и ефективността на политиката в съответствие с европейския семестър, стратегическите доклади следва да се подлагат на обсъждане в Съвета. Въз основа на това обсъждане Съветът следва да може да даде принос към оценката, извършвана на пролетното заседание на Европейския съвет, относно ролята на всички политики и инструменти на Съюза за постигането на устойчив растеж, съпроводен със създаване на работни места, в целия ъСъюз.
(52)
Необходимо е да се оцени ефективността, ефикасността и въздействието на помощта от европейските структурни и инвестиционни фондове, с цел да се повиши качеството на разработването и изпълнението на програми и да се определи въздействието на програмите спрямо целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и като се отчита мащабът на програмата, спрямо брутния вътрешен продукт (БВП) и безработицата в съответния програмен район, когато е уместно. В това отношение следва да бъдат определени отговорностите на държавите-членки и на Комисията.
(53)
За да бъде повишено качеството и подобрено разработването на всяка програма, и да бъде проверено дали нейните цели могат да бъдат постигнати, следва да бъде направена предварителна оценка на всяка програма.
(54)
Управляващият орган или държавата-членка следва да изготвят план за оценка, Следва да е възможно този план за оценка да обхваща повече от една програма. По време на програмния период управляващите органи следва да гарантират, че се извършват оценки с цел определяне на ефективността, ефикасността и въздействието на отделните програми. Мониторинговият комитет и Комисията следва да бъдат информирани за резултатите от оценките с цел улесняване на управленските решения.
(55)
Следва да бъдат направени последващи оценки, с цел да се оцени ефективността и ефикасността на европейските структурни и инвестиционни фондове и тяхното въздействие върху общите цели на европейските структурни и инвестиционни фондове и стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се отчитат заложените в тази стратегия на Съюза цели. За всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове Комисията следва да изготви обобщаващ доклад, в който се посочват основните заключения от последващите оценки.
(56)
Следва да се конкретизират видовете действия, които могат да бъдат предприемани по инициатива на Комисията и на държавите-членки като техническа помощ с подкрепата на европейските структурни и инвестиционни фондове.
(57)
С цел да се гарантира ефективното използване на средствата на Съюза и да се избегне свръхфинансирането на операциите, които след приключване генерират нетни приходи, следва да се използват различни методи за определяне на нетните приходи, генерирани от такива операции, включително опростен подход, който се базира на единни ставки за сектори или подсектори. Единните ставки следва да се базират на ретроспективните данни, с които разполага Комисията, на потенциала за възстановяване на разходите и на принципа „замърсителят плаща“, където е приложимо. Следва също да се предвиди разпоредба за разширяване на единните ставки, така че да обхванат нови сектори, за въвеждане на нови подсектори или за преразглеждане на ставките за бъдещи операции при постъпване на нови данни - посредством делегиран акт. Използването на единни ставки би могло да се окаже особено подходящо за операции в областта на информационните и комуникационни технологии (ИКТ), НИРДИ, както и енергийната ефективност. В допълнение, за да се гарантира прилагането на принципа на пропорционалност и да се вземат предвид други регулаторни и договорни разпоредби, които би могло да са приложими, е необходимо да се определят освобождаванията от прилагането на тези правила.
(58)
Важно е да осигури пропорционален подход и да се избягва дублирането на проверката на потребностите от финансиране в случая на операции, които след приключването си генерират нетни приходи, които подлежат също така на правилата за държавни помощи, като се има предвид, че тези правила определят и граници за подкрепата, която може да бъде предоставена. Следователно, когато е налице минимална помощ, съвместима държавна помощ за МСП, при която се прилага интензитет на помощта или ограничение на размера на помощта във връзка с държавната помощ, или съвместима държавни помощи за големи предприятия, при която е била извършена индивидуална проверка на потребностите от финансиране в съответствие с приложимите правила за държавните помощи, разпоредбите, изискващи изчислението на нетни приходи, не се прилагат. При все това дадена държава-членка следва да може да прилага методите за изчисление на нетни приходи, когато това се предвижда в националните правила.
(59)
Публично-частните партньорства („ПЧП“) могат да бъдат ефективен инструмент за изпълнението на операции, които гарантират постигането на целите на публичната политика чрез обединяване на различни форми на публични и частни ресурси. За да се улесни използването на европейските структурни и инвестиционни фондове в подкрепа на операции, структурирани като ПЧП, настоящият регламент следва да отчита определени специфични за ПЧП характеристики, като адаптира някои от общоприложимите разпоредби на европейските структурни и инвестиционни фондове.
(60)
Следва да се определят началната и крайната дата на допустимостта на разходите, така че да се установи еднакво и справедливо правило, което да се прилага по отношение на изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове в целия Съюз. С цел да се улесни осъществяването на програмите е целесъобразно да се уточни, че началната дата за допустимостта на разходите може да бъде преди 1 януари 2014 г., ако съответната държава-членка представи програма преди тази дата. Като се вземе предвид спешната нужда от мобилизиране на ресурсите, отделени за инициативата за младежка заетост, за подкрепа на нейното незабавно изпълнение, по изключение началната дата за допустимостта на разходите следва да бъде 1 септември 2013 г. С оглед на това да се гарантира ефективното използване на европейските структурни и инвестиционни фондове и намаляването на риска за бюджета на Съюза е необходимо да бъдат въведени ограничения за подкрепата за приключените операции.
(61)
В съответствие с принципа на субсидиарност и при спазване на изключенията, предвидени в Регламент (ЕС) № 1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (9), Регламента за ЕСФ, Регламент (ЕС) № 1300/2013 на Европейския парламент и на Съвета (10), Регламент (ЕС) № 1299/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11), Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (12) и в Регламента за ЕФМДР държавите-членки следва да приемат национални правила относно допустимостта на разходите.
(62)
С оглед опростяване на използването на европейските структурни и инвестиционни фондове, намаляване на риска от грешки и същевременно предвиждане на възможност за диференциране - където е необходимо - за да се отчетат спецификите на политиката, е целесъобразно да бъдат определени формите на подкрепа, хармонизираните условията за възстановяването на безвъзмездни средства и възстановима помощ, финансирането с единна ставка, специални правила за допустимост за безвъзмездните средства и възстановимата помощ и специалните условия относно допустимостта на операциите в зависимост от местоположението.
(63)
Следва да бъде възможно осигуряване на подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове под формата на безвъзмездни средства, награди, възстановима помощ или финансови инструменти, или комбинация от тях, за да могат отговорните органи да избират най-подходящата форма на подкрепа за удовлетворяване на набелязани потребности.
(64)
За да се гарантира ефективност, справедливост и устойчиво въздействие на интервенцията на европейските структурни и инвестиционни фондове, следва да се предвидят разпоредби, които да гарантират дългосрочността на инвестициите в предприятия и инфраструктура и предотвратяване използването на европейските структурни и инвестиционни фондове за неправомерни облаги. Опитът показва, че периодът от пет години е подходящ катоминималенпериод, който да бъде прилаган, с изключение на случаите, при които правилата за държавната помощ предвиждат различен период. Въпреки това и в съответствие с принципа на пропорционалност, възможно е един по-кратък период от три години да може да бъде обоснован, когато инвестициите се отнасят за запазване на инвестициите или работните места, създадени от МСП. В случая на операции, включващи инвестиции в инфраструктура или производствени инвестиции, и когато бенефициерът не е МСП, такива операции следва да възстановяват приноса от европейските структурни и инвестиционни фондове, ако в срок от 10 години от крайното плащане към бенефициера производствената дейност бъде преместена извън Съюза. Целесъобразно е действията, подкрепяни от ЕСФ, и тези, в които няма производствени инвестиции или инвестиции в инфраструктура, да бъдат освободени от общото изискване за дълготрайност, освен ако такива изисквания не произтичат от приложими правила за държавните помощи, като бъде изключен и приносът от и за финансови инструменти. Неправомерно платените суми следва да се възстановяват и да бъдат обект на процедурите, приложими при нередности.
(65)
Държавите-членки следва да приемат адекватни мерки, за да гарантират правилната структура и правилното функциониране на своите системи за управление и контрол, за да дават гаранции за законосъобразното и редовно използване на европейските структурни и инвестиционни фондове. Следва да се определят задълженията на държавите-членки по отношение на системите за управление и контрол на програмите, както и по отношение на превенцията, разкриването и отстраняването на нередности и нарушения на правото на Съюза.
(66)
В съответствие с принципите на споделеното управление държавите-членки и Комисията следва да са отговорни за управлението и контрола на програмите. Държавите-членки следва да носят основната отговорност - чрез своите системи за управление и контрол - за изпълнението и контрола на операциите в рамките на програмите. С цел да бъде засилена ефективността на контрола над избора или изпълнението на операциите и да бъде подсилено действието на системата за управление и контрол следва да бъдат конкретизирани функциите на управляващия орган.
(67)
Държавите-членки следва да изпълняват задълженията си по отношение на управлението, контрола и одита и да поемат произтичащите отговорности, както е определено в правилата относно споделеното управление, съдържащи се в настоящия регламент, във Финансовия регламент и в правилата за отделните фондове. Държавите-членки следва да гарантират, че е въведена ефективна уредба за разглеждане на жалби във връзка с европейските структурни и инвестиционни фондове, в съответствие с определените в настоящия регламент условия. В съответствие с принципа на субсидиарност държавите-членки следва да разглеждат, по искане на Комисията, подадените до нея жалби, попадащи в обхвата на тяхната уредба, и при поискване да я информират за резултатите от разглеждането.
(68)
Следва да бъдат определени правомощията и отговорностите на Комисията да проверява ефективното действие на системите за управление и контрол и да изисква от държавите-членки действия. Комисията следва да има и правомощието да провежда одити на място и проверки, съсредоточаващи се върху въпроси във връзка с доброто финансово управление, с цел да може да направи изводи относно усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове.
(69)
Поемането на задължения от бюджета на Съюза следва да става ежегодно. С цел да се гарантира ефективното управление на програмите е необходимо да бъдат предвидени общоприложими правила за предварително финансиране, искания за междинни плащания и окончателно салдо, без те да засягат специалните правила, изисквани за всеки европейски структурен и инвестиционен фонд.
(70)
Плащането за предварително финансиране при започването на програмите гарантира, че дадена държава-членка има средствата да оказва подкрепа на бенефициерите още от началото на изпълнението на програмата, така че тези бенефициери да получават аванси, когато е необходимо, за да осъществяват планираните инвестиции, и сумите да им се възстановяват бързо след подаването на исканията за плащане. Поради това следва да бъдат предвидени разпоредби за първоначални суми за предварително финансиране от европейските структурни и инвестиционни фондове. Първоначалното предварително финансиране следва да бъде изцяло уравнено към момента на приключване на програмата.
(71)
С цел да бъдат предпазени финансовите интереси на Съюза следва да бъдат предвидени мерки, които са ограничени във времетои коитопозволяват оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити да може да прекъсва плащанията, когато са налице явни доказателства, сочещи значителни недостатъци във функционирането на системата за управление и контрол, доказателства за нередности във връзка с дадено искане за плащане или не са подадени документи за целите на проверката и приемането на отчетите. Продължителността на срока на прекъсване следва да бъде до шест месеца, с възможност за удължаване на този срок до девет месеца при споразумение с държавата-членка, за да се осигури достатъчно време за преодоляване на причините за прекъсването, с което да се избегне прилагането на спирания.
(72)
С цел да бъде предпазен бюджетът на Съюза следва да е възможно да бъде необходимо Комисията да прави финансови корекции. За да се гарантира правна сигурност за държавите-членки, е важно да се определят обстоятелствата, при които нарушенията на приложимите право на Съюза или национално право, свързано с неговото прилагане, могат да доведат до финансова корекция от страна на Комисията. С цел да се гарантира, че всички финансовите корекции, които Комисията налага на държавите-членки, са свързани със защитата на финансовите интереси на Съюза, тези корекции следва да бъдат ограничени до случаи, при които нарушението на приложимите право на Съюза или национално право, свързано с прилагането на съответното право на Съюза, засяга пряко или косвено допустимостта, редовността, управлението или контрола на операциите и съответстващите им разходи, декларирани пред Комисията. За да се гарантира пропорционалност, е важно, когато взема решение за финансова корекция, Комисията да разглежда естеството и тежестта на нарушението, както и свързаните с него финансови последици за бюджета на Съюза.
(73)
С цел да бъде насърчена финансовата дисциплина, е целесъобразно да се определи уредбата за отмяната на която и да е част от поетите бюджетни задължения в една програма, по-специално в случаите, когато една сума може да не подлежи на отмяна, по-специално когато закъсненията в изпълнението произтичат от обстоятелства, които не зависят от съответната страна, които са необичайни или непредвидими и чиито последици не могат да бъдат избегнати въпреки показаното старание, както и в случай на направено искане за плащане, чийто срок за плащане е прекъснат или плащането е било спряно.
(74)
Процедурата по отмяна е също така необходима част от механизма за разпределяне на резерва за изпълнение и в такива случаи следва да е възможно бюджетните кредити да се възстановят за последващото им разпределяне за други програми и приоритети. Освен това, при прилагането на определени специални финансови инструменти в полза на МСП, когато отмяната е резултат от прекратяване на участието на дадена държава-членка в такива финансови инструменти, следва да се предвиди последващо възстановяване на бюджетните кредити за разпределянето им за други програми. Като се има предвид, че ще бъде необходимо включването на допълнителни разпоредби във Финансовия регламент с цел да се създаде възможност за такова възстановяване на бюджетни кредити, тези процедури следва да се прилагат едва от датата на влизане в сила на съответното изменение на Финансовия регламент.
(75)
Необходими са допълнителни общи разпоредби във връзка със специфичното функциониране на фондовете. По-специално с цел да бъде увеличена тяхната добавена стойност и да бъде засилен приносът им към приоритетите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и към специфичното предназначение на отделните фондове съгласно техните основани на договорите цели, функционирането на фондовете следва да бъде опростено и концентрирано върху целта „Инвестиции за растеж и работни места“ и целта „Европейско териториално сътрудничество“.
(76)
Допълнителни разпоредби за специфичното функциониране на ЕЗФРСР и ЕФМДР са определени в съответното специално законодателство за техните сектори.
(77)
За да бъдат утвърдени целите на ДФЕС за икономическо, социално и териториално сближаване, по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ следва да се оказва подкрепа на всички региони. За да се предоставя балансирана и постепенна подкрепа и да се отчита нивото на икономическо и социално развитие, ресурсите по тази цел следва да се разпределят от ЕФРР и ЕСФ за по-слабо развитите региони, регионите в преход и за по-силно развитите региони в съответствие със съотношението между техния БВП на глава от населението и средния за ЕС-27. За да се гарантира дългосрочната устойчивост на инвестициите от ЕФРР и ЕСФ, да се консолидира постигнатото развитие и да се насърчи икономическият растеж и социалното сближаване на регионите на Съюза, регионите, чийто БВП на глава от населението за програмния период 2007 г.-2013 г. е бил под 75 % от средния за ЕС-25 за референтния период, но чийто БВП на глава от населението е нараснал до над 75 % от средния за ЕС-27, следва да получават поне 60 % от индикативните средни годишни средства, заделени за тях през 2007 г.-2013 г. Общо заделените средства от ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд за дадена държава-членка следва да представляват най-малко 55 % от общо заделените за нея средства през 2007 г.-2013 г. Държавите-членки, чийто брутен национален доход (БНД) е под 90 % от средния за Съюза, следва да се ползват от Кохезионния фонд по целта „Инвестиции за растеж и работни места“.
(78)
Следва да бъдат определени обективни критерии за определяне на допустими региони и области, които да получат подкрепа от фондовете. За тази цел идентифицирането на регионите и районите на равнището на Съюза следва да се основава на общата система за класификация на регионите, създадена с Регламент (ЕО) № 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета (13), изменен с Регламент на Комисията № 105/2007 (14).
(79)
За да определи целесъобразна финансова рамка за фондовете, Комисията следва да установи чрез актове за изпълнение годишно разпределение на наличните бюджетни кредити за поети задължения, като използва обективен и прозрачен метод с цел да насочи средствата към регионите, чието развитие изостава, включително тези, които получават преходна подкрепа. За да вземе предвид особено тежкото положение на държавите-членки, които страдат от кризата, и в съответствие с Регламент (ЕС, Euratom) № 1311/2013 на Съвета (15), Комисията следва през 2016 г. да преразгледа общия размер на отпуснатите средства за всички държави-членки въз основа на наличните в този момент най-нови статистически данни и, когато има кумулативно отклонение от повече от +/- 5 %, да коригира тези отпуснати средства. Необходимите корекции следва да бъдат разпределени на равни части през годините през периода 2017 г.-2020 г.
(80)
С цел да се даде стимул на необходимото ускоряване на развитието на транспортната и енергийната инфраструктура и на ИКТ в целия Съюз, Механизъм за свързване на Европа ("МСЕ") се създава в съответствие с Регламент (ЕС) № 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета (16). Следва да се осигури подкрепа от Кохезионния фонд за проекти за реализиране на основни мрежи или за проекти и хоризонтални дейности, определени в част I от приложението към посочения регламент.
(81)
Отпусканите от фондовете годишни бюджетни кредити на държава-членка, следва да бъдат ограничени до таван, който ще бъде определен, като се отчита БВП на съответната държава-членка.
(82)
Необходимо е да се определят граници за тези средства за целта „Инвестиции за растеж и работни места“ и да се приемат обективни критерии за тяхното отпускане на регионите и държавите-членки. Държавите-членки следва да концентрират подкрепата, за да гарантират насочването на достатъчно инвестиции към младежката заетост, мобилността на работната сила, знанията, социалното приобщаване и борбата с бедността, като по този начин се гарантира, че делът на ЕСФ като процент от общите комбинирани средства за структурните фондове и Кохезионния фонд на равнището на Съюза, без да се включва подкрепата от Кохезионния фонд за транспортна инфраструктура в рамките на МСЕ и подкрепата от структурните фондове за подпомагане на най-нуждаещите се, в държавите-членки е не по-малко от 23,1 %.
(83)
Като се има предвид спешната и първостепенна необходимост за преодоляване на младежката безработица в най-засегнатите региони на Съюза, както и в Съюза като цяло, създаде се инициатива за младежка заетост, която се финансира със специално разпределени средства и с целеви инвестиции от ЕСФ за допълване и засилване на значителната подкрепа, която вече е предоставена чрез европейските структурни и инвестиционни фондове. Инициативата за младежка заетост следва да има за цел предоставянето на подкрепа на младежи, по-конкретно на такива, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение и живеят в допустимите региони. Инициативата за младежка заетост следва да се осъществява като част от цел „Инвестиции за растеж и работни места“.
(84)
Освен това в съответствие с водещата цел за намаляване на бедността е необходимо да бъде преориентиран Фондът за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица с цел насърчаване на социалното приобщаване. Следва да бъде предвиден механизъм за прехвърляне на средства към този инструмент от разпределените по структурните фондове средства за всяка държава-членка.
(85)
Като отчита настоящата икономическа ситуация, максималното равнище на трансферите (горната граница) от фондовете за всяка отделна държава-членка не следва да води до отпускане на суми за държава-членка, които са по-високи от 110 % от тяхното равнище в реално изражение за програмния период 2007 г. -2013 г.
(86)
С оглед осигуряване на целесъобразно разпределение на средствата за всяка категория региони, между по-слабо развитите, по-силно развитите и регионите в преход не следва да се прехвърлят ресурси от фондовете, освен при надлежно мотивирани обстоятелства, свързани с постигането на една или няколко тематични цели. Такива прехвърляния не следва да обхваща повече от 3 % от общите бюджетни кредити за съответната категория региони.
(87)
За да се осигури истинско икономическо въздействие, подкрепата от фондовете следва да не замества публичните разходи на държавите-членки или еквиваленти на тях структурни разходи съгласно настоящия регламент. Наред с това, с цел подкрепата от фондовете да отчита по-широкия икономически контекст, равнището на публичните разходи следва да бъде определено спрямо общите макроикономически условия, при които се осъществява финансирането, въз основа на показателите, предвидени в програмите за стабилност и сближаване, които държавите-членки подават ежегодно в съответствие с Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета (17). Проверките на принципа на допълняемост, които Комисията прави, следва да се концентрират върху държавите-членки, в които по-слабо развитите региони обхващат поне 15 % от населението, с оглед мащаба на разпределените им финансови ресурси.
(88)
Необходимо е да бъдат предвидени допълнителни разпоредби относно програмирането, управлението, мониторинга и контрола на оперативните програми, подкрепяни от фондовете, за да се засили ориентирането към постигане на резултати. По-специално е необходимо да се определят подробни изисквания за съдържанието на оперативните програми. Това следва да улесни представянето на последователна логика на интервенция за работа по набелязаните потребности на развитието, за да бъде определена рамката за оценката на изпълнението и да се създаде основа на ефективното и ефикасно изпълнение на фондовете. Като общ принцип всяка приоритетна ос следва да обхваща една тематична цел, един фонд и една категория региони. Когато е целесъобразно и за да се увеличи ефективността в рамките на един тематично съгласуван интегриран подход, следва да е възможно дадена приоритетна ос да се отнася до повече от една категория региони и да съчетава един или повече допълнителни инвестиционни приоритети от ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд в рамките на една или повече тематични цели.
(89)
В случаите, когато дадена държава-членка подготвя най-много по една оперативна програма за всеки фонд, в резултат на което както програмите, така и споразумението за партньорство се подготвят на национално равнище, следва да се въведат специална уредба, за да се гарантира, че тези документи се допълват взаимно.
(90)
За да се постигне баланс между необходимостта от кратки оперативни програми, в които се определят ясни ангажименти на държавите-членки, и необходимостта да съществува възможност за гъвкавост за адаптиране към променящите се обстоятелства, следва да се прави разграничение между съществените елементи на оперативната програма, които се уреждат с решение на Комисията, и другите елементи, които не се уреждат с решение на Комисията и могат да бъдат изменяни от държава-членка. Затова следва да се предвидят процедури, които позволяват изменение на тези несъществени елементи на национално равнище без решение на Комисията.
(91)
С оглед на по-доброто взаимно допълване и опростяване на изпълнението следва да бъде възможно да се комбинира подкрепата от Кохезионния фонд и ЕФРР с подкрепа от ЕСФ в съвместни оперативни програми по цел „Инвестиции за растеж и работни места“.
(92)
Големите проекти представляват значителен дял от разходите на Съюза и често са от стратегическо значение за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Поради това е оправдано операциите над определени прагове да продължат да подлежат на специални процедури за одобряване съгласно настоящия регламент. Прагът следва да се установи спрямо общия размер на допустимите разходи, след като се вземат предвид очакваните нетни приходи, като прагът за транспортните проекти трябва да е по-висок поради принципно по-големия размер на инвестициите в този сектор. За да се осигури яснота е целесъобразно за целта да се определи какво да съдържа заявлението за голям проект. Заявлението следва да съдържа необходимата информация, даваща гаранция, че финансовият принос от фондовете няма да доведе до значителна загуба на работни места в съществуващите обекти в рамките на Съюза.
(93)
С цел да се насърчи подготовката и изпълнението на големи проекти на стабилна икономическа и техническа основа и да се насърчи използването на експерта помощ на ранен етап, в рамките на която независими експерти, подпомагани технически от Комисията или - по споразумение с Комисията - от други независими експерти, са в състояние да констатират по недвусмислен начин, че голям проект е осъществим и икономически жизнеспособен, прилаганата от Комисията процедура за одобрение следва да се рационализира. Комисията следва да може да откаже да одобри предоставянето на финансовия принос, само ако е установила значителна слабост по време на независимия преглед на качеството.
(94)
В случаите, когато не е бил извършен независим преглед на качеството на голям проект, държавата-членка следва да предостави цялата изискуема информация и Комисията следва да оцени големия проект, за да се определи дали исканият финансов принос е основателен.
(95)
За да се осигури непрекъснатост на изпълнението и да се избегне излишна административна тежест, както и за целите на привеждането в съответствие с Решението на Комисията относно насоките за приключване на програмния период 2007 г.-2013 г., се предвиждат разпоредби за поетапно изпълнение на големи проекти, одобрени съгласно Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (18), чийто период на изпълнение се очаква да се застъпи с програмния период, обхванат от настоящия регламент. При спазването на определени условия, следва да има ускорена процедура за уведомление и одобряване на втори или последващ етап на голям проект, чийто предходен етап или етапи са били одобрени от Комисията в рамките на програмния период 2007 г.-2013 г. Всеки отделен етап на поетапно изпълняваната операция, който служи за същата обща цел, следва да се изпълнява в съответствие с правилата за съответния програмен период.
(96)
С цел да бъде дадена възможност на държавите-членки да изпълняват част от една оперативна програма, като прилагат подход, основан на резултатите, е полезно да бъде предвиден съвместен план за действие, в който да влизат проект или група от проекти, които да бъдат изпълнени от бенефициер с цел принос към целите на оперативната програма. С цел да бъде опростена и подсилена ориентацията на фондовете към резултатите, управлението на съвместния план за действие следва да се базира изключително и само на съвместно договорени етапни цели, крайни продукти и резултати, определени в решението на Комисията за приемане на съвместния план за действие. Контролът и одитът на всеки съвместен план за действие също следва да се ограничава до това дали осъществява неговите етапни цели, крайни продукти и резултати. Следователно е необходимо да бъдат определени правила за подготовката, съдържанието, приемането, финансовото управление и контрола на съвместните планове за действие.
(97)
Необходимо е да бъдат приети специални правила във връзка с функционирането на мониторинговия комитет и годишните доклади за изпълнението на оперативните програми, подкрепяни от фондовете. Допълнителни разпоредби за специфичното функциониране на ЕЗФРСР следва да се определят в съответното специално законодателство за сектора.
(98)
За да се гарантира наличието на основната актуална информация за изпълнението на програмите, е необходимо държавите-членки да предоставят редовно на Комисията най-важните данни. С цел да се избегне допълнителна тежест за държавите-членки, те следва да се ограничават до постоянно събираните данни, а предаването им следва да става чрез електронен обмен на данни.
(99)
За да се постигне по-строг мониторинг на напредъка по отношение на изпълнението на фондовете и да се улесни финансовото управление, е необходимо да се осигури навременно наличие на основни финансови данни за напредъка в изпълнението.
(100)
В съответствие с член 175 от ДФЕС Комисията трябва да представя на всеки три години на Европейския парламент, Съвета, Икономическия и социален комитет и Комитета на регионите доклад за напредъка в реализирането на икономическото, социалното и териториалното сближаване на Съюза. Необходимо е да бъдат предвидени разпоредби относно съдържанието на този доклад.
(101)
Важно е постиженията на фондовете на Съюза да бъдат представени на вниманието на широката общественост и да се повиши осведомеността за целите на политиката на сближаване. Гражданите следва да имат правото да знаят как се инвестират финансовите средства на Съюза. Основната отговорност за това да осигурят разпространението на подходяща информация сред обществеността следва да бъде както на управляващите органи, така и на бенефициерите. За да се осигури по-голяма ефективност в комуникацията с широката общественост и по-голямо единодействие между комуникационните действия, предприемани по инициатива на Комисията, средствата, разпределени за комуникационна дейност съгласно настоящия регламент, следва да допринасят също и за обезпечаването на корпоративните комуникации във връзка с политическите приоритети на Съюза, доколкото те са свързани с общите цели на настоящия регламент.
(102)
С оглед укрепване на достъпността и прозрачност на информацията относно възможностите за финансиране и бенефициерите на проектите във всяка държава-членка следва да се осигури единен уебсайт или портал, предоставящ информация за всички оперативни програми, включително списък на подкрепените операции по всяка оперативна програма.
(103)
С цел да се гарантира разпространяване на широка основа на информация за постиженията на фондовете и за ролята, която Съюзът има за тях, и да се информират потенциалните бенефициери за възможностите за финансиране, в настоящия регламент следва да бъдат определени подробни правила, които отчитат мащаба на оперативните програми в съответствие с принципа на пропорционалност, за информационните и комуникационните мерки, както и някои технически характеристики на тези мерки.
(104)
За да се гарантира, че разпределените за всеки фонд средства се съсредоточават върху стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и върху специфичните задачи на отделните фондове съгласно заложените им цели в Договорите, е необходимо да се определят тавани за разпределените средства за техническа помощ на държавата-членка. Освен това е необходимо да се гарантира, че правната рамка за програмирането на техническа помощ улеснява създаването на рационализирана уредба за изпълнението в случаи, когато държави-членки изпълняват паралелно множество фондове и следва да е възможно тази рамка да обхваща няколко категории региони.
(105)
Необходимо е да се определят елементите за модулиране на ставката на съфинансиране от фондовете за приоритетни оси, и по-специално да се усили мултипликационният ефект на средствата на Съюза. Необходимо е също така да се установят максимални ставки на съфинансиране по категории региони, с цел да се гарантира, че принципът за съфинансиране е спазен чрез подходящо ниво на публична или частна национална подкрепа.
(106)
Необходимо е държавите-членки да определят управляващ орган, сертифициращ орган и функционално независим одитен орган за всяка оперативна програма. С цел да се предвиди гъвкавост за държавите-членки при изграждането на системите за контрол е целесъобразно да се предвиди възможността функциите на сертифициращия орган да се изпълняват от управляващия орган. Държавите-членки следва също така да могат да определят междинни звена, които да изпълняват определени задачи на управляващия или на сертифициращия орган. В такъв случай държавите-членки следва да определят ясно техните съответни отговорности и функции.
(107)
С цел да се отчете специфичната организация на системите за контрол и управление за фондовете и на ЕФМДР, както и необходимостта от осигуряване на пропорционален подход следва да се предвидят специални разпоредби във връзка с определянето на управляващия орган и на сертифициращия орган. За да се избегне излишна административна тежест, предварителната проверка за спазване на критериите за определяне, посочени в настоящия регламент, следва да се ограничи до управляващия и сертифициращия орган, и в съответствие с условията, предвидени в настоящия регламент, следва да не се изисква допълнителна одитна дейност, когато системата по същество е същата като през програмния период 2007 г.-2013 г. Не следва да има изискване за одобряване на определянето от Комисията. Същевременно, с цел да се увеличи правната сигурност, държавите-членки следва да имат възможността да представят документите, свързани с определянето, на Комисията при спазване на определени условия, предвидени в настоящия регламент. Наблюдението на спазването на критериите за определяне, извършвано въз основа на уредбата за одита и контрола, в случаите, когато резултатите показват неспазване на критериите, следва да води до корективни мерки и евентуално прекратяване на определянето.
(108)
Управляващият орган носи основната отговорност за ефективното и ефикасно изпълнение на фондовете и на ЕФМДР и следователно изпълнява значителен брой функции, свързани с управлението на програмата и мониторинга, финансовото управление и контрола, както и подборът на проекти. Съответно отговорностите и функциите на управляващия орган следва да бъдат определени.
(109)
Сертифициращият орган следва да изготвя и подава до Комисията заявления за плащане. Той следва да изготвя счетоводните отчети и да сертифицира тяхната пълнота, точност и достоверност, както и че записаните в тях разходи съответстват на приложимите правила на Съюза и национални правила. Отговорностите и функциите на сертифициращия орган следва да бъдат определени.
(110)
Одитният орган следва да гарантира провеждането на одити на системите за управление и контрол, на подходяща извадка от операции и на счетоводните отчети. Отговорностите и функциите на одитния орган следва да бъдат определени. Одитите на декларираните разходи следва да се провеждат на базата на представителна извадка от операции, за да се позволи екстраполация на резултатите. Като общо правило следва да се използва статистически извадков метод, за да се осигури надеждна представителна извадка. При все това при надлежно обосновани обстоятелства одитните органи следва да могат да използват нестатистически извадков метод, при условие че са изпълнени условията, предвидени в настоящия регламент.
(111)
Без да се засягат правомощията на Комисията по отношение на финансовия контрол, следва да се засили сътрудничеството между държавите-членки и Комисията в тази област и да се установят критерии, които да позволят на Комисията да определи в контекста на стратегията си за контрол на националните системи степента на гаранциите, които тя следва да получи от националните одитни органи.
(112)
Наред с общоприложимите правила относно финансовото управление за европейските структурни и инвестиционни фондове, допълнителни разпоредби за фондовете и ЕФМДР следва да бъдат предвидени. По-специално, за да се осигурят за Комисията гаранции в разумна степен преди приемането на отчетите, заявленията за междинни плащания следва да се възстановяват на 90 % от сумата, която се получава при прилагане на ставката на съфинансиране за всеки приоритет, предвиден в решението за приемане на оперативната програма, към допустимите разходи за приоритета. Оставащите неразплатени суми следва да бъдат изплатени на държавите-членки след приемането на отчетите, при условие че Комисията е в състояние да заключи, че отчетите са пълни, точни и достоверни.
(113)
Бенефициерите следва да получават подкрепата в пълен размер не по-късно от 90 дни от датата на подаване на искането за плащане от бенефициера, при условие че има налични средства от първоначалното и годишното предварително финансиране и междинните плащания. Управляващият орган следва да може да прекъсне срока, когато разходооправдателните документи са непълни или има доказателства за нередност, налагащи допълнително разследване. Следва да се предвижда първоначално и годишно предварително финансиране, за да се гарантира, че държавите-членки разполагат с достатъчно средства да изпълняват програмите при тази уредба. Годишното предварително финансиране следва да се уравнява всяка година при приемането на отчетите.
(114)
За да се намали рискът от деклариране на неправомерни разходи, следва да е възможно сертифициращият орган да включва, без допълнителна обосновка, сумите, които изискват допълнителна проверка, в заявление за междинно плащане след счетоводната година, през която са вписани в неговата счетоводна система.
(115)
За да се гарантира правилното прилагане на общите правила относно отмяната на бюджетни кредити, в определените за фондовете и за ЕФМДР правила следва да се посочва подробно как се определят сроковете за освобождаването.
(116)
За да се приложат изискванията от Финансовия регламент (19) към финансовото управление на фондовете и ЕФМДР, е необходимо да се определят процедури за подготовката, проверката и приемането на отчети, които следва да осигурят ясна база и правна сигурност по отношение на тази уредба. В допълнение, с цел да се позволи на държавите-членки надлежно да изпълняват отговорностите си, следва да е възможно те да изключват сумите, които са предмет на текуща оценка на законосъобразността и редовността.
(117)
С цел да се намали административната тежест върху бенефициерите, следва да се определят конкретни срокове, в рамките на които управляващите органи са задължени да осигурят наличността на документите относно операциите след представянето на разходите или приключването на дадена операция. В съответствие с принципа на пропорционалност срокът за съхраняване на документите следва да е различен в зависимост от общия размер на допустимите разходи за дадена операция.
(118)
Тъй като отчетите се проверяват и приемат всяка година, следва да се въведе значително опростяване на процедурата по приключване. Поради това окончателното приключване на програмата следва да се основава само на документите, свързани с последната счетоводна година и окончателния доклад за изпълнението или последния годишен доклад за изпълнението, без да е необходимо да се представят каквито и да било допълнителни документи.
(119)
С цел да бъдат защитени финансовите интереси на Съюза и да бъдат осигурени средствата, които да гарантират ефективно изпълнение на програмите, следва да се предвидят разпоредби, които да дават възможност на Комисията да спира плащанията на нивото на приоритетите или оперативните програми.
(120)
За да се осигури правна сигурност за държавите-членки, е целесъобразно да се предвиди специална уредба и процедури за финансови корекции от страна на държавите-членки и Комисията по отношение на фондовете и ЕФМДР, като се спазва принципът на пропорционалност.
(121)
Необходимо е да се установи правна рамка, която предвижда стабилни системи за управление и контрол на национално и регионално равнище и подходящо разделение на ролите и отговорностите в контекста на споделеното управление. Поради това ролята на Комисията следва да бъде уточнена подробно и ясно, както и да бъдат определени пропорционални правила за прилагането на финансови корекции от страна на Комисията.
(122)
Честотата на одитите на операциите следва да бъде пропорционална на степента на подкрепата на Съюза от фондовете и ЕФМДР. По-специално броят на проведените одити следва да бъде намален, в случаите когато общите допустими разходи за дадена операция не надвишават 200 000 EUR за ЕФРР и Кохезионния фонд, 150 000 EUR за ЕСФ и 100 000 EUR за ЕФМДР. Независимо от това следва да бъде възможно одити да се провеждат във всеки момент, в случай че са налице доказателства за нередност или измама или като чат от одитна извадка след приключване на операцията. Комисията следва да може да преразглежда одитната следа на одитния орган или да участва в одитите на място на одитния орган. Когато Комисията не получи чрез тези средства необходимата гаранция за ефективното функциониране на одитния орган, тя следва да може да провежда повторно неговата одитна дейност, когато това е в съответствие с международно признатите стандарти за одит. С цел нивото на одитиране от Комисията да бъде пропорционално на риска, Комисията следва да може да намалява одитната си работа по отношение на оперативни програми, в които няма значими недостатъци или при които може да се разчита на одитния орган. С цел да бъде намалена административната тежест за бенефициерите следва да се въведат специални правила за намаляване на опасността от припокриване на одитите на едни и същи операции от страна на различни институции, а именно от Сметната палата, Комисията и одитния орган.
(123)
С цел да бъдат допълнени и изменени някои несъществени елементи от настоящия регламент, на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС по отношение на Европейски кодекс на поведение относно партньорството, допълнения и изменения на раздели 4 и 7 от ОСР, критерии за определяне на степента на финансовата корекция, която трябва да бъде приложена, специални правила относно закупуването на земя и съчетаването на техническа подкрепа с финансови инструменти, ролята и отговорността на организациите, изпълняващи финансовите инструменти, управление и контрол на финансови инструменти, оттеглянето на плащанията за финансови инструменти и последващите корекции по отношение на заявленията за плащане, създаването на система за капитализиране на годишни вноски за финансови инструменти, специфичните правила за критериите за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението и приложимите прагове, както и правила относно възстановяването на капитализираните разходи и такси за управление за инструменти с дялово участие и микрокредити, техническото коригиране на фиксирана ставка за генириращи нетни приходи операции в отделни сектори, както и установяването на фиксирана ставка за определени сектори или подсектори в областите на ИКТ, научните изследвания,
развитието и иновациите и енергийната ефективност и добавяне на сектори или подсектори, методологията за изчисляване на текущата стойност на дисконтираните нетни приходи за генериращи нетни приходи операции, допълнителни правила относно замяна на бенефициер по операции на ПЧП, минималните изисквания, които да бъдат включени в споразуменията за ПЧП и които са необходими за прилагането на дерогация относно допустимите разходи, определянето на единната ставка, прилагана към непреки разходи за безвъзмездни средства въз основа на съществуващи методи и съответните ставки, прилагани в политики на Съюза, методологията, която да се използва при извършването на преглед на качеството на голям проект, критериите за определяне на случаите на нередности, които трябва да бъдат докладвани, данните, които трябва да бъдат предоставени, както и условията и процедурите, които трябва да се прилагат, за да се определи дали суми, които не подлежат на събиране, ще бъдат възстановени от отговорностите на държавите-членки, данните, които трябва да бъдат записани и съхранени в компютризирана форма в рамките на системата за мониторинг, създадена от управляващите органи, минимални изисквания за одитната следа, обхвата и съдържанието на одитите и методологията за избор на извадката от операциите, използването на данни, събрани по време на одитите, и критериите за определяне на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, за установяване на ниво на финансово корекция, която трябва да се прилага и за прилагане на фиксирани ставки или екстраполирани финансови корекции. От особено значение е Комисията да провежда съответните консултации по време на своята подготвителна работа, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(124)
По отношение на всички европейски структурни и инвестиционни фондове на Комисията следва да бъде предоставено правомощието да приема чрез актове за изпълнение решения за одобряване на елементи от споразуменията за партньорство и техните изменения, решения за одобряване на елементи от преразгледаното споразумение за партньорство, решения за програми и приоритети, които са постигнали своите етапни цели и могат да се ползват от разпределяне на резерва за изпълнение, решения за изменение на програми в резултат на корективни действия относно прехвърляне на разпределени финансови средства към други програми, решения за годишни планове за действия, които да бъдат финансирани от техническата помощ по инициатива на Комисията, и в случай на отмяна, решения за изменение на решения, с които се приемат програми; и по отношение на ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, решения за определяне на регионите и държавите-членки, отговарящи на критериите за „Инвестиции за растеж и работни места“, решения за определяне на годишното разпределение на бюджетните кредити за поети задължения по държави-членки, решения за определяне на размера на сумата, която трябва да се прехвърли от разпределените на всяка държава-членка финансови средства по Кохезионния фонд към МСЕ, решения за определяне на размера на сумата, която трябва да се прехвърли от разпределените на всяка държава-членка финансови средства по Кохезионния фонд за помощ за най-нуждаещото се население, решения за приемане на прехвърляния на части от бюджетните кредити за цел „Европейско териториално сътрудничество“ към цел „Инвестиции за растеж и работни места“, решения за извършване на финансова корекция в случай на
неспазване на допълнителността, решения за приемане и изменение на оперативни програми, решения, с които се отказва предоставяне на финансов принос за голям проект, решения за одобряване на финансовия принос за избран голям проект и удължаване на срока за изпълнение на условията, свързани с одобряването на големи проекти и решения относно съвместни планове за действие; и по отношение на ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, решения относно неприемане на отчетите и сумата, която трябва да се уддържи, ако отчетите не са приети, решения за спиране на междинни плащания и решения за финансови корекции.
(125)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия във връзка с образеца, който трябва да се използва при представяне на доклада за напредъка, образеца за оперативна програма за фондовете, методологията, която следва да се използва при извършването на анализа на разходите и ползите за големите проекти, образеца за предоставяне на информация за големите проекти и, образеца на съвместния план за действие, образеца на годишния и на окончателния доклад за изпълнението, честотата на докладването на нередности и формата за докладването на нередности, образеца на декларацията за управлението и образците на одитна стратегия, становище и годишен контролен доклад. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (20).
(126)
С цел да се осигури необходимият принос и по-силният ангажимент от страна на държавите-членки, когато Комисията упражнява своите изпълнителни правомощия във връзка с настоящия регламент в някои особено чувствителни области на политики, свързани с европейските структурни и инвестиционни фондове, и с цел да се засили ролята на държавите-членки при приемането на еднакви условия в такива области или други изпълнителни мерки със значително отражение или с потенциално значително въздействие или върху националната икономика, или върху националния бюджет, или върху правилното функциониране на публичната администрация на държавите-членки, актовете за изпълнение, свързани с методологията за предоставяне на информация относно подкрепата за цели във връзка с изменението на климата; подробните разпоредби за осигуряване на последователен подход за определяне на етапни цели в рамката на изпълнението за всеки приоритет и за оценяване на постигането на етапните цели и целите; стандартните условия за мониторинг на финансовите инструменти, подробните разпоредби относно прехвърлянето и управлението на приноса от програми, управлявани от организации, изпълняващи финансови инструменти, образец за финансовото споразумение относно съвместната неограничена гаранция и секюритизацията на финансови инструменти в полза на МСП, образците, които следва да се използват при подаването на допълнителна информация относно финансовите инструменти със заявления за плащане до Комисията и при докладване относно финансовите инструменти на Комисията, реда и условията за електронната система за обмен на данни за управление и контрол, номенклатурата, въз основа на която могат да бъдат определени категориите интервенции във връзка с
приоритетната ос в рамките на оперативните програми, формата на нотификацията за избран голям проект, техническите характеристики на мерките за информация и комуникация по отношение на операциите и инструкциите за създаване на емблема и определяне на нейните стандартни цветове; модела, който трябва да се използва при подаване на финансови данни до Комисията за целите на мониторинга, подробни правила за обмен на информация между бенефициерите и управляващите органи, сертифициращите органи, одитните органи и междинните звена, образеца на доклада и становището на независимата одитна структура и описание на функциите и въведените процедури за управляващите органи и, където е подходящо, за сертифициращите органи, техническите спецификации за системата за управление и контрол, образеца на заявления за плащане и образеца за сметки, следва да се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, установена в член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
(127)
Потенциалното въздействие и последиците от някои актове за изпълнение, които се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, предвидена в член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011, са от толкова голямо значение за държавите-членки, че има основания за изключение от общото правило. Съответно когато комитетът не е представил становище, Комисията следва да не приема проекта на акт за изпълнение. Тези актове за изпълнение са свързани с определянето на методологията за предоставяне на информация относно подкрепата за цели във връзка с изменението на климата; определянето на методология за етапните цели и целите по отношение на рамката на изпълнението; установяването на стандартни условия и ред във връзка с финансовите инструменти; предвиждането на условията и реда за прехвърлянето и управлението на приноса от програми по отношение на някои финансови инструменти; приемането на образец на финансовото споразумение за съвместната неограничена гаранция и секюритизацията на финансови инструменти в полза на МСП; установяването на образеца, който трябва да се използва при докладване до Комисията относно финансови инструменти; определянето на номенклатурата, въз основа на която могат да бъдат определени категориите интервенции във връзка с приоритетната ос в рамките на оперативните програми; относно техническите характеристики на мерките за информация и комуникация по отношение на операциите и инструкциите за създаване на емблема и определяне на нейните стандартни цветове; определянето на техническите спецификации за записване и съхраняване на данни във връзка със системата за управление и контрол. Поради тази причина за тези актове за изпълнение следва да се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
(128)
Доколкото настоящият регламент заменя Регламент (ЕО) № 1083/2006, посоченият регламент следва да се отмени. Въпреки това настоящият регламент следва да не засяга продължаването или изменението на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1083/2006 или на друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г. Ето защо заявленията, подадени или одобрени съгласно Регламент (ЕО) № 1083/2006, следва да останат валидни. Чрез дерогация от член 59, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 1083/2006 следва също да се предвидят специални преходни правила за случаите, когато управляващ орган може да изпълнява функциите на сертифициращ орган за оперативните програми, изпълнявани по силата на предишната законодателна рамка, за целите на оценката на Комисията в съответствие с член 73, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 при прилагане на член 123, параграф 5 от настоящия регламент и за процедурите по одобряване на големи проекти съгласно член 102, параграф 1, буква а) от настоящия регламент.
(129)
Доколкото целта на настоящия регламент, а именно да засили икономическото, социалното и териториалното сближаване, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки, а поради степента на неравенство между нивата на развитие на различните региони и изостаналостта на най-необлагодетелстваните региони, както и ограниченията на финансовите ресурси на държавите-членки и регионите, може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(130)
За да се създадат условия за незабавното прилагане на предвидените в настоящия регламент мерки, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ПЪРВА ЧАСТ
ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
В настоящия регламент се определят общоприложимите правила за Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ), Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР), които функционират в съответствие с обща рамка (наричани по-нататък „европейските структурни и инвестиционни фондове“). В него са предвидени също така разпоредбите, които са необходими, за да се осигури ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове и тяхната координация един с друг и с други инструменти на Съюза. Общите правила, приложими към европейските структурни и инвестиционни фондове, са определени във втора част.
В трета част са предвидени общите правила за уредбата на ЕФРР, ЕСФ (наричани заедно „структурните фондове“) и Кохезионния фонд по отношение на задачите, приоритетните цели и организацията на структурните фондове и Кохезионния фонд(„фондовете“), критериите, на които държавите-членки и регионите трябва да отговарят, за да бъдат допустими за подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове, наличните финансови средства и критериите за разпределението им.
В четвърта част са определени общите правила, приложими към фондовете и ЕФМДР относно управлението и контрола, финансовото управление, отчетите и финансовите корекции.
Правилата, определени в настоящия регламент, се прилагат без да се засягат разпоредбите, предвидени в Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета (21) и специалните разпоредби, предвидени в следните регламенти („регламенти за отделните фондове“) в съответствие с пета алинея от настоящия член:
1)
Регламент (ЕС) № 8141301/2013 („Регламент за ЕФРР“);
2)
Регламент (ЕС) № 1304/2013 („Регламент за ЕСФ“);
3)
Регламент (ЕС) № 1300/2013 („Регламент за КФ“);
4)
Регламент (ЕС) № 1299/2013 („Регламент за ЕТС“);
5)
Регламент (ЕС) № 1305/2013 („Регламент за ЕЗФРСР“); както и
6)
бъдещ правен акт на Съюза за установяване на условията за финансова подкрепа за политиката на морско дело и рибарство за програмния период 2014 г.-2020 г. („Регламента за ЕФМДР“).
Втора част от настоящия регламент се прилага за всички европейски структурни и инвестиционни фондове, с изключение на случаите, в които в нея изрично се позволяват дерогации. В трета и четвърта част от настоящия регламент се предвиждат допълнителни правила към втора част, които се прилагат съответно към фондовете и към фондовете и ЕФМДР и могат изрично да позволяват дерогации в съответните регламенти за отделните фондове. В регламентите за отделните фондове могат да се предвидят допълнителни правила към втора част от настоящия регламент по отношение на европейските структурни и инвестиционни фондове, към трета част от настоящия регламент по отношение на фондовете и към четвърта част от настоящия регламент по отношение на фондовете и ЕФМДР. Предвидените в регламентите за отделните фондове допълнителни правила не могат да влизат в противоречие с разпоредбите на втора, трета или четвърта част от настоящия регламент. В случай на съмнение относно прилагането на различните разпоредби втора част на настоящия регламент има предимство пред правилата за отделните фондове, а втора, трета и четвърта част на настоящия регламент имат предимство пред регламентите за отделните фондове.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„стратегия на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ означава целите и споделените цели, които направляват действията на държавите-членки и на Съюза и са определени в заключенията, приети от Европейския съвет на 17 юни 2010 г. като приложение I (Нова европейска стратегия за работни места и растеж, водещи цели на ЕС), в Препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г. (22) и в Решение 2010/707/ЕС на Съвета (23), както и евентуалното преразглеждане на тези цели и споделени цели;
2)
„стратегическа рамка на политиката“ означава документ или няколко документа, съставени на национално или регионално равнище, които определят ограничен брой съгласувани приоритети, установени въз основа на данни, и времева рамка за изпълнението на тези приоритети и които могат да включват механизъм за мониторинг;
3)
„стратегия за интелигентна специализация“ означава националните или регионалните стратегии за иновации, които определят приоритети с цел създаване на конкурентно предимство чрез развитие и съобразяване на собствените силни страни в областта на научните изследвания и иновациите с потребностите на бизнеса, за да се отговори последователно на новите възможности и промени на пазара, като се избегне дублирането и разпокъсването на усилията; дадена стратегия за интелигентна специализация може да е под формата или да бъде включена в национална или регионална стратегическа рамка на политиката в областта на научните изследвания и иновациите;
4)
„правила за отделните фондове“ означава разпоредбите, предвидени в трета или четвърта част на настоящия регламент или определени въз основа на нея или регламент относно уредбата на един или няколко от европейските структурни и инвестиционни фондове, изредени в член 1, четвърта алинея;
5)
„програмиране“ означава процесът на организация, вземане на решения и разпределяне на финансовите средства на няколко етапа с участието на партньори в съответствие с член 5, предназначен да изпълни на многогодишна база съвместното действие на Съюза и държавите-членки за постигане на целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж;
6)
„програма“ означава „оперативна програма“, както е посочено в трета или четвърта част на настоящия регламент и в Регламента за ЕФМДР, както и „програма за развитие на селските райони“, както е посочено в Регламента за ЕЗФРСР;
7)
„програмен район“ означава географска район, обхванат от специфична програма, или в случай на програма, обхващаща повече от една категория региони, географски район, отговарящ на всяка специфична категория региони;
8)
„приоритет“ във втора и четвърта част на настоящия регламент означава „приоритетна ос“, посочена в трета част на настоящия регламент за ЕФРР, ЕСФ и Кохизионния фонд, както и „приоритет на Съюза“, посочен в Регламента за ЕФМДР и и в Регламента за ЕЗФРСР;
9)
„операция“ означава проект, договор, действие или група проекти, избрани от управляващите органи на съответните програми или на тяхна отговорност, които допринасят за целите на приоритета или приоритетите, към които се отнасят; в контекста на финансовите инструменти операцията е съставена от финансовия принос от една програма за финансови инструменти и последващата финансова подкрепа, която тези финансови инструменти предоставят;
10)
„бенефициер“ означава публична или частна организация, и - само за целите на Регламента за ЕЗФРСР и Регламента за ЕФМДР - физическо лице, които отговарят за започването или за започването и изпълнението на операции; и в контекста на схемите за държавни помощи съгласно определението в точка 13 от настоящия член - организация, която получава помощта; и в контекста на финансовите инструменти по втора част, дял IV от настоящия регламент - организацията, която прилага финансовия инструмент или фонда на фондове, ако е уместно;
11)
„финансови инструменти“ означава финансови инструменти, както са определенивъв Финансовия регламент, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго;
12)
„краен получател“ означава юридическо или физическо лице, което получава финансова подкрепа от финансов инструмент;
13)
„държавни помощи“ означава помощ, която попада в член 107, параграф 1 от ДФЕС, като се счита, че за целите на настоящия регламент тя включва и помощта de minimis по смисъла на Регламент (ЕО) № 1998/2006 на Комисията (24), Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията (25) и Регламент (ЕО) № 875/2007 на Комисията (26);
14)
„приключила операция“ означава операция, която е физически завършена или изцяло изпълнена и по отношение на която всички свързани с нея плащания са направени от бенефициерите, а съответстващият им публичен принос е платен на бенефициерите;
15)
„публични разходи“ означава всеки публичен принос за финансирането на операции, източникът на които произхожда от бюджета на национален, регионален или местен публичен орган, от свързания с европейските структурни и инвестиционни фондове бюджет на Съюза, от бюджета на публичноправни организации или от бюджета на сдружения на публични органи или публичноправни организации, и за целите на определянето на ставката на съфинансиране за програмите или приоритети по ЕСФ може да включва финансови средства, набрани съвместно от работодатели и работници;
16)
„публичноправна организация“ означава всяка организация, уредена от публичното право, по смисъла на член 1, точка 9 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (27) и всяка европейска група за териториално сътрудничество (ЕГТС), създадена в съответствие с Регламент (ЕО) № 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета (28), независимо дали ЕГТС се счита за публичноправна или частноправна организация съгласно приложимите национални разпоредби за изпълнение;
17)
„документ“ означава хартиен или електронен носител, съдържащ информация, която е от значение в контекста на настоящия регламент;
18)
„междинно звено“ означава всяка публична или частна организация, която действа на отговорността на управляващ или сертифициращ орган или която изпълнява задължения от името на такъв орган спрямо изпълняващите операциите бенефициери;
19)
„водена от общностите стратегия за местно развитие“ означава последователен набор от операции, чието предназначение е постигане на местни цели и удовлетворяване на местни потребности, и който допринася за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и който се разработва и изпълнява от местна група за действие;
20)
„споразумение за партньорство“ означава документ, изготвен от държава-членка с участието на партньорите в съответствие с подхода на многостепенно управление, в който е определена стратегията на посочената държава-членка, нейните приоритети и организация за ефективното и ефикасно използване на европейските структурни и инвестиционни фондове за целите на изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и който е одобрен от Комисията след оценка и диалог със съответната държава-членка;
21)
„категория региони“ означава категоризацията на регионите като „по-слабо развити региони“, „региони в преход“ или „по-силно развити региони“ в съответствие с член 90, параграф 2;
22)
„искане за плащане“ означава заявление за плащане или декларация за разходите, подадени от държавата-членка до Комисията;
23)
„ЕИБ“ означава Европейската инвестиционна банка, Европейския инвестиционен фонд или всяка друга дъщерна структура на Европейската инвестиционна банка;
24)
„публично-частни партньорства“ (ПЧП) означава форми на сътрудничество между публичноправните организации и частния сектор, чиято цел е да се подобри ефективността на инвестициите в инфраструктурни проекти или други видове операции, които предоставят публични услуги чрез поделяне на рисковете, обединяване на опита и познанията на частния сектор или осигуряване на допълнителни източници на капитал;
25)
„операция на ПЧП“ означава операция, изпълнена или предвидена за изпълнение съгласно ПЧП структурата на ПЧП;
26)
„гаранционна блокирана сметка“ означава банкова сметка, обезпечена с писмено споразумение между управляващ орган или междинно звено и организацията, прилагаща финансовия инструмент, или когато се отнася за операция на публично-частно партньорство - писмено споразумение между публичната организация бенефициер и частния партньор, одобрено от управляващия орган или от междинно звено, която сметка е създадена специално, за да се държат средствата, които да бъдат изплатени след периода на допустимост изключително за целите, предвидени в член 42, параграф 1, буква в), член 42, параграф 2, член 42, параграф 3 и член 64, или банкова сметка, създадена при условия, които осигуряват равностойни гаранции за изплащането на средствата;
27)
„фонд на фондове“ означава фонд, създаден с цел да се допринесе с подкрепа от програма или програми за няколко финансови инструменти. Когато финансовите инструменти се прилагат посредством фонд на фондове, организацията, прилагаща фонда на фондове, се счита за единствен бенефициер по смисъла на точка 10 от настоящия член;
28)
„МСП“ означава микро-, малко или средно предприятие съгласно определението в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (29);
29)
„счетоводна година“ означава за целите на трета и четвърта част периодът от 1 юли до 30 юни, с изключение на първата счетоводна година от програмния период, по отношение на която означава периодът от началната дата за допустимостта на разходите до 30 юни 2015 г. Последната счетоводна година е от 1 юли 2023 г. до 30 юни 2024 г.;
30)
„финансова година“ означава - за целите на трета и четвърта част - периодът от 1 януари до 31 декември;
31)
„макрорегионална стратегия“ означава интегрирана рамка, одобрена от Европейския съвет, която може да бъде подкрепена, наред с другото, от европейските структурни и инвестиционни фондове, с цел да се преодолеят общите предизвикателства, пред които е изправен определен географски район, и засяга държави-членки и трети държави, разположени в същия географски район, които по този начин се ползват от засилено сътрудничество, допринасящо за постигането на икономическо, социално и териториално сближаване;
32)
„стратегия за морските басейни“ означава структурирана рамка за сътрудничество във връзка сна даден географски район, разработена от институции на Съюза, държави-членки, техни региони и, според случая, трети държави, които споделят даден морски басейн; стратегията за морските басейни отчита географските, метеорологичните, икономическите и политическите особености на морския басейн;
33)
„приложимо предварително условие“ означава конкретен и ясно определен предварителен решаващ фактор, който се явява необходима предпоставка и има пряка и реална връзка и директно въздействие върху действителното и ефективно изпълнение на дадена специфична цел за инвестиционен приоритет или приоритет на Съюза;
34)
„специфична цел“ означава резултатът, за който допринася инвестиционен приоритет или приоритет на Съюза в определен национален или регионален контекст чрез действия или мерки, предприети в рамките на такъв приоритет;
35)
„съответни препоръки за отделните държави, приети в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС“ и „съответни препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС“ означават препоръките, свързани със структурните предизвикателства, за чието преодоляване е уместно да се използват многогодишни инвестиции, попадащи пряко в обхвата на европейските структурни и инвестиционни фондове, както е посочено в регламентите за отделните фондове;
36)
„нередност“ означава всяко нарушение на правото на Съюза или на националното право, свързано с прилагането на тази разпоредба, произтичащо от действие или бездействие на икономически оператор, участващ в прилагането на европейските структурни и инвестиционни фондове, което има или би имало за последица нанасянето на вреда на бюджета на Съюза чрез начисляване на неправомерен разход в бюджета на Съюза.
37)
„икономически оператор“ означава всяко физическо или юридическо лице или друг субект, които участват в изпълнението на помощта от европейските структурни и инвестиционни фондове, с изключение на държава-членка, която упражнява правомощията си като публичен орган;
38)
„системна нередност“ означава всяка нередност, която може да има повтарящ се характер, с висока степен на вероятност от поява при сходни по вид операции, която се дължи на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на дадена система за управление и контрол, включително липса на подходящи процедури, установени в съответствие с настоящия регламент и правилата за отделните фондове;
39)
„сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол“ означава, за целите на прилагането на фондовете и ЕФМДР по четвърта част, недостатък, по отношение на който са необходими значителни подобрения в системата, който излага фондовете и ЕФМДР на значителен риск от нередности и чието съществуване е несъвместимо с одитно становище без резерви по отношение на функционирането на системата за управление и контрол.
Член 3
Изчисляване на сроковете за решенията на Комисията
Когато съгласно член 16, параграфи 2 и 3, член 29, параграф 3, член 30, параграфи 2 и 3, член 102, параграф 2, член 107, параграф 2 и член 108, параграф 3 на Комисията е определен срок за приемането на решение или за изменение на решение посредством акт за изпълнение, този срок не включва периода, който започва на датата, следваща датата, на която Комисията изпраща своите коментари на държавата-членка, и продължава, докато държавата-членка отговори на тези коментари.
ВТОРА ЧАСТ
ОБЩОПРИЛОЖИМИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ЕВРОПЕЙСКИТЕ СТРУКТУРНИ И ИНВЕСТИЦИОННИ ФОНДОВЕ
ДЯЛ I
ПРИНЦИПИ НА ПОДКРЕПАТА НА СЪЮЗА ЗА ЕВРОПЕЙСКИТЕ СТРУКТУРНИ И ИНВЕСТИЦИОННИ ФОНДОВЕ
Член 4
Общи принципи
1. Чрез многогодишни програми, които допълват националните, регионалните и местните интервенции, европейските структурни и инвестиционни фондове предоставят подкрепа за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и за изпълнението на специфичните задачи на отделните фондове, съгласно заложените в Договорите цели, включително икономическото, социалното и териториалното сближаване, като отчитат съответните интегрирани насоки „Европа 2020“ и съответните препоръки за отделните държави, приети в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС, и съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, и ако е приложимо на национално равнище - националната програма за реформи.
2. Като отчитат особения контекст на всяка държава-членка, Комисията и държавите-членки гарантират, че подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове е съгласувана със съответните политики, с хоризонталните принципи, посочени в членове 5, 7 и 8 и със съответните приоритети на Съюза и че тя допълва другите финансови инструменти на Съюза.
3. Подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове се реализира в тясно сътрудничество между Комисията и държавите-членки в съответствие с принципа на субсидиарност.
4 Държавите-членки, на съответното териториално ниво в съответствие със своята институционална, правна и финансова рамка, и определените от тях за целта органи отговарят за подготвянето и реализирането на програмите и за изпълнението на своите задачи в партньорство със съответните партньори, посочени в член 5, при спазване на настоящия регламент и правилата за отделните фондове.
5. Уредбата за изпълнението и използването на европейските структурни и инвестиционни фондове, и по-специално финансовите и административните ресурси, необходими за тяхната подготовка и изпълнение във връзка с мониторинга, отчитането, оценяването, управлението и контрола, спазват принципа на пропорционалност, като отчитат равнището на разпределената подкрепа и общата цел за намаляване на административната тежест за органите, участващи в управлението и контрола на програмите.
6. В съответствие със съответните им отговорности Комисията и държавите-членки осигуряват координацията между европейските структурни и инвестиционни фондове и между европейските структурни и инвестиционни фондове и други имащи отношение политики, стратегии и инструменти на Съюза, включително тези в рамките на външната дейност на Съюза.
7. Частта от бюджета на Съюза, разпределена на европейските структурни и инвестиционни фондове, се изпълнява в рамките на споделено управление между държавите-членки и Комисията в съответствие с член 59 от Финансовия регламент, с изключение на сумата от подкрепата от Кохезионния фонд, прехвърлена към МСЕ, посочена в член 92, параграф 6 от настоящия регламент, иновативните действия по инициатива на Комисията съгласно член 8 от Регламента за ЕФРР и техническата помощ по инициатива на Комисията и подкрепата от прякото управление съгласно Регламента за ЕФМДР.
8. Комисията и държавите-членки спазватпринципа за добро финансово управление в съответствие с член 30 от Финансовия регламент.
9. Комисията и държавите-членки гарантират ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове по време на подготовката и изпълнението във връзка с мониторинга, докладването и оценката.
10. Комисията и държавите-членки изпълняват съответните си роли по отношение на европейските структурни и инвестиционни фондове с цел да намалят административната тежест за бенефициерите.
Член 5
Партньорство и многостепенно управление
1. За споразумението за партньорство и за всяка програма всяка държава-членка организира, в съответствие със своята институционална и правна рамка, партньорство с компетентните регионални и местни органи. Партньорството включва също следните партньори:
а)
компетентните градски и други публични органи;
б)
икономическите и социалните партньори; и
в)
имащи отношение организации, представляващи гражданското общество, включително партньорите от областта на опазването на околната среда, неправителствените организации и организациите, отговарящи за утвърждаването на социалното приобщаване, равенството между половете и недискриминацията.
2. В съответствие с подхода на многостепенно управление държавите-членки привличат партньорите, посочени в параграф 1, в подготовката на споразуменията за партньорство и докладите за напредъка, както и чрез изготвянето и изпълнението на програмите, включително чрез участието в мониторинговите комитети на програмите в съответствие с член 48.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегиран акт в съответствие с член 149, с цел да предвиди европейски кодекс на поведение за партньорство („кодекс на поведение“), за да се подпомогнат и улеснят държавите-членки при организирането на партньорство в съответствие с параграфи 1 и 2 от настоящия член. Кодексът на поведение определя рамката, в която държавите-членки осъществяват партньорството в съответствие със своята институционална и правна рамка и своите национални и регионални правомощия. Като зачита във всяко отношение принципите на субсидиарност и пропорционалност, кодексът на поведение определя следните елементи:
а)
основните принципи относно прозрачни процедури, които трябва да се следват с оглед на идентификацията на съответните партньори, включително, ако е приложимо, обединенията на организации, в които участват, за да се улеснят държавите-членки при определянето, в съответствие с тяхната институционална и правна рамка, на най-представителните имащи отношение партньори;
б)
основните принципи и добрите практики относно участието на различни категории имащи отношение партньори, посочени в параграф 1, при подготовката на споразумението за партньорство и програмите, информацията, която трябва да бъде предоставена относно тяхното участие, и на различните етапи от изпълнението;
в)
добрите практики относно формулирането на правилата за членство и вътрешните процедури за мониторинговите комитети, които трябва да бъдат определени по целесъобразност от държавите-членки или от мониторинговите комитети по програмите в съответствие с приложимите разпоредби на настоящия регламент и правилата за отделните фондове;
г)
основните цели и добрите практики в случаите, когато управляващият орган включва имащите отношение партньори в подготовката на поканите за предложения, и особено добрите практики за избягване на потенциални конфликти на интереси в случаи, при които е възможно имащите отношение партньори да бъдат и потенциални бенефициери, и за включване на имащите отношение партньори в подготовката на докладите за напредъка и във връзка с мониторинга и оценката на програмите в съответствие с приложимите разпоредби на настоящия регламент и правилата за отделните фондове;
д)
примерните области, теми и добри практики относно начина, по който компетентните органи на държавите-членки могат да използват европейските структурни и инвестиционни фондове, включително техническа помощ за укрепването на институционалния капацитет на имащите отношение партньори в съответствие с приложимите разпоредби на настоящия регламент и правилата за отделните фондове;
е)
ролята на Комисията при разпространението на добри практики;
ж)
основните принципи и добри практики, които могат да улеснят държавите-членки при оценяването на осъществяването на партньорството и добавената му стойност.
Разпоредбите на кодекса на поведение по никакъв начин не противоречат на приложимите разпоредби на настоящия регламент или на правилата за отделните фондове.
4. Комисията нотифицира делегирания акт, посочен в параграф 1 от настоящия член, относно Европейския кодекс на поведение за партньорство едновременно на Европейския парламент и Съвета до 18 април 2014 г.. Посоченият делегиран акт не посочва дата на прилагане, която е преди датата на приемането му.
5. Нарушение на задължение, наложено на държава-членка по силата на настоящия член, или на делегирания акт, приет в съответствие с параграф 3 от настоящия член, не представлява нередност, пораждаща финансова корекция по смисъла на член 85.
6. Поне веднъж годишно за всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове Комисията провежда консултации с организациите, които представляват партньорите на равнището на Съюза, относно изпълнението на подкрепата от съответния европейски структурен и инвестиционен фонд и докладва за резултата на Европейския парламент и на Съвета.
Член 6
Съответствие със правото на Съюза и националното право
Операциите, получили подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове, съответстват на приложимото право на Съюза и националното право, свързано с прилагането му („приложимо право“).
Член 7
Насърчаване на равенството между мъжете и жените и на недискриминацията
Държавите-членки и Комисията гарантират, че равенството между мъжете и жените и отчитането на социалните аспекти на пола се вземат под внимание и се насърчават през цялото време на подготовката и изпълнението на програмите, включително по отношение на мониторинга, докладването и оценката.
Държавите-членки и Комисията предприемат съответните стъпки, за да предотвратят всякаква дискриминация на основата на пол, расов или етнически произход, религия или вероизповедание, увреждане, възраст или сексуална ориентация по време на подготовката и изпълнението на програмите. По-специално през цялото време на подготовката и изпълнението на програмите се взема под внимание достъпността за хората с увреждания.
Член 8
Устойчиво развитие
Целите на европейските структурни и инвестиционни фондове се осъществяват в съответствие с принципа на устойчивото развитие и с действията на Съюза за утвърждаване на целта за съхраняване, опазване и подобряване на качеството на околната среда, както е предвидено в член 11 и член 191, параграф 1 от ДФЕС, като се взема предвид принципът „замърсителят плаща“.
Държавите-членки и Комисията гарантират, че по време на подготовката и изпълнението на споразуменията за партньорство и програмите се насърчават изискванията за опазване на околната среда, ресурсната ефективност, смекчаването на изменението на климата и адаптацията към него, опазването на биологичното разнообразие, устойчивостта на природни бедствия, както и превенцията и управлението на риска. Държавите-членки предоставят информация относно подкрепата за цели във връзка с изменението на климата, като използват методология, основана на категориите интервенции, целеви области или мерки, както е целесъобразно, за всеки от европейските структурни или инвестиционни фондове. Тази методология се състои от приписването на конкретен коефициент на подкрепата, предоставяна по европейските структурни и инвестиционни фондове на равнище, което отразява степента, в която тази подкрепа допринася към целите за смекчаване на изменението на климата и за адаптация към него. Приписаният коефициент се различава въз основа на това, дали подкрепата оказва значителен или умерен принос към целите, свързани с изменението на климата. Когато помощта не допринася към постигането на тези цели или приносът е незначителен, се приписва нулев коефициент. В случая на ЕФРР, ЕСФ и Кохезионният фонд коефициенти се прилагат към категориите интервенции, установени в приетата от Комисията номенклатура. В случая на ЕЗФРСР коефициенти се прилагат към целевите области, определени в регламента за ЕЗФРСР, а в случая на ЕФМДР - към мерките, определени в Регламента за ЕФМДЛ.
Комисията определя еднакви правила за всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове по отношение на прилагането на методологията, посочена във втора алинея, чрез акт за изпълнение. Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
ДЯЛ II
СТРАТЕГИЧЕСКИ ПОДХОД
ГЛАВА I
Тематични цели за европейските структурни и инвестиционни фондове и обща стратегическа рамка
Член 9
Тематични цели
За да допринесе за осъществяването на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и за изпълнението на специфичните задачи на отделните фондове съгласно заложените им цели в Договорите, включително икономическото, социалното и териториалното сближаване, всеки европейски структурен и инвестиционен фонд подкрепя следните тематични цели:
1)
засилване на научноизследователската дейност, технологичното развитие и иновациите;
2)
подобряване на достъпа до ИКТ и на тяхното използване и качество;
3)
повишаване на конкурентоспособността на МСП и на селскостопанския сектор (за ЕЗФРСР), и на сектора на рибарството и аквакултурите (за ЕФМДР);
4)
подпомагане на преминаването към нисковъглеродна икономика във всички сектори;
5)
насърчаване на адаптацията към изменението на климата и превенцията и управлението на риска;
6)
съхраняване и опазване на околната среда и насърчаване на ресурсната ефективност;
7)
насърчаване на устойчивия транспорт и премахване на участъците с недостатъчен капацитет във всички ключови мрежови инфраструктури;
8)
насърчаване на устойчивата и качествена заетост и подкрепа за мобилността на работната сила;
9)
насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и всяка форма на дискриминация;
10)
инвестиции в образованието, обучението, включително професионално обучение за придобиване на умения и ученето през целия живот;
11)
повишаване на институционалния капацитет на публичните органи и заинтересованите страни и допринасяне за ефективна публична администрация.
Тематичните цели се изразяват като приоритети, които са специфични за всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове, и се определят в правилата за отделните фондове.
Член 10
Обща стратегическа рамка
1. С оглед да бъде насърчено хармоничното, балансирано и устойчиво развитие на Съюза, общата стратегическа рамка (ОСР) се установява, както е посочено в приложение I. ОСР установява стратегически ръководни принципи за улесняване на процеса на програмиране и секторната и териториалната координация на интервенциите на Съюза по европейските структурни и инвестиционни фондове и с други имащи отношение политики и инструменти на Съюза, в съответствие с целите и задачите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се вземат предвид основните териториални предизвикателства пред различните видове територии.
2. Стратегическите ръководни принципи, съгласно предвиденото в ОСР, се установяват в съответствие с целта и в рамките на обхвата на подкрепата, която всеки европейски структурен и инвестиционен фонд предоставя, както и в съответствие с правилата, ръководещи функционирането на всеки европейски структурен и инвестиционен фонд, както е определено в настоящия регламент и в правилата за отделните фондове. ОСР не налага допълнителни задължения на държавите-членки освен определените в рамките на съответните секторни политики на Съюза.
3. ОСР улеснява подготовката на споразумението за партньорство и програмите в съответствие с принципите на пропорционалност и субсидиарност и при отчитане на националната и регионалната компетентност за целите на вземане на решение за специфични и подходящи мерки по отношение на политиките и координацията.
Член 11
Съдържание
ОСР определя:
а)
механизмите за гарантиране на приноса на европейските структурни и инвестиционни фондове към стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и на последователност и съгласуваност в процеса на програмиране на европейските структурни и инвестиционни фондове във връзка със съответните препоръки за отделните държави, приети в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС, съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, и ако е приложимо, на национално равнище - с националните програми за реформи;
б)
уредбата за насърчаване на интегрираното използване на европейските структурни и инвестиционни фондове;
в)
уредбата за координация между европейските структурни и инвестиционни фондове и други имащи отношение политики и инструменти на Съюза, включително външни инструменти за сътрудничество;
г)
хоризонталните принципи, посочени в членове 5, 7 и 8, и междусекторните цели на политиките за усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове;
д)
механизми за преодоляване на основните териториални предизвикателства пред градските, селските и крайбрежните и рибарските райони, демографските предизвикателства на регионите или специфичните потребности на географските райони, засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, както е посочено в член 174 от ДФЕС, и специфичните предизвикателства на най-отдалечените региони по смисъла на член 349 от ДФЕС;
е)
приоритетните области за дейностите по сътрудничество по европейските структурни и инвестиционни фондове, като, когато е уместно, се вземат предвид макрорегионалните стратегии и стратегиите за морските басейни.
Член 12
Преразглеждане
При големи промени в социалната и икономическата ситуация в Съюза или промени в стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж Комисията може да представи предложение за преразглеждане на ОСР или Европейският парламент или Съветът, като действат съответно в съответствие с член 225 или член 241 от ДФЕС, могат да поискат от Комисията да представи подобно предложение.
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, за да допълва или изменя раздел 4 на приложение I, когато е необходимо да се отчетат промените в политиките или инструментите на Съюза, посочени в раздел 4, или промените в дейностите по сътрудничество, посочени в раздел 7, или да се отчете въвеждането на нови политики, инструменти или дейности по сътрудничество на Съюза.
Член 13
Насоки за бенефициерите
1. Комисията изготвя насоки относно начина за ефективен достъп и използване на европейските структурни инвестиционни фондове и относно начина за използване на допълняемостта с други инструменти на имащите отношение политики на Съюза.
2. Насоките се изготвят до 30 юни 2014 г. и предоставят за всяка тематична цел обща информация за съответните налични инструменти на равнището на Съюза с подробни източници на информация, примери на добри практики за съчетаване на наличните инструменти за финансиране в рамките на отделните области на политиката и между тях, описание на съответните органи и организации, участващи в управлението на всеки инструмент, контролен списък за потенциални бенефициери, с цел да им се помогне да установят най-подходящите източници за финансиране.
3. Насоките се публикуват на уебсайтовете на съответните генерални дирекции на Комисията. Комисията и управляващите органи, действащи в съответствие с правилата за отделните фондове, и в сътрудничество с Комитета на регионите, осигуряват разпространението на насоките до потенциалните бенефициери.
ГЛАВА II
Споразумение за партньорство
Член 14
Подготовка на споразумението за партньорство
1. Всяка държава-членка подготвя споразумение за партньорство за периода 1 януари 2014-31 декември 2020 г.
2. Споразумението за партньорство се изготвя от държавите-членки в сътрудничество с партньорите, посочени в член 5. Споразумението за партньорство се подготвя в диалог с Комисията. Държавите-членки изготвят споразумението за партньорство, основано на процедури, които са прозрачни за обществеността и в съответствие със своята институционална и правна рамка.
3. Споразумението за партньорство обхваща цялата подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове в съответната държава-членка.
4. Всяка държава-членка предоставя своето споразумение за партньорство на Комисията до 22 април 2014 г..
5. Когато един или повече от регламентите за отделните европейски структурни и инвестиционни фондове не е влязъл в сила или не се очаква да влезе в сила до 22 февруари 2014 г., изискването споразумението за партньорство, подадено от държава-членка съгласно посоченото в параграф 4, да съдържа елементите, посочени в член 15, параграф 1, буква а), подточки ii), iii), iv) и v), не се прилага за европейския структурен и инвестиционен фонд, засегнат от такова забавяне или очаквано забавяне при влизането в сила на регламента за конкретния фонд.
Член 15
Съдържание на споразумението за партньорство
1. В споразумението за партньорство се определят:
а)
уредбата, която гарантира хармонизирането със стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и специфичните задачи на отделните фондове съгласно заложените им в Договорите цели, включително икономическото, социалното и териториалното сближаване, включително:
i)
анализ на различията, потребностите на развитието и възможноста за растеж спрямо тематичните цели и териториалните предизвикателства, като се отчита националната програма за реформи, когато е уместно, както и съответните препоръки за отделните държави, приети в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС, и съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС;
ii)
обобщение на предварителните оценки на програмите или на ключовите констатации от предварителната оценка на споразумението за партньорство, когато последната оценка е извършена от държавата-членка по нейна собствена инициатива;
iii)
избрани тематични цели и за всяка от избраните тематични цели - обобщение на основните резултати, очаквани от всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове;
iv)
ориентировъчния размер на разпределена подкрепа от Съюза по тематични цели на национално равнище за всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове, както и общия ориентировъчен размер на подкрепата, предвидена за цели във връзка с изменението на климата;
v)
прилагането на хоризонталните принципи, посочени в членове 5, 7 и 8, и целите на политиката при усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове;
vi)
списъка на програмите по ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, с изключение на тези по цел „Европейско териториално сътрудничество“, и на програмите на ЕЗФРСР и ЕФМДР със съответните ориентировъчни размери на разпределените средства по европейски структурен и инвестиционен фонд и по години;
vii)
информацията относно разпределените средства, свързани с резерва за изпълнение, с разбивка по европейски структурен и инвестиционен фонд и където е целесъобразно - по категория на региона, както и за сумите, които не се включват за целите на изчисляването на резерва за изпълнение в съответствие с член 20;
б)
уредбата, с която се гарантира ефективното усвояване на европейските структурни и инвестиционни фондове, включително:
i)
уредбата в съответствие с институционалната рамка на държавите-членки, с която се гарантира координацията между европейските структурни и инвестиционни фондове и координацията с други инструменти за финансиране, национални и на Съюза, и с ЕИБ;
ii)
информацията, необходима за предварителна проверка на съответствието с правилата за допълняемостта, определени в трета част;
iii)
обобщение на оценката за изпълнението на приложимите в съответствие с член 19 и приложение ХI на национално равнище предварителни условия и в случай чеприложимите предварителни условия не са изпълнени - на действията, които трябва да бъдат предприети, отговорните ортанизации и графика за провеждането на тези действия,;
iv)
методологията и механизмите, с които се гарантира съгласуваност на функционирането на рамката на изпълнението в съответствие с член 21;
v)
оценка на това, дали има необходимост от укрепване на административния капацитет на органите, участващи в управлението и контрола на програмите, и - когато е целесъобразно - на бенефициерите, както и ако е необходимо - обобщение на действията, които трябва да бъдат предприети за тази цел;
vi)
обобщение на планираните в програмите действия, включващо примерен график за постигане на намаление на административната тежест за бенефициерите;
в)
уредба на принципа на партньорство, както е посочено в член 5;
г)
примерен списък на партньорите, посочени в член 5, и обобщение на предприетите действия за привличането им в съответствие с член 5 и за тяхната роля в подготовката на споразумението за партньорство, както и доклада за напредъка, посочен в член 52.
2. В споразумението за партньорство се посочва също:
а)
интегриран подход за териториално развитие, подпомогнато от европейските структурни и инвестиционни фондове, или обобщение на основаните на съдържанието на програмите интегрирани подходи за териториално развитие, в което се установява:
i)
уредбата, с която се гарантира интегриран подход към използването на европейските структурни и инвестиционни фондове за териториалното развитие на специфични подрегионални райони, и по-специално уредбата за прилагане на членове 32, 33 и 36, придружена от принципите за определяне на градските райони, в които е необходимо да се проведат интегрирани действия за устойчиво градско развитие;
ii)
основните приоритетни области за сътрудничество по европейските структурни и инвестиционни фондове, като се отчитат - където е целесъобразно - макрорегионалните стратегии и стратегиите за морските басейни;
iii)
ако е целесъобразно, интегриран подход, насочен към специфичните потребности на най-силно засегнатите от бедност географски райони или на целевите групи, изложени на най-висок риск от дискриминация или социално изключване, като се обръща специално внимание на маргинализираните общности и хората с увреждания, дълготрайно безработните и младежите, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение;
iv)
ако е целесъобразно, интегриран подход, насочен към демографските предизвикателства за регионите или специфичните потребности на географските райони, засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, както е посочено в член 174 от ДФЕС;
б)
уредба за осигуряване на ефективното изпълнение на европейските структурни и инвестиционни фондове, включително оценка на съществуващите системи за обмен на електронни данни и обобщение на планираните действия, с които постепенно да се даде възможност целият обмен на информация между бенефициерите и органите, отговорни за управлението и контрола на програмите, да бъде осъществяван чрез обмен на електронни данни.
Член 16
Приемане и изменение на споразумението за партньорство
1. Комисията оценява съгласуваността на споразумението за партньорство с настоящия регламент, като отчита националната програма за реформи, когато е уместно, и съответните препоръки за отделните държави, приети в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС, и съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, както и предварителните оценки на програмите, и в тримесечен срок след датата на подаване от държавата-членка на споразумението за партньорство представя коментарите си. Съответната държава-членка предоставя всичката необходима допълнителна информация и, когато е целесъобразно, преразглежда споразумението за партньорство.
2. Комисията чрез актове за изпълнение приема решение за одобряване на елементите на споразумението за партньорство, които попадат в обхвата на член 15, параграфи 1 и,тези, които попадат в обхвата на член 15, параграф 2 и в случай че дадена държава-членка е приложила разпоредбите на член 96, параграф 8 за елементите, изискващи решение на Комисията съгласно член 96, параграф 10, не по-късно от четири месеца след датата на подаването от държавата-членка на нейното споразумение за партньорство, при условие че евентуално направените от Комисията коментари са подходящо отчетени. Споразумението за партньорство не може да влиза в сила по-рано от 1 януари 2014 г.
3. До 31 декември 2015 г. Комисията подготвя доклад относно резултата от преговорите по споразуменията за партньорство и програмите, включващ подробен преглед на основните проблеми, за всяка държава-членка. Този доклад се представя едновременно на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите.
4. Когато държава-членка предложи изменение на елементите на споразумението за партньорство, които попадат в обхвата на решението на Комисията, посочено в параграф 2, Комисията прави оценка в съответствие с параграф 1 и, когато това е целесъобразно, приема чрез актове за изпълнение решение за одобряване на изменението в рамките на три месеца от датата на представянето на предложението за изменение от държавата-членка.
5. Когато държава-членка изменя елементи от споразумението за партньорство, които не попадат в обхвата на решението на Комисията, посочено в параграф 2, държавата-членка нотифицира за това Комисията в рамките на един месец от датата на решението за изменение.
Член 17
Приемане на преразгледаното споразумение за партньорство в случай на забавяне при влизането в сила на регламента за конкретния фонд
1. Когато се прилага член 14, параграф 5, всяка държава-членка представя на Комисията преразгледано споразумение за партньорство, което включва елементите, липсващи в споразумението за партньорство, за съответния европейски структурен и инвестиционен фонд, в срок от два месеца от датата на влизане в сила на регламента за конкретния фонд, който е бил обект на закъснението.
2. Комисията оценява съгласуваността на преразгледаното споразумение за партньорство с настоящия регламент в съответствие с член 16, параграф 1 и приема, чрез актове за изпълнение, решение, с което одобрява преразгледаното споразумение за партньорство в съответствие с член 16, параграф 2.
ГЛАВА III
Тематична концентрация, предварителни условия и преглед на изпълнението
Член 18
Тематична концентрация
Държавите-членки концентрират подкрепата - в съответствие с правилата за отделните фондове - върху интервенциите, които имат най-голяма добавена стойност по отношение на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като вземат предвид основните териториални предизвикателства пред различните видове територии в съответствие с ОСР, предизвикателствата, набелязани в националните програми за реформи, и, когато е целесъобразно, съответните препоръки за отделните държави в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС и съответните препоръки на Съвета, приети съгласно член 148, параграф 4 от ДФЕС. Разпоредбите за тематичната концентрация по правилата за отделните фондове не се отнасят за техническата помощ.
Член 19
Предварителни условия
1. Държавите-членки оценяват в съответствие със своите институционални и правни рамки и в контекста на подготовката на програмите и, където е целесъобразно, на споразумението за партньорство дали предварителните условия, предвидени в съответните правила за отделните фондове, и общите предварителни условия, предвидени в част II от приложение ХI, са приложими към специфичните цели, преследвани в рамките на приоритетите на техните програми, както и дали приложимите предварителни условия са изпълнени.
Предварителните условия се прилагат само ако и при положение, че спазват предвиденото в член 2, точка 33 определение по отношение на специфичните цели, преследвани в рамките на приоритетите на програмата. Оценката на приложимостта взема под внимание, без да се накърнява определението, посочено в член 2, точка 33 принципа на пропорционалност в съответствие с член 4, параграф 5, като отчита равнището на разпределената подкрепа, където това е целесъобразно. Оценката на изпълнението се ограничава до критериите, предвидени в правилата за отделните фондове и в част II от приложение ХI.
2. Споразумението за партньорство включва обобщение на оценката относно изпълнението на приложимите предварителни условия на национално равнище, а по отношение на онези, които съгласно оценката, посочена в параграф 1, не са изпълнени към датата на подаване на споразумението за партньорство, действията, които трябва да бъдат предприети, отговорните органи и графикът за изпълнението на тези действия. Всяка програма определя кои от предварителните условия, предвидени в съответните правила за отделните фондове, и от общите предварителни условия, определени в част II от приложение ХI, са приложими към програмата и кои от тях, съгласно оценката, посочена в параграф 1, са изпълнени към датата на подаване на споразумението за партньорство и програмите. Когато приложимите предварителни условия не са изпълнени, програмата включва описание на действията, които трябва да бъдат предприети, отговорните органи и графика за тяхното изпълнение. Държавите-членки изпълняват тези предварителни условия не по-късно от 31 декември 2016 г. и докладват за тяхното изпълнение най-късно в рамките на годишния доклад за изпълнението през 2017 г.в съответствие с член 50, параграф 4, или на доклада за напредъка през 2017 г. в съответствие с член 52, параграф 2, буква в).
3. Комисията оценява съгласуваността и уместността на предоставената от държавата-членка информация за приложимостта на предварителните условия и изпълнението на приложимите предварителни условия в рамките на своята оценка на програмите и, където е целесъобразно, на споразумението за партньорство.
Тази оценка на Комисията на приложимостта взема под внимание, в съответствие с член 4, параграф 5, принципа на пропорционалност, като отчита равнището на разпределената подкрепа, където това е целесъобразно. Оценката на Комисията на изпълнението се ограничава до критериите, предвидени в правилата за отделните фондове, и в част II от приложение ХI и зачита националните и регионалните правомощия за вземане на решение относно конкретните и подходящи мерки на политиката, включително съдържанието на стратегиите.
4. В случай на несъгласие между Комисията и държава-членка относно приложимостта на предварително условие към специфичната цел на приоритетите на дадена програма или неговото изпълнение, Комисията доказва както приложимостта в съответствие с определението по член 2, точка 33, така и неизпълнението.
5. Когато приема дадена програма, Комисията може да реши да спре всички междинни плащания по съответния приоритет на посочената програма или част от тях до завършването на действията, посочени в параграф 2, когато е необходимо, за да се избегне накърняването в значителна степен на ефективното и ефикасно постигане на специфичните цели на съответния приоритет. Незавършването до определения в параграф 2 срок на действията за изпълнение на приложимо предварително условие, което не е било изпълнено към датата на подаване на споразумението за партньорство и на съответните програми, представлява основание за спиране на междинни плащания от Комисията към приоритетите на съответната програма, които са засегнати. И в двата случая обхватът на спрените плащания е съразмерен, като се вземат предвид действията, които трябва да бъдат предприети, и фондовете, изложени на риск.
6 Параграф 5 не се прилагат в случай на споразумение между Комисията и държавата-членка относно неприложимостта на предварително условие или при факт, че приложимо предварително условие е било изпълнено, за което сочи одобряването на програмата и споразумението за партньорство, или при липса на коментари от страна на Комисията в рамките на 60 дни от подаването на съответния доклад, посочен в параграф 2.
7 При завършване от държавата-членка на действията, свързани с изпълнението на предварителни условия, които са приложими към засегнатата програма и които не са били изпълнени към момента на решението на Комисията за спиране, Комисията незабавно отменя спирането на междинни плащания за даден приоритет. Освен това Комисията незабавно отменя спирането, когато след изменение на програмата, свързана със засегнатия приоритет, съответното предварително условие вече не е приложимо.
8. Параграфи 1-7 не се прилагат по отношение на програмите по линия на цел „Европейско териториално сътрудничество“.
Член 20
Резерв за изпълнение
6 % от средствата, разпределени на ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд по цел „Инвестиции за растеж и работни места“, посочена в член 89, параграф 2, буква а) от настоящия регламент, както и на ЕЗФРСР и ЕФМДР, и за мерките, финансирани съгласно споделеното управление в съответствие с Регламента за ЕФМДР представляват резерв за изпълнение, който се определя в споразумението за партньорство и програмите, разпределен за конкретни приоритети в съответствие с член 20 от настоящия регламент.
За целите на изчисляването на резерва за изпълнение се изключват следните средства:
а)
средствата, разпределени за инициативата за младежка заетост, както са определени в оперативната програма в съответствие с член 18 от Регламента за ЕСФ;
б)
средствата, разпределени за техническа помощ по инициатива на Комисията;
в)
средствата, прехвърлени от първи стълб на ОСП към ЕЗФРСР съгласно член 7, параграф 2 и член 14, параграф 1 от Регламент (EC) № 1307/2013;
г)
средствата, прехвърлени към ЕЗФРСР в изпълнение на членове 10б, 136 и 136б от Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета съответно за календарните години 2013 и 2014;
д)
средствата, прехвърлени от Кохезионния фонд към МСЕ в съответствие член 92, параграф 6;
е)
средствата, прехвърлени към Европейския фонд за подпомагане на най-нуждаещите се лица в съответствие с член 92, параграф 7 от настоящия регламент;
ж)
средствата, разпределени за иновативни дейности в областта на устойчивото градско развитие в съответствие с член 92, параграф 8 от настоящия регламент.
Член 21
Преглед на изпълнението
1. Комисията в сътрудничество с държавите-членки предприема преглед на изпълнението на програмите във всяка държава-членка през 2019 г. („преглед на изпълнението“) спрямо рамката на изпълнението, определена в съответните програми. Методът за определяне на рамката на изпълнението е определен в приложение II.
2. При прегледа на изпълнението се разглежда постигането на етапните цели на програмите на нивото на приоритетите въз основа на информацията и оценките, представени в годишния доклад за изпълнението, предоставен от държавите-членки през 2019 г.
Член 22
Прилагане на рамката за изпълнение
1. Резервът за изпълнение е в размер между 5 и 7 % от разпределените средства за всеки приоритет в рамките на дадена програма, с изключение на приоритетите, предназначени за техническа помощ и програмите, предназначени за финансови инструменти в съответствие с член 39. Общият размер на резерва за изпълнение, разпределен по европейски структурен и инвестиционен фонд и по категория региони, възлиза на 6 %. Сумите, съответстващи на резерва за изпълнение, се определят в програмите, разбити по приоритет и, където е целесъобразно, по европейски структурен и инвестиционен фонд и по категория региони.
2. Въз основа на прегледа на изпълнението в срок от два месеца от получаването на съответните годишни доклади за изпълнението през 2019 г. Комисията приема решение посредством актове за изпълнение за определяне за всеки европейски структурен и инвестиционен фонд и за всяка държава-членка на програмите и приоритетите, по които са постигнати етапните цели, като посочва тази информация по европейски структурен и инвестиционен фонд и по категория региони, когато приоритетът обхваща повече от един европейски структурен иинвестиционен фонд или категория региони.
3. Резервът за изпълнение се разпределя единствено на програми и приоритети, по които са постигнати етапните цели. Когато приоритетите са постигнали своите етапни цели, сумата на резерва за изпълнение, определен за приоритета, се счита за окончателно разпределена въз основа на решението на Комисията, посочено в параграф 2.
4. Когато приоритетите не са постигнали своите етапни цели, държавата-членка предлага преразпределението на сума, съответстваща на резерва за изпълнение, към приоритетите, определени в решението на Комисията, посочено в параграф 2, и други изменения на програмата, които са резултат от преразпределянето на резерва за изпълнение, не по-късно от три месеца след приемането на решението, посочено в параграф 2.
Комисията одобрява, в съответствие с член 30, параграфи 3 и 4, изменението на съответните програми. В случаите, когато държава-членка не подаде информация в съответствие с член 50, параграфи 5 и 6, резервът за изпълнение за съответните програми или приоритети не се разпределя на засегнатите програми или приоритети.
5. Предложението на държавата-членка за преразпределяне на резерва за изпълнение трябва да е в съответствие с изискванията за тематична концентрация и минималните размери на разпределените средства, определени в настоящия регламент и в правилата за отделните фондове. Чрез дерогация, когато един или повече от приоритетите, свързани с изискванията за тематична концентрация или с минималните размери на разпределените средства, не са постигнали своите етапни цели, държавата-членка може да предложи преразпределяне на резерва, който не отговаря на горепосочените изисквания и минимални размери на разпределените средства.
6. Когато вследствие на преглед на изпълнението на даден приоритет са налице доказателства за сериозен неуспех по отношение на постигането на етапните цели на този приоритет, свързани единствено с финансовите показатели и показателите за изпълнението и с основните етапи на изпълнението, определени в рамката на изпълнението, и че този неуспех се дължи на ясно установени слабости по отношение на изпълнението, които Комисията предварително е съобщила, съгласно член 50, параграф 8, след тесни консултации със съответната държава-членка, и че тази държава-членка не е предприела необходимите корективни действия за отстраняване на тези слабости, Комисията може, не по-рано от пет месеца след това съобщение, да спре по дадения приоритет на програмата всички междинни плащания или част от тях в съответствие с процедурата, предвидена в правилата за отделните фондове.
Комисията незабавно отменя спирането на междинните плащания, когато държавата-членка предприеме необходимите корективни действия. Когато корективното действие се отнася до пренасочване на разпределени финансови средства към други програми или приоритети, по които са постигнати етапните цели, Комисията одобрява чрез акт за изпълнение необходимото изменение на съответните програми в съответствие с член 30, параграф 2. Чрез дерогация от член 30, параграф 2 в такъв случай Комисията взема решение относно изменението не по-късно от два месеца след подаването на искането за изменение от страна на държавата-членка.
7. В случай че въз основа на прегледа на окончателния доклад за изпълнението на програмата Комисията установи сериозен неуспех в постигането на целите, свързани единствено с финансовите показатели, показателите за изпълнението и основните етапи на изпълнението, определени в рамката на изпълнението, който се дължи на ясно установени слабости по отношение на изпълнението, които Комисията предварително е съобщила съгласно член 50, параграф 8, след тесни консултации със съответната държава-членка, и тази държава-членка не е предприела необходимите корективни действия за отстраняване на тези слабости, Комисията може, независимо от разпоредбите на член 85, да приложи финансови корекции по отношение на съответните приоритети в съответствие с правилата за отделните фондове.
Когато прилага финансови корекции, Комисията - при строго спазване на принципа на пропорционалност - взема предвид степента на усвояване и външните фактори, допринесли за неуспеха.
Финансови корекции не се прилагат, когато неуспехът за постигане на целите се дължи на въздействието на социално-икономически или екологични фактори, съществени промени в икономическите или екологичните условия в съответната държава-членка или на причини, свързани с форсмажорни обстоятелства, които оказват сериозно въздействие върху изпълнението на съответните приоритети.
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149 с цел установяването на подробни правила относно критериите за определяне на степента на финансовата корекция, която трябва да бъде приложена.
Комисията приема актове за изпълнение за определяне на подробна уредба с цел осигуряване на последователен подход при определянето на етапните и общите цели в рамката на изпълнението за всеки приоритет и за оценка на постигането на етапните и общите цели. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
ГЛАВА IV
Мерки, свързани с доброто икономическо управление
Член 23
Мерки за обвързване на ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове с доброто икономическо управление
1. Комисията може да поиска от дадена държава-членка да преразгледа своето споразумение за партньорство и съответните програми и да предложи изменения в тях, когато това е необходимо за подпомагане на изпълнението на съответните препоръки на Съвета или за осигуряване на максимално въздействие на европейските структурни и инвестиционни фондове по отношение на растежа и конкурентоспособността в държавите-членки, които получават финансова помощ.
Такова искане може да бъде направено за следните цели:
а)
с цел подкрепа за изпълнението на съответна препоръка на Съвета за отделна държава, приета в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС или на съответна препоръка на Съвета за отделна държава, приета в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, отправена към засегнатата държава-членка;
б)
с цел подкрепа на изпълнението на съответните препоръки на Съвета, насочени към съответната държава-членка и приети в съответствие с член 7, параграф 2 или член 8, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 (30) на Европейския парламент и на Съвета, при условие че тези изменения се считат за необходими с цел спомагане за коригирането на макроикономическите дисбаланси, или
в)
с цел максимално увеличаване на въздействието на наличните европейски структурни и инвестиционни фондове по отношение на растежа и конкурентоспособността, ако дадена държава-членка отговаря на едно от следните условия:
i)
предоставя й се финансова помощ от Съюза съгласно Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета (31);
ii)
предоставя й се финансова помощ в съответствие Регламент (ЕС) № 332/2002 на Съвета (32);
iii)
предоставя й се финансова помощ, която задейства програма за макроикономически корекции в съответствие с Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета (33) или води до решение на Съвета в съответствие с член 136, параграф 1 от ДФЕС.
За целите на втора алинея, буква б) всяко едно от тези условия се счита за изпълнено, ако такава помощ е била предоставена на държавата-членка преди или след 21 декември 2013 г. и държавата-членка продължава да разполага с нея.
2 Искането на Комисията към държава-членка в съответствие с параграф 1 е основателно, с оглед на необходимостта от подкрепа за изпълнението на съответните препоръки или за осигуряване на максимално въздействие на европейските структурни и инвестиционни фондове по отношение на растежа и конкурентоспособността, както е целесъобразно, и да посочва програмите или приоритетите, които според нея са засегнати, и естеството на очакваните изменения. Такива искания не се правят преди 2015 г. или след 2019 г., нито във връзка с една и съща програма в две последователни години.
3. Държавата-членка представя своя отговор на искането, посочено в параграф 1, в срок от два месеца от получаването му, като посочва измененията, които счита за необходими в споразумението за партньорство и програмите, причините за тези изменения, като идентифицира засегнатите програми и очертава естеството на предлаганите изменения, както и очакваното им въздействие върху изпълнението на препоръките и върху изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове. Ако е необходимо, Комисията прави коментари в срок от един месец от получаването на този отговор.
4. Държавата-членка представя предложение за изменение на споразумението за партньорство и съответните програми в срок от два месеца от датата на подаване на отговора, посочен в параграф 3.
5. В случай, че Комисията не е представила коментари или е удовлетворена, че представените коментари са били надлежно отчетени, Комисията приема решение за одобряване на измененията в споразумението за партньорство и съответните програми без ненужно забавяне и във всички случаи не по-късно от три месеца след датата на тяхното представяне от държавата-членка в съответствие с параграф 3.
6. В случаите, когато държавата-членка не предприеме ефективни действия в отговор на искане, направено в съответствие с параграф 1, в сроковете, определени в параграфи 3 и 4, Комисията може в тримесечен срок след коментарите си съгласно параграф 3 или след подаването на предложението от държавата-членка съгласно параграф 4, да предложи на Съвета да спре част от плащанията или всички плащания за съответните програми или приоритети. В предложението си Комисията посочва основанията, поради които е стигнала до заключението, че държавата-членка не е предприела ефективни действия. При изготвянето на предложението си Комисията взема предвид цялата относима информация и разглежда надлежно всички елементи, произтичащи от структурирания диалог по параграф 15, и мненията, изразени в хода на този диалог.
Съветът взема решение по това предложение чрез акт за изпълнение. Този акт за изпълнение се прилага само по отношение на искания за плащане, подадени след датата на приемане на този акт за изпълнение.
7 Обхватът и равнището на спиране на плащанията, налагано в съответствие с параграф 5, са пропорционални и ефективни и зачитат равното третиране на държавите-членки, по-специално по отношение на въздействието на спирането върху икономиката на съответната държава-членка. Програмите, които подлежат на спиране, се определят въз основа на нуждите, определени в посоченото в параграфи 1 и 2 искане.
Спирането на плащанията не надхвърля 50 % от плащанията по всяка от съответните програми. В решението може да се предвиди увеличение на равнището на спиране до 100 % от плащанията, ако държавата-членка не предприеме ефективни действия в отговор на искане, отправено в съответствие с параграф 1, в срок от три месеца от датата на решението за спиране на плащанията, посочено в параграф6.
8. Когато държавата-членка е предложила изменения на споразумението за партньорство и съответните програми съгласно искането на Комисията, Съветът по предложение на Комисията взема решение за отмяна на спирането на плащанията.
9. Комисията отправя предложение до Съвета за спиране на всички или част от бюджетните кредити за поети задължения или плащания за програмите на дадена държава-членка в следните случаи:
а)
когато Съветът реши в съответствие с член 126, параграф 8 или член 126, параграф 11 от ДФЕС, че съответната държава-членка не е предприела ефективни действия да коригира прекомерния си дефицит;
б)
когато Съветът приеме две последователни препоръки в същата процедура при дисбаланс в съответствие с член 8, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 на основание, че дадена държава-членка е представила неудовлетворителен план за корективни действия;
в)
когато Съветът приеме две последователни решения в същата процедура при дисбаланс в съответствие с член 10, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, с които се установява неспазване от страна на държава-членка на основание, че последната не е предприела препоръчаните корективни действия;
г)
когато Комисията заключи, че дадена държава-членка не е предприела мерки за изпълнението на програмата за приспособяване, посочена в Регламент (ЕС) № 407/2010 или Регламент (ЕО) № 332/2002, и вследствие на това реши да не разрешава отпускането на финансовата помощ, предоставена на тази държава-членка;
д)
когато Съветът реши, че дадена държава-членка не спазва програмата за макроикономически корекции, посочена в член 7 от Регламент (ЕС) № 472/2013, или мерките, поискани с решение на Съвета, прието в съответствие с член 136, параграф 1 от ДФЕС.
При изготвянето на предложението си Комисията спазва разпоредбите на параграф 11 и взема предвид цялата относима информация в тази връзка и разглежда надлежно всички елементи, произтичащи от структурирания диалог по параграф 15, и мненията, изразени в хода на структурирания диалог по пораграф 15.
Приоритет се отдава на спирането на бюджетни кредити за поети задължения: плащания се спират само ако са поискани незабавни действия и в случай на съществено неспазване. Спирането на плащания се прилага по отношение на искания за плащане, представени за съответните програми след датата на вземане на решението за спиране.
10. Предложение от страна на Комисията, както е посочено в параграф 9, по отношение на спирането на бюджетни кредити за поети задължения, се счита за прието от Съвета, освен ако Съветът вземе решение посредством акт за изпълнение да отхвърли това предложение с квалифицирано мнозинство в срок от един месец от представянето на предложението на Комисията. Спирането на бюджетни кредити за поети задължения се прилага по отношение на бюджетни кредити за поети задължения от европейските структурни и инвестиционни фондове за съответната държава-членка, считано от 1 януари на годината, следваща решението за спиране.
Съветът приема решение посредством акт за изпълнение относно дадено предложение на Комисията, посочено в параграф 9, във връзка със спирането на плащанията.
11. Обхватът и равнището на спирането на бюджетните кредити за поети задължения или плащанията, които следва да се налагат въз основа на параграф 10, са пропорционални, зачитат равноправното третиране на държавите-членки и вземат предвид икономическите и социалните условия в съответната държава-членка, по-специално равнището на безработицата на съответната държава-членка спрямо средното за Съюза равнище и въздействието на спирането върху икономиката на съответната държава-членка. Въздействието на спирането върху програми, които са от решаващо значение за справяне с неблагоприятни икономически или социални условия, е специфичен фактор, който подлежи на отчитане.
Подробни разпоредби за определяне на обхвата и равнището на спиране са предвидени в приложение II.
Спирането на бюджетни кредити за поети задължения подлежи на най-ниския от следните тавани:
а)
най-много 50 % от бюджетните кредити за поети задължения, свързани със следващата финансова година за европейските структурни и инвестиционни фондове, при първи случай на неспазване на процедура при прекомерен дефицит, както е посочено в параграф 9, първа алинея, буква а), и най-много 25 % от бюджетните кредити за поети задължения, свързани със следващата финансова година за европейските структурни и инвестиционни фондове, при първия случай на неспазване, свързано с план за корективни действия в рамките на процедура при прекомерен дисбаланс, както е посочено в параграф 9, първа алинея, буква б), или неспазване на препоръчаните корективни действия в съответствие с процедура при прекомерен дисбаланс, както е посочено в параграф 9, първа алинея, буква в).
Равнището на спиране се увеличава постепенно до достигане на най-много 100 % от бюджетните кредити за поети задължения, свързани със следващата финансова година за европейските структурни и инвестиционни фондове, в случай на процедура при прекомерен дефицит и до 50 % от бюджетните кредити за поети задължения, свързани със следващата финансова година за европейските структурни и инвестиционни фондове, в случай на процедура при прекомерен дисбаланс, съобразно съссериозността на неспазването;
б)
най-много 0,5 % от номиналния БВП, прилагани при първи случай на неспазване на процедура при прекомерен дефицит, както е посочено в параграф 6, буква б), и най-много 0,25 % от номиналния БВП, прилагани при първи случай на неспазване на план за корективни действия в рамките на процедура при прекомерен дисбаланс, както е посочено в параграф 9, първа алинея, буква б), или неспазване на препоръчаните корективни действия в съответствие с процедура при прекомерен дисбаланс, както е посочено в параграф 9, първа алинея, буква в).
Ако неспазването, свързано с корективните действия, посочено в параграф 9, букви а), б) и в), продължи, процентът на този БВП таван се увеличава постепенно до достигането на:
-
най-много 1 % от номиналния БВП, прилаган в случай на трайно неспазване на процедура при прекомерен дефицит в съответствие с параграф 9, първа алинея, буква а), и
-
най-много 0,5 % от номиналния БВП, прилагани в случай на трайно неспазване на процедура при прекомерен дисбаланс в съответствие с параграф 9, първа алинея, букви б) или в), съобразно сериозността на неспазването.
в)
най-много 50 % от бюджетните кредити за поети задължения, свързани със следващата финансова година за европейските структурни и инвестиционни фондове, или най-много 0,5 % от номиналния БВП, при първи случай на неспазване, както е посочено в параграф 9, първа алинея, букви г) и д).
При определяне на равнището на спирането и на това, дали да се спрат бюджетните кредити за поети задължения или плащанията, се взема предвид етапът на програмния цикъл, като се отчита по-специално оставащият период за използване на средствата след повторното вписване в бюджета на спрените бюджетни кредити за поети задължения.
12. Без да се засягат правилата относно отмяната на бюджетните кредити за поети задължения, предвидени в членове 86 - 88, Комисията без забавяне отменя спирането на бюджетните кредити за поети задължения в следните случаи:
а)
когато процедурата при прекомерен дефицит се провежда при спиране в съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (34) или Съветът реши в съответствие с член 126, параграф 12 от ДФЕС да отмени решението относно съществуването на прекомерен дефицит;
б)
когато Съветът е одобрил плана за корективни действия, подаден от съответната държава-членка в съответствие с член 8, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, или процедурата при прекомерен дисбаланс е поставена в положение на спиране в съответствие с член 10, параграф 5 от посочения регламент или Съветът приключи процедурата при прекомерен дисбаланс в съответствие с член 11 от посочения регламент;
в)
когато Комисията заключи, че съответната държава-членка е предприела подходящи мерки за изпълнението на програмата за корекции, посочена в член 7 от Регламент (EC, Euratom) № 472/2013, или мерките, поискани с решение на Съвета в съответствие с член 136, параграф 1 от ДФЕС.
При отмяната на спирането на бюджетни кредити за поети задължения Комисията повторно вписва в бюджета спрените бюджетни кредити за поети задължения в съответствие с член 8 от Регламент (EC, Euratom) № 1311/2013 на Съвета.
Решение относно отмяна на спирането на плащанията се взема от Съвета по предложение на Комисията, когато приложимите условия, посочени в първа алинея, букви а)-в), са изпълнени.
13. Параграфи 6-12 не се прилагат за Обединеното кралство, когато спирането на бюджетните кредити за поети задължения или на плащанията е свързано с въпроси, обхванати от параграф 1, втора алинея, букви а), б) и в), подточка (iii) или- параграф 9, първа алинея, букви а),б) или в).
14. Настоящият член не се прилага по отношение на програми по цел „Европейско териториално сътрудничество“.
15. Комисията информира Европейския парламент за прилагането на настоящия член. По-специално, когато едно от условията, определени в параграф 6 или параграф 9, първа алинея, букви а)-д), е изпълнено за държава-членка, Комисията незабавно информира Европейския парламент и представя подробни данни относно европейските структурни и инвестиционни фондове и програми, които могат да бъдат обект на спиране на бюджетните кредити за поети задължения или на плащанията.
Европейският парламент може да покани Комисията на структуриран диалог относно прилагането на настоящия член, като се взема предвид по-специално предаването на информацията, посочена в първата алинея.
Комисията предава предложението за спиране на бюджетните кредити за поети задължения или на плащанията или предложението за отмяна на такова спиране на Европейския парламент и на Съвета незабавно след приемането му. Европейският парламент може да покани Комисията да обясни причините за предложението си.
16. През 2017 г. Комисията прави преглед на прилагането на настоящия член. За тази цел Комисията изготвя доклад, който предава на Европейския парламент и на Съвета и който при необходимост е придружен от законодателно предложение.
17. При големи промени в социалната и икономическата ситуация в Съюза Комисията може да представи предложение за преглед на приложението на настоящия член или Европейският парламент или Съветът, като действат в съответствие с член 225 или член 241 ДФЕС, могат да изискат от Комисията да представи подобно предложение.
Член 24
Увеличение на плащанията за държави-членки, изпитващи временни бюджетни затруднения
1. По искане на държава-членка междинните плащания могат да бъдат увеличени с 10 процентни пункта над ставката на съфинансиране, приложима за всеки приоритет за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, или за всяка мярка за ЕЗФРСР и ЕФМДР. Ако дадена държава-членка изпълнява едно от следните условия след 21 декември 2013 г., увеличената ставка, която не може да надвишава 100 %, се прилага към исканията за плащане на тази държава-членка за периода до 30 юни 2016 г.:
а)
в случаите, когато съответната държава-членка получава заем от Съюза съгласно Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета;
б)
в случаите, когато съответната държава-членка получава средносрочна финансова помощ съгласно Регламент (ЕО) № 332/2002, обвързана с изпълнението на програма за макроикономически корекции;
в)
в случаите, когато на съответната държава-членка се предоставя финансова помощ, обвързана с изпълнението на програма за макроикономически корекции съгласно посоченото в Регламент (ЕС) № 472/2013.
Настоящият параграф не се прилага за програми по Регламента за ЕТС.
2. Независимо от параграф 1, подкрепата на Съюза посредством междинните плащания и плащанията на окончателното салдо не може да надвишава размера на публичната подкрепа или максималния размер на подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за всеки приоритет на ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд или за всяка мярка на ЕЗФРСР и ЕФМДР, както е определено в решението на Комисията за одобряване на програмата.
3. Комисията разглежда прилагането на параграфи 1 и 2 и представя на Европейския парламент и на Съвета доклад с нейната оценка и при необходимост представя съответно законодателно предложение преди 30 юни 2016 г.
Член 25
Управление на техническата помощ за държави-членки, изпитващи временни бюджетни затруднения
1. По искане на държава-членка, изпитваща временни бюджетни затруднения, която изпълнява условията, определени в член 24, параграф 1, част от средствата, предвидени в член 59 и програмирани в съответствие с правилата за отделните фондове, по споразумение с Комисията могат да бъдат прехвърлени за техническа помощ по инициатива на Комисията за изпълнението на мерки във връзка със съответната държава-членка в съответствие с член 58, параграф 1, трета алинея, буква к) чрез пряко или непряко управление.
2. Средствата, посочени в параграф 1, са допълнение към сумите, установени в съответствие с таваните, определени в правилата за отделните фондове за техническа помощ по инициатива на Комисията. Когато таванът на техническа помощ по инициатива на държава-членка е определен в правилата за отделните фондове, сумата, която подлежи на прехвърляне, се включва за целите на изчисляването на спазването на този таван.
3. Държава-членка отправя искане за прехвърлянето, посочено в параграф 2, за дадена календарна година, през която тя изпълнява условията, определени в член 24, параграф 1, до 31 януари на годината, в която трябва да се извърши прехвърлянето. Искането се придружава с предложение за изменение на програмата или програмите, от които ще се извърши прехвърлянето. В споразумението за партньорство се правят съответните изменения в съответствие с член 30, параграф 2 за определяне на общата сума, която се прехвърля на Комисията всяка година.
Когато дадена държава-членка изпълнява условията, определени в член 24, параграф 1, към 1 януари 2014 г., тя може да подаде искането за тази година едновременно с подаването на своето споразумение за партньорство за определяне на сумата, която трябва да бъде прехвърлена към техническата помощ по инициатива на Комисията.
ДЯЛ III
ПРОГРАМИРАНЕ
ГЛАВА I
Общи разпоредби относно европейските структурни и инвестиционни фондове
Член 26
Подготовка на програмите
1. Европейските структурни и инвестиционни фондове се изпълняват чрез програми в съответствие със споразумението за партньорство. Всяка програма обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2. Програмите се изготвят от държавите-членки или от орган, посочен от тях, в сътрудничество с партньорите, посочени в член 5. Държавите-членки изготвят програмите въз основа на процедури, които са прозрачни за обществеността в съответствие със своята институционална и правна рамка.
3. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за осигуряване на ефективна координация при подготовката и изпълнението на програмите за европейските структурни и инвестиционни фондове, включително, когато е уместно, многофондовите програми за фондовете, като отчитат принципа на пропорционалност.
4. Програмите се подават от държавите-членки до Комисията дотри месеца след подаването на споразумението за партньорство. Програмите по „Европейско териториално сътрудничество“ се подават до 22 септември 2014 г.. Всички програми се придружават от предварителната оценка, посочена в член 55.
5. Когато влизането в сила на един или повече от регламентите за отделните европейски структурни и инвестиционни фондове е между 22 февруари 2014 г. и 22 юни 2014 г., програмата или програмите, подкрепяна(и) от европейския структурен и инвестиционен фонд, засегнат от забавяне при влизането в сила на регламента за конкретния фонд, се подава(т) до три месеца след подаването на преразгледаното споразумение за партньорство, посочено в член 17, параграф 1.
6. Когато влизането в сила на един или повече от регламентите за отделните европейски структурни и инвестиционни фондове е след 22 юни 2014 г., програмата или програмите, подкрепяна(и) от европейския структурен и инвестиционен фонд, засегнат от забавяне при влизането в сила на регламента за конкретния фонд, се подава(т) до три месеца след датата на влизане в сила на регламента за конкретния фонд, който е бил обект на забавяне.
Член 27
Съдържание на програмите
1. Във всяка програма се определя стратегия за приноса й към стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж в съответствие с настоящия регламент, правилата за отделните фондове и съдържанието на споразумението за партньорство.
Във всяка програма се включва уредба, с която се гарантира ефективно, ефикасно и координирано изпълнение на европейските структурни и инвестиционни фондове, и действия за намаляване на административната тежест за бенефициерите.
2. Във всяка програма се определят приоритети, като се посочват специфични цели, финансови кредити за подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове и съответстващото им национално съфинансиране, включително сумите, свързани с резерва за изпълнение, което може да бъде публично или частно в съответствие с правилата за отделните фондове.
3. Когато държавите-членки и регионите участват в макрорегионални стратегии или стратегии за морските басейни, съответната програма, съгласно потребностите на програмната област, установени от държавата-членка, определя приноса на планираните интервенции към тези стратегии.
4. За всеки приоритет се определят показатели и съответни цели, изразени количествено или качествено, в съответствие с правилата за отделните фондове, с цел оценяване на напредъка на програмата към постигане на целите като основа за мониторинг, оценка и преглед на изпълнението. Тези показатели включват:
а)
финансови показатели, отнасящи се до разпределените разходи;
б)
показатели за изпълнението, отнасящи се до подкрепените операции;
в)
показатели за резултатите, отнасящи се до съответния приоритет.
За всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове в правилата за отделните фондове се определят общи показатели, като могат да се предвидят разпоредби, свързани с показатели за отделните програми.
5. Във всяка програма, с изключение на програмите, в които е обхваната изключително и само техническа помощ, се включва описание в съответствие с правилата за отделните фондове на действията,, с които се отчитат принципите, определени в членове 5, 7 и 8.
6. За всяка програма, с изключение на случаите, при които техническата помощ се предприема по специална програма, се определя ориентировъчният размер на подкрепата, която ще бъде използвана за цели във връзка с изменението на климата, въз основа на методологията, посочена в член 8.
7. Държавите-членки изготвят програмата в съответствие с правилата за отделните фондове.
Член 28
Специални разпоредби относно съдържанието на програмите, предназначени за съвместни инструменти за неограничени гаранции и за секюритизация с цел предоставяне на капиталово облекчение, осъществявани от ЕИБ
1. Чрез дерогация от член 27 специалните програми, посочени в член 39, параграф 4, първа алинея, буква б), включват:
а)
елементите, определени съгласно член 27, параграф 1, първа алинея и член 27, параграфи 2, 3 и 4, по отношение на принципите, определени съгласно член 5;
б)
посочване на органите, посочени в членове 125, 126 и 127 от настоящия регламент и в член 65, параграф 2 от Регламента за ЕЗФРСР като имащи отношение към съответния фонд;
в)
за всяко предварително условие, установено в съответствие с член 19 и приложение ХI, което е приложимо за програмата - оценка на това, дали предварителното условие е изпълнено към датата на подаване на споразумението за партньорство и програмата, а когато предварителните условия не са изпълнени - описание на действията за изпълнение на предварителните условия, отговорните органи и сроковете за тези действия съгласно обобщението, представено в споразумението за партньорство;
2. Чрез дерогация от член 55 предварителната оценка, посочена в член 39, параграф 4, първа алинея, буква а), се счита за предварителната оценка на такива програми.
3. За целите на програмите, посочени в член 39, параграф 4, буква б) от настоящия регламент, член 7, параграф 2 и член 59, параграфи 5 и 6 от Регламента за ЕЗФРСР не се прилагат. Освен елементите, посочени в параграф 1 от настоящия член, за програмите по ЕЗФРСР се прилагат само разпоредбите, предвидени в член 8, параграф 1, буква в), подточка i), букви е), з), и) и буква м), подточки i)-iii) от Регламента за ЕЗФРСР.
Член 29
Процедура за приемането на програми
1. Комисията оценява съгласуваността на програмите с настоящия регламент и с правилата за отделните фондове, техния реален принос към подбраните тематични цели и към приоритетите на Съюза за всеки един от европейските структурни и инвестиционни фондове, както и съгласуваността със споразумението за партньорство, като отчита съответните препоръки за отделните държави, приети в съответствие с член 121, параграф 2 от ДФЕС, и съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, както и предварителната оценка. Оценката разглежда, по-специално адекватността на програмната стратегия, съответстващите й цели, показателите, количествени цели и разпределението на бюджетните средства.
2. Чрез дерогация от параграф 1, от Комисията не се изисква да оценява съгласуваността на специалните оперативни програми за инициативата за младежка заетост, посочени в член 18, втора алинея, буква a) от Регламента за ЕСФ, и специалните програми, посочени в член 39, параграф 4, първа алинея, буква б) от настоящия регламент, със споразумението за партньорство, в случай че към датата на представяне на специалните програми държавата-членка не е представила своето споразумение за партньорство.
3. Комисията представя коментарите си в тримесечен срок след датата на подаване на програмата. Държавата-членка предоставя на Комисията всичката необходима допълнителна информация и, когато е целесъобразно, преразглежда предложената програма.
4. В съответствие с правилата за отделните фондове Комисията одобрява всяка програма не по-късно от шест месеца след подаването й от съответната държава-членка, при условие че евентуално направените от Комисията коментари са подходящо отчетени, но не по-рано от 1 януари 2014 г. или преди приемането от Комисията на решение за одобряване на споразумението за партньорство.
Чрез дерогация от изискванията, посочени в първа алинея, програмите по цел „Европейско териториално сътрудничество“ могат да бъдат одобрени от Комисията преди приемането на решението за одобрение на споразумението за партньорство, а специалните оперативни програми за инициативата за младежка заетост, посочени в член 18, втора алинея, буква a) от Регламента за ЕСФ, и специалните програми, посочени в член 39, параграф 4, първа алинея, буква б), могат да бъдат одобрени от Комисията преди представянето на споразумението за партньорство.
Член 30
Изменение на програмите
1. Исканията за изменение на програми, подадени от държава-членка, трябва да бъдат надлежно обосновани, и по-специално да посочват очакваното отражение на промените в програмата върху постигането на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и на специфичните цели, определени в програмата, като се отчитат настоящият регламент и правилата за отделните фондове, хоризонталните принципи, посочени в членове 5, 7 и 8, както и в споразумението за партньорство. Те се придружават от преразгледаната програма.
2. Комисията оценява информацията, предоставена в съответствие с параграф 1, като взема предвид обосновката, предоставена от държавата-членка мотивация. Комисията може да направи коментари в срок от един месец след представянето на преработената програма, като държавата-членка предоставя на Комисията цялата необходима допълнителна информация. В съответствие с правилата за отделните фондове Комисията одобрява исканията за изменение на програми във възможно най-кратък срок, но не по-късно от три месеца след подаването им от държавата-членка, при условие че евентуално направените от Комисията коментари са подходящо отчетени.
Когато изменението на определена програма засяга информацията, предоставена в споразумението за партньорство в съответствие с член 15, параграф 1, буква а), подточки iii), iv) и vi), одобрението на изменението на програмата от страна на Комисията представлява едновременно и одобрение на последващото преразглеждане на информацията, съдържаща се в споразумението за партньорство.
3. Чрез дерогация от параграф 2, когато искането за изменение се представя на Комисията с цел преразпределяне на резерва за изпълнение вследствие на преразглеждане на изпълнението, Комисията прави коментари само в случаите, когато счита, че предложеното преразпределение не е в съответствие с приложимите правила, не е съвместимо с нуждите за развитие на държавата-членка или региона или би довело до значителен риск, че целите, включени в предложението, няма да могат да бъдат постигнати. Комисията одобрява исканията за изменение на програми във възможно най-кратък срок и не по-късно от два месеца след подаването на искането от държавата-членка, при условие че евентуално направените от Комисията коментари са адекватно отчетени. Одобрението на изменението на програмата от страна на Комисията представлява същевременно одобрение за следващото от него преразглеждане на информацията в партньорското споразумение.
4. Чрез дерогация от параграф 2 в Регламента за ЕФМДР могат да бъдат установени специални процедури за изменение на оперативните програми.
Член 31
Участие на ЕИБ
1. По искане на държави-членки ЕИБ може да участва в подготовката на споразумението за партньорство, както и в дейностите във връзка с подготовката на операции, по-специално големи проекти, финансови инструменти и ПЧП.
2. Комисията може да се консултира с ЕИБ преди приемането на споразумението за партньорство или на програмите.
3. Комисията може да поиска от ЕИБ да прегледа техническото качество, икономическата и финансовата устойчивост и жизнеспособността на големите проекти и да я подпомогне по отношение на финансовите инструменти, които ще се прилагат или разработват.
4. Изпълнявайки разпоредбите на настоящия регламент Комисията може да отпуска безвъзмездни средства или да възлага договори за услуги на ЕИБ, обхващащи инициативи, които се изпълняват на многогодишна база. Поемането на задължения за приноса от бюджета на Съюза по отношение на такива безвъзмездни средства или договори за услуги се извършва ежегодно.
ГЛАВА II
Водено от общностите местно развитие
Член 32
Водено от общностите местно развитие
1. Воденото от общностите местно развитие получава подкрепа от ЕЗФРСР, като се нарича местно развитие в рамките на LEADER, и може да получава подкрепа от ЕФРР, ЕСФ и ЕФМДР. За целите на настоящата глава тези фондове са наречени по-долу „съответните европейски структурни и инвестиционни фондове“.
2. Воденото от общностите местно развитие е:
а)
насочено към конкретни подрегионални райони;
б)
водено от местни групи за действие, съставени от представители на публичния и частния местен социално-икономически интерес,в които на ниво вземане на решения нито публичните органи, съгласно определението в съответствие с националните правила, нито която и да било от групите, представляващи конкретните заинтересовани страни, не представлява повече от 49 % от правата на глас;
в)
се извършва чрез интегрирани и многосекторни стратегии за местно развитие, основани на характеристиките на района;
г)
разработено, като се имат предвид местните потребности и потенциал, и включва иновативни характеристики в местния контекст, изграждане на мрежи и - където е целесъобразно - сътрудничество.
3. Подкрепата от съответните европейски структурни и инвестиционни фондове за водено от общностите местно развитие трябва да бъде съгласувана и координирана между съответните европейски структурни и инвестиционни фондове. Това се гарантира, inter alia, чрез координирано изграждане на капацитет, подбор, одобряване и финансиране на стратегиите за водено от общностите местно развитие и местните групи за действие.
4. Когато комитетът за подбор на стратегиите за водено от общностите местно развитие, учреден съгласно член 33, параграф 3, определи, че изпълнението на избраната стратегия за водено от общностите местно развитие изисква подкрепа от повече от един фонд, той може да определи, в съответствие с националните правила и процедури, водещ фонд за подкрепа на всички текущи разходи и разходи за популяризиране съгласно член 35, параграф 1, букви г) и д) за стратегията за водено от общностите местно развитие.
5. Воденото от общностите местно развитие, подкрепяно от съответните европейски структурни инвестиционни фондове, се осъществява по един или по няколко приоритета на съответната програма или програми в съответствие с правилата за съответните европейски структурни и инвестиционни фондове.
Член 33
Стратегии за водено от общностите местно развитие
1. Всяка стратегия за водено от общностите местно развитие съдържа поне следните елементи:
а)
определяне на района и населението, обхванати от стратегията;
б)
анализ на нуждите и потенциала за развитие на района, включително анализ на силните страни, слабите страни, възможностите и заплахите;
в)
описание на стратегията и нейните цели, описание на интегрирания и иновативните характеристики на стратегията и йерархията на целите, включително цели за крайните продукти или резултатите. По отношение на резултатите целите могат да имат количествено или качествено изражение. Стратегията е съвместима със съответните програми на всички участващи европейски структурни и инвестиционни фондове;
г)
описание на процеса на участие на общността в разработването на стратегията;
д)
план за действие, който показва как целите са превърнати в действия;
е)
описание на уредбата за управлението и мониторинга на стратегията, която показва капацитета на местната група за действие да изпълни стратегията, и описание на специфичната уредба относно оценката;
ж)
финансовия план на стратегията, включително планираното разпределение на средствата от всеки от съответните европейски структурни и инвестиционни фондове.
2. Държавите-членки определят критерии за подбора на стратегиите за водено от общностите местно развитие.
3. Стратегиите за водено от общностите местно развитие се избират от комитет, учреден с тази цел от отговорния управляващ орган или отговорните управляващи органи и се одобряват от отговорния управляващ орган или отговорните управляващи органи.
4. Първият кръг от подбора на стратегии за водено от общностите местно развитие приключва до две години след датата на одобряване на споразумението за партньорство. Държавите-членки могат да подбират допълнителни стратегии за водено от общностите местно развитие и след тази дата, но не по-късно от 31 декември 2017 г.
5. В решението за одобряване на стратегия за водено от общностите местно развитие се определят разпределените суми от всеки от съответните европейски структурни и инвестиционни фондове. Освен това в решението се определят отговорностите за ръководните и контролните задачи по програмата или програмите във връзка със стратегията за водено от общностите местно развитие.
6. Населението на района, посочен в параграф 1, буква а), е не по-малко от 10 000 души и не по-голямо от 150 000 жители. При надлежно обосновани случаи и въз основа на предложение на държава-членка обаче Комисията може да приема или променя тези ограничения относно населението в нейното решение по член 15, параграфи 2 или 3 съответно да одобри или измени споразумението за партньорство за дадената държава-членка, с цел да вземе под внимание рядко или гъсто населените области или с цел гарантиране на териториално сближаване на областите, обхванати от стратегии за водено от общностите местно развитие.
Член 34
Местни групи за действие
1. Местните групи за действие разработват и изпълняват стратегиите за водено от общностите местно развитие.
Държавите-членки определят съответните роли на местните групи за действие и на органите, които отговарят за изпълнението на съответните програми, за всички задачи по изпълнението, които се отнасят до стратегията за водено от общностите местно развитие.
2. Отговорният управляващ орган или отговорните управляващи органи гарантира(т), че местните групи за действие избират или един партньор в рамките на групата като административен и финансов водещ партньор, или образуват законно учредена обща структура.
3. Задачите на местните групи за действие включват следното:
а)
изграждане на капацитета на местните участници за разработване и изпълнение на операции, включително поощряване на способностите им за управление на проекти;
б)
определяне на недискриминационна и прозрачна процедура за подбор и обективни критерии за подбор на операции, които избягват конфликта на интереси, които гарантират, че поне 50 % от гласовете при решения за подбор са дадени от партньори, които не са публични органи, и предвиждат възможност за подбор чрез писмена процедура;
в)
гарантиране на съгласуваност със стратегията за водено от общностите местно развитие при избора на операции, като тези операции се приоритизират според техния принос за постигане на целите на тази стратегия;
г)
разработване и публикуване на покани за предложения или текуща процедура за подаване на проекти, включително определяне на критериите за подбор;
д)
получаване и оценяване на заявления за подкрепа;
е)
избор на операции и определяне на размера на подкрепата и, където е приложимо, изпращане на тези предложения до отговорния орган за последна проверка на допустимостта преди одобряването им;
ж)
мониторинг на изпълнението на стратегията за водено от общностите местно развитие и на подкрепените операции и провеждане на конкретни дейности за оценка във връзка с тази стратегия.
4. Без да се засягат разпоредбите на параграф 3, буква б), местната група за действие може да бъде бенефициер и да провежда операции в съответствие със стратегията за водено от общностите местно развитие.
5. По отношение на дейностите за сътрудничество на местни групи за действие, посочени в член 35, параграф 1, буква в), изброените в параграф 3, буква е) от настоящия член задачи могат да се извършват от отговорния управляващ орган.
Член 35
Подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове за воденото от общностите местно развитие
1. Подкрепата от съответните европейски структурни и инвестиционни фондове за воденото от общностите местно развитие обхваща:
а)
разходите за подготвителна подкрепа, включващи изграждането на капацитет, обучението и създаването на мрежи с цел изготвяне и прилагане на стратегия за воденото от общностите местно развитие.
Тези разходи може да включват един или повече от следните елементи:
i)
дейности по обучение на местни заинтересовани страни;
ii)
проучвания в съответния район;
iii)
разходи, свързани с изготвяне на стратегия за воденото от общностите местно развитие, включително разходи за консултации и за дейности, свързани с консултиране на заинтересовани страни за целите на подготовката на стратегията;
iv)
административни разходи (оперативни разходи и разходи за персонал) за организация, която кандидатства за подготвителна подкрепа по време на подготвителната фаза;
v)
подкрепа за малки пилотни проекти.
Тази подготвителна подкрепа е допустима независимо от това дали стратегията за воденото от общностите местно развитие, изготвена от местната група за действие, възползваща се от помощта, е подбрана за финансиране от комитета за подбор, създаден съгласно член 33, параграф 3.
б)
изпълнение на операции в рамките на стратегията за водено от общностите местно развитие;
в)
подготовка и изпълнение на дейности за сътрудничество на местните групи за действие;
г)
текущи разходи, свързани с управлението и изпълнението на стратегията за водено от общностите местно развитие, състоящи се от оперативни разходи, разходи за персонал, разходи за обучение, разходи за връзки с обществеността, финансови разходи и разходи, свързани с мониторинга и оценката на стратегията, както е посочено в член 34, параграф 3, буква ж);
д)
популяризиране на стратегията за водено от общностите местно развитие, с цел да се улесни обменът за предоставяне на информация между заинтересованите страни, да се популяризира стратегията и да се съдейства на потенциалните бенефициери с оглед разработването на операции и подготовката на предложения.
2. Подкрепата във връзка с текущите разходи и популяризирането на стратегията, както е посочено в параграф 1, букви г) и д), не превишава 25 % от общия размер на публичните разходи в рамките на стратегията за водено от общностите местно развитие.
ГЛАВА III
Териториално развитие
Член 36
Интегрирани териториални инвестиции
1. Когато дадена стратегия за градско развитие или друга стратегия за териториално развитие или териториален пакт, посочен в член 12, параграф 1 от Регламента за ЕСФ, изисква интегриран подход, включващ инвестиции от ЕСФ, ЕФРР или Кохезионния фонд по повече от една приоритетна ос на една или няколко оперативни програми, действия могат да се проведат като интегрирана териториална инвестиция („ИТИ“).
Действията, проведени като ИТИ, могат да бъдат допълнени с финансова подкрепа от ЕЗФРСР или ЕФМДР.
2. Когато дадена ИТИ се осъществява с подкрепата на ЕСФ, ЕФРР или Кохезионния фонд, в съответната оперативна програма или програми се описва подходът към използването на инструмента ИТИ и се определя ориентировъчното финансиране от всяка приоритетна ос съгласно правилата за отделните фондове.
Ако инструментът ИТИ се допълва от финансова подкрепа от ЕЗФРСР или ЕФМДР, примерната отпусната сума и обхванатите мерки се посочват в съответната програма или програми съгласно правилата за отделните фондове.
3. Държавата-членка или управляващият орган може да определи един или няколко междинни звена, включително местни органи, организации за регионално развитие или неправителствени организации, които да осъществяват управлението и изпълнението на ИТИ съгласно правилата за отделните фондове.
4. Държавата-членка или съответните управляващи органи гарантират, че системата за мониторинг за програмата или програмите предвижда набелязване на операциите и на крайните продукти по даден приоритет, допринасящ за дадена ИТИ.
ДЯЛ IV
ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 37
Финансови инструменти
1. Европейските структурни и инвестиционни фондове могат да бъдат използвани за подкрепа на финансови инструменти по една или повече програми, включително когато са организирани чрез фондове на фондове, с цел да допринесат за постигането на специфичните цели, определени по даден приоритет.
Финансовите инструменти се използват за подкрепа на инвестиции, които се очаква да бъдат финансово жизнеспособни, но не могат да генерират достатъчно финансиране от пазарни източници. Когато се прилага настоящият дял, управляващите органи, организациите, изпълняващи фондове на фондове и организациите, управляващи финансовите инструменти спазват приложимото право, по-специално отнасящото се за държавната помощ и обществените поръчки.
2. Подкрепата за финансови инструменти се основава на предварителна оценка, която е установила, че са налице доказателства за пазарна неефективност или неоптимална инвестиционна ситуация, и на прогнозното равнище и обхват на публичните нужди от инвестиции, включително видовете финансови инструменти, които да бъдат подкрепени. Тази предварителна оценка включва:
а)
анализ на случаите на пазарна неефективност, неоптимални инвестиционни ситуации и инвестиционни нужди за областите на политиката и тематичните цели или инвестиционните приоритети, за които да се намери решение с цел да се способства за постигането на специфичните цели, заложени в даден приоритет, които ще бъдат подкрепени чрез финансовите инструменти. Този анализ се изготвя въз основа на методика за наличните добри практики;
б)
оценка на добавената стойност на финансовите инструменти, за които се обмисля да бъдат подкрепени от европейските структурни и инвестиционни фондове, съгласуваност с други форми на публична интервенция, насочени към същия пазар, евентуалното наличие на държавни помощи, пропорционалността на предвижданите интервенции и мерки за свеждане до минимум на нарушаването на пазара;
в)
предварителна оценка на допълнителните публични и частни ресурси, които потенциално ще бъдат събрани от финансовия инструмент до равнището на крайния получател (очакван лостов ефект), включително, когато е целесъобразно, оценка на потребността от преференциално възнаграждение за привличане на насрещни ресурси от частни инвеститори, както и неговия размер, и/или описание на механизмите, които ще се използват за установяване на потребността и размера на това преференциално възнаграждение, например конкурентен или целесъобразно независим процес на оценяване;
г)
оценка на изводите, извлечени от подобни инструменти и направени от държавата-членка предварителни оценки в миналото, както и начините за прилагане на тези изводи в бъдеще;
д)
предлаганата инвестиционна стратегия, включително разглеждане на вариантите за уредба за изпълнението по смисъла на член 38, финансовите продукти, които ще се предлагат, целевите крайни получатели, и предвижданото съчетаване с безвъзмездни средства, където е уместно;
е)
посочване на очакваните резултати и как съответният финансов инструмент се очаква да допринесе за постигането на специфичните цели, определени в рамките на съответния приоритет, включително показателите за този принос;
ж)
разпоредбите, които дават възможност за преразглеждане и актуализиране на предварителната оценка съгласно изискванията в хода на изпълнението на който и да е финансов инструмент, който се е изпълнявал въз основа на тази оценка, когато по време на фазата на изпълнението управляващият орган прецени, че предварителната оценка може вече да не отразява точно пазарните условия по време на изпълнението.
3. Предварителната оценка, посочена в параграф 2, може да се извършва поетапно. Във всеки случай тя завършва, преди управляващият орган да вземе решение за отпускане на принос от програмата на даден финансов инструмент.
Обобщените констатации и заключения от предварителните оценки, отнасящи се за финансови инструменти, се публикуват до три месеца след датата на финализирането им.
Предварителната оценка се предоставя на мониторинговия комитет за сведение в съответствие с правилата за отделните фондове.
4. Когато с финансови инструменти се подкрепя финансирането на предприятия, включително МСП, тази подкрепа се насочва по-специално за създаване на нови предприятия, капитал на ранните етапи, т.е. първоначален и начален капитал, капитал за разрастване, капитал за засилване на общата дейност на дадено предприятие или за реализация на нови проекти, проникване на нови пазари или ново развитие на съществуващи предприятия, без да се засягат приложимите правила на Съюза за държавната помощ и в съответствие с правилата за отделните фондове. Такава подкрепа може да включва инвестиции както в материални, така и в нематериални активи, както и работен капитал в рамките на приложимите правила на Съюза за държавната помощ, с цел да се стимулира частният сектор като източник на финансиране за предприятията. Подкрепата може да включва и разходите за прехвърляне на правата на собственост върху предприятията, при условие че прехвърлянето се извършва между независими инвеститори.
5. Инвестиции, които трябва да бъдат подкрепяни чрез финансови инструменти, не трябва да са физически завършени или изцяло осъществени към датата на решението за инвестиция.
6. Когато финансови инструменти предоставят подкрепа за крайни получатели по отношение на инвестиции в инфраструктура с цел подкрепа на градското развитие или възстановяване на градската среда или подобни инвестиции в инфраструктура за целите на разнообразяването на неземеделски дейности в селските райони, тази подкрепа може да включва сумата, необходима за реорганизацията на дълговия портфейл по отношение на инфраструктурата, която съставлява част от новата инвестиция, до максимум 20 % от общия размер на програмната подкрепа от финансовия инструмент за инвестицията.
7. Финансовите инструменти могат да се комбинират с безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси. Когато подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове се предоставя чрез финансови инструменти и е комбинирана в една операция с други форми на подкрепа, пряко свързани с финансови инструменти, насочени към същите крайни получатели, включително техническа подкрепа, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси, към всички форми на подкрепа в рамките на операцията се прилагат разпоредбите, приложими към финансовите инструменти. В тези случаи се спазват приложимите правила на Съюза за държавната помощ и се поддържа отделна отчетност за всяка форма на подкрепа.
8. Подкрепените от финансов инструмент на европейските структурни и инвестиционни фондове крайни получатели могат също така да получават помощ от друг приоритет или програма на европейските структурни и инвестиционни фондове или от друг инструмент, подкрепен от бюджета на Съюза, в съответствие с приложимите правила на Съюза за държавната помощ. В такъв случай се поддържа отделна отчетност за всеки източник на помощ и подкрепата от финансов инструмент на европейските структурни и инвестиционни фондове е част от операция с допустими разходи, различна от другите източници на помощ.
9. Комбинацията от подкрепа, предоставяна чрез безвъзмездни средства и финансови инструменти, както е посочено в параграфи 7 и 8, при спазване на приложимите правила на Съюза за държавната помощ, може да обхваща същата разходна позиция, при условие че сумата от всички форми на комбинирана подкрепа не надхвърля общия размер на съответната разходна позиция. Безвъзмездните средства не се използват за възстановяване на подкрепа, получена от финансови инструменти. Финансовите инструменти не се използват за предварително финансиране на безвъзмездни средства.
10. Приносът в натура не представлява допустим разход по отношение на финансовите инструменти, с изключение на приноса под формата на земя или недвижим имот по отношение на инвестициите с цел подкрепа на развитието на селските райони, градското развитие или възстановяването на градската среда, когато земята или недвижимият имот представляват част от инвестицията. Приносът под формата на земя или недвижим имот е допустим, при условие че са изпълнени условията, предвидени в член 69, параграф 1.
11. ДДС не представлява допустим разход за дадена операция, освен в случаите на ДДС, което не е възстановимо съгласно националното законодателство за ДДС. Начинът на отчитане на ДДС на равнището на инвестициите, направени от крайните получатели, не се взема предвид при определяне на допустимостта на разходите във връзка с финансовия инструмент. Когато финансовите инструменти се съчетават с безвъзмездни средства съгласно параграфи 7 и 8 от настоящия член, по отношение на безвъзмездните средства се прилагат разпоредбите на член 69, параграф 3.
12. За целите на прилагането на настоящия член приложимите правила на Съюза за държавната помощ са тези, които са в сила по времето, когато управляващият орган или органът, изпълнявящ фонда на фондовете договорно предоставя програмен принос на даден финансов инструмент или когато финансовият инструмент договорно предоставя програмен принос на крайни получатели, както е приложимо.
13. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, с които да определя допълнителни специални правила относно закупуването на земя и относно съчетаването на техническа подкрепа и финансови инструменти.
Член 38
Изпълнение на финансови инструменти
1. При прилагането на член 37 управляващите органи могат да предоставят финансов принос към следните финансови инструменти:
а)
финансови инструменти, създадени на равнището на Съюза, управлявани пряко или косвено от Комисията;
б)
финансови инструменти, създадени на национално, регионално, транснационално или трансгранично ниво, управлявани от или на отговорността на управляващия орган.
2. Приносът от европейските структурни и инвестиционни фондове за финансови инструменти по параграф 1, буква а) се държи в отделни сметки и се използва - в съответствие с целите на съответните европейски структурни и инвестиционни фондове - за подкрепа на дейности и крайни получатели, които са в съответствие с програмата или програмите, от които се прави този принос.
Приносът към финансовите инструменти, посочени в първа алинея, е предмет на настоящия регламент, освен ако изрично не са предвидени изключения.
Втората алинея не засяга правилата, регулиращи създаването и функционирането на финансови инструменти съгласно Финансовия регламент, освен ако тези правила не противоречат на правилата нанастоящия регламент, като в такъв случай настоящият регламент има предимство.
3. За финансови инструменти по параграф 1, буква б) управляващият орган може да предостави финансов принос на следните финансови инструменти:
а)
финансови инструменти, отговарящи на стандартните условия, определени от Комисията в съответствие с втора алинея от настоящия параграф;
б)
вече съществуващи или новосъздадени финансови инструменти, които са специално разработени с цел постигане на специфичните цели, изложени в рамките на съответния приоритет.
Комисията приема актове за изпълнение относно стандартните условия, на които трябва да отговарят финансовите инструменти по първа алинея, буква а). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
4. Когато подкрепя финансови инструменти, посочени в параграф 1, буква б), управляващият орган може:
а)
да инвестира в капитала на съществуващи или новосъздадени правни субекти, включително финансираните от други европейски структурни и инвестиционни фондове, предназначени за изпълнението на финансови инструменти, които съответстват на целите на съответните европейски структурни и инвестиционни фондове, които ще предприемат задачи по изпълнението; подкрепата за такива субекти се ограничава до необходимите суми за изпълнението на нови инвестиции в съответствие с член 37 и по начин, който е в съответствие с целите на настоящия регламент;
б)
да поверява задачи по изпълнението на:
i)
ЕИБ;
ii)
международни финансови институции, в които някоя от държавите-членки е акционер, или финансови институции, установени в държава-членка и целящи постигане на публичен интерес под контрола на публичен орган;
iii)
публичноправна или частноправна организация; или
в)
да предприема пряко задачи по изпълнението в случай на финансови инструменти, състоящи се само от заеми или гаранции. В този случай управляващият орган се счита за бенефициер по смисъла на определението по член 2, точка 10.
При изпълнението на финансови инструменти посочените в първа алинея, букви а), б) и в) организациите осигуряват спазването на приложимото право, включително правилата за европейските структурни и инвестиционни фондове, държавната помощ, обществените поръчки и съответните стандарти и приложимото законодателство относно изпирането на пари, борбата с тероризма и данъчните измами. Тези организации не се установяват в територии, чиято юрисдикция не сътрудничи на Съюза във връзка с прилагането на международно договорените данъчни стандарти, и не поддържат бизнес отношения със субекти, установени в тези територии, и транспонират тези изисквания в договорите си с избраните финансови посредници.
Комисията се оправомощава да приема, в съответствие с член 149, делегирани актове за определяне на допълнителните конкретни правила относно ролята и отговорността на органите, изпълняващи финансовите инструменти, съответните критерии за подбор и продуктите, които могат да се доставят чрез финансови инструменти в съответствие с член 37. Комисията уведомява едновременно Европейския парламент и Съвета за тези делегирани актове до 22 април 2014 г..
5. Организациите, посочени в параграф 4, първа алинея, букви а) и б), когато изпълняват фондове на фондове, могат допълнително да поверят част от изпълнението на финансови посредници, при условие че тези субекти гарантират на своя отговорност, че финансовите посредници удовлетворяват критериите, определени в член 140, параграфи 1, 2 и 4 от Финансовия регламент. Финансовите посредници се избират въз основа на открити, прозрачни, пропорционални и недискриминационни процедури, като се избягват конфликти на интереси.
6. Организациите, посочени в параграф 4, първа алинея, буква б), на които са поверени задачи по изпълнението, откриват доверителни сметки на свое име и от името на управляващия орган или създават финансовия инструмент като отделен финансов блок в рамките на финансовата институция. В случай на отделен финансов блок, се прави счетоводно разграничение между отпусканите по програма ресурси, инвестирани във финансовия инструмент, и останалите ресурси, с които разполага финансовата институция. Активите в доверителни сметки и отделните финансови блокове се управляват в съответствие с принципа на доброто финансово управление, като се следват подходящи пруденциални правила и сметките имат подходяща ликвидност.
7. Когато финансов инструмент се изпълнява по параграф 4, първа алинея, букви а) и б), в зависимост от структурата за изпълнението на финансовия инструмент, условията и редът за приноса за финансовите инструменти от програми се определят във финансови споразумения в съответствие с приложение III на следните равнища:
а)
където е приложимо, между разполагащите със съответния мандат представители на управляващия орган и организацията, изпълняваща фонда на фондовете, и
б)
между разполагащите със съответния мандат представители на управляващия орган или, където е приложимо, организацията, изпълняваща фонда на фондове, и организацията, изпълняваща финансовия инструмент.
8. За финансови инструменти, изпълнявани по параграф 4, първа алинея, буква в), условията и редът за приносите за финансовите инструменти от програми се определя в стратегически документ в съответствие с приложение IV, който се разглежда от мониторинговия комитет.
9. Националният публичен и частен принос, включително, когато е целесъобразно, приносът в натура, посочен в член 37, параграф 10, може да се предоставя на равнище фонд на фондове, на равнище финансов инструмент или на равнище крайни получатели, в съответствие с правилата за отделните фондове.
10. Комисията приема актове за изпълнениеза определяне на еднакви условия относно подробните правила за прехвърлянето и управлението на приноса от програми, управлявани от организациите, посочени в член 38, параграф 4, първа алинея. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
Член 39
Принос на ЕФРР и ЕЗФРСР за съвместната неограничена гаранция и секюритизацията на финансови инструменти в полза на МСП, осъществявана от ЕИБ
1. За целите на настоящия член „дългово финансиране“ означава заем, лизинг или гаранции.
2. Държавите-членки могат да използват ЕФРР и ЕЗФРСР за предоставяне на финансов принос за финансовите инструменти, посочени в член 38, параграф 1, буква а) от настоящия регламент, които се управляват косвено от Комисията чрез задачи по изпълнението, възложени на ЕИБ съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка iii) и член 139, параграф 4 от Финансовия регламент, по отношение на следните дейности:
а)
неограничени гаранции за предоставяне на капиталово облекчение на финансови посредници за нови портфейли за дългово финансиране на допустими МСП в съответствие с член 37, параграф 4 от настоящия регламент;
б)
секюритизация, както е определена в член 4, параграф 1, точка 61 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (35), на някое от следните:
(i)
съществуващи портфейли за дългово финансиране на МСП и други предприятия с по-малко от 500 работници и служители;
(ii)
нови портфейли за дългово финансиране на МСП.
Финансовият принос, посочен в първа алинея, букви а) и б) от настоящия параграф, допринася за подчинени траншове и/или траншове тип „мецанин“ на посочените там портфейли, при условие че съответният финансов посредник запазва достатъчна част от риска на портфейлите, която се равнява поне на изискването за запазване на риска, определено в Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (36) и в Регламент (ЕС) № 575/2013, за гарантиране на адекватно хармонизиране на интересите. В случай на секюритизация съгласно първа алинея, буква б) от настоящия параграф, финансовият посредник е длъжен да отпусне ново дългово финансиране на допустимите МСП в съответствие с член 37, параграф 4 от настоящия регламент.
Всяка държава-членка, която възнамерява да участва в такива финансови инструменти, внася сума, която съответства на нуждите на МСП от дългово финансиране в дадена държава-членка и на очакваното търсене на такова дългово финансиране на МСП, като се вземе предвид предварителната оценка, посочена в параграф 4, първа алинея, буква а), и при всички случаи не надхвърля 7 % от разпределените на държавата-членка средства от ЕФРР и ЕЗФРСР. Съвкупната вноска по линия на ЕФРР и ЕЗФРСР на всички участващи държави-членки не надвишава общата горна граница от 8 500 000 000 EUR (по цени за 2011 г.).
Когато Комисията, след консултации с ЕИБ, счете, че съвкупният минимален принос към инструмента, който представлява сумата на вноските на всички участващи държави-членки, е недостатъчен, като надлежно се отчита минималната критична маса, определена в предварителната оценка, посочена в параграф 4, първа алинея, буква а), прилагането на финансовия инструмент се преустановява и вноските се връщат на държавите-членки.
Когато държавата-членка и ЕИБ не са в състояние да се споразумеят за условията на финансовото споразумение, посочено в параграф 4, първа алинея, буква в) от настоящия член, държавата-членка подава искане за изменение на програмата, посочена в параграф 4, първа алинея, буква б), и преразпределя приноса към други програми и приоритети, в съответствие с изискванията за тематична концентрация.
Когато условията за прекратяване на участието на държавата-членка в инструмента, установени във финансовото споразумение между съответната държава-членка и ЕИБ, посочено в параграф 4, първа алинея, буква в), бъдат изпълнени, държавата-членка подава искане за изменение на програмата, посочена в параграф 4, първа алинея, буква б), и преразпределя останалия принос към други програми и приоритети, в съответствие с изискванията за тематична концентрация.
Когато участието на държава-членка бъде прекратено, тази държава-членка подава искане за изменение на програмата. Когато неизползваните бюджетни кредити за поети задължения се отменят, отменените бюджетни кредите зо поети задължения се предоставят отново на съответната държава-членка, за да се препрограмират за други програми и приоритети, в съответствие с изискванията за тематична концентрация.
3. МСП, които получават ново дългово финансиране в резултат на новия портфейл, натрупан от финансовия посредник в контекста на финансовия инструмент, посочен в параграф 2, се считат за крайни получатели на приноса на ЕФРР и ЕЗФРСР за съответния финансов инструмент.
4. Финансовият принос, посочен в параграф 2, отговаря на следните условия:
а)
чрез дерогация от член 37, параграф 2 той се основава на една предварителна оценка на равнището на Съюза, която се осъществява от ЕИБ и Комисията;
Въз основа на налични източници на данни относно банковото дългово финансиране и МСП, предварителната оценка ще обхваща, наред с другото, анализ на нуждите на МСП от финансиране на равнището на Съюза, условията за финансиране на МСП и нуждите от това, както и индикация за недостига на финансиране на МСП във всяка държава-членка, профил на икономическото и финансово положение на сектора на МСП на равнището на държавите-членки, минимална критична маса на съвкупните вноски, приблизителна оценка на общия размер на заемите, генерирани от такива вноски, и добавената стойност.
б)
предоставя се от всяка участваща държава-членка като част от единна специална национална програма за финансов принос на ЕФРР и ЕЗФРСР за подкрепа на тематичната цел, посочена в член 9, първа алинея, точка 3;
в)
подлежи на условията, определени във финансовото споразумение, сключено между всяка участваща държава-членка и ЕИБ, което включва, наред с другото:
i)
задачи и задължения на ЕИБ, включително възнаграждения;
ii)
минималния лостов ефект, който трябва да бъде постигнат по ясно определени етапни цели в рамките на периода на допустимост, посочен в член 65, параграф 2;
iii)
условия за ново дългово финансиране;
iv)
разпоредби във връзка с недопустими дейности и критерии за изключване;
v)
график на плащанията;
vi)
санкции в случай на неизпълнение от страна на финансовите посредници;
vii)
подбор на финансови посредници;
viii)
наблюдение, докладване и одит;
ix)
видимост;
x)
условия за прекратяване на споразумението.
За целите на изпълнението на инструмента ЕИБ ще влезе в договорни споразумения с избрани финансови посредници;
г)
в случай че финансовото споразумение, посочено в буква в), не бъде сключено в рамките на шест месеца от приемането на програмата, посочена в буква б), държавата-членка има правото да разпредели отново този принос към други програми и приоритети, насочени към същата тематична цел.
С оглед осигуряването на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема акт за изпълнение за определяне на образец на финансовото споразумение, посочено в първа алинея, буква в). Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
5. Минимален лостов ефект се постига във всяка участваща държава-членка по етапните цели, определени във финансовото споразумение, посочено в параграф 4, първа алинея, буква в), изчислен като съотношението между новото дългово финансиране на допустими МСП, отпуснато от финансовите посредници, и съответстващия принос на ЕФРР и ЕЗФРСР от съответната държава-членка във финансовите инструменти. Минималният лостов ефект може да варира между участващите държави-членки.
В случай че финансовият посредник не постигне минималния лостов ефект, определен във финансовото споразумение, посочено в параграф 4, първа алинея, буква в) от настоящия член, той е договорно задължен да изплати санкции в полза на участващата държава-членка в съответствие с реда и условията, определени във финансовото споразумение.
Нито предоставените гаранции, нито съответните секюритизационни трансакции са засегнати от недостигането от страна на финансовия посредник на посочения във финансовото споразумение минимален лостов ефект.
6. Чрез дерогация от член, 38, параграф 2, първа алинея финансовият принос, посочен в параграф 2 от настоящия член, може да бъде поместен в отделни сметки за всяка държава-членка или, ако две или повече участващи държави-членки дадат своето съгласие, в една сметка, която обхваща всички държави-членки и се използва в съответствие със специфичните цели на програмите, от които се правят вноските.
7. Чрез дерогация от член 41, параграфи 1 и 2 по отношение на финансовия принос, посочен в параграф 2 от настоящия член, искането на държавата-членка за плащане до Комисията се прави въз основа на 100 % от сумите, които трябва да бъдат изплатени от държавата-членка на ЕИБ в съответствие с графика, определен във финансовото споразумение, посочено в параграф 4, първа алинея, буква в) от настоящия член. Такива искания за плащане се основават на сумите, изискани от ЕИБ, които са счетени за необходими за покриване на задълженията по договори за гаранции или секюритизационни трансакции, които трябва да бъдат завършени в рамките на следващите три месеца. Плащанията от държавите-членки към ЕИБ се извършват незабавно и във всеки случай преди поемането на задължения от ЕИБ.
8. При приключването на програмата допустимите разходи представляват общата сума от вноски по линия на програмата, изплатени на финансовия инструмент, която съответства:
а)
за дейностите, посочени в параграф 2, първа алинея, буква а) от настоящия член - на средствата, посочени в член 42, параграф 3;
б)
за дейностите, посочени в параграф 2, първа алинея, буква б)от настоящия член - на съвкупния размер на ново дългово финансиране, което е резултат от секюритизационни трансакции, платено на допустими МСП или в тяхна полза в рамките на периода на допустимост, посочен в член 65, параграф 2.
9. За целите на членове 44 и 45 непоисканите гаранции и възстановените суми съответно във връзка с неограничените гаранции и секюритизационните трансакции се считат за средства, възстановени на финансовите инструменти. При приключването на финансовите инструменти нетните постъпления от ликвидация, след приспадане на разходите, таксите и плащанията на суми, дължими на кредитори, които имат предимство пред тези, внесени от ЕФРР и ЕЗФРСР, се връщат на съответните държавите-членки пропорционално на техния принос за финансовия инструмент.
10. Докладът, посочен в член 46, параграф 1, включва следните допълнителни елементи:
а)
общ размер на подкрепата от ЕФРР и ЕЗФРСР, изплатена на финансовия инструмент във връзка с неограничени гаранции или секюритизационни трансакции, по програма и приоритет или мярка;
б)
напредък при създаването на новото дългово финансиране в съответствие с член 37, параграф 4 за допустими МСП.
11. Независимо от член 93, параграф 1, средствата, предназначени за инструменти по параграф 2 от настоящия член, могат да бъдат използвани за целите на създаването на ново дългово финансиране на МСП на цялата територия на държавата-членка, без оглед на категориите региони, освен ако споразумението за финансиране, посочено в параграф 4, първа алинея, буква в) не предвижда друго.
12. Член 70 не се прилага по отношение на програми, създадени за прилагане на финансови инструменти съгласно настоящия член.
Член 40
Управление и контрол на финансовите инструменти
1. Органите, определени в съответствие с член 124 от настоящия регламент за ЕФРР, Кохезионния фонд, ЕСФ и ЕФМДР и с член 65 от Регламента за ЕЗФРСР заЕЗФРСР, не провеждат проверки на място на операции, които включват финансови инструменти, изпълнявани съгласно член 38, параграф 1, буква а). Тези определени организации получават редовни контролни доклади от организациите, натоварени с изпълнението на тези финансови инструменти.
2. Органите, отговарящи за одита на програмите, не провеждат одити на операции, които включват финансови инструменти, изпълнявани съгласно член 38, параграф 1, буква а), и на системите за управление и контрол във връзка с тези финансови инструменти. Те получават редовни контролни доклади от одиторите, определени в споразуменията, с които са създадени тези финансови инструменти.
3. Органите, отговарящи за одита на програмите, могат да извършват одити на равнище крайни получатели само когато възникнат една или повече от следните ситуации:
(a)
не са на разположение разходооправдателни документи, доказващи наличието на подкрепата от финансовия инструмент за крайните получатели, както и за използването му по предназначение в съответствие с приложимото право, на равнището на управляващия орган или на равнището на организациите, изпълняващи финансови инструменти;
б)
има доказателства за това, че наличните документи на равнището на управляващия орган или на равнището на организациите, изпълняващи финансови инструменти, не представляват верни и точни записи за предоставената подкрепа.
4. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149 относно уредбата за управление и контрол на финансови инструменти,посочени в член 38, параграф 1, буква б), включително проверките, извършвани от управляващите и одитните органи, уредбата относно поддържането на разходооправдателни документи, елементите, за които се отнасят разходооправдателните документи, както и уредба за управлението, контрола и одита. Комисията уведомява едновременно Европейския парламент и Съвета за тези делегирани актове до 22 април 2014 г..
5. Организациите, изпълняващи финансовите инструменти, носят отговорност за гарантирането, че разходооправдателните документи са налични и не налагат на крайните получатели изисквания за поддържане на регистри, които надхвърлят необходимото, за да могат те да носят тази отговорност.
Член 41
Искания за плащане, в които се включват разходи за финансови инструменти
1. Що се отнася до финансовите инструменти, посочени в член 38, параграф 1, буква а) и финансовите инструменти, посочени в член 38, параграф 1, буква б), изпълнявани съгласно член 38, параграф 4, букви а) и б), поетапни заявления за междинни плащания се подават за принос от програмата, който се изплаща на финансовия инструмент в периода на допустимост, посочен в член 65, параграф 2 („период на допустимост“), съгласно следните условия:
а)
размерът на приноса от дадена програма, изплатен на финансовия инструмент, включен във всяко заявление за междинно плащане, подадено в периода на допустимост, не надвишава 25 % от общия размер на приноса от програмата, за който са поети задължения за финансовия инструмент съгласно съответното финансово споразумение, и представлява разходи по смисъла на член 42, параграф 1, букви а), б) и г), които се очаква да бъдат изплатени в периода на допустимост. В заявленията за междинно плащане, подадени след периода на допустимост, се вписва общият размер на допустимите разходи по смисъла на член 426;
б)
всяко заявление за междинно плащане, посочено в буква а) от настоящия параграф, може да включва най-много 25 % от общия размер на националното съфинансиране, посочено в член 38, параграф 9, което се очаква да бъде изплатено на финансовия инструмент, или на равнището на крайните получатели - за разходите по смисъла на член 42, параграф 1, букви а), б) и г) в срока на допустимост;
в)
следващи заявления за междинно плащане, подадени в срока на допустимост, се подават само в следните случаи:
i)
за второто заявление за междинно плащане, когато най-малко 60 % от сумата, вписана в първото заявление за междинни плащания, е изразходвана като допустими разходи по смисъла на член 42, параграф 1, букви а), б) и г);
ii)
за третото и следващите заявления за междинно плащане, когато най-малко 85 % от сумите, вписани в предходните заявления за междинни плащания, са изразходвани като допустими разходи по смисъла на член 42, параграф 1, букви а), б) и г);
г)
във всяко заявление за междинно плащане, в което е вписан разход, свързан с финансови инструменти, отделно се съобщават общият размер на приноса от програмата, изплатен на финансовия инструмент, и сумите, изплатени като допустими разходи по смисъла на член 42, параграф 1, букви а), б) и г).
При приключването на програмата в заявлението за плащане на окончателното салдо се вписва общият размер на допустимите разходи съгласно член 42.
2. Що се отнася до финансовите инструменти, посочени в член 38, параграф 1, буква б), изпълнявани съгласно член 38, параграф 4, буква в), в заявленията за междинни плащания и за плащане на окончателното салдо се включва общият размер на плащанията, извършени от управляващия орган за инвестиции в крайни получател, както е посочено в член 42, параграф 1, букви а) и б).
3. Комисията се оправомощава да приема чделегирани актове в съответствие с член 149 за определяне на правилата за оттеглянето на плащанията за финансови инструменти и последващите корекции по отношение на заявленията за плащане.
4. За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия член Комисията приема актове за изпълнение, уреждащи моделите, които да се използват при представянето със заявленията за плащане на допълнителна информация на Комисията относно финансовите инструменти. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
Член 42
Допустими разходи при приключване
1. При приключването на дадена програма допустимите разходи на финансовия инструмент са общата сума на приноса от програмата, реално изплатена или - при гаранции - за която са поети задължения от финансовия инструмент в периода на допустимост, която съответства на:
а)
плащания към крайни получатели, а в посочените в член 37, параграф 7 случаи - плащания в полза на крайните получатели;
б)
средства, за които са поети задължения по договори за гаранции, независимо дали са непогасени или вече са достигнали своя падеж, за да се отговори на евентуални покани за осигуряване на гаранции за загуби, изчислени въз основа на предпазлива предварителна оценка на риска, обхващащи множество съответни нови заеми или други рискови инструменти за нови инвестиции в крайни получатели;
в)
субсидии с капитализирана лихва или субсидии за гаранционни такси, които трябва да бъдат изплатени за период, не по-дълъг от 10 години след периода на допустимост, използвани в комбинация с финансови инструменти, изплатени в гаранционна блокирана сметка, специално открита за тази цел с предназначение те да се отпускат ефективно след периода на допустимост, но по отношение на заеми и други рискови инструменти - отпуснати за инвестиции в крайни получатели в рамките на периода на допустимост;
г)
възстановяване на направени разходи за управление или плащане на такси за управление на финансовия инструмент.
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149 за установяване на специални правила относно създаването на система за капитализиране на годишни вноски за лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси, посочени в първа алинея, буква в).
2. В случай на инструменти с дялово участие и микрокредити капитализираните разходи или таксите за управление, които трябва да се изплатят за период, не по-дълъг от шест години след периода на допустимост, по отношение на инвестиции в крайни получатели, извършени в рамките на този период на допустимост, които не могат да бъдат обхванати от разпоредбите на членове 44 или 45, могат да се считат за допустими разходи, когато се плащат в гаранционна блокирана сметка, специално открита за тази цел.
3. В случай на инструменти с дялово участие, насочени към предприятия, посочени в член 37, параграф 4, за които финансовото споразумение, посочено в член 38, параграф 7, е подписано преди 31 декември 2017 г., които до края на периода на допустимост са инвестирали най-малко 55 % от средствата по програмата, отпуснати в съответното финансово споразумение, ограничен размер плащания за инвестиции в крайни получатели, направени за срок, не по-дълъг от четири години след края на периода на допустимост, могат да се считат за допустим разход, когато се плащат в гаранционна блокирана сметка, специално открита за тази цел, при условие че са спазени правилата за държавна помощ и са изпълнени всички посочени по-долу условия.
Сумата, платена в гаранционна блокирана сметка:
а)
се използва единствено за последващи инвестиции в крайни получатели, получили начални дялови инвестиции от финансовия инструмент в рамките на периода на допустимост, които все още са изцяло или частично неизплатени,
б)
се използва единствено за последващи инвестиции, които да се извършват в съответствие с пазарните стандарти и договорните споразумения за пазарни стандарти и са ограничени до необходимия минимум за стимулиране на съинвестирането от частния сектор, като същевременно се осигури непрекъснатост на финансирането за целевите предприятия, така че и публичните, и частните инвеститори да могат да се възползват от инвестициите;
в)
не надвишава 20 % от допустимите разходи на инструмента с дялово участие, посочен в параграф 1, първа алинея, буква а), като от този таван се приспадат капиталови ресурси и печалби, върнати на този финансов инструмент с дялово участие в периода на допустимост.
Всички суми, платени в гаранционната блокирана сметка, които не са използвани за инвестиции в крайни получатели, платени през периода, посочен в първа алинея се използват в съответствие с член 45.
4. Допустимите разходи, съобщени в съответствие с параграфи 1 и 2, не могат да надвишават сбора от:
а)
общия размер на подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове, изплатена за целите на параграфи 1 и 2; и
б)
съответното национално съфинансиране.
5. Разходите и таксите за управление, посочени в параграф 1, първа алинея, буква г) и в параграф 2 от настоящия член, могат да се начисляват от организацията, изпълняваща фонда на фондове, или от организациите, изпълняващи финансови инструменти, в съответствие с член 38, параграф 4, букви а) и б) и не могат да надвишават праговете, определени в делегирания акт, посочен в параграф 6 от настоящия член. Докато в разходите за управление се включват преки или косвени разходни позиции, възстановявани при представяне на доказателства за направените разходи, то таксите за управление се отнасят към договорена цена за предоставени услуги, установена чрез състезателна пазарна процедура, където това е приложимо. Разходите и таксите за управление се основават на методика за изчисление, базирана на постигнатите резултати.
Разходите и таксите за управление могат да включват такси за уредба. Когато таксите за уредба или част от нея се начисляват на краен потребител, те не се обявяват като допустими разходи.
Разходите и таксите за управление, включително извършените за подготвителна работа във връзка с финансовия инструмент преди подписване на съответното финансово споразумение, са допустими от датата на подписването на съответното финансово споразумение.
6. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 149, които установяват специфичните правила за критериите за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на резултатите и приложимите прагове, както и правила относно възстановяването на капитализираните разходи и такси за управление за инструменти с дялово участие и микрокредити.
Член 43
Лихви и други печалби, генерирани от подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за финансови инструменти
1. Подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове, изплатена на финансови инструменти, се депозира в сметки, открити във финансови институции в държави-членки, и се инвестира временно в съответствие с принципите на доброто финансово управление.
2. Лихвите и други печалби, които могат да бъдат отнесени към подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове, изплатена на финансови инструменти, се използват за същите цели, сред които възстановяването на извършените разходи за управление или плащането на управленски такси на финансовия инструмент в съответствие с член 42, параграф 1, първа алинея, буква г), и разноските, изплащани в съответствие с член 42, параграф 2, като първоначалната подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове или в рамките на същия финансов инструмент, или, след приключването на финансовия инструмент, в други финансови инструменти или форми на подкрепа в съответствие с конкретните цели, определени съгласно приоритет, до края на периода на допустимост.
3. Управляващият орган гарантира, че се води адекватна отчетност за използването на лихвите и на другите печалби.
Член 44
Повторно използване на ресурси, които могат да бъдат отнесени към подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове до края на срока на допустимост
1. Ресурсите, възстановени на финансовите инструменти от инвестиции или от освобождаването на ресурси, поети като задължение по договори за гаранции, включително изплащане на главници и печалби и други приходи или доходи, например лихви, гаранционни такси, дивиденти, капиталова печалба или всякакви други постъпления от инвестиции, които могат да бъдат отнесени към подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове, се използват повторно за следните цели - до необходимия размер и по договорения в съответните финансови споразумения ред:
а)
допълнителни инвестиции чрез същия или други финансови инструменти в съответствие с конкретните цели, посочени в даден приоритет;
б)
където е приложимо, преференциално възнаграждение за частни инвеститори или публични инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, които осигуряват насрещни ресурси за подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за финансовия инструмент или съинвестират на нивото на крайните получатели;
в)
където е приложимо, възстановяване на направени разходи за управление и плащане на такси за управление на финансовия инструмент.
Потребността от преференциално възнаграждение и неговият размер съгласно първа алинея, буква б) се установяват в предварителната оценка. Преференциалното възнаграждение не надхвърля необходимото за създаване на стимулите за привличане на насрещни ресурси от частни инвеститори и не предоставя свръхкомпенсация на частните или публичните инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Хармонизирането на интересите се гарантира чрез подходящо поделяне на рисовете и печалбата и се осъществява на базата на обичайната търговска практика и е съвместимо с правилата на Съюза за държавната помощ.
2. Управляващият орган гарантира, че се води адекватна отчетност за използването на средствата и печалбите, посочени в параграф 1.
Член 45
Използване на средства след края на срока на допустимост
Държавите-членки приемат необходимите мерки, за да гарантират, че ресурсите, възстановени на финансовите инструменти, включително изплащането на главници, както и печалбите и другите доходи или приходи, генерирани за период от поне осем години след края на периода на допустимост, които могат да бъдат отнесени към подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за финансовите инструменти съгласно член 37, се използват в съответствие с целите на програмата или програмите или в рамките на същия финансов инструмент, или - след излизането на тези ресурси от финансовия инструмент - в други финансови инструменти, при условие че и в двата случая оценката на пазарните условия демонстрира продължаваща нужда от такава инвестиция или от други форми на подкрепа.
Член 46
Доклад за използването на финансовите инструменти
1. Управляващият орган изпраща на Комисията специален доклад за операциите, в които се съдържат финансови инструменти, като приложение към годишния доклад за изпълнението.
2. В посочения в параграф 1 специален доклад за всеки финансов инструмент се включва следната информация:
а)
посочват се програмата и приоритетът или мярката, от които се предоставя подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове;
б)
описание на финансовия инструмент и уредбата за изпълнението му;
в)
посочват се структурите, изпълняващи финансови инструменти, и структурите, изпълняващи средства от фондовете, когато е уместно, както е посочено в член 38, параграф 1, буква а), член 38, параграф 4, букви а), б) и в), както и финансовите посредници, посочени в член 38, параграф 6;
г)
общ размер на приноса от програми по приоритети или мерки, изплатен за финансовия инструмент;
д)
общ размер на подкрепата, която е изплатена на крайните получатели или в полза на крайните получатели, или за която са поети задължения по договори за гаранции от финансовия инструмент за инвестиции в крайните получатели, както и за направените разходи за управление или изплатените такси за управление, по програми и приоритети или мерки;
е)
изпълнението на финансовия инструмент, включително напредъка по отношение на неговото въвеждане и на подбора на структурите, изпълняващи финансовия инструмент, включително на организацията, изпълняваща фонда на фондове;
ж)
лихви и други печалби, генерирани от подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за финансовия инструмент, и програмни средства, възстановени на финансовите инструменти от инвестиции, както е посочено в членове 43 и 44;
з)
напредък при постигането на очаквания лостов ефект на инвестициите, направени от финансовия инструмент, и стойност на инвестициите и участията;
и)
стойността на инвестициите в собствен капитал спрямо предходни години;
й)
принос на финансовия инструмент за постигането на показателите на съответния приоритет или мярка.
Информацията по първа алинея, букви з) и й) може да се включва само в приложението към годишните доклади за изпълнението през 2017 г. и 2019 г., както и в окончателния доклад за изпълнението. Задълженията за докладване по първа алинея, букви а) - й) не се прилагат на равнище крайни получатели.
3. За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение,, с които се установяват образци, които трябва да се използват при докладване относно финансовите инструменти на Комисията. Тези актове са изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 143, параграф 3.
4. Всяка година, считано от 2016 г., в рамките на шест месеца от крайния срок за представяне на годишните доклади за изпълнението, посочен в член 111, параграф 1 за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, член 75 от Регламента за ЕЗФРСР за ЕЗФРСР, както и съответните разпоредби на правилата за отделните фондове за ЕФМДР, Комисията предоставя обобщени справки на данните за постигнатия напредък по отношение на финансирането и изпълнението на финансовите инструменти, изпратени от управляващите органи в съответствие с настоящия член. Тези обобщени справки се изпращат на Европейския парламент и на Съвета и се оповестяват публично.
ДЯЛ V
МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА
ГЛАВА I
Мониторинг
Раздел I
Мониторинг на програмите
Член 47
Мониторингов комитет
1. В срок от три месеца, считано от датата на нотифициране на държавата-членка за решението на Комисията за одобрение на дадена програма, държавата-членка в съответствие с нейната институционална, правна и финансова рамка създава комитет за мониторинг на изпълнението на програмата („мониторингов комитет“), като го съгласува с управляващия орган.
Дадена държава-членка може да създаде един-единствен мониторингов комитет за повече от една от програмите, съфинансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове.
2. Всеки мониторингов комитет изготвя и приема свой процедурен правилник в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на съответната държава-членка.
3. Мониторинговият комитет на програма в рамките на целта „Европейско териториално сътрудничество“ се създава от държавите-членки, които участват в програмата за сътрудничество, и от трети държави, в случай че те са приели поканата за участие в програмата за сътрудничество, след съгласуване с управляващия орган в рамките на три месеца от датата на нотификацията на държавите-членки за решението за приемане на програмата за сътрудничество. Този мониторингов комитет изготвя и приема свой процедурен правилник.
Член 48
Състав на мониторинговия комитет
1. Съставът на мониторинговия комитет се определя от държавата-членка, при условие че мониторинговият комитет се състои от представители на съответните органи на държавата-членка и на междинните звена, както и от представители на партньорите, посочени в член 5. На представителите на партньорите се делегира правото да бъдат част от мониторинговия комитет от съответните партньори чрез прозрачни процеси. Всеки член на мониторинговия комитет може да има право на глас.
Съставът на мониторинговия комитет на дадена програма в рамките на цел „Европейско териториално сътрудничество“ се договаря от участващите в програмата държави-членки и трети държави, в случай чете са приели поканата за участие в програмата за сътрудничество. В мониторинговия кометет попадат съответните представители на тези държави-членки и трети държави. Мониторинговият комитет може да включва представители на ЕГТС, извършващи дейности, свързани с програмата в рамките на програмната област.
2. Списъкът с членовете на мониторинговия комитет се публикува.
3. Комисията участва в работата на мониторинговия комитет със съвещателна функция.
4. Ако ЕИБ участва във финансирането на дадена програма, тя може да участва в работата на мониторинговия комитет със съвещателна функция.
5. Мониторинговият комитет се председателства от представител на държавата-членка или на управляващия орган.
Член 49
Функции на мониторинговия комитет
1. Мониторинговият комитет заседава поне веднъж годишно, като на заседанията му се прави преглед на изпълнението на програмата и на напредъка в посока на постигането на нейните цели. При това той отчита финансовите данни, общите и специфичните за програмата показатели, включително промените в стойността на показателите за резултатите и напредъка в постигането на количествено определените целеви стойности, както и на етапните цели, определени в рамката на изпълнението, посочена в член 21, параграф 1, и, когато е подходящо, резултатите от количествения анализ.
2. Мониторинговият комитет подлага на разглеждане всички въпроси, отнасящи се до изпълнението на програмата, включително заключенията от прегледа на изпълнението.
3. С мониторинговия комитет се провеждат консултации и ако той намери за подходящо, представя становище по всяко изменение на програмата, предложено от управляващия орган.
4. Мониторинговият комитет може да отправя коментари към управляващия орган относно изпълнението и оценката на програмата, включително. действия, свързани с намаляването на административната тежест за бенефициерите. Мониторинговият комитет осъществява мониторинг на действията, предприети вследствие на неговите коментари.
Член 50
Доклади за изпълнението
1. Считано от 2016 г. до и включително 2023 г. всяка държава-членка представя пред Комисията годишен доклад за изпълнението на програмата през предходната финансова година. Всяка държава-членка представя на Комисията окончателен доклад за изпълнението на програмата за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд и годишен доклад за изпълнението за ЕЗФРСР и ЕФМДР до крайния срок, установен в правилата за отделните фондове.
2. В годишните доклади за изпълнението се съдържа ключова информация относно изпълнението на програмата и нейните приоритети по отношение на финансовите данни, общите и специфичните за програмата показатели и количествени целеви стойности, включително по целесъобразност промени в стойността на показателите за резултатите, както и, считано от годишния доклад за изпълнението, който трябва да бъде представен през 2017 г., етапните цели, определени в рамката на изпълнението. Подадените данни се отнасят за стойностите на показателите за изцяло изпълнени операции и, където е възможно, като се взема предвид етапът на изпълнение, за избраните операции. Те също така излагат резюме на констатациите от всички оценки на програмата, представени през предходната финансова година, всякакви въпроси, засягащи изпълнението на програмата, както и приетите мерки. Годишният доклад за изпълнението, който трябва да бъде представен през 2016 г., може също така да описва по целесъобразност действията, предприемани за изпълнение на предварителните условия.
3. Чрез дерогация от параграф 2 специфичните правила относно данните, които трябва да се подадат за ЕСФ, могат да бъдат установени в Регламента за ЕСФ.
4. В годишния доклад за изпълнението, който трябва да бъде представен през 2017 г., се излага и оценява информацията, посочена в параграф 2, както и напредъкът в постигането на целите на програмата, включително приносът на европейските структурни и инвестиционни фондове за промените в стойността на показателите за резултатите, в случаите, в които е налице доказателствен материал от съответните оценкие. В годишния доклад за изпълнението се излагат действията, предприети за изпълнение на предварителните условия, които не са били изпълнени при приемането на програмите. В него също така се оценява изпълнението на действията, с които се цели да бъдат взети предвид принципите, определени в членове 7 и 8, ролята на партньорите, определени в член 5, за изпълнението на програмата, и се отчита подкрепата, използвана за постигане на целите във връзка с борбата срещу изменението на климата.
5. Годишният доклад за изпълнението, който трябва да бъде представен през 2019 г., и окончателният доклад за усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове в допълнение към информацията и оценката, посочени в параграфи 2 и 3, включват и информация относно и оценка на напредъка към постигането на целите на програмата и нейния принос за постигането на целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
6. За да бъдат счетени за допустими, годишните доклади за изпълнението, посочени в параграфи 1 - 5, съдържат цялата информация, изисквана съгласно тези параграфи и в правилата за отделните фондове.
Ако годишният доклад за изпълнението е недопустим, Комисията информира държавата-членка за това в срок от 15 работни дни от датата на получаването му, като в противен случай той се счита за допустим.
7. Комисията разглежда годишния и окончателния доклад за изпълнението и информира държавата-членка за своите коментари в срок от два месеца от датата на получаването на годишния доклад за изпълнението и в срок от пет месеца от датата на получаването на окончателния доклад за изпълнението. Ако Комисията не представи коментари в рамките на тези срокове, докладът се счита за приет.
8. Комисията може да отправя коментари към управляващия орган относно проблемите, които засягат съществено изпълнението на програмата. В случаите, в които са отправени такива коментари, управляващият орган представя цялата необходима информация във връзка с коментарите и, когато е целесъобразно, информира Комисията в срок от три месеца за предприетите мерки.
9. Годишните и окончателните доклади за изпълнението, както и обобщение за гражданите на тяхното съдържание, се оповестяват публично.
Член 51
Годишна среща за преглед
1. Всяка година от 2016 г. до и включително през 2023 г. се организира годишна среща за преглед между Комисията и всяка една от държавите-членки с цел да бъде разгледано изпълнението на всяка оперативна програма, като се отчита годишният доклад за изпълнението и коментарите на Комисията, когато това е приложимо.
2. Годишната среща за преглед може да обхваща повече от една програма. През 2017 г. и 2019 г. годишната среща за преглед обхваща всички програми в държавата-членка и отчита също така докладите за напредъка, представени от държавата-членка в съответствие с член 52 през тези години.
3. Чрез дерогация от параграф 1, държавата-членка и Комисията могат да се споразумеят да не провеждат годишна среща за преглед за дадена програма през годините, различни от 2017 г. и 2019 г.
4. Годишната среща за преглед се председателства от Комисията или, ако държавата-членка поиска това, се съпредседателства от държавата-членка и от Комисията.
5. Държавата-членка гарантира, че в отговор на коментари на Комисията след годишната среща за преглед са предприети последващи действия относно въпроси, които съществено засягат изпълнението на програмата и, когато е целесъобразно, информира Комисията в срок от три месеца за предприетите мерки.
Раздел II
Стратегически напредък
Член 52
Доклад за напредъка
1. До 31 август 2017 г. и до 31 август 2019 г. държавите-членки представят на Комисията доклад за напредъка по изпълнението на споразумението за партньорство съответно към 31 декември 2016 г. и 31 декември 2018 г.
2. Докладът за напредъка представя информация и дава оценка за:
а)
промените в нуждите на развитието в държавата-членка след приемането на споразумението за партньорство;
б)
напредъка в постигането на целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и на конкретни за фонда задачи, посочени в член 4, параграф 1, чрез приноса на европейските структурни и инвестиционни фондове за избраните тематични цели, и по-специално по отношение на етапните цели, определени в рамката на изпълнението за всяка програма и на използваната за постигане на цели във връзка с борбата срещу изменението на климата подкрепа;
в)
дали действията, предприети в изпълнение на приложимите предварителни условия, посочени в споразумението за партньорство, които не са били изпълнени към датата на приемане на споразумението за партньорство, са изпълнени в съответствие с установения график. Настоящата буква се прилага само за доклада за напредъка, който трябва да се подаде за 2017 г.;
г)
изпълнение на механизмите за осигуряване на съгласуваност между европейските структурни и инвестиционни фондове и други инструменти за финансиране на равнището на Съюза и на национално равнище, както и съгласуваност с ЕИБ;
д)
изпълнение на интегриран подход към териториалното развитие или обобщение на изпълнението на интегрираните подходи, които се основават на програмите, включително напредъка в постигането на определените приоритетни области за сътрудничество;
е)
когато е уместно, действията, предприети за укрепване на административния капацитет на органите на държавата-членка и на бенефициерите, за управление и използване на европейските структурни и инвестиционни фондове;
ж)
предприетите действия и постигнатия напредък за намаляване на административната тежест за бенефициерите;
з)
ролята на партньорите, посочени в член 5, в изпълнението на споразумението за партньорство;
и)
обобщение на предприетите действия по прилагането на хоризонталните принципи, посочени в членове 5, 7 и 8 и целите на политиката при усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове.
3. В случаите, в които Комисията определи в срок от два месеца от датата на представяне на доклада за напредъка, че представената информация е непълна или неясна по начин, който засяга съществено качеството и надеждността на съответната оценка, тя може да изиска допълнителна информация от държавата-членка, при условие че това искане не предизвиква неоправдано забавяне и при условие че Комисията изложи причини, обосноваващи предполагаемата липса на качество и надеждност. Държавата-членка предоставя на Комисията исканата информация в срок от три месеца, и - когато е целесъобразно - преразглежда съответно доклада за напредъка.
4. За да се гарантират еднакви условия на изпълнение на настоящата разпоредба, Комисията приема, актове за изпълнение за установяване на образец, който трябва да се използва при представяне на доклада за напредъка. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
Член 53
Докладване на Комисията и разискване относно европейските структурни и инвестиционни фондове
1. Считано от 2016 г. Комисията представя ежегодно на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите доклад, в който обобщава изпълнението на програмите, финансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове, въз основа на годишните доклади за изпълнението на държавите-членки, представени съгласно член 50, както и синтез на констатациите на наличните оценки на програмите. През 2017 г. и 2019 г. обобщителният доклад ще бъде част от стратегическия доклад, посочен в параграф 2.
2. През 2017 г. и 2019 г. Комисията подготвя стратегически доклад, в който обобщава докладите за напредъка на държавите-членки, и до 31 декември 2017 г. и съответно до 31 декември 2019 г. го представя на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, като отправя покана до посочените институции за неговото разискване.
3. Съветът разисква стратегическия доклад, по-специално по отношение на приноса на европейските структурни и инвестиционни фондове за постигането на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, и получава покана да даде своя принос към пролетното заседание на Европейския съвет.
4. Считано от 2018 г. на всеки две години Комисията включва в годишния си доклад за напредъка, представян пред пролетното заседание на Европейския съвет, раздел, в който се обобщават най-актуалните доклади, посочени в параграфи 1 и 2, по-специално по отношение на приноса на европейските структурни и инвестиционни фондове към напредъка по стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
ГЛАВА II
Оценка
Член 54
Общи разпоредби
1. С оглед подобряване на качеството на изготвянето и изпълнението на програмите, както и с цел да се направи оценка на тяхната ефективност, ефикасност и на въздействието им, се извършват оценки. Въздействието на програмите се оценява от гледна точка на задачата на всеки европейски структурен и инвестиционен фонд спрямо целите по стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, и като се отчита размерът на програмата по отношение на БВП и безработицата в съответния програмен район, когато това е целесъобразно.
2. Държавите-членки осигуряват средствата, необходими за извършването на оценките, и гарантират, че са налице процедури за създаването и събирането на данните, необходими за извършването на оценки, включително и на данни, свързани с общите и - когато е уместно - специфичните за програмата показатели.
3. Оценките се извършват от вътрешни или външни експерти, които са функционално независими от органите, отговарящи за изпълнението на програмата. Комисията предоставя насоки относно начина на извършване на оценките веднага след влизане в сила на настоящия регламент.
4. Всички оценки се правят обществено достояние.
Член 55
Предварителна оценка
1. Държавите-членки извършват предварителни оценки за подобряване на качеството на изготвяне на всяка програма.
2. Предварителните оценки се извършват на отговорността на органа, който отговаря за подготовката на програмите. Те се представят на Комисията едновременно с програмата, заедно с резюме. С правилата за отделните фондове могат да се определят прагове, под които предварителната оценка може да бъде комбинирана с оценката за друга програма.
3. В предварителните оценки се оценява:
а)
приносът към стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се имат предвид избраните тематични цели и приоритети и като се отчитат националните и регионалните нужди и потенциалът за развитие, както и извлечените изводи от предходните програмни периоди;
б)
вътрешната съгласуваност на предложената програма или дейност и как тя се отнася към други относими инструменти;
в)
последователността на разпределянето на бюджетните средства спрямо целите на програмата;
г)
последователността на избраните тематични цели, приоритетите и съответните цели на програмите с ОСР, споразумението за партньорство и съответните препоръки за отделните държави, приети съгласно член 121, параграф 2 от ДФЕС, и когато това е целесъобразно на национално равнище - националната програма за реформи;
д)
относимостта и яснотата на предлаганите за програмата показатели;
е)
по какъв начин очакваното изпълнение ще допринесе за резултатите;
ж)
дали количествените целеви стойности за показателите са реалистични, като се отчита предвидената подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове;
з)
основанията за предложената форма на подкрепа;
и)
адекватността на човешките ресурси и на административния капацитет за управление на програмата;
й)
пригодността на процедурите за мониторинг на програмата, както и за събирането на данни, необходими за провеждане на оценките;
к)
пригодността на етапните цели, избрани за рамката на изпълнението;
л)
адекватността на планираните мерки за насърчаване на равните възможности за мъжете и жените и предотвратяване на всякаква дискриминация; по-специално по отношение на достъпност за хората с увреждания;
м)
адекватността на планираните мерки за насърчаване на устойчивото развитие;
н)
планираните мерки за намаляване на административната тежест за бенефициерите.
4. Предварителните оценки включват, когато това е целесъобразно, изискванията за стратегическа оценка на околната среда, определени в Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (37), като се вземат предвид нуждите във връзка със смекчаването на изменението на климата.
Член 56
Оценка през програмния период
1. Управляващият орган или държавата-членка съставя план за оценка, която може да обхваща повече от една програма. Той се представя в съответствие с правилата за отделните фондове.
2. Държавите-членки гарантират, че е налице подходящ капацитет за провеждане на оценка.
3. През програмния период управляващият орган гарантира извършването на оценки, включително за оценяване на ефективността, ефикасността и въздействието на всяка програма въз основа на плана за оценка, както и че всяка оценка е подложена на подходящо проследяване в съответствие с правилата за отделните фондове. Поне веднъж през програмния период се провежда оценка, с която се оценява приносът на подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за постигането на целите по всеки приоритет. Всички оценки се разглеждат от мониторинговия комитет и се изпращат на Комисията.
4. Комисията може да извършва по своя собствена инициатива оценки на програмите. Тя информира управляващия орган, а резултатите се изпращат на управляващия орган и се представят на съответния мониторингов комитет.
5. Параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член не се прилагат за специалните програми, посочени в член 39, параграф 4, първа алинея, буква б).
Член 57
Последваща оценка
1. Последващите оценки се извършват от Комисията или от държавите-членки в тясно сътрудничество с Комисията. Последващите оценки разглеждат ефективността и ефикасността на европейските структурни и инвестиционни фондове и техния принос за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се отчитат заложените в тази стратегия на Съюза цели и в съответствие със специфичните изисквания, определени в правилата за отделните фондове. Последващите оценки трябва да бъдат завършени до 31 декември 2024 г.
2. Последващите оценки трябва да бъдат завършени до 31 декември 2023 г.
3. Последващата оценка на специалните програми, посочени в член 39, параграф 4, буква б), се осъществява от Комисията в срок до 31 декември 2019 г.
4. За всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове Комисията изготвя до 31 декември 2025 г. обобщаващ доклад, в койтосе посочват основните заключения от последващите оценки.
ДЯЛ VI
ТЕХНИЧЕСКА ПОМОЩ
Член 58
Техническа помощ по инициатива на Комисията
1. По инициатива на Комисията европейските структурни и инвестиционни фондове могат да подкрепят мерки за подготвителна помощ, помощ за мониторинг, административна и техническа помощ, мерки за оценка, мерки за одит и контрол, необходими за изпълнението на настоящия регламент.
Меркит, посочени в първа алинея могат да се изпълняват или пряко от Комисията или непряко от образувания и лица, различни от държавите-членки, в съответствие с член 60 от Финансовия регламент.
Мерките, посочени в първата алинея, могат да включват по-специално:
а)
помощ за подготовка и оценка на проекти, включително с ЕИБ;
б)
подкрепа за институционално укрепване и изграждане на административен капацитет за ефективното управление на европейските структурни и инвестиционни фондове;
в)
проучвания, свързани с докладването от страна на Комисията във връзка с европейските структурни и инвестиционни фондове и доклада за сближаването;
г)
мерки, отнасящи се до анализа, управлението, мониторинга, обмена на информация и усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове, както и мерки, отнасящи се до прилагането на системите за контрол и техническа и административна помощ;
д)
оценки, експертни доклади, статистически данни и проучвания, включително такива от общ характер, свързани с настоящото и бъдещото функциониране на европейските структурни и инвестиционни фондове, които могат да се осъществяват, когато е целесъобразно, от ЕИБ;
е)
действия за разпространяване на информация, за подкрепа на изграждането на мрежи, провеждането на комуникационни дейности, повишаване на осведомеността и насърчаване на сътрудничеството и обмена на опит, включително с трети държави.
ж)
изграждане, експлоатация и свързване на компютърни системи за управление, мониторинг, одит, контрол и оценка;
з)
действия за подобряване на методите за оценка и обмена на информация относно практиките за оценяване;
и)
действия, свързани с одитирането;
й)
укрепване на националния и регионалния капацитет по отношение на инвестиционното планиране, оценката на нуждите, подготовката, изготвянето и използването на финансови инструменти, съвместни планове за действие и големи проекти, включително съвместни инициативи с ЕИБ;
к)
разпространение на добри практики с цел оказване на помощ за държавите-членки да укрепят капацитета на съответните партньори, посочени в член 5, и на обединенията на организации, в които участват;
л)
мерки за установяване, приоритизиране и прилагане на структурни и административни реформи в отговор на икономическите и социалните предизвикателства в държавите-членки, които отговарят на условията, посочени в член 24, параграф 1.
За постигането на по-висока степен на ефикасност в комуникациите с широката общественост и по-висока степен на единодействия между провежданите по инициатива на Комисията комуникационни дейности, разпределените съгласно настоящия регламент средства за комуникационни дейности също така допринасят за осъществяването на общата комуникация по политическите приоритети на Съюза, доколкото те са свързани с основните цели на настоящия регламент.
2. Всяка година Комисията изготвя посредством актове за изпълнение своите планове за типа действия, свързани с изброените в параграф 1 мерки, за които се предвижда принос от европейските структурни и инвестиционни фондове.
Член 59
Техническа помощ по инициатива на държавите-членки
1. По инициатива на дадена държава-членка европейските структурни и инвестиционни фондове могат да отпускат подкрепа за дейности по подготовка, управление, мониторинг, оценка, информация и комуникация, създаване на мрежи, разглеждане на жалби, както и контрол и одит. Европейските структурни и инвестиционни фондове могат да се използват от държавата-членка за финансиране на действия за намаляване на административната тежест за бенефициерите, включително електронни системи за обмен на данни, и действия за укрепване на капацитета на органите на държавите-членки и на бенефициерите за администриране и използване на тези фондове. Европейските структурни и инвестиционни фондове могат също да бъдат използвани за подкрепа на действия, целящи укрепването на капацитета на съответните партньори в съответствие с член 5, параграф 3, буква д) и за подкрепа на обмена на добри практики между тези партньори. Действията, посочени в настоящия параграф, могат да се отнасят до предходни и последващи програмни периоди.
2. Правилата за отделните фондове могат да добавят или изключват действия, които могат да се финансират от средствата за техническа помощ всеки европейски структурен и инвестиционен фонд.
ДЯЛ VII
ФИНАНСОВА ПОДКРЕПА ОТ ЕВРОПЕЙСКИТЕ СТРУКТУРНИ И ИНВЕСТИЦИОННИ ФОНДОВЕ
ГЛАВА I
Подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове
Член 60
Определяне на ставките на съфинансиране
1. В решението на Комисията за приемане на дадена програма се определя ставката на съфинансиране и максималният размер на подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове в съответствие с правилата за отделните фондове.
2 Осъществените по инициатива или от името на Комисията мерки за техническа помощ могат да бъдат финансирани на 100 %.
Член 61
Операции, които след приключване генерират нетни приходи
1. Настоящият член се прилага за операции, които след приключването си генерират нетни приходи. За целите на настоящия член „нетни приходи“ означава паричните потоци, заплащани директно от потребителите за стоки и услуги, предоставени с операцията, като такси, заплащани директно от потребителите за използването на инфраструктура, продажбата или отдаването под наем на земя или сгради или плащанията за услуги минус всички оперативни разходи и разходи за подмяна на недълготрайно оборудване за съответния период. Генерираните от операцията икономии от оперативните разходи се разглеждат като нетни приходи, освен ако не са компенсирани от равностойно намаляване на субсидиите за дейността.
Когато не всички инвестиционни разходи са допустими за съфинансиране, нетните приходи, посочени в първа алинея, се разпределят пропорционално между допустимите и недопустимите части от инвестиционните разходи.
2. Допустимите разходи за операцията, които ще се съфинансират от европейските структурни и инвестиционни фондове, се намаляват предварително при отчитане на потенциала на операцията да генерира нетни приходи през определен референтен период, който обхваща както периода на изпълнение на операцията, така и периода след приключване на нейното изпълнение.
3. Потенциалните нетни приходи от операцията се определят предварително по един от следните методи за избор на управляващия орган за дадения сектор, подсектор или тип операция:
а)
прилагане на фиксиран процент за нетните приходи за сектора или подсектора, приложим за операцията, както е определено в приложение V или в някой от делегираните актове, посочени във втора, трета и четвърта алинея;
б)
изчисляване на дисконтираните нетни приходи от операцията при отчитане на подходящия референтен период за сектора или подсектора, приложим за операцията, обичайно очакваната рентабилност за съответната категория инвестиция, прилагането на принципа „замърсителят плаща“ и, ако е необходимо, съображенията за справедливост, свързани с относителния просперитет на съответната държава-членка или регион.
На Комисията се предоставят правомощия в надлежно обосновани случаи да приема делегирани актове в съответствие с член 149 за изменение на приложение V чрез коригиране на установените в него фиксирани проценти, при отчитане на историческите данни, потенциала за събиране на разходите, както и на принципа „замърсителят плаща“, където е приложимо.
На Комисията се предоставят правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 149 за установяване на фиксираните проценти за сектори или подсектори в областта на ИКТ, научноизследователската и развойната дейност, иновациите и енергийната ефективност. Комисията нотифицира делегираните актове на Европейския парламент и на Съвета не по-късно от 30 юни 2015 г.
Освен това на Комисията се предоставят правомощието в надлежно обосновани случаи да приема делегирани актове в съответствие с член 149 във връзка с допълване в приложение V на сектори или подсектори, включително подсектори на секторите, които попадат в обхвата на определените в член 9, първа алинея тематични цели и получават подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове.
При прилагането на посочения в първа алинея, буква а) метод се смята, че всички нетни приходи, генерирани при изпълнението и след приключването на операцията, са взети предвид чрез прилагането на фиксирания процент и следователно те не се приспадат впоследствие от допустимите разходи за операцията.
Когато за даден нов сектор или подсектор е установена единна ставка чрез приемането на делегиран акт в съответствие с трета и четвърта алинея, управляващият орган може да избере да приложи метода, посочен в първа алинея, буква а), за нови операции във връзка със съответния сектор или подсектор.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 149, с които да определя метода, посочен в първа алинея, буква б). При прилагането на този метод нетните приходи, генерирани при изпълнението на операцията, от източници на приходи, които не са отчетени при определянето на потенциалните нетни приходи от тази операция, се приспадат от допустимите разходи за операцията най-късно при окончателното искане за плащане, подадено от бенефициера.
4. Методът, по който нетните приходи се приспадат от разходите за операцията, включени в искането за плащане, представено на Комисията, се определя в съответствие с националните правила.
5. Като алтернатива на прилагането на методите, установени в параграф 3, максималният процент на съфинансиране по член 60, параграф 1 може по искане на дадена държава-членка да бъде намален в момента на приемане на програма за приоритет или мярка, съгласно която за всички операции, подкрепени по този приоритет или мярка, може да се прилага единна ставка в съответствие с параграф 3, първа алинея, буква а). Намалението е не по-малко от сумата, получена, като се умножи максималният процент на съфинансиране от Съюза, приложим съгласно правилата за отделните фондове, по съответния фиксиран процент, посочен в член 3, първа алинея, буква а).
При прилагането на посочения в първа алинея метод се смята, че всички нетни приходи, генерирани при изпълнението и след приключването на операцията, са взети предвид чрез прилагането на намаления процент за съфинансиране и следователно те не се приспадат впоследствие от допустимите разходи за операциите.
6. Когато обективно не е възможно да се определят предварително приходите въз основа на някой от методите, посочени в параграфи 3 или 5, нетните приходи, генерирани в рамките на три години от приключването на операция или до крайния срок за представяне на документи за приключването на програма, определен в правилата за отделните фондове, в зависимост от това коя дата е по-ранна, се приспадат от декларираните пред Комисията разходи.
7. Параграфи 1-6 не се прилагат за:
а)
операции или части от операции, подкрепяни единствено от ЕСФ;
б)
операции, за които общият размер на допустимите разходи преди прилагането на параграфи 1-6 не надвишава 1 000 000 EUR;
в)
възстановима помощ, предмет на задължение за цялостно възстановяване, и награди;
г)
техническа помощ;
д)
подкрепа за или от финансови инструменти;
е)
операции, за които публичната подкрепа е под формата на еднократни суми или на покриване на единични разходи съгласно стандартна таблица;
ж)
операции, изпълнявани в рамките на съвместен план за действие;
з)
операции, за които сумите или процентите на подкрепа са определени в приложение I към Регламента за ЕЗФРСР.
Независимо от разпоредбите на първа алинея, буква б) от настоящия параграф, когато дадена държава-членка прилага параграф 5, тя може да включи в съответния приоритет или мярка операциите, за които общият размер на допустимите разходи преди прилагането на параграфи 1-6 не надвишава 1 000 000 EUR.
8. Освен това параграфи 1-6 не се прилагат за операции, за които подкрепата в рамките на програмата представлява:
а)
помощ de minimis;
б)
съвместима държавни помощи за МСП, когато се прилага интензитет на помощта или ограничение на размера на помощта във връзка с държавната помощ;
в)
съвместима държавни помощи, когато е била извършена индивидуална проверка на нуждите от финансиране в съответствие с приложимите правила за държавната помощ.
Независимо от разпоредбите на първа алинея, управляващият орган може да приложи параграфи 1-6 по отношение на операции, които попадат в обхвата на първа алинея, букви а)-в) от настоящия параграф, когато това е предвидено в националните правила.
ГЛАВА II
Специални правила за подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове за ПЧП
Член 62
Публично-частни партньорства (ПЧП)
Европейските структурни и инвестиционни фондове могат да се използват в подкрепа на операции на ПЧП („операция на ПЧП“). Такива операции на ПЧП съответстват на приложимото право, и по-конкретно относно държавната помощ и възлагането на обществени поръчки.
Член 63
Бенефициери по операции на ПЧП
1. По отношение на операция на ПЧП и чрез дерогация от член 2, точка 10 бенефициер може да бъде:
а)
публичноправна организация, която започва изпълнението на операция, или
б)
частноправна организация на държава-членка („частен партньор“), която е избрана или ще бъде избрана за изпълнението на операцията.
2. Публичноправната организация, която започва изпълнението на операцията на ПЧП, може да предложи частният партньор, който ще бъде избран след одобряване на операцията, да бъде бенефициерът за целите на подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове. В такъв случай решението за одобрение се взема, ако управляващият орган се увери, че избраният частен партньор изпълнява и поема всички приложими задължения на бенефициер съгласно настоящия регламент.
3. Частният партньор, избран за изпълнение на операцията, може да бъде заменен като бенефициер по време на изпълнението, когато това се налага съгласно реда и условията на ПЧП или финансовото споразумение между частния партньор и финансовата институция, съфинансиращи операцията. В такъв случай заместващият частен партньор или публичноправна организация става бенефициер, при условие че управляващият орган се увери, че заместващият партньор изпълнява и поема всички приложими задължения на бенефициер съгласно настоящия регламент.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 149 за определяне на допълнителни правила относно замяна на бенефициер и относно съответните отговорности.
5. Замяната на бенефициер не се счита за промяна на собствеността по смисъла на член 71, параграф 1, буква б), ако тази замяна отговаря на приложимите условия, посочени в параграф 3 от настоящия член и в делегиран акт, приет по силата на параграф 4 от настоящия член.
Член 64
Подкрепа за операции на ПЧП
1. При операция на ПЧП, където бенефициерът е публичноправна организация, разходите за операция на ПЧП, които са направени и платени от частния партньор, могат чрез дерогация от член 65, параграф 2 да се смятат за направени и платени от бенефициер и да се включат в искане за плащане до Комисията, при условие че са спазени следните условия:
а)
бенефициерът е сключил споразумение за ПЧП с частен партньор;
б)
управляващият орган е проверил, че декларираните от бенефициера разходи са платени от частния партньор и че операцията съответства на приложимите право на Съюза и национално право, на програмата и на условията за подкрепа на операцията.
2. Плащанията към бенефициери, които се правят за разходите, включени в искането за плащане в съответствие с параграф 1, се извършват по гаранционна блокирана сметка, специално открита за тази цел на името на бенефициера.
3. Средствата, преведени по гаранционната блокирана сметка по параграф 2, се използват за плащания в съответствие със споразумението за ПЧП, включително за плащанията, които трябва да се направят в случай на прекратяване на споразумението за ПЧП.
4. На Комисията се предоставят правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 149 за определяне на минималните изисквания, които да бъдат включени в споразуменията за ПЧП и които са необходими за прилагането на дерогацията, предвидена в параграф 1 от настоящия член, включително разпоредбите, свързани с прекратяване на споразумения за ПЧП и за целите на осигуряване на адекватна одитна следа.
ГЛАВА III
Допустимост на разходите и дълготрайност
Член 65
Допустимост
1. Допустимостта на разходите се определя въз основа на националните правила, освен в случаите, в които са определени специални правила във или въз основа на настоящия регламент или в правилата за отделните фондове.
2. Разходите са допустими за финансиране от европейските структурни и инвестиционни фондове, ако те са направени от бенефициер и платени между датата на изпращане на програмата до Комисията или от 1 януари 2014 г. - в зависимост от това коя дата е по-ранна - и 31 декември 2023 г. Освен това разходите са допустими за финансиране от ЕЗФРСР единствено когато разплащателната агенция действително е изплатила съответната помощ в периода 1 януари 2014 г. - 31 декември 2023 г.
3. Чрез дерогация от параграф 2 разходите по линия на инициативата за младежка заетост са допустими от 1 септември 2013 г.
4. В случай на разходи, възстановявани съгласно член 67, параграф 1, първа алинея, букви б) и в), действията, съставляващи основание за възстановяването на разходите, трябва да са извършени между 1 януари 2014 г. и 31 декември 2023 г.
5. Чрез дерогация от параграф 4, началната дата във връзка с разходите, възстановени въз основа на член 67, параграф 1, първа алинея, букви б) и в) за действия по линия на инициативата за младежка заетост, е 1 септември 2013 г.
6. Не се избират за финансиране от европейските структурни и инвестиционни фондове операции, които са били физически завършени или изцяло осъществени преди подаването на заявление за финансиране по програмата от страна на бенефициера до управляващия орган, независимо дали всички свързани плащания са направени от бенефициера или не.
7. Настоящият член не засяга правилата за допустимост на техническата помощ по инициатива на Комисията, определени в член 58.
8. Настоящият параграф се прилага за операции, при чието изпълнение се генерират приходи и за които не се прилагат член 61, параграфи 1-6.
Допустимите разходи за операцията, които ще се съфинансират от европейските структурни и инвестиционни фондове, се намаляват с нетните приходи, които не са взети предвид при одобряването на операцията, а са генерирани пряко едва през периода на нейното изпълнение, най-късно при окончателното искане за плащане, подадено от бенефициера. Когато не всички разходи са допустими за съфинансиране, нетните приходи се разпределят пропорционално между допустимите и недопустимите части от разходите.
Настоящият параграф не се прилага за:
а)
техническа помощ;
б)
финансови инструменти;
в)
възстановима помощ, предмет на задължение за цялостно възстановяване;
г)
награди;
д)
операции, предмет на правилата за държавни помощи;
е)
операции, за които обществената подкрепа е под формата на еднократни суми или стандартни таблици с разходи за единица продукт, при условие че нетните приходи са били взети предвид предварително;
ж)
операции, изпълнени съгласно съвместен план за действие, при условие че нетните приходи са били взети предвид предварително;
з)
операции, за които сумите или процентите на подкрепа са определени в приложение I към Регламента за ЕЗФРСР; или
и)
операции, за които общият допустим разход не превишава 50 000 EUR.
За целите на настоящия член и на член 61 всяко плащане, получено от бенефициера, произтичащо от договорна санкция в резултат на нарушение на договора между бенефициера и трета страна или страни или извършено в резултат на оттеглянето на оферта от трета страна, избрана по правилата за възлагане на обществени поръчки („депозит“), не се смята за приход и не се приспада от допустимите разходи за операцията.
9. Разходи, станали допустими в резултат на изменение в програма, са допустими единствено от датата на подаване на искането за изменение до Комисията или, в случай че се прилага член 96, параграф 11, от датата на влизане в сила на решението за изменение на програмата.
По отношение на ЕФМДР в правилата за отделните фондове може да се предвиди дерогация от първа алинея.
10. Чрез дерогация от параграф 9, в Регламента за ЕЗФРСР могат да бъдат установени специални разпоредби относно датата на начало на допустимост.
11. Дадена операция може да получава подкрепа от един или няколко европейски структурни и инвестиционни фонда или една или няколко програми, както и от други инструменти на Съюза, при условие че разходната позиция, включена в искане за плащане за възстановяване на средства от един от европейските структурни и инвестиционни фондове, не получава подкрепа от друг фонд или инструмент на Съюза, или подкрепа от същия фонд по друга програма.
Член 66
Форми на подкрепа
Европейските структурни и инвестиционни фондове се използват за осигуряване на подкрепа под формата на безвъзмездни средства, награди, възстановима помощ и финансови инструменти, или комбинация от тях.
В случай на възстановима помощ, подкрепата, възстановена на организацията, която я е предоставила, или на друг компетентен орган на държавата-членка, се държи в отделна сметка или се отделя чрез сметкови кодове и се използва отново за същата цел или в съответствие с целите на програмата.
Член 67
Форми на предоставяне на безвъзмездни средства и възстановима помощ
1. Безвъзмездните средства и възстановимата помощ могат да бъдат отпускани под формата на:
а)
възстановяване на действително направени и платени допустими разходи, заедно с - когато е приложимо - приноси в натура и обезценяване;
б)
стандартна таблица на разходите за единица продукт;
в)
еднократни суми, които не надхвърлят 100 000 EUR публичен принос;
г)
финансиране с единна ставка, определено чрез прилагане на процент към една или няколко определени категории разходи.
Правилата за отделните фондове могат да ограничават формите на безвъзмездна помощ или възстановима помощ, приложими към определени операции.
2. Чрез дерогация от параграф 1, в Регламента за ЕФМДР могат да бъдат установени допълнителни форми на безвъзмездна помощ и методи на изчисляване.
3. Възможностите, посочени в параграф 1, могат да се комбинират само когато всяка възможност обхваща различна категория разходи или когато те се използват за различни проекти, които са част от една операция или за последващи фази на операция.
4. Когато дадена операция или проект, част от операция, се осъществява изключително чрез възлагане на обществени поръчки за строителни работи, стоки или услуги, се прилага единствено първа алинея, буква а). Когато възлагането на поръчки в рамките на дадена операция или проект, част от операция, е ограничено само до определени категории разходи, могат да бъдат прилагани всички възможности, посочени в параграф 1.
5. Размерите на сумите, посочени в първа алинея, букви б), в) и г), се определят по един от следните начини:
а)
коректен, справедлив и проверим метод на изчисление, основаващ се на:
i)
статистически данни или друга обективна информация;
ii)
проверени данни за минали периоди за отделните бенефициери; или
iii)
прилагането на обичайните практики за осчетоводяване на разходите на отделните бенефициери;
б)
в съответствие с правилата за прилагането на съответни таблици за разходите за единица продукт, еднократни суми и единни ставки, прилагани в други политики на Съюза за подобен тип операция и бенефициер;
в)
в съответствие с правилата за прилагането на съответни таблици за разходите за единица продукт, еднократни суми и единни ставки, прилагани в рамките на схеми за предоставяне на безвъзмездни средства, финансирани изцяло от държавата-членка за подобен тип операция и бенефициер;
г)
ставки, установени с настоящия регламент или с правилата за отделните фондове;
д)
специфични методи за определяне на сумите, установени в съответствие с правилата за отделните фондове.
6. Документите, установяващи условията за предоставяне на подкрепа за всяка операция, установяват метода, приложим за определянето на разходите за операцията и условията за изплащане на безвъзмездните средства.
Член 68
Финансиране с единни ставки за непреки разходи и разходи за персонал относно безвъзмездни средства и възстановима помощ
1. Когато изпълнението на операция поражда непреки разходи, те могат да бъдат изчислени като единна ставка по един от следните начини:
а)
единна ставка в размер до 25 % от допустимите преки разходи, при условие че ставката се изчислява въз основа на коректен, справедлив и проверим метод на изчисление или метод, прилаган в рамките на схеми за предоставяне на безвъзмездни средства, финансирани изцяло от държавата-членка, за подобен тип операция и бенефициер;
б)
единна ставка в размер до 15 % от допустимите преки разходи за персонал, без да се изисква от държавата-членка да извършва изчисления за определянето на приложимата ставка;
в)
единна ставка, прилагана към допустимите преки разходи въз основа на съществуващите методи и съответстващите ставки, приложими в политиките на Съюза за подобен тип проект и бенефициер.
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149 относно определянето на единната ставка и на свързаните методи, посочени в първа алинея, буква в) от настоящия параграф.
2. За целите на определянето на разходите за персонал, свързани с изпълнението на дадена операция, приложимата почасова ставка може да бъде изчислена, като годишните брутни разходи за трудови възнаграждения в счетоводните отчети за последната година се разделят на 1 720 часа.
Член 69
Специални правила за допустимост за безвъзмездни средства и възстановима помощ
1. Приносът в натура под формата на предоставяне на строителни работи, стоки, услуги, земя и недвижимо имущество, за които няма плащане в брой, подкрепено с фактури или счетоводни документи с еквивалентна доказателствена стойност, могат да бъдат допустими, при условие че правилата за допустимост на европейските структурни и инвестиционни фондове и на програмата го предвиждат това и че са изпълнени всички от следните критерии:
а)
публичната подкрепа, изплатена на операцията, което включва принос в натура, не надвишава общата стойност на допустимите разходи, с изключение на приноса в натура, към момента на приключване на операцията;
б)
стойността, приписана на приноса в натура, не надхвърля разходите, които обикновено се приемат на съответния пазар;
в)
стойността и предоставянето на приноса могат да бъдат независимо оценени и проверени;
г)
в случай на предоставяне на земя или недвижимо имущество може да бъде направено плащане в брой за целите на лизингово споразумение с номинален годишен размер, не по-голям от една единица от валутата на държавата-членка;
д)
в случай на принос в натура под формата на безплатен труд стойността на този труд се определя, като се вземе предвид провереното отработено време и ставката на заплащане на еквивалентен труд.
Стойността на земята или недвижимото имущество, посочени в първа алинея, буква г) от настоящия параграф, се удостоверява от независим квалифициран експерт или надлежно оправомощена официална структура и не надвишава границата, определена в параграф 3, буква б)
2. Амортизационните разходи могат да бъдат считани за допустим разход, когато са изпълнение следните условия:
а)
правилата за допустимост на програмата позволяват това;
б)
размерът на разходите е надлежно удостоверен с придружаваща документация, имаща равностойна доказателствена стойност на фактури за допустими разходи, в случаите, в които разходите се възстановяват по начина, посочен в член 67, параграф 1, първа алинея, буква а);
в)
разходите се отнасят изключително за периода на подкрепата на операцията;
г)
за придобиването на амортизираните активи не са допринесли публични безвъзмездни средства.
3. Следните разходи не са допустими за финансиране от европейските структурни и инвестиционни фондове и от размера на подкрепата, прехвърлена от Кохезионния фонд в МСЕ, както е посочено в член 92, параграф 6:
а)
лихви по дългове, с изключение свързани с безвъзмездни средства, предоставени под формата на лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси;
б)
закупуването на незастроени и застроени земи на стойност над 10 % от общите допустими разходи за съответната операция. За изоставени земи и за такива, използвани преди това за промишлени цели, които включват сгради, това ограничение се увеличава на 15 %. При изключителни и добре обосновани случаи може да се разреши по-висок процент от горепосочените проценти за операции, свързани със съхранение на околната среда;
в)
данък върху добавената стойност, освен когато не е възстановим по националното законодателство за облагане с ДДС.
Член 70
Допустимост на операциите в зависимост от местоположението
1. Операциите, подкрепени от европейските структурни и инвестиционни фондове, се осъществяват в програмния район, като се прилагат дерогациите, посочени в параграфи 2 и 3 и правилата за отделните фондове.
2. Управляващият орган може да приеме осъществяването на дадена операция извън програмния район, но в границите на Съюза, при условие че са изпълнени всички от следните условия:
а)
операцията е в полза на програмния район;
б)
общата сума, разпределена по програмата за операции извън програмния район, не надвишава 15 % от подкрепата от ЕФРР, от Кохезионния фонд и от ЕФМДР на ниво приоритет или 5 % от подкрепата от ЕЗФРСР на ниво програма;
в)
мониторинговият комитет е дал съгласието си за съответната операция или съответните видове операции;
г)
задълженията на органите по програмата във връзка с управлението, контрола и одита по отношение на операцията, се изпълняват от органите, които отговарят за програмата, по която проектът получава подкрепа, или те сключват споразумения с органите в района, в който се осъществява операцията.
3. За операции, свързани с дейности за оказване на техническа помощ или популяризиране, могат да се правят разходи извън границите на Съюза, ако са изпълнени условията, определени в параграф 2, буква а) и задълженията във връзка с управлението, контрола и одита по отношение на операцията.
4. Параграфи 1-3 не се прилагат по отношение на програми по цел „Европейско териториално сътрудничество“, а параграфи 2 и 3 не се прилагат за операции, подкрепени от ЕСФ.
Член 71
Дълготрайност на операциите
1. Операциите, включващи инвестиции в инфраструктура или производствени инвестиции, възстановяват приноса от европейските структурни и инвестиционни фондове, ако в срок от пет години от крайното плащане към бенефициера или в рамките на периода от време, определен в правилата за държавна помощ - когато е приложимо - подлежат на едно от следните:
а)
прекратяване или преместване на производствена дейност извън програмния район;
б)
промяна на собствеността на дадена позиция от инфраструктурата, която дава на дадено търговско дружество или публичноправна организация неправомерно преимущество;
в)
значителна промяна, която засяга естеството, целите или условията за изпълнение и която би довела до подкопаване на нейните първоначални цели.
Неправомерно платените суми във връзка с операцията се възстановяват от държавата-членка пропорционално спрямо периода, за който изискванията не са били изпълнени.
Държавите-членки могат да съкратят сроковете, посочени в първа алинея, на три години в случай на поддържане на инвестиции или работни места, създадени от МСП.
2. Операциите, включващи инвестиции в инфраструктура или производствени инвестиции, възстановяват приноса от европейските структурни и инвестиционни фондове, ако в срок от 10 години от крайното плащане към бенефициера производствената дейност е преместена извън Съюза, с изключение на случаите, когато бенефициер е МСП. Когато приносът от европейските структурни и инвестиционни фондове приеме формата на държавна помощ, периодът от 10 години се заменя със срок, приложим съгласно правилата за държавни помощи.
3. Операциите, подкрепяни от ЕСФ, и операциите, подкрепяни от другите европейски структурни и инвестиционни фондове, които не са инвестиции в инфраструктура или производствени инвестиции, възстановяват приноса от фонда само когато са обвързани със задължение за поддържане на инвестициите съгласно приложимите правила за държавните помощи и когато претърпяват прекратяване или преместване на производствена дейност в рамките на периода, определен в тези правила.
4. Параграфи 1, 2 и 3 не се прилагат по отношение на принос за или от финансови инструменти или за операции, които претърпяват прекратяване на производствената дейност поради несъстоятелност, която не е с измамна цел.
5. Параграфи 1, 2 и 3 не се прилагат по отношение на физически лица, които са бенефициери на подкрепа за инвестиции и след изпълнението на инвестиционната операция отговорят на изискванията за получаване на подкрепа и получат такава подкрепа съгласно Регламент (ЕС) № 1309/2013 на Европейския парламент и на Съвета в случаите, в които съответните инвестиции са пряко свързани с вида дейност, определен като допустим за подкрепа по Европейския фонд за приспособяване към глобализацията.
ДЯЛ VIII
УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ
ГЛАВА I
Системи за управление и контрол
Член 72
Общи принципи на системите за управление и контрол
Системите за управление и контрол, в съответствие с член 4, параграф 8, предвиждат:
а)
описание на функциите на всяка организация, участваща в управлението и контрола, и разпределението на функциите в рамките на всяка организация;
б)
спазване на принципа на разделение на функциите между и в рамките на тези организации;
в)
процедури за гарантиране на правилността и редовността на декларираните разходи;
г)
компютризирани системи за счетоводство, съхраняване и предаване на финансови данни и данни за показателите с цел мониторинг и докладване;
д)
системи за докладване и мониторинг, в случаите, в които отговорната организация е възложила изпълнението на задачи на друга организация;
е)
уредба за извършване на одит на функционирането на системите за управление и контрол;
ж)
системи и процедури, които гарантират адекватна одитна следа;
з)
предотвратяване, откриване и поправяне на нередности, включително и на измами, и събиране на неправомерно платени суми, заедно с всички дължими лихви за просрочени плащания.
Член 73
Отговорности при споделено управление
В съответствие с принципа на споделено управление държавите-членки и Комисията са отговорни за управлението и контрола на програмите съгласно определените им в настоящия регламент отговорности и правилата за отделните фондове.
Член 74
Отговорности на държавите-членки
1. Държавите-членки изпълняват задълженията си по отношение на управлението, контрола и одита и поемат произтичащите от това отговорности, които са предвидени в правилата относно съвместното управление, съдържащи се във Финансовия регламент и в правилата за отделните фондове.
2. Държавите-членки гарантират, че системите им за управление и контрол на програмите са създадени в съответствие с правилата за отделните фондове и че тези системи функционират ефективно.
3. Държавите-членки гарантират, че съществува ефективна уредба за разглеждане на жалби във връзка с европейските структурни и инвестиционни фондове. За обхвата, правилата и процедурите във връзка с тези разпоредби отговарят държавите-членки съгласно тяхната институционална и правна рамка. При поискване държавите-членки разглеждат подадени в Комисията жалби, които попадат в обхвата на уредбата им. При поискване държавите-членки уведомяват Комисията за резултатите от тези разглеждания.
4. Всеки официален обмен на информация между държавите-членки и Комисията се извършва посредством електронна система за обмен на данни. Комисията приема актове за изпълнение за установяване на условията и реда, на които трябва да отговаря системата за обмен. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
ГЛАВА II
Правомощия и отговорности на Комисията
Член 75
Правомощия и отговорности на Комисията
1. Комисията се уверява въз основа на наличната информация, включително информация относно определянето на организации, които да отговарят за управлението и контрола, за документите, предоставяни всяка година от тези определени организации в съответствие с член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, контролните доклади, годишните доклади за изпълнението и проведените от националните органи и от органите на Съюза одити, че държавите-членки са създали системи за управление и контрол, които отговарят на изискванията на настоящия регламент и правилата за отделните фондове и че тези системи функционират ефективно в процеса на изпълнение на програмите.
2. Длъжностните лица на Комисията или упълномощени представители на Комисията могат да извършват одити или проверки на място, при условие че на компетентния национален орган бъде дадено предизвестие от поне 12 работни дни, освен при спешни случаи. Комисията спазва принципа на пропорционалност, като отчита необходимостта да се избегне неоправдано дублиране на одитите и проверките, извършвани от държавите-членки, равнището на риска за бюджета на Съюза и необходимостта да се сведе до минимум административната тежест за бенефициерите в съответствие с правилата за отделните фондове. Обхватът на такива одити или проверки може да включва по-специално проверка на ефективното функциониране на системите за управление и контрол по дадена програма или част от нея, на операциите и оценка на доброто финансово управление на операциите или програмите. В такива одити или проверки могат да участват длъжностни лица или упълномощени представители на държавата-членка.
Длъжностните лица на Комисията или упълномощените представители на Комисията, надлежно оправомощени да извършват одити или проверки на място, имат достъп до всички необходими досиета, документи и метаданни, независимо от носителя, на който се съхраняват, свързани с операции, подкрепяни от европейските структурни и инвестиционни фондове, или до системите за управление и контрол. Държавите-членки предоставят копия на такива досиета, документи и метаданни на Комисията при поискване.
Определените в настоящия параграф правомощия не засягат прилагането на национални разпоредби, които запазват някои действия за конкретно определени от националното законодателство служители. Длъжностните лица и упълномощените представители на Комисията не участват, inter alia, в посещения по домовете или в официални разпити на лица в рамките на националното законодателство. Такива длъжностни лица или представители обаче имат достъп до информацията, получена по този начин, без да се засяга компетентността на националните съдилища и при пълно зачитане на основните права на засегнатите правни субекти.
3. Комисията може да изиска от дадена държава-членка да предприеме необходимите действия с оглед осигуряване на ефективното функциониране на нейните системи за управление и контрол или да провери правомерността на разходите в съответствие с правилата за отделните фондове.
ДЯЛ IX
ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ, РАЗГЛЕЖДАНЕ И ПРИЕМАНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ, ОТМЯНА
ГЛАВА I
Финансово управление
Член 76
Бюджетни задължения
Поемането на бюджетни задължения от страна на Съюза по отношение на всяка програма се извършва на годишни вноски за всеки от фондовете в периода между 1 януари 2014 г. и 31 декември 2020 г. Бюджетните задължения, свързани с резерва за изпълнение във всяка програма, се определят отделно от останалото разпределяне на средствата за програмата.
Решението на Комисията за приемане на дадена програма се явява решение за финансиране по смисъла на член 84 от Финансовия регламент, а след нотифицирането си на засегната държава-членка - правно задължение по смисъла на посочения регламент.
Бюджетните задължения за първата вноска за всяка програма се поема след приемането на програмата от Комисията.
Бюджетните задължения за следващите вноски се поемат от Комисията преди 1 май всяка година въз основа на решението, посочено във втора алинея от настоящия член, освен в случаите, в които се прилага член 16 от Финансовия регламент.
След прилагането на рамката за изпълнение в съответствие с член 22, когато не са постигнати етапните цели по приоритетите, Комисията при необходимост отменя съответните кредити, определени за дадените програми като част от резерва за изпълнение, и ги предоставя отново за програмите, за които разпределените средства са увеличени в резултат от изменение, одобрено от Комисията в съответствие с член 22, параграф 5.
Член 77
Общовалидни правила за плащанията
1. Плащанията от страна на Комисията на приноса от европейските структурни и инвестиционни фондове за всяка програма се извършва в съответствие с бюджетните кредити и при условие че са налични средства. Всяко плащане се регистрира в най-рано откритите бюджетни задължения на съответния фонд.
2. Плащанията, свързани със задълженията по резерва за изпълнение, не се извършват преди окончателното разпределяне на резерва за изпълнение в съответствие с член 22, параграфи 3 и 4.
3. Плащанията са под формата на предварително финансиране, междинни плащания и плащане на окончателното салдо.
4. За формите на подкрепа по член 67, параграф 1, първа алинея, букви б), в) и г) и по членове 68 и 69 разходите, изчислени въз основа на приложимата база, се разглеждат като допустим разход.
Член 78
Общовалидни правила за изчисляване на междинните плащания и плащането на окончателното салдо
Правилата за изчисляването на размера на сумата, която се възстановява като междинни плащания, както и на окончателното салдо, се определят в правилата за отделните фондове. Размерът на тази сума е функция на конкретната ставка на съфинансиране, приложима към допустимите разходи.
Член 79
Искания за плащане
1. Специфичната процедура и информацията, която следва да бъде подавана в исканията за плащане във връзка с всеки европейски структурен и инвестиционен фонд, се определят в правилата за отделните фондове.
2. Искането за плащане, което трябва да бъде представено на Комисията, предоставя цялата информация, необходима на Комисията с оглед изготвянето на отчети в съответствие с член 68, параграф 3 от Финансовия регламент.
Член 80
Използване на еврото
Сумите, посочени в програмите, представени от държавите-членки, прогнозите за разходите, отчетите за разходите, исканията за плащане, отчетите и разходите, посочени в годишния и в окончателния доклад за изпълнението, се дават в евро.
Член 81
Изплащане на първоначално предварително финансиране
1. След решението на Комисията за приемане на програмата Комисията изплаща първоначална сума за предварително финансиране за целия програмен период. Първоначалното предварително финансиране се изплаща на вноски в съответствие с бюджетните нужди. Размерът на тези вноски се определя в правилата за отделните фондове.
2. Първоначалното предварително финансиране се използва само за плащания към бенефициерите при изпълнението на програмата. То се предоставя без отлагане на отговорната за случая структура.
Член 82
Уравняване на първоначалното предварително финансиране
Първоначално платената като предварително финансиране сума се уравнява напълно в сметките на Комисията не по-късно от приключването на програмата.
Член 83
Прекъсване на крайния срок за плащане
1. Изтичането на срока за искане за междинно плащане може да бъде прекъснато от оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по смисъла на Финансовия регламент за максимален срок от шест месеца, ако:
а)
вследствие на сведенията, предоставени от национален одитен орган или одитен орган на Съюза, са налице явни доказателства, които говорят за съществуването на съществен недостатък във функционирането на системата за управление и контрол;
б)
оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити трябва да направи допълнителни проверки, когато на вниманието му се постави информация, че разходите, посочени в дадено искане за плащане, са свързани с нередност със значителни финансови последици;
в)
не е представен някой от документите, изисквани по силата на член 59, параграф 5 от Финансовия регламент.
Държавата-членка може да приеме удължаване на срока за прекъсване с още 3 месеца.
По отношение на ЕФМДР в правилата за отделните фондове може да се предвидят и допълнителни основания за прекъсване на плащанията, свързани с неспазване на правилата, приложими съгласно общата политика в областта на рибарството, които основания са пропорционални, отчитащи естеството, тежестта, продължителността и повтаряемостта на неспазването.
2. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити ограничава прекъсването само до частта от разходите, обхваната от искането за плащане, носещо характеристиките, посочени в параграф 1, първа алинея, освен при невъзможност да се установи засегнатата част от разходите. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити незабавно информира писмено държавата-членка и управляващия орган за причините за прекъсването и ги приканва да поправят ситуацията. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити слага край на прекъсването веднага след като бъдат предприети необходимите мерки.
ГЛАВА II
Проверка и приемане на отчети
Член 84
Краен срок за проверка и приемане на отчети от Комисията
До 31 май на годината след края на счетоводния период Комисията осъществява процедури за проверка и приемане на отчетите съгласно член 59, параграф 6 от Финансовия регламент и уведомява държавата-членка дали приема, че отчетите са пълни, точни и верни в съответствие с правилата за отделните фондове.
ГЛАВА III
Финансови корекции
Член 85
Финансови корекции от страна на Комисията
1. Комисията прави финансови корекции, като отменя целия или част от приноса на Съюза в дадена програма и извършва събиране от държавата-членка, с цел изключване от финансиране от Съюза на разходи, които са направени в нарушение на приложимото право.
2. Нарушението на приложимото право води до финансова корекция само във връзка с разходите, които са декларирани на Комисията, и когато е изпълнено едно от следните условия:
а)
нарушението е повлияло подбора на операция от страна на отговорната за подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове структура или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се установи това въздействие, но съществува основателен риск нарушението да е имало подобен ефект;
б)
нарушението е повлияло размера на разходите, заявени за възстановяване от бюджета на Съюза или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се даде количествено изражение на неговите финансови последици, но съществува основателен риск нарушението да е имало подобен ефект.
3. При вземането на решение относно финансова корекция по параграф 1 Комисията спазва принципа на пропорционалност, като отчита естеството и сериозността на нарушението на приложимото право и неговите финансови отражения върху бюджета на Съюза. Комисията информира Европейския парламент относно взетите решения за прилагане на финансови корекции.
4. Критериите и процедурите за прилагането на финансови корекции се определят в правилата за отделните фондове.
ГЛАВА IV
Отмяна
Член 86
Принципи
1. Всички програми подлежат на процедура по отмяна, въз основа на принципа, че сумите, свързани със задължение, които не бъдат обхванати от предварително финансиране или чрез искане за плащане в рамките на определен срок, се отменят, включително всяко искане за плащане, при което цялото плащане или част от него подлежи на прекъсване на крайния срок за плащането или прекратяване на плащанията.
2. Задължението, свързано с последната година от периода, се отменя в съответствие с правилата, които се спазват за приключването на програмите.
3. Правилата за отделните фондове уточняват точното прилагане на правилото за отмяна за всеки един от европейските структурни и инвестиционни фондове.
4. Всяка част от задълженията, която все още е открита, се отменя, ако някой от документите, изисквани за приключването, не е бил представен на Комисията в сроковете, определени в правилата за отделните фондове.
5. Бюджетните задължения по отношение на резерва за изпълнение подлежат само на процедурата за отмяна, определена в параграф 4.
Член 87
Изключване от отмяна
1. Засегнатата от отмяната сума се намалява със суми, равностойни на тази част оте бюджетното задължение, за която:
а)
операциите са спрени поради съдебно производство или административно обжалване със суспензивен ефект; или
б)
е било невъзможно да се внесе искане за плащане поради причини, дължащи се на форсмажорни обстоятелства, които сериозно засягат изпълнението на цялата или на част от програмата.
Националните органи, които твърдят, че са били налице форсмажорни обстоятелства съгласно първа алинея, буква б), трябва да докажат преките последствия от форсмажорните обстоятелства върху изпълнението на цялата или на част от програмата.
За целите на първа алинея, букви а) и б) намалението може да бъде поискано веднъж, в случай че спирането или форсмажорните обстоятелства са продължили не повече от една година, или няколко пъти, който отговаря на продължителността на форсмажорните обстоятелства или на броя на годините между датата на съдебното или административно решение, спиращо изпълнението на операцията, и датата на окончателното съдебно или административно решение.
2. До 31 януари държавата-членка предава на Комисията информация относно посочените в параграф 1, първа алинея, букви а) и б) изключения за сумата, която е трябвало да бъде декларирана към края на предходната година.
Член 88
Процедура
1. Комисията своевременно информира държавата-членка и управляващия орган, когато е налице риск от прилагане на правилото за отмяна по член 86.
2. Въз основа на информацията, която е получила към 31 януари, Комисията уведомява държавата-членка и управляващия орган относно размера на подлежащите на отмяна средства в резултат на тази информация.
3. Държавата-членка разполага с два месеца, за да се съгласи със сумата, която трябва да бъде отменена, или да представи коментари.
4. До 30 юни държавите-членки представят на Комисията преразгледан план за финансиране, отразяващ за съответната финансова година на намаления размер на подкрепата по един или повече приоритети на програмата, като взема предвид разпределението по фонд и по категория на региона, където е целесъобразно. В противен случай Комисията преразглежда плана за финансиране, като намалява приноса на европейските структурни и инвестиционни фондове за съответната финансова година. Това намаление се разпределя пропорционално между всички приоритети.
5. Не по-късно от 30 септември Комисията изменя решението за приемане на програмата чрез актове за изпълнение.
ТРЕТА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ, ПРИЛОЖИМИ ЗА ЕФРР, ЕСФ И КОХЕЗИОННИЯ ФОНД
ДЯЛ I
ЦЕЛИ И ФИНАНСОВА РАМКА
ГЛАВА I
Мисия, цели и географски обхват на подкрепата
Член 89
Мисия и цели
1. Фондовете съдействат за разработването и прилагането на действията на Съюза, които водят до укрепване на неговото икономическо, социално и териториално сближаване в съответствие с член 174 от ДФЕС.
Действията, подкрепяни от фондовете, допринасят също така за осъществяването на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
2. С оглед допринасяне към целите, посочени в параграф 1, следните цели се преследват:
а)
„Инвестиции за растеж и работни места“ в държавите-членки и в регионите, подкрепяна от фондовете; и
б)
„Европейско териториално сътрудничество“, подкрепяна от ЕФРР.
Член 90
Цел „Инвестиции за растеж и работни места“
1. Структурните фондове подкрепят целта „Инвестиции за растеж и работни места“ във всички региони, съответстващи на ниво 2 на общата класификация на териториалните единици за статистиката („региони от ниво 2 по NUTS“), създадена с Регламент (ЕО) № 1059/2003, изменен с Регламент (ЕО) № 105/2007.
2. Средствата за целта „Инвестиции за растеж и работни места“ се разпределят между следните три категории региони от ниво 2 по NUTS:
а)
по-слабо развити региони, чийто БВП на глава от населението е по-малък от 75 % от средния БВП на ЕС-27;
б)
региони в преход, чийто БВП на глава от населението е между 75 % и 90 % от средния БВП на ЕС-27;
в)
по-силно развити региони, чийто БВП на глава от населението е над 90 % от средния за ЕС-27.
Класифицирането на регионите по една от трите категории региони се определя въз основа на съотношението между БВП на глава от населението на всеки регион, измерен с паритет на покупателната способност (ППС) и изчислен въз основа на данни на Съюза за периода 2007-2009 г., и средния БВП за ЕС-27 през същия референтен период.
3. Кохезионният фонд подкрепя държавите-членки, чийто БНД на глава от населението, измерен с ППС и изчислен въз основа на данни на Съюза за периода 2008-2010 г., е по-нисък от 90 % от средния БНД на глава от населението за ЕС-27 през същия референтен период.
Държавите-членки, допустими за финансиране по Кохезионния фонд през 2013 г., но чийто номинален БНД на глава от населението надвишава 90 % от средния БНД на глава от населението за ЕС-27, изчислен съгласно първа алинея, получават подкрепа от Кохезионния фонд на преходно и специално основание.
4. Незабавно след влизането в сила на настоящия регламент Комисията приема с акт за изпълнение решение за определяне на списъка на регионите, които отговарят на критериите на трите категории региони, посочени в параграф 2, и на държавите-членки, които отговарят на критериите по параграф 3. Този списък е валиден от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
5. През 2016 г. Комисията прави преглед на допустимостта на държавите-членки за подкрепа от Кохезионния фонд, въз основа на данни на Съюза за БНД в периода 2012-2014 г. за ЕС-27. Тези държави-членки, чийто номинален БНД на глава от населението е под 90 % от средния БНД на глава от населението за ЕС-27, стават отново допустими за подкрепа от Кохезионния фонд, а държавите-членки, които са били допустими за Кохезионния фонд и чийто номинален БНД на глава на населението надвишава 90 %, губят своята допустимост и получават подкрепа от Кохезионния фонд на преходно и специално основание.
ГЛАВА II
Финансова рамка
Член 91
Средства за икономическо, социално и териториално сближаване
1. Наличните средства за поемане на бюджетни задължения за икономическо, социално и териториално сближаване за периода 2014 - 2020 г. са в размер на 325 145 694 739 EUR по цени от 2011 г. в съответствие с годишното разпределение, посочено в приложение VI, от които 322 145 694 739 EUR представляват глобалните средства, разпределени за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, и 3 000 000 000 EUR представляват специално разпределени средства за инициативата за младежка заетост. За целите на програмирането и последващото включване в бюджета на Съюза размерът на средствата за икономическо, социално и териториално сближаване се индексира с 2 % годишно.
2. Чрез актове за изпълнение Комисията приема решение, в което се определят годишното разпределение на глобалните средства по държава-членка по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ и по цел „Европейско тероториално сътрудничество“ и годишното разпределение на специално разпределените средства за инициативата за младежка заетост по държава-членка, както и списъкът на допустимите региони в съответствие с критериите и методологията, определени съответно в приложения VII и VIII, без да се засяга параграф 3 от настоящия член или член 92, параграф 8.
3. 0,35 % от глобалните средства се разпределят за техническа помощ, предоставяна по инициатива на Комисията, след приспадане на подкрепата по МСЕ, както е посочено в член 92, параграф 7, както и помощта за най-нуждаещото се население съгласно посоченото в член 92, параграф 7.
Член 92
Средства за цел „Инвестиции за растеж и работни места“ и цел „Европейско териториално сътрудничество“
1. Средствата за цел „Инвестиции за растеж и работни места“ възлизат на 96,33 % от глобалните средства (т.е. общо 313 197 435 409 EUR) и се разпределят както следва:
а)
52,45 % (т.е. общо 164 279 015 916 EUR) за по-слабо развитите региони;
б)
10,24 % (т.е. общо 32 084 931 311 EUR) за регионите в преход;
в)
15,67 % (т.е. общо 49 084 308 755 EUR) за по-силно развитите региони;
г)
21,19 % (т.е. общо 66 362 384 703 EUR) за държавите-членки, подкрепяни от Кохезионния фонд;
д)
0,44 % (т.е. общо 1 386 794 724 EUR) като допълнително финансиране за най-отдалечените региони, посочени в член 349 от ДФЕС, и регионите от ниво 2 по NUTS, отговарящи на критериите, определени в член 2 от Протокол № 6 към Договора за присъединяването на Австрия, Финландия и Швеция.
2. В допълнение към сумите, посочени в член 91 ив параграф 1 от настоящия член, за 2014 г. и 2015 г. се отпускат допълнителни суми от съответно 94 200 000 EUR и 92 400 000 EUR, както е посочено в „Допълнително коригиране“ съгласно приложение VII. Тези суми се определят в решението на Комисията, посочено в член 91, параграф 2.
3. През 2016 г., в своите технически корекции за 2017 г. в съответствие с членове 4 и 5 от Регламент (ЕС, Euratom) № 1311/2013 на Съвета., Комисията преразглежда общия размер на разпределените средства по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ на всяка държава-членка за периода 2017-2020 г., като прилага метода за разпределяне, посочен в параграфи 1-16 от приложение VII, въз основа на последната налична статистика и на сравнението, за държавите-членки, за които се прилага таван, между съвкупния национален БВП, наблюдаван за годините 2014-2015 г., и съвкупния национален БВП, прогнозиран за същия период през 2012 г. в съответствие с параграф 10 от приложение VII. Когато е налице кумулативно отклонение от повече от +/-5 % между преразгледаните разпределени средства и общите разпределени средства, общите разпределени средства се коригират съответно. В съответствие с член 5 от Регламент (ЕС, Euratom) № 1311/2013на Съвета. корекциите се разпределят на равни части през годините от периода 2017-2020 г. и съответстващите тавани на финансовата рамка се изменят съответно. Общият нетен ефект от корекциите, независимо дали е положителен или отрицателен, не може да надхвърля 4 000 000 000 EUR. Вследствие на техническата корекция Комисията приема решение чрез актове за изпълнение, с което определя преразгледана годишна разбивка на глобалните средства за всяка държава-членка.
4. С цел да се гарантира, че достатъчно инвестиции са насочени към младежката заетост, трудовата мобилност, придобиването на знания, социалното приобщаване и борбата с бедността, делът на средствата от структурните фондове, налични за програмиране на оперативните програми по целта „Инвестиции за растеж и работни места“, разпределени на ЕСФ във всяка държава-членка, не е по-малък от съответния дял на ЕСФ за тази държава-членка, предвиден в оперативните програми за целите „Сближаване“ и „Регионална конкурентоспособност и заетост“ за програмния период 2007-2013 г. Към този дял се добавя допълнителна сума за всяка държава-членка, определени в съответствие с метода, посочен в приложение IX, за да се гарантира, че в държавите-членки делът на ЕСФ като процент от общите комбинирани средства за фондовете на равнището на Съюза, като се изключи подкрепата от Кохезионния фонд за транспортна инфраструктура по МСЕ, посочена в параграф 4, както и подкрепата от структурните фондове за най-нуждаещото се население, както е посочено в параграф 5, е не по-малък от 23,1 %. За целите на настоящия параграф инвестициите, предоставени от ЕСФ на инициативата за младежка заетост, се разглеждат като част от средствата по структурните фондове, разпределени за ЕСФ.
5. Средствата за инициативата за младежка заетост са в размер на 3 000 000 000 EUR от специално разпределените средства за инициативата за младежка заетост и най-малко 3 000 000 000 EUR от целевите инвестиции от ЕСФ.
6. Размерът на подкрепата, която ще се прехвърля от Кохезионния фонд към МСЕа, е в размер на 10 000 000 000 EUR. Тя се изразходва за проекти за транспортна инфраструктура в съответствие с Регламент ((ЕС) № 1316/2013 изключително в държави-членки, които са допустими за финансиране от Кохезионния фонд.
Комисията приема с акт за изпълнение решение, с което определя размера на средствата, които да се прехвърлят от разпределените на всяка държава-членка финансови средства по Кохезионния фонд към МСЕ, който размер се определя пропорционално за целия период. Разпределените на всяка държава-членка финансови средства по Кохезионния фонд съответно се намаляват.
Годишните бюджетни кредити, съответстващи на подкрепата от Кохезионния фонд, посочена в първа алинея, се вписват в съответните бюджетни редове на МСЕ, считано от бюджета за 2014 г.
Сумата, прехвърлена от Кохезионния фонд към МСЕ, посочена в първа алинея, се изпълнява чрез отправяне на специални покани за проекти за реализиране на основните мрежи или за проекти и хоризонтални дейности, установени в част I от приложение I към Регламент (ЕС) № 1316/2013.
Правилата, приложимиза транспортния сектор съгласно Регламент (ЕС) № 1316/2013 се прилагат по отношение на специалните покани, посочени в четвърта алинея. До 31 декември 2016 г. подборът на проектите, които са допустими за финансиране, се осъществява, като се вземе предвид разпределението на средства по линия на Кохезионния фонд на национално равнище. От 1 януари 2017 г. средствата, прехвърлени към МСЕ, които не са били разпределени за проект за транспортна инфраструктура, се предоставят на всички държави-членки, които отговарят на критериите за финансиране от Кохезионния фонд, за финансиране на проекти за транспортна инфраструктура в съответствие с Регламент (ЕС) № 1316/2013.
За да бъдат подкрепени държавите-членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, които могат да срещнат затруднения при изготвянето на проекти, които да са концептуално достатъчно зрели, с добро качество или и двете, и които имат достатъчно висока добавена стойност за Съюза, специално внимание се отделя на действия за подкрепа на програмата, насочени към укрепване на институционалния капацитет и ефективността на публичните администрации и публичните услуги, свързани с развитието и осъществяването на проектите, изброени в част I от приложението към Регламент (ЕС) № 1316/2013. За да се гарантира възможно най-висока степен на усвояване на прехвърлените средства във всички държави-членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, Комисията може да организира допълнителни покани за представяне на предложения.
7. Подкрепата по линия на структурните фондове за помощ за най-нуждаещото се население по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ възлиза на не по-малко от 2 500 000 000 EUR и може да бъде увеличена с до 1 000 000 000 EUR чрез допълнителна подкрепа, за която е взето решение на доброволна основа от държавите-членки.
Комисията приема решение чрез акт за изпълнение, в който се определя размерът на сумата, която следва да бъде прехвърлена от разпределеното за всяка държава-членка финансиране от структурните фондове за помощ за най-нуждаещото се население за целия период. Разпределените на всяка държава-членка финансови средства по структурните фондове се намаляват съответно въз основа на пропорционално намаляване по категория региони.
Годишните бюджетни кредити, съответстващи на подкрепата от структурните фондове, посочена в първа алинея, се вписват в съответните бюджетни редове на помощта за инструмента за най-нуждаещото се население за бюджетната 2014 г.
8. 330 000 000 EUR от средствата от структурните фондове по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ се отпускат за иновативни дейности под прякото или непрякото управление на Комисията в сферата на устойчивото градско развитие.
9. Средствата по цел „Европейско териториално сътрудничество“ възлизат на 2,75 % от глобалните средства, налични за поемане на бюджетни задължения от фондовете в периода 2014-2020 г. (т.е. общо 8 948 259 330 EUR).
10. За целите на настоящия член членове 18, 91, 93, 95 и 120, приложение I и приложение Х от настоящия регламент, за целите на член 4 от Регламента за ЕФРР, член 4 и членове от 16 до 23 от Регламента за ЕСФ, член 3, параграф 3 от Регламента за ЕТС, най-отдалеченият регион Майот се счита за регион от ниво 2 по NUTS, попадащ в обхвата на категорията за по-слабо развити региони. За целите на член 3, параграфи 1 и 2 от Регламента за ЕТС регионите Майот и Сен Мартен се считат за региони от ниво 3 по NUTS.
Член 93
Непрехвърляемост на средствата между категориите региони
1. Общите бюджетни кредити, разпределени на всяка държава-членка за по-слабо развитите региони, регионите в преход и за по-силно развитите региони, не могат да се прехвърлят между тези категории региони.
2. Чрез дерогация от параграф 1 Комисията може да приеме - при надлежно обосновани обстоятелства, свързани с изпълнението на една или няколко тематични цели - предложение от държава-членка при първото й подаване на споразумението за партньорство или, при надлежно обосновани обстоятелства, по време на разпределянето на резерва за изпълнение или при сериозно преразглеждане на споразумението за партньорство, за прехвърляне на не повече от 3 % от общите бюджетни кредити за дадена категория региони към други категории региони.
Член 94
Непрехвърляемост на средствата между целите
1. Общите бюджетни кредити, разпределени на всяка държава-членка за целта „Инвестиции за растеж и работни места“ и целта „Европейско териториално сътрудничество“, не могат да се прехвърлят между тези цели.
2. Чрез дерогация от параграф 1 Комисията може, с цел спазване на ефективния принос на фондовете към задачите, посочени в член 89, параграф 1, при надлежно обосновани обстоятелства и в зависимост от условието, предвидено в параграф 3, да приеме чрез акт за изпълнение предложение от държава-членка при първото й подаване на споразумението за партньорство за прехвърляне на част от бюджетните кредити за целта „Европейско териториално сътрудничество“ към целта „Инвестиции за растеж и работни места“.
3. Делът на целта „Европейско териториално сътрудничество“ в държавата-членка, която прави предложението по параграф 2, представлява не по-малко от 35 % от общите бюджетни кредити, разпределени за тази държава-членка по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ и целта „Европейско териториално сътрудничество“, и след прехвърлянето не- е по-малко от 25 % от тези общи бюджетни кредити.
Член 95
Допълняемост
1. За целите на настоящия член и приложение Х се прилагат следните определения:
1.
„бруто образуване на основен капитал“ означава цялото придобиване минус отписването на дълготрайни активи на резидентни производители за даден период плюс известно увеличение на стойността на непроизведени активи, реализирано от производствената дейност на производствени или институционални единици съгласно определението в Регламент (ЕС) № 2223/96 на Съвета (38);
2.
„дълготрайни активи“ означава всякакви материални и нематериални активи, произведени като продукция в резултат на производствени процеси, които на свой ред се използват многократно или непрекъснато в производствени процеси за повече от една година;
3.
„сектор „Държавно управление“ означава всички институционални единици, които освен че изпълняват политическите си отговорности и ролята си по отношение на икономическата регулация, произвеждат принципно непазарни услуги (евентуално стоки) за индивидуално или колективно потребление и преразпределят доходи и богатство.
4.
„публичен или еквивалентен структурен разход“ означава бруто образуване на основен капитал на сектор „Държавно управление“.
2. Подкрепата от фондовете по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ не замества публичните или приравнените на тях структурни разходи на държава-членка.
3. Държавите-членки поддържат за периода 2014 - 2020 г. средно годишно ниво на публичните или приравнените на тях средногодишни структурни разходи, което е поне равно на референтното ниво, определено в споразумението за партньорство.
При определянето на референтното ниво, посочено в първа алинея, Комисията и държавите-членки отчитат общите макроикономически условия, както и специфичните или извънредни обстоятелства, като приватизация, извънредно ниво на публичните или приравнените на тях структурни разходи на държава-членка за програмния период 2007-2013 г. и развитието на другите показатели за публични инвестиции. Те отчитат също така промените в разпределените от фондовете средства за отделните държави в сравнение с периода 2007-2013 г.
4. Проверка дали нивото на публичните или приравнените на тях структурни разходи по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ се е запазило в течение на периода се провежда само в онези държави-членки, в които в по-слабо развитите региони и в регионите в преход попадат поне 15 % от общото население.
В онези държави-членки, в които в по-слабо развитите региони и в регионите в преход попадат поне 65 % от общото население, проверката се провежда на национално ниво.
В онези държави-членки, в които в по-слабо развитите региони и в регионите в преход попадат между 15 % и 65 % от общото население, проверката се провежда на национално и на регионално ниво. За тази цел тези държави-членки предоставят на Комисията информация относно разходите в по-слабо развитите региони и регионите в преход на всеки етап от процеса на проверка.
5. Проверката дали нивото на публичните или приравнените на тях структурни разходи по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ е запазено се провежда в момента на подаване на споразумението за партньорство (предварителна проверка), през 2018 г. (проверка в средата на периода) и през 2022 г. (последваща проверка).
Подробните правила във връзка с проверката на допълняемостта са определени в приложение Х, точка 2.
6. Ако по време на последващата проверка Комисията установи, че дадена държава-членка не е запазила референтното ниво на публичните или приравнените на тях структурни разходи по цел „Инвестиции за растеж и работни места“, определено в споразумението за партньорство, и съобразно посоченото в приложение Х, Комисията може, в зависимост от степента на неспазване, да направи финансова корекция чрез приемане на решение посредством акт за изпълнение. Когато взема решение дали да направи финансова корекция, Комисията отчита дали икономическото положение на държавата-членка се е променило значително след проверката в средата на периода. Подробните правила във връзка със ставките на финансовата корекция са определени в приложение Х, точка 3.
7. Параграфи 1 - 6 не се прилагат по отношение на програми по целта „Европейско териториално сътрудничество“.
ДЯЛ II
ПРОГРАМИРАНЕ
ГЛАВА I
Общи разпоредби относно фондовете
Член 96
Съдържание, приемане и изменение на оперативните програми по цел „Инвестиции за растеж и работни места“
1. Всяка оперативна програма е съставена от приоритетни оси. Всяка приоритетна ос се отнася до един фонд и до една категория региони, с изключение на Кохезионния фонд, и съответства, без да се засягат разпоредбите на член 59, на дадена тематична цел и включва един или повече от инвестиционните приоритети на съответната тематична цел в съответствие с правилата за отделните фондове. Когато е целесъобразно, както и с цел повишаване на въздействието и ефективносттачрез тематично съгласуван интегриран подход, дадена приоритетна ос може:
а)
да се отнася до повече от една категория региони;
б)
да съчетава един или повече допълващи се инвестиционни приоритета от ЕФРР, Кохезионния фонд и ЕСФ по една тематична цел;
в)
да обединява в надлежно обосновани случаи един или повече допълващи се инвестиционни приоритети от различни тематични цели за постигане на максималния принос за тази приоритетна ос;
г)
за ЕСФ, да обединява инвестиционни приоритети от различните тематични цели, изложени в член 9, първа алинея, точки 8, 9, 10 и 11, с цел да се улесни техният принос към другите приоритетни оси и да се осъществи социална иновация и транснационално сътрудничество.
Държавите-членки могат да съчетават два или повече от вариантите, изложени в букви а)-г).
2. Всяка оперативна програма допринася за стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и за постигането на икономическо, социално и териториално сближаване, като определя:
а)
обосновка за избора на тематични цели, на съответстващите им инвестиционни приоритети и на разпределението на финансови средства предвид споразумението за партньорство, въз основа на набелязаните регионални и, когато е уместно, национални нужди, включително необходимостта от справяне с предизвикателствата, посочени в съответните препоръки за отделните държави, приети съгласно член 121, параграф 2 от ДФЕС, и относимите препоръки на Съвета, приети съгласно член 148, параграф 4 от ДФЕС, като се взема предвид предварителната оценка в съответствие с член 55;
б)
за всяка приоритетна ос, различна от техническата помощ:
i)
инвестиционните приоритети и съответстващите им специфични цели;
ii)
за да се укрепи насочеността на програмирането към постигането на резултати, очакваните резултати по всяка конкретна цел и съответните показатели за резултатите, с базова и целева стойност, която, когато е целесъобразно, е количествено определена в съответствие с правилата за отделните фондове;
iii)
описание на видовете и примерите за действия, които ще получат подкрепа по всеки инвестиционен приоритет, и очаквания им принос за постигането на специфичните цели, посочени в подточка i), включително ръководните принципи за подбора на операциите и, когато е целесъобразно, набелязването на основни целеви групи, категории бенефициери според конкретни целеви територии, и планираното използване на финансовите инструменти и на големите проекти;
iv)
общите и специфичните показатели за изпълнението, включително количествено определената целева стойност, които се очаква да допринесат за постигането на резултатите по всеки инвестиционен приоритет в съответствие с правилата за отделните фондове;
v)
набелязване на стъпки за изпълнението и на финансови показатели и показатели за изпълнението, и където е целесъобразно, показатели за резултатите, които да бъдат използвани като етапни цели и цели на рамката на изпълнението в съответствие с член 21, параграф 1 и приложение II;
vi)
съответните категории интервенции, въз основа на номенклатура, приета от Комисията и ориентировъчно разпределение на програмираните средства;
vii)
когато е целесъобразно - резюме на планираното използване на техническа помощ, включващо, при необходимост, действия за укрепване на административния капацитет на органите, които участват в управлението и контрола на програмите и бенефициерите;
в)
за всяка приоритетна ос, която засяга техническата помощ:
i)
специфични цели;
ii)
очакваните резултати за всяка специфична цел и, където това е обективно обосновано предвид съдържанието на действията, съответните показатели за резултати с базова и целева стойност в съответствие с правилата за отделните фондове;
iii)
описание на действията, които ще се подкрепят, и очаквания им принос за постигане на специфичните цели, посочени в подточка i);
iv)
показателите за изпълнението, които се очаква да допринесат за постигане на резултатите;
v)
съответните категории интервенции, въз основа на номенклатура, приета от Комисията и ориентировъчно разпределение на програмираните средства.
Подточка ii) не се прилага, когато приносът на Съюза за приоритетната ос или приоритетните оси, които засягат техническата помощ в рамките на определена оперативна програма, не надвишава 15 000 000 EUR.
г)
план за финансиране, съдържащ следните таблици:
i)
таблици, в които за всяка година в съответствие с членове 60, 120 и 121 се посочва размерът на общия финансов бюджетен кредит, предвиден за подкрепата от всеки от фондовете, като се определят сумите, свързани с резерва за изпълнение;
ii)
таблици, в които за целия програмен период за оперативната програма и за всяка приоритетна ос се посочва размерът на общия финансов бюджетен кредит на подкрепата от всеки от фондовете и от националното съфинансиране, като се определят сумите, свързани с резерва за изпълнение. За приоритетните оси, които се отнасят до няколко категории региони, в таблиците се посочва размерът на общия финансов бюджетен кредит от фондовете и националното съфинансиране за всяка отделна категория регион.
За приоритетните оси, които съчетават инвестиционни приоритети от различни тематични цели, в таблицата се посочва размерът на общия финансов бюджетен кредит от всеки от фондовете и националното съфинансиране за всяка една от съответните тематични цели.
Когато националното съфинансиране е съставено от публично и частно съфинансиране, в таблицата се дава ориентировъчна разбивка на публичния и частния компонент. Тя показва - с информативна цел - предвижданото участие от ЕИБ;
д)
списък на големи проекти, чието изпълнение е планирано в рамките на програмния период.
Комисията приема актове за изпълнение относно номенклатурата, посочена в първа алинея, буква б), подточка vi) и буква в), подточка v). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
3. При отчитане на нейното съдържание и цели в дадена оперативна програма се описва, интегрираният подход към териториалното развитие, във връзка със споразумението за партньорство, и се демонстрира начинът, по който тази оперативна програма допринася за изпълнението на нейните цели и очакваните от нея резултати, като се уточнява, когато е целесъобразно, следното:
а)
подходът за използването на инструментите на ръководеното от общностите местно развитие и принципите за определяне на областите, в които той ще бъде приложен;
б)
ориентировъчният размер на подкрепата от ЕФРР за интегрирани действия за устойчиво градско развитие, които следва да бъдат извършени в съответствие с член 7, параграф 3 от Регламента за ЕФРР, и примерната сума, отпусната като подкрепа от ЕСФ за интегрирани действия;
в)
подходът към използването на инструмента за ИТИ в случаи, различни от обхванатите в буква б), и примерната сума, отпусната за тях по всяка приоритетна ос;
г)
уредбата за междурегионалните и транснационалните действия в рамките на оперативните програми, с бенефициери, намиращи се в поне още една държава-членка;
д)
когато държави-членки и регионите участват в макрорегионални стратегии и стратегии за морските басейни, предвид потребностите на програмната област, посочена от държавата-членка - приносът на планираните действия съгласно програмата към тези стратегии.
4. В допълнение в оперативната програма се посочва следното:
а)
когато е целесъобразно, дали и по какъв начин тя отговаря на специфичните потребности на географските райони, които са най-тежко засегнати от бедност, или на целевите групи с най-висок риск от дискриминация или социално изключване, със специална насоченост към маргинализираните общности и хората с увреждания, и - когато е целесъобразно - приносът за интегрирания подход, установен в споразумението за партньорство;
б)
когато е целесъобразно, дали и по какъв начин тя отговаря на демографските предизвикателства на регионите или на специфичните потребности на районите, които страдат от тежки и постоянни неблагоприятни природни и демографски условия, съгласно посоченото в член 174 от ДФЕС, и приносът за интегрирания подход, установен в споразумението за партньорство за тази цел.
5. В оперативната програмата се посочват:
а)
управляващия орган, сертифициращия орган, където е целесъобразно, и одитния орган;
б)
организацията, към която Комисията прави плащания;
в)
предприетите действия за привличане на съответните партньори, съгласно посоченото в член 5 във връзка с подготовката на оперативната програма, и ролята на тези партньори в изпълнението, мониторинга и оценката на оперативната програма.
6. В оперативната програма се излага и следното, като се взема предвид съдържанието на споразумението за партньорство и се отчита институционалната и правната рамка на държавите-членки:
а)
механизми, които гарантират координирането между ЕЗФРСР, ЕФМДР и други национални инструменти за финансиране, и при отчитане от страна на ЕИБ на съответните разпоредби, предвидени в ОСР;
б)
за всяко предварително условие, установено съгласно член 19 и приложение XI, което е приложимо за оперативната програма - оценка на това дали предварителното условие е изпълнено към датата на представяне на споразумението за партньорство и оперативната програма, а когато предварителните условия не са изпълнени - описание на действията за изпълнение на предварителните условия, отговорните организации и сроковете за тези действия съгласно резюмето, представено в споразумението за партньорство;
в)
резюме на оценката на административната тежест за бенефициерите и при необходимост, действията, планирани, придружени от ориентировъчен график, с цел намаляване на административната тежест.
7. Във всяка оперативна програма, с изключение на програмите, при които техническата помощ е предприета в рамките на специфична оперативна програма, след надлежно обоснована оценка от страна на държавата-членка на тяхното съответствие със съдържанието и целите на оперативните програми, се включват описание на:
а)
конкретните действия за отчитане при подбора на операции на изискванията за опазване на околната среда, ефективно използване на ресурсите, смекчаване на изменението на климата и адаптация към него, устойчивост при бедствия и превенция и управление на риска;
б)
конкретните действия за насърчаване на равните възможности и предотвратяване на дискриминация на основата на пол, расов или етнически произход, религия или вероизповедание, увреждане, възраст или сексуална ориентация, по време на подготовката, разработването и изпълнението на оперативната програма, и по-специално във връзка с достъпа до финансиране, като се имат предвид потребностите на различните целеви групи, изправени пред риск от подобна дискриминация, и по-специално изискванията за осигуряване на достъпност за хората с увреждания;
в)
приноса на оперативната програма за насърчаване на равенството между мъжете и жените и - където е целесъобразно - уредбата, с която се гарантира отчитането на социалния аспект на пола на ниво оперативна програма и на ниво операции.
Заедно с предложението за оперативна програма по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ държавите-членки могат да представят становище от националните организации за равенството относно мерките, посочени в първа алинея, букви б) и в).
8. Когато държава-членка подготвя най-много една оперативна програма за всеки фонд, елементите на оперативната програма, попадащи в обхвата на параграф 2, първа алинея, буква а), параграф 3, букви а), в) и г) и параграфи 4 и 6, могат да бъдат включени единствено съгласно съответните разпоредби от споразумението за партньорство.
9. Оперативната програма се подготвя в съответствие с образец. За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия член, Комисията приема акт за изпълнение за определяне на този образец. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
10. Чрез актове за изпълнение Комисията приема решение за одобряване на всички елементи (включително всички бъдещи изменения) на оперативната програма, които попадат в обхвата на настоящия член, с изключение на елементите, попадащи в обхвата на параграф 2, буква б), подточка vi), буква в), подточка v) и буква д), параграфи 4 и 5, параграф 6, букви а) и в) и параграф 7, за които държавите-членки продължават да носят отговорност.
11. Управляващият орган уведомява Комисията за всяко решение за изменение на елементите на оперативната програма, които не попадат в обхвата на решението на Комисията, посочено во параграф 10, в рамките на един месец от датата на приемане на решението за изменение. В решениетоза изменение се посочва датата на влизането му в сила, която не може да предшества датата на неговото приемане.
Член 97
Специфични разпоредби относно програмирането на подкрепа за съвместни инструменти за неограничени гаранции и за секюритизация по целта „Инвестиции за растеж и работни места“
В съответствие с член 28, оперативните програми, посочени в член 39, параграф 4, буква б), включват единствено елементите, посочени в член 96, параграф 2, буква б), подточки i), ii) и iv), член 96, параграф 2, буква г), член 96, параграф 5 и член 96, параграф 6, буква б).
Член 98
Съвместна подкрепа от фондовете по цел „Инвестиции за растеж и работни места“
1. Фондовете могат съвместно да предоставят подкрепа на оперативни програми по целта „Инвестиции за растеж и работни места“.
2. ЕФРР и ЕФС могат да финансират - като се допълват и при спазване на граница от 10 % от финансирането на Съюза за всяка приоритетна ос на една оперативна програма - част от операция, разходите по която са допустими за подкрепа от другия фонд въз основа на правилата за допустимост, прилагани за този фонд, при условие че такива разходи са необходими за удовлетворителното изпълнение на операцията и са пряко свързани с нея.
3. Параграфи 1 и 2 не се прилагат по отношение на програми по целта „Европейско териториално сътрудничество“.
Член 99
Географски обхват на оперативните програми по целта „Инвестиции за растеж и работни места“
Оперативните програми за ЕФРР и ЕСФ се изготвят на съответното географско ниво и най-малко на ниво 2 по NUTS, в съответствие с институционалната и правната рамка на държавата-членка, освен ако не е договорено друго между Комисията и държавата-членка.
Оперативните програми, подпомагани от Кохезионния фонд, се съставят на национално равнище.
ГЛАВА II
Големи проекти
Член 100
Съдържание
Като част от оперативна програма или оперативни програми, които са предмет на решение на Комисията съгласно член 96, параграф 10 от настоящия регламент или член 8, параграф 12 от Регламента за ЕТС, ЕФРР и Кохезионният фонд могат да подкрепят операция, съдържаща серия от строителни работи, дейности или услуги, предназначени по своя характер да изпълнят неделима задача от точно икономическо или техническо естество, която има ясно определени цели и общите допустими разходи за която надхвърлят 50 000 000 EUR, а в случая с операции за постигането на тематичната цел по член 9, първа алинея, точка 7 - общите допустими разходи надхвърлят 75 000 000 EUR („голям проект“). Финансовите инструменти не се считат за големи проекти.
Член 101
Информация, необходима за одобряването на големи проекти
Преди да бъде одобрен голям проект, управляващият орган осигурява наличието на следната информация:
а)
данни относно организацията, която ще отговаря за изпълнението на големия проект, и за нейния капацитет;
б)
описание на инвестицията и нейното местоположение;
в)
общият размер на разходите и общият размер на допустимите разходи, като се вземат предвид изискванията, определени в член 61;
г)
извършените проучвания за осъществимост, включително и анализ на вариантите, както и резултатите;
д)
анализ на разходите и ползите, включително икономически и финансов анализ и оценка на риска;
е)
анализ на въздействието върху околната среда, като се вземат предвид нуждите във връзка с приспособяването към изменението на климата и смекчаване на последиците от него и устойчивостта на бедствия;
ж)
обяснение за начина, по който големият проект се съгласува със съответните приоритетни оси на оперативната програма или оперативните програми и неговият очакван принос за постигане на специфичните цели на тези приоритетни оси, и очакваният принос за социално-икономическото развитие;
з)
плана за финансиране, който показва общия размер на планираните финансови средства и планираната подкрепа от фондовете, ЕИБ и всички други източници на финансиране, както и физическите и финансови показатели за мониторинг на напредъка, като се отчитат установените рискове;
и)
графика за изпълнение на големия проект и, когато се очаква периодът на изпълнение да е по-дълъг от програмния период, на фазите, за които се иска подкрепа от фондовете през програмния период 2014 г.-2020 г.
Комисията приема актове за изпълнение за установяване на методологията, която следва да се използва въз основа на най-добрите признати практики при извършването на анализа на разходите и ползите, посочен в буква д). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
По инициатива на държава-членка информацията в първа алинея, букви а)-и) може да бъде оценявана от независими експерти, на които Комисията оказва техническа помощ, или по споразумение с Комисията - от други независими експерти („преглед на качеството“). В другите случаи държавите-членки подават на Комисията предвидената в първа алинея, букви а)-и) информация веднага след като стане налична.
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, с които да определя методологията, която да се използва при извършването на преглед на качеството на голям проект.
Комисията приема актове за изпълнение, с които установява формата за представяне на информацията, посочена в първа алинея, букви а)-и). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
Член 102
Решение относно голям проект
1. Когато даден голям проект е оценен положително по време на прегледа на качеството от независими експерти, въз основа на тяхната оценка на информацията, посочена в член 101, първа алинея, управляващият орган може да пристъпи към подбора на големия проект в съответствие с член 125, параграф 3. Управляващият орган нотифицира Комисията за избрания голям проект. Тази нотификация съдържа следните елементи:
а)
документа, посочен в член 125, параграф 3, буква в), в който се посочват:
i)
организацията, която ще отговаря за изпълнението на големия проект;
ii)
описание на инвестицията, местоположението, графика и очаквания принос на големия проект за специфичните цели на съответната приоритетна ос или оси;
iii)
общият размер на разходите и общия размер на допустимите разходи, като се вземат предвид изискванията, определени в член 61,
iv)
планът за финансиране, както и физическите и финансовите показатели за мониторинг на напредъка, като се отчитат установените рискове;
б)
прегледа на качеството от независимите експерти, предоставящ ясни становища относно осъществимостта на инвестицията и икономическата жизнеспособност на големия проект.
Финансовият принос за големия проект, избран от държавата-членка, се счита за одобрен от Комисията при липсата на решение чрез акт за изпълнение за отказване на финансовия принос, в срок от три месеца от датата на нотификацията, посочена в първа алинея. Комисията отказва предоставянето на финансовия принос само на основание на установена съществена слабост на проекта по време на независимия преглед на качеството.
Комисията приема актове за изпълнение, с които се установява формата на нотифокацията, посочена в първа алинея. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
2. В другите случаи, различни от посочените в първа алинея от настоящия член, Комисията оценява големия проект въз основа на информацията, посочена в член 101, с цел да определи дали е основателен исканият финансов принос за големия проект, избран от управляващия орган в съответствие с член 125, параграф 3. Комисията приема чрез акт за изпълнение решение за одобряване на финансовия принос за избрания голям проект не по-късно от три месеца след датата на подаване на информацията, посочена в член 101.
3. Одобрението от Комисията съгласно параграф 1, втора алинея и параграф 2 зависи от сключването на първия договор за извършване на строителни работи или в случаите на дейности, извършвани в рамките на структури за ПЧП, от подписването на споразумението за ПЧП между публичната организация и организацията от частния сектор, в рамките на три години от датата на одобрението. След надлежно мотивирано искане на държавата-членка, по-конкретно в случай на забавяне, причинено от административни и правни процедури, свързани с изпълнението на големи проекти и проведени в рамките на тригодишния срок, Комисията има право да приеме решение, чрез акт за изпълнение, за продължаване на срока с не повече от две години.
4. Когато Комисията не одобри финансовия принос за избрания голям проект, в решението си тя излага мотивите за своя отказ.
5. Големите проекти, за които Комисията е нотифицирана съгласно параграф 1, или които са представени на Комисията за одобрение съгласно параграф 2, се включват в списъка на големите проекти по дадена оперативна програма.
6. Разходите, отнасящи се до даден голям проект, могат да бъдат включени в искане за плащане след изпращане на уведомлението, посочено в параграф 1, или след изпращането за одобрение съгласно параграф 2. Когато Комисията не одобри големия проект, избран от управляващия орган, декларацията за разходите се коригира съответно след приемане на решението от страна на Комисията.
Член 103
Решение относно голям проект с поетапна реализация
1. Чрез дерогация от член 101, параграф 1, трета алинея и член 102, параграфи 1 и 2, процедурите по параграфи 2, 3 и 4 от настоящия член се прилагат за операция, която отговаря на следните условия:
а)
операцията представлява вторият или последващ етап на голям проект по линия на предишния програмен период, за който предходният етап или етапи са били одобрени от Комисията не по-късно от 31 декември 2015 г. в съответствие с Регламент (ЕО) № 1083/2006, или за държави-членки, присъединили се към Съюза след 1 януари 2013 г. - не по-късно от 31 декември 2016 г.;
б)
сумата на общите допустими разходи за всички етапи на големия проект надвишава съответните равнища по член 100;
в)
заявлението за големия проект и неговата оценка от Комисията по линия на предишния програмен период са обхванали всички планирани етапи;
г)
не са настъпили съществени промени в информацията по член 101, първа алинея от настоящия регламент за големия проект в сравнение с информацията, която е предоставена в заявлението за големия проект, подадено съгласно Регламент (ЕО) № 1083/2006, по-специално във връзка с общите допустими разходи;
д)
етапът на големия проект, който се изпълнява по линия на предишния програмен период, е готов или ще бъде готов за използване по предназначение, както е посочено в решението на Комисията, до крайния срок за подаване на документите за приключването за съответната оперативна програма или програми.
2. Управляващият орган може да пристъпи към подбора на големия проект в съответствие с член 125, параграф 3 и да подаде нотификацията, съдържаща всички елементи по член 102, параграф 1, буква а), заедно с потвърждение, че условието по параграф 1, буква г) от настоящия член е изпълнено. Не се изисква преглед на качеството на информацията от независими експерти.
3. Финансовият принос за големия проект, избран от управляващия орган, се счита за одобрен от Комисията при липсата на решение чрез акт за изпълнение за отказване на финансовия принос за големия проект, в срок от три месеца от датата на нотификацията, посочена в параграф 2. Комисията отказва финансовия принос само на основание, че са настъпили съществени промени в информацията, посочена в параграф 1, буква г), или че големият проект не съответства на приоритетната ос на въпросната оперативна програма или програми.
4. Член 102, параграфи 3-6 се прилагат към решения за голям проект с поетапна реализация.
ГЛАВА III
Съвместен план за действие
Член 104
Обхват
1. Съвместният план за действие е операция, чийто обхват се определя и която се управлява във връзка с изпълнението и резултатите, които трябва да бъдат постигнати с нея. Той обхваща проект или група проекти, които не се състоят от осигуряване на инфраструктура и се провеждат под отговорността на бенефициера като част от оперативна програма или програми. Крайните продукти и резултатите от съвместния план за действие се договарят между държавата-членка и Комисията и допринасят за специфични цели на оперативните програми и формират основата за отпускане на подкрепа от фондовете. Резултатите се отнасят до преките последици от съвместния план за действие. Бенефициерът по съвместен план за действие е публичноправна организация. Съвместните планове за действие не се считат за големи проекти.
2. Публичните разходи, разпределени за даден съвместен план за действие, са в минимален размер на 10 000 000 EUR или 20 % от публичната подкрепа на оперативната програма или програми, в зависимост от това коя от двете стойности е по-ниска. С цел стартиране на пилотен проект минималните публични разходи, разпределени за един съвместен план за действие за всяка една оперативна програма, могат да бъдат намалени до 5 000 000 EUR.
3. Параграф 2 не се прилага по отношение на операции, подкрепени по инициативата за младежка заетост.
Член 105
Подготовка на съвместни планове за действие
1. Държавата-членка, управляващият орган или евентуално определена публичноправна организация може да представи предложение за съвместен план за действие, едновременно със или след представянето на съответните оперативни програми. Това предложение съдържа цялата информация, посочена в член 106.
2. Съвместният план за действие обхваща част от периода 1 януари 2014 г.-31 декември 2023 г. Изпълнението и резултатите от съвместния план за действие дават основание за възстановяване само ако са постигнати след датата на решението за одобряване на съвместния план за действие, посочен в член 107 и преди края на определения период за изпълнение, определен в посоченото решение.
Член 106
Съдържание на съвместните планове за действие
Съвместен план за действие съдържа:
1)
анализ на нуждите и целите на развитието, който го обосновават, като се вземат предвид целите на оперативната програма и, когато е приложимо, относимите за отделните държави препоръки и общите насоки на икономическите политики на държавите-членки и на Съюза съгласно член 121, параграф 2 от ДФЕС и относимите препоръки на Съвета, които държавите-членки трябва да отчитат при формулирането на своите политики за заетост, приети съгласно член 148, параграф 4 от ДФЕС;
2)
рамката, описваща взаимовръзката между общите и конкретните цели на плана за съвместно действие, етапните цели и целевите стойности за крайните продукти и резултатите, както и предвижданите проекти или видове проекти;
3)
общите и специфичните показатели, използвани за мониторинга на крайните продукти и резултатите, когато е целесъобразно, по приоритетни оси;
4)
информация относно неговия географски обхват и целеви групи;
5)
неговият очакван срок на изпълнение;
6)
анализ на неговото въздействие за насърчаването на равенството между мъжете и жените и предотвратяването на дискриминацията;
7)
анализ на неговото въздействие за насърчаването на устойчивото развитие, когато е целесъобразно;
8)
неговите разпоредби за прилагане, включващи следното:
а)
определяне на бенефициера, отговорен за изпълнението на съвместния план за действие, като се осигуряват гаранции относно неговата компетентност в съответната област, както и относно административния му капацитет и капацитет за финансово управление;
б)
механизмите за управление на съвместния план за действие в съответствие с член 108;
в)
механизмите за мониторинг и оценка на съвместния план за действие, включително механизмите за осигуряване на качество, събиране и съхранение на данни относно постигането на етапните цели, крайните продукти и резултатите;
г)
механизмите, осигуряващи разпространението на информацията и комуникацията относно съвместния план за действие и относно фондовете;
9.
финансовите му механизми, включващи следното:
а)
разходите за постигане на етапните цели, и целевите стойности за крайните продукти и резултатите, във връзка с точка 2, въз основа на методите, определени в член 67, параграф 5 от настоящия регламент и член 14 от Регламента за ЕСФ;
б)
ориентировъчен график на плащанията към бенефициера, свързани с етапните цели и целевите стойности;
в)
плана за финансиране по оперативни програми и по приоритетни оси, включително общия размер на допустимите разходи и размера на публичните разходи.
За да гарантира еднакви условия за изпълнението на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение за определяне на формата на образеца на съвместния план за действие. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
Член 107
Решение относно Съвместния план за действие
1. Комисията оценява съвместния план за действие въз основа на информацията, посочена в член 106, с цел да се определи дали предоставянето на подкрепа от фондовете е обосновано.
Когато Комисията в рамките на два месеца след представянето на съвместен план за действие счете, че той не отговаря на изискванията за оценяване, посочени в член 104, трябва да представи пред държава-членка коментари. Държавата-членка предоставя на Комисията цялата необходима поискана допълнителна информация и когато е целесъобразно, преразглежда съвместния план за действие.
2. При условие че всички коментари са били адекватно взети предвид, Комисията, чрез акт за изпълнение, приема решение за одобряване на съвместния план за действие не по-късно от четири месеца след представянето му от държавата-членка, но не преди приемането на съответните оперативни програми.
3. Решението, посочено в параграф 2, определя бенефициера и общите и специфичните цели на съвместния план за действие, етапните цели и целите за крайните продукти и резултатите, разходите за постигане на тези етапни цели и на целите за крайните продукти и резултатите и плана за финансиране по оперативни програми и по приоритетни оси, включително общите допустими разходи и размера на публичните разходи, периода на изпълнение на съвместния план за действие, и, когато е уместно, географския обхват и целевите групи на съвместния план за действие.
4. Когато Комисията, чрез акт за изпълнение, откаже отпускането на подкрепа от фондовете за разпределение за съвместен план за действие, тя уведомява държавата-членка за мотивите си в срока, определен в параграф 2.
Член 108
Управителен комитет и изменение на съвместния план за действие
1. Държавата-членка или управляващият орган създава управителен комитет за съвместния план за действие, различен от мониторинговия комитет за съответните оперативни програми. Управителният комитет заседава най-малко два пъти годишно и докладва на управляващия орган. Управляващият орган информира съответния мониторингов комитет относно резултатите от извършената от управителния комитет работа и напредъка по изпълнението на плана за съвместно действие в съответствие с член 110, параграф 1, буква е) и член 125, параграф 2, буква а).
Съставът на управителния комитет се решава от държавата-членка със съгласието на съответния управляващ орган, при което се спазва принципът на партньорство.
Комисията може да участва в работата на управителния комитет със съвещателна функция.
2. Управителният комитет провежда следните дейности:
а)
преглед на напредъка към постигането на етапните цели, крайните продукти и резултатите на съвместния план за действие;
б)
разглеждане и одобряване на всяко предложение за изменение на съвместния план за действие, с цел да се отчетат всички въпроси, засягащи работата му.
3. Исканията за изменение на съвместните планове за действие, представени от държава-членка на Комисията, трябва да бъдат надлежно обосновани. Комисията преценява дали искането за изменение е основателно, като се отчита информацията, предоставена от държавата-членка. Комисията може да направи коментари, като държавата-членка предоставя на Комисията цялата необходима допълнителна информация. Чрез акт за изпълнение Комисията приема решение относно искане за изменение не по-късно от три месеца след представянето му от държавата-членка, при условие че евентуалните коментари, направени от Комисията, са били задоволително взети предвид. Ако бъде одобрено, изменението влиза в сила от датата на решението, освен ако в него не е посочено друго.
Член 109
Финансово управление и контрол на съвместния план за действие
1. Плащанията към бенефициера на съвместен план за действие се разглеждат като еднократни суми или стандартни таблици за разходите за единица продукт. Таванът за еднократната сума, определен в член 67, параграф 1, буква в), не се прилага.
2. С финансовото управление, контрола и одита на съвместния план за действие се цели изключително проверка, че условията за плащане, определени в решението за одобряване на съвместния план за действие, са изпълнени.
3. Бенефициерът на съвместен план за действие и организациите, действащи на негова отговорност, могат да прилагат своите счетоводни практики по отношение на разходите за изпълнение на операции. Тези счетоводни практики и действително направените от бенефициера разходи не подлежат на одит от страна на одитния орган или от Комисията.
ДЯЛ III
МОНИТОРИНГ, ОЦЕНКА, ИНФОРМАЦИЯ И КОМУНИКАЦИЯ
ГЛАВА I
Мониторинг и оценка
Член 110
Функции на мониторинговия комитет
1. Мониторинговият комитет разглежда по-специално:
а)
всички въпроси, които засягат изпълнението на оперативната програма;
б)
напредък, постигнат в изпълнението на плана за оценката и последващите мерки във връзка с констатациите от оценките;
в)
изпълнение на комуникационната стратегия;
г)
изпълнение на големите проекти;
д)
изпълнение на съвместните планове за действие;
е)
действията за насърчаване на равенството между мъжете и жените, равните възможности и недискриминацията, включително достъпността за хората с увреждания;
ж)
действията за насърчаване на устойчивото развитие;
з)
напредък по действията за изпълнение на приложимите предварителни условия, когато приложимите предварителни условия не са изпълнени на датата на подаване на споразумението за партньорство и на оперативната програма;
и)
финансови инструменти.
2. Чрез дерогация от член 49, параграф 3 мониторинговият комитет разглежда и одобрява:
а)
методологията и критериите, използвани за подбор на операции;
б)
годишните и окончателните доклади за изпълнението;
в)
плана за оценка за оперативната програма и всяко изменение на плана за оценка, включително когато се явява част от общ план за оценка съгласно член 114, параграф 1;
г)
комуникационната стратегия за оперативната програма и всяко изменение на стратегията;
д)
всяко предложение за изменение на оперативната програма, направено от управляващия орган.
Член 111
Доклади за изпълнение по целта „Инвестиции за растеж и работни места“
1. До 31 май 2016 г. и до същата дата на всяка следваща година до и включително през 2023 г. държавите-членки представят на Комисията годишен доклад за изпълнението в съответствие с член 50, параграф 1. Докладът, представен през 2016 г., обхваща финансовите години 2014 г. и 2015 г., както и периода между началната дата за допустимостта на разходите и 31 декември 2013 г.
2. За докладите, предадени през 2017 г. и 2019 г., крайният срок, посочен в параграф 1, е 30 юни.
3. В годишните доклади за изпълнението се излага информация относно:
а)
изпълнението на оперативната програма в съответствие с член 50, параграф 2;
б)
напредъка в изготвянето и изпълнението на големи проекти и съвместни планове за действие.
4. В годишните доклади за изпълнението, представени през 2017 г. и 2019 г., се предоставя и оценява информацията, изисквана по член 50, параграфи 4 и 5 съответно, информацията, изложена в параграф 3 от настоящия член заедно със следната информация:
а)
напредъка в изпълнението на плана за оценка и последващите мерки във връзка с констатациите от оценките;
б)
резултатите от мерките за информиране и публичност относно фондовете, провеждани в рамките на комуникационната стратегия;
в)
участието на партньорите в изпълнението, мониторинга и оценката на оперативната програма.
Годишните доклади за изпълението, подадени в 2017 г. и 2019 г. могат в зависимост от съдържанието и целите на оперативните програми, да посочват информация и да оценяват следното:
а)
напредъка в прилагането на интегрирания подход към териториалното развитие, включително развитието на регионите, засегнати от демографски предизвикателства и неблагоприятни постоянни условия или природни бедствия, устойчивото развитие на градските райони и воденото от общностите местно развитие в рамките на оперативната програма;
б)
напредъка в осъществяването на действия за засилване на капацитета на органите на държавите-членки и на бенефициерите за администриране и използване на средствата от фондовете;
в)
напредъка в изпълнението на междурегионални и транснационални действия;
г)
когато е целесъобразно, приноса към макрорегионалните стратегии и стратегиите за морските басейни;
д)
специфичните действия, предприети за насърчаване на равенството между мъжете и жените и за предотвратяване на дискриминацията, по-специално насърчаване на достъпността за хората с увреждания, и разпоредбите, въведени, за да се гарантира интегрирането на аспекта за равенството между половете в оперативната програма и в операциите;
е)
действията, предприети за насърчаване на устойчивото развитие в съответствие с член 8;
ж)
напредъка в изпълнението на действията в областта на социалните иновации, когато това е целесъобразно;
з)
напредъка в изпълнението на мерките, насочени към специфичните нужди на най-силно засегнатите от бедност географски райони или на целевите групи, изложени на най-висок риск от бедност, дискриминация или социално изключване, като се обръща специално внимание на маргинализираните общности, хората с увреждания, дълготрайно безработните и младежите, които не участват в никаква форма на заетост, включително, ако е целесъобразно, използваните финансови ресурси.
Чрез дерогация от първа и втора алинеи и с цел да се гарантира съответствие между споразумението за партньорство и доклада за напредъка държави-членки, изпълняващи повече от една оперативна програма в рамките на един фонд, могат да включат информация, свързана с предварителните условия, посочени в член 50, параграф 3, изискваната по член 50, параграф 4 информация и посочената във втора алинея, букви а), б), в) и з) от настоящия параграф информация в доклада за напредъка вместо в годишните доклади за изпълнението, предавани съответно през 2017 г. и 2019 г., и окончателния доклад за изпълнението, без да се засяга член 110, параграф 2, буква б).
5. За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение за установяване на образците на годишните и окончателните доклади за изпълнението. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
Член 112
Предаване на финансови данни
1. До 31 януари, 31 юли и 31 октомври държавата-членка предава на Комисията по електронен път за целите на мониторинга за всяка оперативна програма и по приоритетни оси:
а)
общите и публичните допустими разходи за операциите и броя на избраните за подпомагане операции;
б)
общите допустими разходи, декларирани от бенефициерите пред управляващия орган.
2. Освен това подадената до 31 януари информация съдържа горепосочените данни, разбити по категории интервенции. За предаването на тази информация се счита, че изпълнява изискването за представяне на финансови данни, посочено в член 50, параграф 2.
3. Информацията, подадена на 31 януари и 31 юли, трябва да бъде придружена от прогноза относно размера на сумата, за която държавите-членки очакват да представят заявления за плащане за текущата финансова година и за следващата финансова година.
4. Крайната дата за данните, представени съгласно настоящия член, е краят на месеца, предхождащ месеца на подаването.
5. За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, установяващи модела, който трябва да се използва при подаване на финансови данни на Комисията за целите на мониторинга. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, предвидена в член 150, параграф 3.
Член 113
Доклад за сближаването
Посоченият в член 175 от ДФЕС доклад на Комисията включва:
а)
отчет за отбелязания напредък към постигането на икономическото, социално и териториално сближаване, включително социално-икономическото положение и развитието на регионите, както и интегрирането на приоритетите на Съюза;
б)
отчет за ролята на фондовете, финансирането от ЕИБ и другите инструменти, както и въздействието на други политики на Съюза и национални политики върху постигнатия напредък;
в)
когато е целесъобразно, посочване на бъдещи мерки и политики на Съюза, необходими за укрепване на икономическото, социалното и териториалното сближаване, както и за изпълнение на приоритетите на Съюза.
Член 114
Оценка
1. Управляващият орган или държавата-членка съставят план за оценка за една или повече оперативни програми. Планът за оценка се представя на мониторинговия комитет най-късно една година след приемането на оперативната програма.
2. До 31 декември 2022 г. управляващите органи представят на Комисията за всяка оперативна програма доклад, обобщаващ констатациите от оценките, извършени през програмния период и основните крайни продукти и резултати от оперативната програма, като правят коментари върху докладваната информация.
3. Комисията извършва последващи оценки в тясно сътрудничество с държавите-членки и управляващите органи.
4. Параграфи 1 и 2 от настоящия член не се прилагат за специалните програми, посочени в член 39, параграф 4, първа алинея, буква б).
ГЛАВА II
Информация и комуникация
Член 115
Информация и комуникация
1. Държавите-членки и управляващите органи отговарят за:
a)
изготвянето на комуникационни стратегии;
б)
създаването на единен уебсайт или на единен портал, предоставящ информация за всички оперативни програми в съответната държава-членка, включително информация относно графика за изпълнението на програмирането и всички свързани процеси по допитване до обществеността и достъп до тях;
в)
информирането на потенциалните бенефициери относно възможностите за финансиране в рамките на оперативните програми;
г)
популяризирането сред гражданите на Съюза на ролята и постиженията на политиката на сближаване и на фондовете чрез информационна и комуникационна дейност във връзка с резултатите и въздействието от споразуменията за партньорство, оперативните програми и дейностите.
2. Държавите-членки или управляващите органи, с цел да се гарантира прозрачността относно подкрепата от фондовете, поддържат списък на операциите по оперативна програми и по фонд във вид на електронна таблица, която позволява сортиране, търсене, извличане, сравняване и лесно публикуване в интернет на данните, например в CSV или XML формат. Списъкът на операциите е достъпен чрез единния уебсайт или единния портал, предоставящ списък и кратко описание на всички оперативни програми в съответната държава-членка.
За да се стимулира впоследствие използването на списъка на операциите от частния сектор, от гражданското общество или от националната публична администрация, на уебсайта може ясно да са указани приложимите лицензионни правила, съобразно които са публикувани данните.
Списъкът на операциите се актуализира най-малко на всеки шест месеца.
Задължителният минимум от информация, която трябва да бъде посочена в списъка на операциите, е определен в приложение ХII.
3. Подробни правила относно мерките за информиране и комуникация, насочени към обществеността, и мерките за осведомяване на кандидатите и бенефициерите са изложени в приложение ХII.
4. Комисията приема актове за изпълнение относно техническите характеристики на мерките за информация и комуникация относно операциите и инструкциите за създаване на емблема и определяне на стандартните цветове.Тази актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, предвидена в член 150, параграф 3.
Член 116
Комуникационна стратегия
1. Държавата-членка или управляващите органи съставят комуникационна стратегия за всяка оперативна програма. Възможно е създаването на обща комуникационна стратегия за няколко оперативни програми. Комуникационната стратегия е съобразена с размера на съответната оперативна програма или програми в съответствие с принципа на пропорционалност.
Комуникационната стратегия включва елементите, изложени в приложение ХII.
2. Комуникационната стратегия се представя на мониторинговия комитет за одобрение в съответствие с член 110, параграф 2, буква г) най-късно до шест месеца след приемането на съответната оперативна програма или програми.
Когато се изготвя обща комуникационна стратегия за няколко оперативни програми и тя засяга няколко мониторингови комитета, държавата-членка може да определи един мониторингов комитет, който да отговаря, съгласувано с другите съответни мониторингови комитети, за одобряването на общата комуникационна стратегия, както и за одобряването на изменения на тази стратегия.
При необходимост държавата-членка или управляващите органи може да изменят комуникационната стратегия по време на програмния период. Изменената комуникационна стратегия се представя от управляващия орган на мониторинговия комитет за одобрение съгласно член 110, параграф 2, буква г).
3. Чрез дерогация от параграф 2, трета алинея, управляващият орган информира отговорния мониторингов комитет или комитети най-малко веднъж годишно за постигнатия напредък по прилагането на комуникационната стратегия и за своя анализ на резултатите и на планираните информационни и комуникационни дейности за следващата година, както е посочено в член 110, параграф 1, буква в). Мониторинговият комитет, ако счете за уместно, дава мнение относно планираните дейности за следващата година.
Член 117
Длъжностни лица за информацията и комуникацията и мрежи на тези длъжностни лица
1. Всяка държава-членка определя длъжностно лице за информацията и комуникацията, което да координира информационните и комуникационни дейности във връзка с един или повече фонда, включително съответните програми за целта „Европейско териториално сътрудничество“, и информира съответно Комисията.
2. Длъжностното лице за информацията и комуникацията отговаря за координацията на национална мрежа от комуникационни експерти по въпроси, свързани с фондовете, когато такава съществува, създаването и поддръжката на уебсайта или интернет портала, посочен в приложение VII, и за предоставянето на и преглед на мерките за комуникация, предприети на равнището на държавата-членка.
3. Всеки управляващ орган определя едно лице, което да отговаря за информирането и публичността на равнището на оперативната програма, и информира Комисията за определените лица. Когато е подходящо, едно лице може да бъде определено за няколко оперативни програми.
4. Мрежите на ниво Съюза, включващи членовете, определени от държавите-членки, се създават от Комисията, за да се осигури обмен на информация относно резултатите от изпълнението на комуникационните стратегии, обменът на опит по отношение изпълнението на мерките за информация и комуникация, както и обменът на добри практики.
ДЯЛ IV
ТЕХНИЧЕСКА ПОМОЩ
Член 118
Техническа помощ по инициатива на Комисията
Като отчитат приспаданията, направени в съответствие с член 91, параграф 3, фондовете могат да оказват подкрепа за техническа помощ до таван от 0,35 % от съответните им годишни средства.
Член 119
Техническа помощ на държавите-членки
1. Размерът на финансовите средства, разпределени за техническа помощ, е ограничен до 4 % от общия размер на средствата, разпределени за оперативните програми в дадена държава-членка по всяка категория региони, когато е уместно, по целта „Инвестиции за растеж и работни места“.
Специално разпределените средства за иницативата за младежка заетост могат да бъдат взети предвид от държавите-членки при изчисляването на границата на общата сума на средствата по линия на фондовете, разпределени на държавата-членка за техническа помощ.
2. Всеки фонд може да подкрепя операции за техническа помощ, които са допустими по някой от другите фондове. Без да се засяга параграф 1, отпуснатото финансиране за техническа помощ от даден фонд не надвишава 10 % от общия размер на сумата, разпределена от този фонд на оперативни програми в дадена държава-членка по всяка категория региони, когато това е приложимо, по целта „Инвестиции за растеж и работни места“.
3. Чрез дерогация от член 70, параграфи 1 и 2 операциите за техническа помощ може да бъдат изпълнявани извън програмния район, но на територията на Съюза, при условие че операциите са от полза за оперативната програма, или, при оперативна програма за техническа помощ - за другите засегнати програми.
4. В случай на структурните фондове, когато средства, посочени в параграф 1, се използват в подкрепа на операции за техническа помощ, свързани с повече от една категория региони, разходите за операциите може да се направят по приоритетна ос, обединяваща различни категории региони, и може да се приложи пропорционална основа, като се вземат под внимание разпределените средства за всяка категория региони като дял от общите разпределени средства на държавата-членка.
5. Чрез дерогация от параграф 1, когато общата сума на разпределените средства от фондовете за дадена държава-членка по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ не надвишава 1 000 000 000 EUR, разпределените средства за техническа помощ може да нараснат до 6 % от тази обща сума, или 50 000 000 EUR, която от двете стойности е по-ниска.
6. Техническата помощ е под формата на приоритетна ос, финансирана само по един фонд, в рамките на оперативната програма или на специална оперативна програма, или и двете.
ДЯЛ V
ФИНАНСОВА ПОДКРЕПА ОТ ФОНДОВЕТЕ
Член 120
Определяне на ставките на съфинансиране
1. В решението на Комисията за приемане на оперативна програма се определят ставката на съфинансиране и максималният размер на подкрепата от фондовете за всяка приоритетна ос. Когато дадена приоритетна ос се отнася до повече от една категория региони или повече от един фондове, в решението на Комисията, когато е необходимо, се определя ставката на съфинансиране по категория региони и фондове.
2. За всяка приоритетна ос в решението на Комисията се посочва дали ставката на съфинансиране за приоритетната ос ще се прилага към:
а)
общите допустими разходи, включително публичните и частните разходи; или
б)
допустимите публични разходи.
3. Ставката на съфинансиране за всяка приоритетна ос, и когато е приложимо, по категория регион и фонд, на оперативните програми по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ не може да надвишава:
а)
85 % за Кохезионния фонд;
б)
85 % за по-слабо развитите региони на държавите-членки, чийто среден БВП на глава от населението за периода 2007 - 2009 г. е бил под 85 % от средния за ЕС-27 през същия период и за най-отдалечените региони, включително допълнително отпуснатите средства за най-отдалечените региони в съответствие с член 92, параграф 1, буква д) и член 4, параграф 2 от Регламента за ЕТС;
в)
80 % за по-слабо развитите региони на държавите-членки, различни от посочените в буква б), както и за всички региони, чийто БВП на глава от населението, използван като критерий за допустимост, за програмния период 2007-2013 г. е под 75 % от средния за ЕС-25, но чийто БВП на глава от населението е над 75 % от средния БВП за ЕС-27, както и за регионите, определени в член 8, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1083/2006, получаващи преходна подкрепа за програмния период 2007-2013 г.;
г)
60 % за регионите в преход, различни от посочените в буква в);
д)
50 % за по-силно развитите региони, различни от посочените в буква в).
За периода от 1 януари 2014 г. до 30 юни 2017 г. ставката на съфинансиране на равнището на всяка приоритетна ос за всички оперативни програми в Кипър е не по-висока от 85 %.
Комисията извършва преглед за оценка на обосновката за поддържане на ставката на съфинансиране, посочена във втора алинея, след 30 юни 2017 г. и при необходимост прави законодателно предложение преди 30 юни 2016 г.
Ставката на съфинансиране на нивото на всяка приоритетна ос на оперативните програми по целта „Европейско териториално сътрудничество“ не може да надвишава 85 %.
Максималната ставка на съфинансиране съгласно първа алинея, букви б), в) г) и д) се увеличава за всяка приоритетна ос, която изпълнява инициативата за младежка заетост, и в случаите, когато дадена приоритетна ос се отнася за социална иновация или транснационално сътрудничество, или комбинация от двете. Това увеличение се определя в съответствие с правилата за отделните фондове.
4. Ставката на съфинансиране за допълнително разпределените средства в съответствие с член 92, параграф 1, буква д) не може да надвишава 50 % за регионите от ниво 2 по NUTS, отговарящи на критериите, предвидени в Протокол № 6 към Акта за присъединяването от 1994 г.
5. Максималната ставка на съфинансиране по параграф 3 на ниво приоритетна ос се увеличава с десет процентни пункта, когато цяла приоритетна ос се изпълняват посредством финансови инструменти или посредством водено от общностите местно развитие.
6. Приносът от фондовете за всяка приоритетна ос не може да бъде под 20 % от допустимите публични разходи.
7. В рамките на една оперативна програма е възможно създаването на отделна приоритетна ос със ставка на съфинансиране в размер до 100 % за подкрепа на операции, изпълнявани посредством финансови инструменти, създадени на равнището на Съюза и пряко или непряко управлявани от Комисията. Когато за целта е създадена отделна приоритетна ос, подкрепата по тази ос не може да бъде осъществявана с никакви други средства.
Член 121
Модулация на ставките на съфинансиране
Ставката на съфинансиране от фондовете за дадена приоритетна ос може да бъде модулирана, така че да се отчете:
1)
значението на приоритетната ос за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се имат предвид специфичните пропуски, които трябва да бъдат коригирани;
2)
опазването и подобряването на околната среда, главно чрез прилагане на принципа на предохранителните мерки, принципа за превантивни действия и принципа „замърсителят плаща“;
3)
степента на мобилизиране на частно финансиране;
4)
обхващането на райони със сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, определени както следва:
а)
островни държави-членки допустими за финансиране по Кохезионния фонд и други острови, с изключение на тези, в които се намира столицата на държава-членка или които имат постоянна връзка с континента;
б)
планински райони, както са определени в националното законодателство на държавата-членка;
в)
слабо (например по-малко от 50 жители на квадратен километър) и много-слабо (по-малко от 8 жители на квадратен километър) населени райони;
г)
включване на най-отдалечените региони, определени в член 349 от ДФЕС.
ЧЕТВЪРТА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ, ПРИЛОЖИМИ КЪМ ФОНДОВЕТЕ И ЕФМДР
ДЯЛ I
УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ
ГЛАВА I
Системи за управление и контрол
Член 122
Отговорности на държавите-членки
1. Държавите-членки гарантират, че системите за управление и контрол на оперативните програми са установени в съответствие с членове 72, 73 и 74.
2. Държавите-членки предотвратяват, откриват и коригират нередностите и възстановяват неправомерно платените суми, заедно с лихвите за просрочени плащания. Те нотифицират Комисията за нередности, които надвишават 10 000 EUR принос от фондовете, и я информират редовно за съществен напредък по отношение на свързаните административни и съдебни производства.
Държавите-членки не нотифицират Комисията за нередности във връзка със следното:
а)
случаи, при които нередността се състои единствено в цялостно или частично неизпълнение на операция, която е част от съфинансираната оперативна програма, поради несъстоятелност на бенефициера;
б)
случаи, докладвани доброволно от бенефициера на управляващия или сертифициращия орган, преди един от тези органи да е разкрил нередността, било преди или след изплащане на публичния принос;
в)
случаи, които са разкрити и коригирани от управляващия или от сертифициращия орган преди включването на въпросния разход в отчет за разходите, представен на Комисията.
Във всички останали случаи и по-специално тези, предшестващи несъстоятелност, както при съмнение за измама, установените нередности и свързаните с тях мерки за предотвратяване и коригиране се докладват на Комисията.
Когато неправомерно платените на даден бенефициер суми не могат да бъдат възстановени и това е в резултат на грешка или на небрежност от страна на държава-членка, държавата-членка отговаря за възстановяването на съответните суми към бюджета на Съюза. Държавите-членки могат да решат да не събират дадена неправомерно платена сума, ако сумата, която трябва да бъде събрана от бенефициера, без лихвите, не надвишава 250 EUR принос от фондовете.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 149, определящ допълнителни подробни правила относно критериите за определяне на случаите на нередности, които трябва да бъдат докладвани, и данните, които трябва да бъдат предоставени, както и относно условията и процедурите, които трябва да се прилагат за определяне дали неподлежащите на събиране суми да бъдат възстановени от държавите-членки
Комисията приема актове за изпълнение, определящи честотата на докладването и формата, който трябва да бъде използвана. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
3. Държавите-членки гарантират, че не по-късно от 31 декември 2015 г., всеки обмен на информация между бенефициерите и управляващия орган, сертифициращия орган, одитния орган и междинните звена може да се извършва посредством електронните системи за обмен на данни.
Системите, посочени в първа алинея, улесняват оперативната съвместимост на националните рамки и рамката на Съюза и дават възможност на бенефициерите да предоставят цялата информация, посочена в първа алинея само един път чрез еднократно предаване.
Комисията приема актове за изпълнение, предвиждащи подробни правила относно обмена на информация съгласно настоящия параграф. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
4. Параграф 3 не се прилага за ЕФМДР.
ГЛАВА II
Органи за управление и контрол
Член 123
Определяне на органите
1. Всяка държава-членка определя за всяка оперативна програма национален, регионален или местен публичен орган или организация или частна организация, които да изпълняват функциите на управляващ орган. Един и същ управляващ орган може да бъде определен за няколко оперативни програми.
2. Държавата-членка определя, за всяка оперативна програма, национален, регионален или местен публичен орган или организация като сертифициращ орган, без да се засягат разпоредбите на параграф 3. Един и същ сертифициращ орган може да бъде определен за няколко оперативни програми.
3. Държавата-членка може да определи за дадена оперативна програма управляващ орган, който е публичен орган или организация, да упражнява в допълнение функциите на сертифициращ орган.
4. Държавата-членка определя за всяка оперативна програма национален, регионален или местен публичен орган или организация, функционално независим от управляващия орган и от сертифициращия орган, койтода изпълнява ролята на одитен орган. Един и същ одитен орган може да бъде определен за няколко оперативни програми.
5. За фондовете, свързани с целта „Инвестиции за растеж и работни места“ и за ЕФМДР, при условие че е спазен принципът за разделение на функциите, управляващият орган, сертифициращият орган, когато е приложимо, и одитният орган могат да бъдат част от един и същ публичен орган или организация.
Когато общият размер на подкрепата от фондовете към дадена оперативна програма надхвърля 250 000 000 EUR или размерът на подкрепата от ЕФМДР надхвърля 100 000 000 EUR, одитният орган може да бъде част от същия публичен орган или организация, от който е част управляващият орган, ако съгласно приложимите разпоредби за предишния програмен период Комисията е информирала държавата-членка преди датата на приемане на съответната оперативна програма за заключението си, че последната може да се базира главно на своето одитно становище, или ако въз основа на опита от предишния програмен период Комисията се е уверила, че институционалната организация и отчетност на одитния орган дават адекватни гаранции за функционалната му независимост и надеждност.
6. Държавата-членка може да определи едно или няколко междинни звена, които да извършват определени задачи на управляващия или на сертифициращия орган на отговорността на този орган. Съответните договорености между управляващия орган или сертифициращия орган и междинните звена се оформят официално в писмена форма.
7. Държавата-членка или управляващият орган може да повери управлението на част от оперативна програма на междинно звено чрез споразумение в писмена форма между междинното звено и държавата-членка или управляващия орган („глобална субсидия“). Междинното звено предоставя гаранции за платежоспособността си и компетенциите си в съответната област, както и за своя капацитет за административно и финансово управление.
8. Държавата-членка може да посочи по своя инициатива координационна структура, чиято задача е да поддържа връзка с Комисията и да й предоставя информация, да координира действията на другите определени органи и да насърчава хармонизираното прилагане на приложимото право.
9. Държавата-членка определя писмено правила, уреждащи нейните отношения с управляващите органи, сертифициращите органи и одитните органи, отношенията между тези органи и отношенията на тези органи с Комисията.
Член 124
Процедура за определяне на управляващия орган и на сертифициращия орган
1. Държавите-членки нотифицират Комисията относно датата и формата на определянето на управляващия орган и когато е уместно, на сертифициращия орган, които се извършват на подходящо равнище, преди да подадат първото заявление за междинно плащане в Комисията.
2. Посоченото в параграф 1 определяне се извършва въз основа на доклад и становище на независима одитна структура, която оценява изпълнението от страна на органите на критериите, свързвани с вътрешната среда за контрол, управлението на риска, дейностите за управление и контрол и мониторинга съгласно приложение XIII. Независимата одитна структура е одитен орган или друга публичноправна или частноправна организация, която разполага с необходимия одиторски капацитет и е независима от управляващия орган или - в зависимост от случая - от сертифициращия орган, и която извършва дейността си при отчитане на международно приетите стандарти за одит. Ако независимата одитна структура стигне до заключението, че част от системата за управление и контрол, отнасяща се до управляващия орган или сертифициращия орган, по същество е същата като предходния програмен период, и че са налице данни въз основа на одиторската дейност, извършена съгласно съответните разпоредби от Регламент (ЕО) № 1083/2006 и Регламент (ЕО) № 1198/2006 (39) на Съвета, че тези системи са функционирали ефективно през въпросния период, независимата одитна структура може да излезе със заключението, че съответните критерии са изпълнени без да извършва допълнителна одиторска дейност.
3. Когато общият размер на подкрепата от фондовете за дадена оперативна програма надхвърля 250 000 000 EUR, или 100 000 000 EUR от ЕФМДР, Комисията може да поиска в рамките на един месец от получаването на нотификацията относно определянето, посочено в параграф 1, да й бъдат предоставени докладът и становището на независимата одитна структура, посочени в параграф 2, и описанието на функциите и процедурите, свързани с управляващия орган и - в зависимост от случая - сертифициращия орган. Комисията взема решение дали да изиска тези документи въз основа на своята оценка на риска, като отчита информацията за настъпили значими промени във функциите и процедурите, свързани с управляващия орган и - в зависимост от случая - сертифициращия орган, спрямо предходния програмен период, както и данните за тяхното ефективно функциониране.
Комисията може да представи коментари в срок от два месеца от получаването на документите, посочени в първа алинея. Без да се засяга член 83, разглеждането на тези документи не води до прекъсване на обработването на заявления за междинни плащания.
4. Ако общият размер на подкрепата от фондовете за дадена оперативна програма надхвърля 250 000 000 EUR и са налице значителни промени във функциите и процедурите на управляващия органи и - в зависимост от случая - на сертифициращия орган, спрямо предходния програмен период, държавата-членка може по собствена инициатива да предостави на Комисията документите по параграф 3 в рамките на два месеца от нотификацията за определянето, посочена в параграф 1. В рамките на три месеца след получаването на тези документи Комисията прави коментари по тях.
5. Ако наличните резултати от одита и контрола показват, че определеният орган вече не отговаря на критериите по параграф 2, държавата-членка установява на съответното равнище, предвид сериозността на проблема, изпитателен срок, по време на който да се предприемат нужните корективни действия.
Ако определеният орган не успее да изпълни нужните корективни действия в рамките на установения от държавата-членка изпитателен срок, държавата-членка отнема на съответното равнище статута му на определен орган.
Държавата-членка незабавно нотифицира Комисията, когато определен орган бъде поставен в изпитателен срок, като предоставя информация за съответния изпитателен срок, а също и когато вследствие на предприетите корективни действия изпитателният срок се прекратява или на органа се отнема статутът му на определен орган. Без да се засяга прилагането на член 83, нотификацията за поставянето на определен орган в изпитателен срок от страна на държава-членка не води до прекъсване на обработването на заявления за междинни плащания.
6. Ако решението за определяне на управляващ орган или на сертифициращ орган бъде отменено, държавите-членки определят в съответствие с процедурата, предвидена в параграф 2, нов орган, който да поеме функциите на управляващия орган или на сертифициращия орган, и нотифицират Комисията за това.
7. За да се гарантират еднакви условия на изпълнение на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение относно образеца за доклад и становище на независимата одитна структура и за описанието на функциите и процедурите, отнасящи се до управляващия орган и - в зависимост от случая - сертифициращия орган. Тези актове за изпълнение се приемат, в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
Член 125
Функции на управляващия орган
1. Управляващият орган отговаря за управлението на оперативната програма в съответствие с принципа на доброто финансово управление.
2. По отношение на управлението на оперативната програма, управляващият орган:
а)
подпомага работата на мониторинговия комитет, посочен в член 47, и му предоставя информацията, необходима за осъществяването на неговите задачи, по-специално данни относно напредъка на оперативната програма в постигането на нейните цели, финансови данни и данни за показателите и етапните цели;
б)
съставя и след одобрение от мониторинговия комитет изпраща до Комисията годишни доклади и окончателен доклад за изпълнението, посочени в член 50;
в)
предоставя на междинните звена и на бенефициерите информация от значение съответно за изпълнението на техните задачи и за изпълнението на операциите;
г)
създава система за записване и съхраняване в компютризирана форма на данни за всяка операция, необходими за мониторинга, оценката, финансовото управление, проверката и одита, включително данни за отделните участници в операциите, когато е приложимо;
д)
гарантира, че данните, посочени в буква г), се събират, въвеждат и съхраняват в системата, посочена в буква г), и че данните за показателите се разбиват по пол в случаите, в които това се изисква в приложения I и II към Регламента за ЕСФ.
3. По отношение на подбора на операциите управляващият орган:
а)
изготвя и - след като бъдат одобрени - прилага подходящите процедури и критерии за подбор, които:
i)
гарантират, че операциите допринасят за постигането на конкретните цели и резултати по съответните приоритети;
ii)
са недискриминационни и прозрачни;
iii)
вземат предвид общите принципи, определени в членове 7 и 8;
б)
гарантира, че избраната операция попада в обхвата на съответния(ите) фонд(ове) и може да бъде включена в категория интервенции или - по отношение на ЕФМДР - в мярка, набелязана в приоритета или приоритетите на оперативната програма;
в)
гарантира, че на бенефициера е предоставен документ, в който се посочват условията за подпомагане за всяка операция, включително специфичните изисквания за продуктите или услугите, които трябва да бъдат доставени по съответната операция, плана за финансиране и крайните срокове за изпълнение;
г)
се уверява, че бенефициерът разполага с необходимия административен, финансов и оперативен капацитет за изпълнение на условията, посочени в буква в), преди одобряването на операцията;
д)
се уверява, че когато операцията е започнала преди подаването на заявление за финансиране до управляващия орган, приложимо право, касаещо операцията, са били спазени;
е)
гарантира, че операциите, избрани да получат подкрепа от фондовете, не включват дейности, които са били част от операция, която е била или е трябвало да бъде обект на процедура за събиране в съответствие с член 71 след преместване на производствена дейност извън програмния район;
ж)
определя категориите интервенции или - по отношение на ЕФМДР - мерките, към които се приписват разходите по дадена операция.
4. По отношение на финансовото управление и контрола на оперативната програма управляващият орган:
а)
проверява дали съфинансираните продукти и услуги са доставени и дали разходите, декларирани от бенефициерите, са били заплатени и дали съответстват на приложимото законодателство, на оперативната програма и и на условията за подпомагане на операцията;
б)
гарантира, че бенефициерите, участващи в изпълнението на операциите, по които възстановяването на сумите е въз основа на действително направените допустими разходи, поддържат или отделна счетоводна система, или адекватен счетоводен кодекс за всички трансакции, отнасящи се до операцията;
в)
създава ефективни и пропорционални мерки за борба с измамите при отчитане на установените рискове;
г)
установява процедури, за да се гарантира, че с всички документи относно разходите и одитите, необходими за осигуряване на адекватна одитна следа, се борави в съответствие с изискванията на член 72, буква ж);
д)
съставя декларацията за управлението и годишния отчет, посочен в член 59, параграф 5, букви а) и б) от Финансовия регламент.
Чрез дерогация от първа алинея, буква а) Регламентът за ЕТС може да определи конкретни правила за проверка, приложими за програмите за сътрудничество.
5. Проверките по параграф 4, първа алинея, буква а) включват следните процедури:
а)
административни проверки по отношение на всяко заявление за възстановяване, подадено от бенефициерите;
б)
проверки на операции на място.
Честотата и обхватът на проверките на място са пропорционални на размера на публичната подкрепа за дадена операция и на равнището на риска, установен при такива проверки и одити от одитния орган за системите за управление и контрол като цяло.
6. Проверките на място на отделни операции съгласно параграф 5, първа алинея, буква б) могат да се извършват на база извадка.
7. В случай че управляващият орган е също бенефициер в рамките на оперативната програма, уредбата на проверките, посочени в параграф 4, първа алинея, буква а), гарантира адекватно разделение на функциите.
8. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, с които определя правилата за определяне на информацията във връзка с данните, които трябва да се записват и съхраняват в компютъризирана форма, в рамките на системата за мониторинг, установена съгласно параграф 2, буква г) от настоящия член.
Комисията приема актове за изпълнение, с които определя техническите спецификации на системата, установена съгласно параграф 2, буква г) от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
9. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, с които определя подробни минимални изисквания за одитната следа, посочена в параграф 4, първа алинея, буква г) от настоящия член, по отношение на счетоводните записи, които да се поддържат, и разходооправдателните документи, които да се съхраняват на равнището на сертифициращия орган, управляващия орган, междинните звена и бенефициерите.
10. За да се гарантират еднакви условия на изпълнение на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение относно образеца на декларацията за управлението, посочена в параграф 4, първа алинея, буква д) от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
Член 126
Функции на сертифициращия орган
Сертифициращият орган на дадена оперативна програма по-специално отговаря за:
а)
изготвянето и изпращането до Комисията на заявления за плащане и удостоверяването, че те са продукт на надеждни счетоводни системи, основават се на проверими разходооправдателни документи и са били подложени на проверки от управляващия орган;
б)
съставянето на отчетите, посочени в член 59, параграф 5, буква а) от Финансовия регламент;
в)
удостоверяването на пълнотата, точността и достоверността на отчетите, както и че разходите, вписани в счетоводните отчети, са в съответствие с приложимото право и са били направени във връзка с операциите, избрани за финансиране в съответствие с критериите, приложими за оперативната програма, и са в съответствие с приложимото право;
г)
осигуряване на наличието на система за записване и съхранение в компютризирана форма на счетоводните записи за всяка операция, която съхранява всички данни, необходими за изготвянето на заявленията за плащане и отчетите, включително записи на сумите, подлежащи на събиране, на събраните суми и на оттеглените суми в резултат на отмяната на целия или на част от приноса за дадена операция или оперативна програма;
д)
осигуряване - за целите на изготвянето и представянето на заявления за плащане - че е получил адекватна информация от управляващия орган относно процедурите и проверките, провеждани по отношение на разходите;
е)
отчитане - при изготвянето и подаването на заявления за плащане - на резултатите от всички одити, извършени от или на отговорността на одитния орган;
ж)
поддържане на счетоводни записи в компютризирана форма на декларираните пред Комисията разходи и съответното публично финансиране, заплатено на бенефициерите;
з)
водене на счетоводство на сумите, подлежащи на събиране, и на сумите, оттеглени в резултат на отмяната на целия или на част от приноса за дадена операция. Събраните суми се внасят повторно в бюджета на Съюза преди приключването на оперативната програма, като се приспадат от следващия отчет за разходите.
Член 127
Функции на одитния орган
1. Одитният орган осигурява извършването на одити на правилното функциониране на системите за управление и контрол на оперативната програма, както и на подходяща извадка от операции въз основа на декларираните разходи. Декларираните разходи се одитират въз основа на представителна извадка и по принцип въз основа на статистически извадкови методи.
Нестатистически извадков метод може да се използва по професионална преценка на одитния орган в надлежно обосновани случаи в съответствие с международно признатите одитни стандарти и във всеки случай, когато броят операции за отчетната година не е достатъчен, за да се използва статистически метод.
В такива случаи размерът на извадката е достатъчен, за да позволи на одитния орган да състави валидно одитно становище в съответствие с член 59, параграф 5, втора алинея от Финансовия регламент.
Нестатистическият извадков метод обхваща минимум 5 % от операциите, за които пред Комисията са декларирани разходи по време на счетоводната година, и 10 % от разходите, които са декларирани пред Комисията по време на счетоводната година.
2. Когато одитите се извършват от структура, различна от одитния орган, одитният орган гарантира, че тази структура има необходимата функционална независимост.
3. Одитният орган гарантира, че при одитната дейност се вземат предвид международно приетите стандарти за одит.
4. Одитният орган в рамките на осем месеца от приемането на оперативна програма изготвя стратегия за одит за извършването на одити. Стратегията за одит определя методологията на одита, метода за подбор на извадка за одити на операции и планирането на одити във връзка с текущата счетоводна година и двете следващи счетоводни години. Стратегията за одит се актуализира ежегодно от 2016 г. до и включително през 2024 г. Когато за няколко оперативни програми се прилага една обща система за управление и контрол, може да бъде изготвена единна стратегия за одит за съответните оперативни програми. Одитният орган представя стратегията за одит на Комисията при поискване.
5. Одитният орган изготвя:
а)
одитно становище в съответствие с член 59, параграф 5, втора алинея от Финансовия регламент;
б)
контролен доклад, в който са посочени основните констатации от одитите, извършени в съответствие с параграф 1, включително констатациите във връзка с установени недостатъци в системите за управление и контрол, и предложените и предприетите корективни действия.
Когато за повече от една оперативна програма се прилага една обща система за управление и контрол, информацията, изисквана по първа алинея, буква б), може да бъде групирана в единен доклад.
6. За да гарантира еднакви условия за изпълнението на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, предвиждащи образците на одитната стратегия, одитното становище и контролния доклад. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 150, параграф 2.
7. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, за да определя обхвата и съдържанието на одитите на операциите и одитите на отчетите, както и методологията за избор на извадката от операциите, посочени в параграф 1 от настоящия член.
8. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149, с които определя подробни правила, свързани с използването на данните, събрани по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията.
ГЛАВА III
Сътрудничество с одитните органи
Член 128
Сътрудничество с одитните органи
1. Комисията си сътрудничи с одитните органи за координацията на техните одитни планове и методи и незабавно обменя с тези органи резултатите от проведените одити на системите за управление и контрол.
2. За да се улесни това сътрудничество, в случаите, в които държава-членка определи повече от един одитен орган, държавата-членка може да определи координационна структура.
3. Комисията, одитните органи и евентуалните координационни структури заседават редовно и по принцип най-малко веднъж годишно, освен ако не е договорено друго, за да разгледат годишния контролен доклад, одитното становище и стратегията за одит, както и да обменят възгледи по въпроси, свързани с подобряването на системите за управление и контрол.
ДЯЛ II
ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ, ИЗГОТВЯНЕ, РАЗГЛЕЖДАНЕ, ПРИЕМАНЕ И ПРИКЛЮЧВАНЕ НА ОТЧЕТИ И ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ
ГЛАВА I
Финансово управление
Член 129
Общовалидни правила за плащанията
Държавата-членка гарантира, че до приключването на оперативната програма сумата на публичните разходи, изплатена на бенефициерите, е най-малко равна на приноса от фондовете, изплатен от Комисията на държавата-членка.
Член 130
Общовалидни правила за изчисляване на междинните плащания и плащането на окончателното салдо
1. Комисията възстановява като междинни плащания 90 % от сумата, която се получава при прилагане на ставката на съфинансиране за всеки приоритет, определена в решението за приемане на оперативната програма, към допустимите разходи за приоритета, включени в заявлението за плащане. Комисията определя оставащите суми, които да бъдат възстановени като междинни плащания или да бъдат събрани в съответствие с член 139.
2. Приносът от фондовете или ЕФМДР за даден приоритет посредством междинни плащания и плащане на окончателното салдо не надвишава:
а)
допустимите публични разходи, посочени в заявлението за плащане за приоритета; или
б)
приноса от фондовете или ЕФМДР за приоритета, определен в решението на Комисията за одобряване на оперативната програма.
Член 131
Заявления за плащане
1. Заявленията за плащане включват, за всеки приоритет:
а)
общия размер на допустимите разходи, направени от бенефициерите и платени за изпълнение на операциите, така както е вписан в счетоводната система на сертифициращия орган;
б)
общия размер на публичните разходи, направени за изпълнението на операциите, така както е вписан в счетоводната система на сертифициращия орган.
2. Допустимите разходи, включени в заявлението за плащане, се обосновават със заверени фактури или счетоводни документи с равностойна доказателствена стойност, освен за формите на подпомагане по член 67, параграф 1, първа алинея, букви б), в) и г), член 68, член 69, параграф 1 и член 109 от настоящия регламент и по член 14 от Регламента за ЕСФ. За тези форми на подпомагане включените в дадено заявление за плащане суми представляват разходите, изчислени въз основа на приложимата база.
3. В случай на схемите за помощ по член 107 от ДФЕС публичният принос, съответстващ на разходите, включени в заявление за плащане, се заплаща на бенефициерите от организацията, която предоставя помощта.
4. Чрез дерогация от параграф 1, в случаи на държавна помощ заявлението за плащане може да включва авансови плащания към бенефициерите от организацията, която предоставя помощта, съгласно следните кумулативни условия:
а)
тези авансови плащания са предмет на гаранция, предоставена от установена в държавата-членка банка или друга финансова институция, или са покрити от инструмент, предоставен като гаранция от публичен субект или от държавата-членка;
б)
тези авансови плащания не превишават 40 % от общия размер на помощта, която се отпуска на бенефициер за определена операция;
в)
тези авансови плащания се покриват от разходите, платени от бенефициерите за изпълнение на операцията, и се обосновават със заверени фактури или счетоводни документи с равностойна доказателствена стойност най-късно три години след годината на плащането на аванса или на 31 декември 2023 г., в зависимост от това коя дата е по-ранна, като в противен случай следващото заявление за плащане се коригира съответно.
5. Всяко заявление за плащане, което включва авансови плащания от вида, посочен в параграф 4, отделно представя общия размер, изплатен от оперативната програма като авансово плащане, сумата, която е покрита от разходите, платени от бенефициера до три години след плащането на аванса в съответствие с параграф 4, буква в), и сумата, която не е покрита от разходите, платени от бенефициера, и за която тригодишният период все още не е изтекъл.
6. За да се гарантират еднакви условия на изпълнение на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, предвиждащи образеца на заявленията за плащане. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
Член 132
Плащания към бенефициерите
1. В зависимост от наличието на финансиране от първоначалното и годишното предварително финансиране и междинните плащания, управляващият орган гарантира, че даден бенефициер получава общата сума на дължимите допустими публични разходи в пълен размер и не по-късно от 90 дни от датата на подаване на искането за плащане от бенефициера.
Не се приспада или удържа каквато и да е сума и не се начислява специална такса или друга такса с равностоен ефект, която би намалила суми, дължими на бенефициерите.
2. Крайният срок за плащане, посочен в параграф 1, може да бъде прекъснат от управляващия орган във всеки от следните надлежно обосновани случаи:
а)
сумата в искането за плащане не е дължима или не са били представени подходящите разходооправдателни документи, необходими за проверките на управлението по член 125, параграф 4, първа алинея, буква а);
б)
започнато е разследване във връзка с евентуална нередност, отнасяща се до съответните разходи.
Засегнатият бенефициер се уведомява писмено за прекъсването и причините за него.
Член 133
Използване на еврото
1. Държавите-членки, които не са приели еврото като своя парична единица към датата на заявлението за плащане, превръщат в евро сумите на разходите, направени в национална валута. Тези суми се превръщат в евро, като се използва месечният счетоводен обменен курс на Комисията в месеца, през който разходът е бил отразен в отчетите на сертифициращия орган на съответната оперативна програма. Обменният курс се публикува електронно от Комисията всеки месец.
2. Чрез дерогация от параграф 1, Регламентът за ЕТС може да определи отделни правила за конкретното време на превръщането в евро.
3. Когато еврото стане парична единица на някоя държава-членка, процедурата по превръщане, описана в параграф 1, продължава да се прилага за всички разходи, вписани в отчетите от сертифициращия орган преди датата на влизане в сила на фиксирания обменен курс между националната парична единица и еврото.
Член 134
Изплащане на предварителното финансиране
1. Първоначалната сума за предварително финансиране се изплаща на вноски, както следва:
а)
през 2014 г.: 1 % от размера на подкрепата от фондовете и ЕФМДР за целия програмен период за оперативната програма или 1,5 % от размера на подкрепата от фондовете и ЕФМДР за целия програмен период за оперативната програма, когато държавата-членка е получавала финансова помощ в периода след 2010 г. в съответствие с членове 122 и 143 от ДФЕС или от Европейския инструмент за финансова стабилност (ЕИФС), или към 31 декември 2013 г. получава финансова помощ в съответствие с членове 136 и 143 от ДФЕС;
б)
през 2015 г.: 1 % от размера на подкрепата от фондовете и ЕФМДР за целия програмен период за оперативната програма или 1,5 % от размера на подкрепата от фондовете и ЕФМДР за целия програмен период за оперативната програма, когато държавата-членка е получавала финансова помощ в периода след 2010 г. в съответствие с членове 122 и 143 от ДФЕС или от ЕИФС, или към 31 декември 2014 г. получава финансова помощ в съответствие с членове 136 и 143 от ДФЕС;
в)
през 2016 г.: 1 % от размера на подкрепата от фондовете и ЕФМДР за целия програмен период за оперативната програма.
Ако дадена оперативна програма бъде приета през 2015 г. или по-късно, по-ранните вноски се изплащат през годината на приемане.
2. В периода 2016 г.-2023 г. преди 1 юли се изплаща годишна сума за предварително финансиране. Тя е процент от размера на подкрепата от фондовете и ЕФМДР за оперативната програма за целия програмен период, както следва:
-
2016 г.: 2 %
-
2017 г.: 2,625 %
-
2018 г.: 2,75 %
-
2019 г.: 2,875 %
-
2020 г. до 2023 г.: 3 %.
3. При изчисляването на размера на първоначалното предварително финансиране, посочено в параграф 1, в размера на подкрепата за целия програмен период не се включват сумите от резерва за изпълнение, които са били първоначално разпределени на оперативната програма.
При изчисляването на размера на годишното предварително финансиране, посочено в параграф 2 до и включително 2020 г. в размера на подкрепата за целия програмен период не се включва сумите от резерва за изпълнение, които са били първоначално разпределени на оперативната програма.
Член 135
Крайни срокове за представяне на заявления за междинно плащане и за тяхното изплащане
1. Сертифициращият орган представя редовно заявление за междинно плащане в съответствие с член 131, параграф 1, обхващащо сумите, вписани в неговата счетоводна система през счетоводната година. Въпреки това, когато счита за необходимо, сертифициращият орган може да включи такива суми в заявленията за плащане, подадени през следващите счетоводни години.
2. Сертифициращият орган предава окончателното заявление за междинно плащане до 31 юли след края на предходната счетоводна година и във всеки случай преди първото заявление за междинно плащане за следващата счетоводна година.
3. Първото заявление за междинно плащане се прави не преди Комисията да е нотифицирана за определянето на управляващите органи и сертифициращите органи в съответствие с член 124.
4. Междинни плащания за оперативна програма не се правят, освен ако годишният доклад за изпълнение не е бил изпратен до Комисията в съответствие с правилата за отделните фондове.
5. В зависимост от наличието на средства Комисията извършва междинното плащане не по-късно от 60 дни след датата, на която заявлението за плащане е регистрирано в Комисията.
Член 136
Отмяна
1. Комисията отменя всяка част от сумата в дадена оперативна програма, която не е била използвана за плащане на първоначалното или годишното предварително финансиране и междинните плащания до 31 декември на третата финансова година след годината на бюджетния ангажимент по оперативната програма, или за която изготвено в съответствие с член 131 заявление за плащане не е било представено в съответствие с член 135.
2. Частта от задълженията, която все още е неприключена към 31 декември 2023 г., се отменя, ако някой от документите, изисквани по член 141, параграф 1, не е бил внесен в Комисията до крайния срок, определен в член 141, параграф 1.
ГЛАВА II
Изготвяне, разглеждане и приемане на отчети, приключване на оперативни програми и спиране на плащания
Раздел I
Изготвяне, разглеждане и приемане на отчети
Член 137
Изготвяне на годишните счетоводни отчети
1. Отчетите за всяка оперативна програма, посочени в член 59, параграф 5, буква а) от Финансовия регламент, се представят на Комисията. Счетоводните отчети обхващат счетоводната година и включват на нивото на всеки приоритет и, ако е приложимо, фонд и категория региони:
а)
общият размер на допустимите разходи, записани в счетоводните системи на сертифициращия орган, включени в исканията за плащане, подадени до Комисията в съответствие с член 131 и член 135, параграф 2 до 31 юли след края на счетоводната година, общият размер на съответните публични разходи, направени за изпълнение на операциите, както и общият размер на съответните плащания към бенефициерите в съответствие с член 132, параграф 1;
б)
оттеглените и събраните през счетоводната година суми, сумите, подлежащи на събиране към края на счетоводната година, извършените съгласно член 71 събирания и неподлежащите на събиране суми;
в)
размерът на приносите от програмата, платени на финансовите инструменти по член 41, параграф 1, и авансовите плащания от държавната помощ по член 131, параграф 4;
г)
за всеки приоритет - равнение между разходите, посочени в съответствие с буква а), и разходите, декларирани по отношение на същата счетоводна година в заявленията за плащане, придружено от обяснение на разликите.
2. Когато държава-членка изключи от отчетите разходи, включени преди това в заявление за междинно плащане за счетоводната година, поради текуща оценка на законосъобразността и редовността на тези разходи, цялата сума на тези разходи или част от тях, която е преценена като законосъобразна и редовна, може да бъде включена в заявление за междинно плащане за следващи счетоводни години.
3. За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, установяващи образец за отчетите, посочени в настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 150, параграф 3.
Член 138
Предоставяне на информация
За всяка от годините от 2016 г. до 2025 г. включително държавите-членки представят в срока, посочен в член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, документите, посочени в същия член, и по-специално:
а)
отчетите, посочени в член 137, параграф 1 от настоящия регламент, за предходната счетоводна година;
б)
декларацията за управлението и годишния отчет, посочен в член 125, параграф 4, първа алинея, буква д) от настоящия регламент за предходната счетоводна година;
в)
одитното становище и контролния доклад, посочени в член 127, параграф 5, първа алинея, букви а) и б) от настоящия регламент, за предходната счетоводна година.
Член 139
Разглеждане и приемане на отчети
1. Комисията извършва проверка на документите, представени от държавата-членка в съответствие с член 129. По искане на Комисията държавата-членка представя цялата необходима допълнителна информация, така че да даде възможност на Комисията да определи до срока, предвиден в член 84 дали отчетите са пълни, точни и достоверни.
2. Комисията приема отчетите, когато може да стигне до заключението, че те са пълни, точни и верни. Комисията стига до такова заключение, когато одитният орган представи одитно становище без резерви относно пълнотата, точността и достоверността на отчетите, освен ако Комисията няма конкретни доказателства, че одитното становище за отчетите е ненадеждно.
3. Комисията информира държавата-членка до срока, посочен в член 84 дали може да приеме отчетите.
4. Ако по причини, отнасящи се до държава-членка, Комисията не е в състояние да приеме отчетите до крайния срок, посочен в член 84, Комисията уведомява държавата-членка за причините в съответствие с параграф -2 от настоящия член, както и за действията, които се изисква да бъдат предприети, и срока за тяхното приключване. В края на срока за приключване на тези действия Комисията информира държавата-членка дали може да приеме отчетите.
5. Въпроси, свързани със законосъобразността и редовността на първичните трансакции във връзка с разходите, включени в отчетите, не се вземат предвид за целите на приемането на отчетите от Комисията. С процедурата на проверка и приемане на отчетите не се прекъсва обработката на заявленията за междинни плащания и тя не води до спиране на плащанията, без с това да се засягат членове 83 и 142.
6. Въз основа на приетите отчети Комисията изчислява сумата, изискуема от фондовете и от ЕФМДР за счетоводната година, и последващите корекции по отношение на плащанията за държавата-членка. Комисията взема под внимание:
а)
сумите в отчетите, посочени в член 137, параграф 1, буква а), към които се прилага ставката на съфинансиране за всеки приоритет;
б)
общия размер на плащанията, направени от Комисията през съответната счетоводна година, състоящ се от:
i)
размера на междинните плащания, направени от Комисията в съответствие с член 130, параграф 1 и член 24; както и
ii)
размера на годишното предварително финансиране, платено съгласно член 134, параграф 2.
7. След извършване на изчислението по параграф 6, Комисията уравнява съответното годишно предварително финансиране и изплаща всяка допълнителна дължима сума в срок от 30 дни от приемането на отчетите. В случай на сума, подлежаща на събиране от държавата-членка, Комисията издава нареждане за събирането й, което се изпълнява по възможност чрез прихващане от суми, дължими на държавата-членка по следващи плащания по същата оперативна програма. Такова събиране не представлява финансова корекция и не намалява подпомагането от фондовете за оперативната програма. Събраните суми представляват целеви приходи по член 177, параграф 3 от Финансовия регламент.
8. Когато след прилагане на процедурата, предвидена в параграф 4, Комисията не може да приеме отчетите, тя определя на основата на наличната информация и в съответствие с параграф 6 сумата, изискуема от фондовете за счетоводната година, и информира държавата-членка. Ако държавата-членка уведоми Комисията за съгласието си в рамките на два месеца, след като Комисията предаде информацията, се прилага параграф 7. При отсъствие на такова съгласие Комисията взема решение посредством актове за изпълнение, в които се посочва сумата, изискуема от фондовете за счетоводната година. Такова решение не представлява финансова корекция и не намалява подпомагането от фондовете за оперативната програма. Въз основа на решението Комисията прилага корекциите на плащанията за държавата-членка в съответствие с параграф 7.
9. Приемането на отчетите от Комисията или на решение на Комисията съгласно параграф 8 от настоящия член не засяга прилагането на корекциите по членове 144 и 145.
10. Държавите-членки могат да заменят неправомерните суми, разкрити след предаването на отчетите, като извършат съответните корекции в отчетите за счетоводната година, в която е установена нередността, без с това да се засягат членове 144 и 145.
Член 140
Наличност на документи
1. Без да се засягат правилата, уреждащи държавните помощи, управляващият орган гарантира, че всички разходооправдателни документи за разходи по линия на фондовете за операциите, за които сумата на допустимите разходи не надвишава 1 000 000 EUR, са на разположение на Комисията и на Европейската сметна палата при поискване за период от три години, считано от 31 декември след предаването на отчетите, в които са включени разходите по операцията.
При операции, различни от тези, посочени в първа алинея, всички удостоверителни документи се предоставят за период от две години, считано от 31 декември след представянето на отчетите, в които са включени окончателните разходи по приключената операция.
Управляващ орган може да реши да приложи за операции, за които общите допустими разходи не надвишават 1 000 000 EUR, правилото, посочено във втората алинея.
Периодът, посочен в първата алинея, се прекъсва в случай на съдебно производство или при надлежно обосновано искане на Комисията.
2. Управляващият орган информира бенефициерите за началната дата на периода, посочен в параграф 1.
3. Документите се съхраняват под формата на оригинали или заверени копия на оригиналите или на общоприети носители на информация, включително електронни версии на оригинални документи или документи, съществуващи единствено в електронна версия.
4. Документите се съхраняват във форма, която позволява идентифицирането на самоличността на субектите на данните в продължение на срок, чиято продължителност не надвишава необходимата за целите, за които данните са събрани или обработени впоследствие.
5. Процедурата, по която се удостоверява, че документите, съхранявани на общоприети носители на данни, са верни с оригиналния документ, се определя от националните органи и трябва да гарантира, че съхраняваните версии отговарят на националните правни изисквания и на тях може да се разчита за целите на одита.
6. Когато документите съществуват единствено в електронна форма, използваните компютърни системи отговарят на приетите стандарти за сигурност, които гарантират, че съхраняваните документи отговарят на националните законови изисквания и на тях може да се разчита за целите на одита.
Раздел II
Приключване на оперативните програми
Член 141
Подаване на документите за приключването и плащане на окончателното салдо
1. В допълнение към документите, посочени в член 138, за последната счетоводна година, обхващаща периода от 1 юли 2023 г. до 30 юни 2024 г., държавите-членки представят окончателен доклад за изпълнението на оперативната програма или последния годишен доклад за изпълнението за оперативната програма, подкрепена от ЕФМДР;
2. Окончателното салдо се изплаща не по-късно от три месеца след датата на приемането на отчетите за последната счетоводна година или един месец след датата на приемане на окончателния доклад за изпълнението, в зависимост от това коя дата е по-късна.
Раздел III
Спиране на плащанията
Член 142
Спиране на плащанията
1. Всички или част от междинните плащания на ниво приоритети или оперативни програми могат да бъдат спрени от Комисията, ако са изпълнени едно или повече от следните условия:
а)
налице е сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, който излага на риск приноса на Съюза към оперативната програма и за чието отстраняване не са били предприети мерки;
б)
разходите в даден отчет за разходите са свързани с нередност със сериозни финансови последици, която не е отстранена;
в)
държавата-членка не е успяла да предприеме необходимите действия за коригиране на ситуацията, довела до прекъсването по член 83;
г)
налице е сериозен недостатък в качеството и надеждността на системата за мониторинг или на данните за общите и специфични показатели;
д)
не са приключени действията за изпълнение на предварително условие, подлежащо на изложените в член 19 условия;
е)
налице са доказателства, произтичащи от прегледа на изпълнението на даден приоритет, че има сериозен неуспех при постигането на етапните цели на този приоритет, свързани с финансовите показатели и показателите за изпълнението и с ключовите етапи на изпълнението, определени в рамката на изпълнението, предмет на изложените в член 22 условия.
В правилата за отделния фонд за ЕФМДР може да бъдат предвидени специфични основания за спиране на плащанията, свързани с неспазване на правилата, приложими съгласно общата политика в областта на рибарството, които са пропорционални на естеството, сериозността, продължителността и повторяемостта на неспазването.
2. Комисията може да реши чрез акт за изпълнение да спре всички или част от междинните плащания, след като даде на държавата-членка възможност да представи своите коментари.
3. Комисията отменя спирането на всички междинни плащания или на част от тях, когато държавата-членка е предприела необходимите мерки, за да позволи отмяната на спирането.
ГЛАВА III
Финансови корекции
Раздел I
Финансови корекции от държавите-членки
Член 143
Финансови корекции от държавите-членки
1. Държавите-членки на първо място носят отговорност за разследването на нередностите и за извършването на необходимите финансови корекции и възстановяването на дължимите суми. В случай на системна нередност държавата-членка разширява своите разследвания, за да обхване всички операции, които потенциално могат да бъдат засегнати.
2. Държавите-членки извършват необходимите финансови корекции във връзка с отделните или системни нередности, установени в операциите или в оперативните програми. Финансовите корекции се изразяват в отмяната на всички или на част от публичния принос за дадена операция или оперативна програма. Държавите-членки вземат предвид характера и сериозността на нередностите и финансовата загуба за фондовете или за ЕФМДР и прилага пропорционална корекция. Финансовите корекции се вписват в счетоводните отчети от управляващия орган за счетоводната година, през която е взето решението за отмяна.
3. Отменените в съответствие с параграф 2 приноси от фондовете или ЕФМДР могат да бъдат повторно използвани от държавата-членка в рамките на съответната оперативна програма при условията на параграф 4.
4. Отменените в съответствие с параграф 2 приноси не могат да бъдат повторно използвани за операция, която е предмет на корекции, или когато финансовата корекция се извършва за системна нередност - за всяка операция, засегната от системната нередност.
5. В правилата за отделните фондове относно ЕФМДР могат да бъдат предвидени допълнителни основания за финансови корекции от държавите-членки, свързани с неспазване на приложимите в рамките на общата политика в областта на рибарството правила, които са пропорционални, и отчитат естеството, тежестта, продължителността и повтаряемостта на неспазването.
Раздел II
Финансови корекции от страна на Комисията
Член 144
Критерии за финансови корекции
1. Комисията прави финансови корекции чрез актове за изпълнение, като отменя целия размер или част от приноса на Съюза към оперативната програма, в съответствие с член 85, когато след извършване на необходимото разследване заключи, че:
а)
е налице сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, който излага на риск вече изплатения от Съюза принос в оперативната програма;
б)
държавата-членка не е спазила своите задължения съгласно член 143 преди откриването на процедурата за корекция по настоящия параграф;
в)
разходите, съдържащи се в дадено заявление за плащане, са неправомерни и не са коригирани от държавата-членка преди откриването на процедурата за корекция по настоящия параграф.
Комисията основава своите финансови корекции на констатираните отделни случаи на установена нередност, като отчита дали нередността е системна. Когато не е възможно да се определи точно размерът на неправомерните разходи, финансирани за сметка на фондовете или ЕФМДР, Комисията прилага единна ставка или екстраполирана финансова корекция.
2. Когато взема решение относно корекция по параграф 1, Комисията зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и сериозността на нередността и степента и финансовите последици от недостатъците в системите за управление и контрол, открити в оперативната програма.
3. Когато Комисията основава позицията си на доклади от одитори, различни от одиторите от нейните служби, тя прави свои собствени заключения относно финансовите последици, след като разгледа предприетите от съответната държава-членка мерки по член 143, параграф 2, уведомленията, изпратени по член 122, параграф 2, и отговорите от държавата-членка.
4. В съответствие с член 22, параграф 7, когато Комисията въз основа на извършена проверка на окончателния доклад за изпълнението на оперативната програма - за фондовете, или последния годишен доклад за изпълнението - за ЕФМДР, установи сериозно несправяне с постигането на целите, заложени в рамката на изпълнението, тя може да приложи финансови корекции по отношение на съответните приоритети чрез актове за изпълнение.
5. Когато държава-членка не изпълни задълженията си по член 95, Комисията може, в зависимост от степента на неспазване на тези задължения, да извърши финансова корекция, като отменя целия или част от приноса на структурните фондове за съответната държава-членка.
6. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 149 за установяване на подробни правила относно критериите за определяне на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, включително основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на равнището на приложимата финансова корекция и критериите за прилагане на фиксирани ставки или екстраполирана финансова корекция.
7. В правилата за отделните фондове относно ЕФМДР могат да бъдат предвидени специфични основания за финансови корекции от Комисията, свързани с неспазване на правилата, приложими съгласно общата политика в областта на рибарството, които са пропорционални на естеството, тежестта, продължителността и повторяемостта на неспазването.
Член 145
Процедура
1. Преди да вземе решение за финансова корекция, Комисията открива процедурата, като информира държавата-членка за предварителните заключения от своето разследване и изисква от държавата-членка да представи забележките си в срок от два месеца.
2. Когато Комисията предлага финансова корекция въз основа на екстраполация или на фиксирана ставка, на държавата-членка се предоставя възможност да докаже чрез проверка на съответната документация, че действителната степен на нередност е по-ниска от преценката на Комисията. По споразумение с Комисията държавата-членка може да ограничи обхвата на това разследване до подходяща част или извадка от съответната документация. Освен в надлежно обосновани случаи, срокът, който се предоставя за прегледа, не надвишава два месеца след двумесечния срок, посочен в параграф 1.
3. Комисията взема предвид всяко доказателство, предоставено от държавата-членка в сроковете, посочени в параграфи 1 и 2.
4. В случай че държавата-членка не приеме предварителните заключения на Комисията, държавата-членка се кани на изслушване от Комисията с цел да се гарантира, че е налице цялата информация от значение и всички забележки като основа за заключенията на Комисията относно прилагането на финансовата корекция.
5. В случай на съгласие и без да се засяга параграф 6 от настоящия член, държавата-членка може отново да използва засегнатите фондове в съответствие с член 143, параграф 3.
6. С оглед извършване на финансови корекции Комисията взема решение чрез актове за изпълнение в срок от шест месеца от датата на изслушването, или от датата на получаване на допълнителна информация, когато държавата-членка се съгласи да представи такава допълнителна информация след изслушването. Комисията трябва да вземе предвид цялата информация и коментарите, предоставени в хода на процедурата. Ако не се проведе изслушване, шестмесечният срок започва да тече два месеца след датата на писмото покана за изслушване, изпратено от Комисията.
7. Когато Комисията, при изпълнение на отговорностите си по член 75, или Европейската сметна палата констатират нередности, които са проява на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, произтичащата от това финансова корекция води до намаляване на подкрепата от фондовете за оперативната програма.
Първата алинея не се прилага в случай на сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол, който, преди датата на установяването от Комисията или Европейската сметна палата:
а)
е бил установен в декларацията за управлението, годишния контролен доклад или одитното становище, представени на Комисията в съответствие с член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, или в други одитни доклади на одитния орган, представени на Комисията, и са били предприети подходящи мерки, или
б)
е бил предмет на подходящи коригиращи мерки от държавата-членка.
Оценката на сериозните недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол се основава на приложимото право към момента на подаване на съответните декларации за управлението, годишни контролни доклади и одитни становища.
Когато взема решение относно финансова корекция, Комисията:
а)
зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и тежестта на сериозния недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол и финансовите му последици за бюджета на Съюза;
б)
за целите на прилагането на фиксирана ставка или екстраполирана корекция, изключва неправомерните разходи, установени преди това от държавата-членка, които са били подложени на корекция в отчетите в съответствие с член 139, параграф 10, както и разходите - предмет на текуща оценка за законосъобразност и правомерност съгласно член 137, параграф 2;
в)
взема предвид единната ставка или екстраполираните корекции, приложени към разходите от държавата-членка за други сериозни недостатъци, установени от държавата-членка при определянето на остатъчния риск за бюджета на Съюза.
8. В правилата за отделните фондове относно ЕФМДР може да бъдат предвидени допълнителни правила за процедурата за финансовите корекции, посочена в член 144, параграф 7.
Член 146
Задължения на държавите-членки
Прилагането на финансова корекция от Комисията не засяга задължението на държавата-членка да продължи събиранията, предвидени в член 143, параграф 2 от настоящия регламент, и да събере държавната помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и по член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (40).
Член 147
Възстановяване
1. Възстановяването на суми в бюджета на Съюза се извършва преди крайната дата, посочена в нареждането за събиране, изготвено в съответствие с член 73 от Финансовия регламент. Падежната дата е последният ден от втория месец след издаването на нареждането.
2. Всяко забавяне на възстановяването поражда лихва за просрочено плащане, която започва да тече на датата, на която то е дължимо, и приключва на датата на действителното плащане. Размерът на тази лихва е един и половина процентни пункта над прилагания от Европейската централна банка лихвен процент спрямо основните й операции за рефинансиране в първия работен ден от месеца на падежната дата.
ДЯЛ III
ПРОПОРЦИОНАЛЕН КОНТРОЛ НА ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ
Член 148
Пропорционален контрол на оперативните програми
1. Операциите, за които общите допустими разходи не превишават 200 000 EUR за ЕФРР и Кохезионния фонд, 150 000 EUR за ЕСФ или 100 000 EUR за ЕФМДР, не подлежат на повече от един одит от одитния орган или от Комисията преди подаванетое на отчетите за счетоводната година, в която е приключена операцията. Останалите операции не подлежат на повече от един одит на счетоводна година от одитния орган или от Комисията преди подаването на отчетите за счетоводната година, в която е приклюила операцията. Операциите не подлежат на одит от страна на Комисията или одитния орган през година, през която вече е извършен одит от Европейската сметна палата, при условие че резултатите от одиторската работа, извършена от Европейската сметна палата за тези операции, могат да бъдат използвани от одитния орган или от Комисията за целите на изпълнението на съответните им задачи.
2. За оперативни програми, за които последното одитно становище показва, че не са налице съществени недостатъци, Комисията може да се договори с одитния орган на последващото заседание, посочено в член 128, параграф 3, че нивото на изискваната одитна дейност може да бъде намалено, така че то да е пропорционално на установената степен на риск. В такива случаи Комисията не извършва собствени одити на място, освен ако са налице доказателства за недостатъци в системата за управление и контрол, които влияят върху декларираните пред Комисията разходи през дадена счетоводна година, за която отчетите са били приети от Комисията.
3. За оперативни програми, за които Комисията достигне до заключението, че може да разчита на становището на одитния орган, тя може да договори с одитния орган да ограничи одитите на Комисията на място с цел одиторска проверка на работата на одитния орган, освен ако са налице доказателства за недостатъци в работата на одитния орган за дадена счетоводна година, за която отчетите са били приети от Комисията.
4. Независимо от параграф 1, одитният орган и Комисията могат да провеждат одити на операциите в случай, че оценката на риска или одитът, извършен от Европейската сметна палата, установи специфичен риск от нередност или измама, в случай че са налице доказателства за сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол на съответната оперативна програма, както и през периода, посочен в член 140, параграф 1. Комисията може, за целите на оценяването на работата на даден одитен орган, да преразгледа одитната следа на одитния орган или да участва в одитите на място на одитния орган, и когато в съответствие с международно признатите стандарти за одит е необходимо с цел получаване на гаранция за ефективното функциониране на одитния орган, Комисията може да извършва одит на операциите.
ПЕТА ЧАСТ
ДЕЛЕГИРАНЕ НА ПРАВОМОЩИЯ, РАЗПОРЕДБИ ЗА ПРИЛАГАНЕ, ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ГЛАВА I
Делегиране на правомощия и разпоредби за прилагане
Член 149
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на установените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 5, параграф 3, член 12, втора алинея, член 22, параграф 7, четвърта алинея, член 37, параграф 13, член 38, параграф 4, трета алинея, член 40, параграф 4, член 41, параграф 3, член 42, параграф 1, втора алинея, член 42, параграф 6, член 61, параграф 3, втора, трета, четвърта и седма алинеи, член 63, параграф 4, член 64, параграф 4, член 68, параграф 1,втора алинея, член 101, четвърта алинея, член 122, параграф 2, пета алинея, член 125, параграф 8, първа алинея, член 125, параграф 9, член 127, параграфи 7 и 8 и член 144, параграф 6 се предоставя на Комисията от 21 декември 2013 г. до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощията, посочено в посочено в член 5, параграф 3, член 12, втора алинея, член 22, параграф 7, четвърта алинея, член 37, параграф 13, член 38, параграф 4, трета алинея, член 40, параграф 4, член 41, параграф 3, член 42, параграф 1, втора алинея, член 42, параграф 6, член 61, параграф 3, втора, трета, четвърта и седма алинеи, член 63, параграф 4, член 64, параграф 4, член 68, параграф 1,втора алинея, член 101, четвърта алинея, член 122, параграф 2, пета алинея, член 125, параграф 8, първа алинея, член 125, параграф 9, член 127, параграфи 7 и 8 и член 144, параграф 6, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява делегирането на правомощията, посочени в същото решение. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно посочено в член 5, параграф 3, член 12, втора алинея, член 22, параграф 7, четвърта алинея, член 37, параграф 13, член 38, параграф 4, трета алинея, член 40, параграф 4, член 41, параграф 3, член 42, параграф 1, втора алинея, член 42, параграф 6, член 61, параграф 3, втора, трета, четвърта и седма алинеи, член 63, параграф 4, член 64, параграф 4, член 68, параграф 1,втора алинея, член 101, четвърта алинея, член 122, параграф 2, пета алинея, член 125, параграф 8, първа алинея, член 125, параграф 9, член 127, параграфи 7 и 8 и член 144, параграф 6, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 150
Процедура на комитет
1. При прилагането на настоящия регламент, на Регламента за ЕФРР, Регламента за ЕТС, Регламента за ЕСФ и Регламента за КФ Комисията се подпомага от Комитет за координация на европейските структурни и инвестиционни фондове. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Когато Комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение по отношение на изпълнителните правомощия, посочени в член 8, трета алинея, член 22, параграф 7, пета алинея, член 38, параграф 3, втора алинея, член 38, параграф 10, член 39, параграф 4, втора алинея, член 46, параграф 3, член 96, параграф 2, втора алинея, член 115, параграф 4 и член 125, параграф 8, втора алинея и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА II
Преходни и заключителни разпоредби
Член 151
Преразглеждане
Европейският парламент и Съветът преразглеждат настоящия регламент до 31 декември 2020 г. в съответствие с член 177 от ДФЕС.
Член 152
Преходни разпоредби
1. Настоящият регламент не засяга нито продължаването, нито промяната, включително цялостната или частична отмяна на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1083/2006 или на друго законодателство, приложимо за тази помощ към 31 декември 2013 г. Посоченият регламент или друго приложимо законодателство следователно продължава да се прилага след 31 декември 2013 г. за тази помощ или за съответните операции до приключването им. За целите на настоящия параграф помощта обхваща оперативните програми и големите проекти.
2. Заявленията за получаване на помощ, подадени или одобрени съгласно Регламент (ЕО) № 1083/2006, остават в сила.
3. Когато държава-членка използва възможността, предвидена в член 123, параграф 3, тя може да подаде искане до Комисията за това управителният орган да изпълнява функциите на сертифициращ орган чрез дерогация от член 59, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 1083/2006 за съответните оперативни програми, изпълнявани въз основа на Регламент (ЕО) № 1083/2006. Искането се придружава от оценка, извършена от одитния орган. Когато Комисията установи, въз основа на информация, предоставена от одитния орган, и на свои собствени одити, че системите за управление и контрол на тези оперативни програми функционират ефективно и това функциониране няма да бъде засегнато от управителния орган, изпълняващ функциите на сертифициращ орган, тя информира държавите-членки за съгласието си в рамките на два месеца от датата на получаване на искането.
Член 153
Отмяна
1. Без да се засягат разпоредбите, предвидени в член 152, Регламент (ЕО) № 1083/2006 се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
2. Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съобразно таблицата на съответствието, изложена в приложение ХIV.
Член 154
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Членове 20-24, член 29, параграф 3, член 38, параграф 1, буква а), членове 58, 60, 76-92, 118, 120, 121 и членове 129-147 се прилагат от 1 януари 2014 г.
Член 39, параграф 2, седма алинея, второ изречение и член 76, пета алинея се прилагат от датата, на която изменението на Финансовия регламент, свързано с отмяната на бюджетни кредити е влязло в сила.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2013 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 1303/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-17 ta’ Diċembru 2013
li jistabbilixxi dispożizzjonijiet komuni dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew, il-Fond ta' Koeżjoni, il-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali u l-Fond Marittimu u tas-Sajd Ewropew u li jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew, il-Fond ta' Koeżjoni u l-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1083/2006
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 177 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjonijiet tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjonijiet tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Wara li kkunsidraw l-opinjonijiet tal-Qorti tal-Awdituri (3),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja
Billi:
(1)
L-Artikolu 174 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jipprovdi li, sabiex tissaħħaħ il-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali tagħha, l-Unjoni għandu jkollha l-għan li tnaqqas id-diverġenzi bejn il-livelli ta' żvilupp tar-reġjuni varji u r-ritard ta' dawk ir-reġjuni jew gżejjer li huma anqas favoriti, u li għandha tingħata attenzjoni partikolari liż-żoni rurali, żoni milquta minn tranżizzjoni industrijali, u reġjuni li jbatu minn żvantaġġi naturali jew demografiċi gravi u permanenti. L-Artikolu 175 tat-TFUE jitlob li l-Unjoni ssostni l-ilħuq ta’ dawn l-objettivi permezz tal-azzjoni li tieħu permezz tal-Fond Agrikolu Ewropew dwar Gwida u Garanzija, it-Taqsima tal-Gwida, il-Fond Soċjali Ewropew, il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Bank Ewropew tal-Investiment u strumenti oħrajn.
(2)
Sabiex itejbu l-koordinazzjoni u jarmonizzaw l-implimentazzjoni tal-Fondi li jipprovdu appoġġ taħt il-politika tal-koeżjoni, jiġifieri l-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (FEŻR), il-Fond Soċjali Ewropew (FSE) u l-Fond ta’ Koeżjoni, mal-Fond għall-iżvilupp rurali, jiġifieri l-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR), u għas-settur marittimu u tas-sajd, jiġifieri l-miżuri ffinanzjati taħt il-ġestjoni konġunta fit-Titolu V tal-Fond Ewropew Marittimu u għas-Sajd (FEMS), għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet komuni għal dawn il-Fondi kollha ('Fondi Strutturali u ta’ Investiment Ewropej' - 'il-Fondi ESI'). Barra minn hekk, dan ir-Regolament jinkludi fih dispożizzjonijiet ġenerali li japplikaw għall-FEŻR, il-FSE u l-Fond ta' Koeżjoni, iżda li ma japplikawx għall-FAEŻR u l-FEMS, kif ukoll dispożizzjonijiet ġenerali applikabbli għall-FEŻR, il-FSE, il-Fond ta' Koeżjoni u l-FEMS, iżda li ma japplikawx għall-FAEŻR. Minħabba l-partikolaritajiet li jeżistu għal kull Fond ESI, għandhom jiġu speċifikati regoli speċifiċi għal kull Fond ESI u għall-mira tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea skont il-FEŻR, f’Regolamenti separati.
(3)
F’konformità mal-konklużjonijiet tal-Kunsill Ewropew tas-17 ta’ Ġunju 2010, fejn ġiet adottata l-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, l-Unjoni u l-Istati Membri għandhom jimplimentaw it-twettiq ta' tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, filwaqt li jippromwovu żvilupp armonjuż tal-Unjoni u jnaqqsu diverġenzi reġjonali. Il-Fondi ESI għandu jkollhom rwol sinifikanti fl-ilħuq tal-objettivi tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv.
(4)
Fir-rigward tal-Politika Agrikola Komuni (PAK), diġà nkisbu sinerġiji sinifikanti permezz tal-armonizzazzjoni u l-allinjament tar-regoli ta' ġestjoni u kontroll għall-ewwel pilastru (il-Fond Agrikolu Ewropew ta' Garanzija - FAEG) u t-tieni pilastru (FAEŻR) tal-PAK. Ir-rabta b’saħħitha bejn il-FEAG u l-FAEŻR għandha għalhekk tinżamm u l-istrutturi eżistenti fl-Istati Membri għandhom jiġu ppreservati.
(5)
Ir-reġjuni l-aktar imbiegħda għandhom jibbenefikaw minn miżuri speċifiċi u minn finanzjament addizzjonali biex jagħmlu tajjeb għas-sitwazzjoni strutturali soċjali u ekonomiċi flimkien mal-iżvantaġġi li jirriżultaw mill-fatturi msemmija fl-Artikolu 349 tat-TFUE.
(6)
Ir-reġjuni tat-Tramuntana b'popolazzjoni baxxa għandhom jibbenefikaw minn miżuri speċifiċi u finanzjament addizzjonali biex jiġu bbilanċjati l-iżvantaġġi naturali jew demografiċi gravi msemmija fl-Artikolu 2 tal-Protokoll Nru 6 għall-Att tal-Adeżjoni tal-1994.
(7)
Biex tiġi żgurata l-interpretazzjoni korretta u konsistenti tad-dispożizzjonijiet u biex jingħata kontribut għaċ-ċertezza legali għall-Istati Membri u l-benefiċjarji, huwa meħtieġ li jiġu definiti ċerti termini li jintużaw f'dan ir-Regolament.
(8)
Fejn jiġi stabbilit limitu ta' żmien li fih il-Kummissjoni għandha tadotta jew temenda deċiżjoni, f'konformità ma' dan ir-Regolament, il-limitu ta' żmien għall-adozzjoni jew l-emendar ta' tali deċiżjoni m'għandux jinkludi l-perjodu li jibda fid-data meta l-Kummissjoni tkun bagħtet l-osservazzjonijiet tagħha lill-Istati Membri u jibqa' għaddej sa meta l-Istat Membru jkun wieġeb għal dawk l-osservazzjonijiet.
(9)
Dan ir-Regolament huwa magħmul minn ħames partijiet, fejn l-ewwel parti tistabbilixxi s-suġġett u d-definizzjonijiet, it-tieni fiha r-regoli applikabbli għall-Fondi ESI kollha, it-tielet tinkludi d-dispożizzjonijiet applikabbli biss għall-FEŻR, l-FSE u l-Fond ta' Koeżjoni ('il-Fondi'), ir-raba' tinkludi dispożizzjonijiet applikabbli biss għall-Fondi u għall-FEMS u l-ħames tinkludi d-dispożizzjonijiet finali. Sabiex tkun żgurata l-konsistenza fl-interpretazzjoni tal-partijiet differenti ta' dan ir-Regolament u bejn dan ir-Regolament u r-Regolamenti speċifiċi għall-Fondi, huwa importanti li jiġu stabbiliti b'mod ċar ir-relazzjonijiet differenti bejniethom. Barra minn hekk, regoli speċifiċi stabbiliti fir-Regolamenti speċifiċi għall-Fondi jistgħu jkunu komplementari iżda għandhom jidderogaw mid-dispożizzjonijiet korrispondenti f'dan ir-Regolament biss meta tali deroga tkun speċifikament prevista f'dan ir-Regolament.
(10)
Skont l-Artikolu 317 tat-TFUE, u fil-kuntest ta' ġestjoni konġunta, il-kundizzjonijiet li jippermettu lill-Kummissjoni teżerċita r-responsabbiltajiet tagħha għall-implementazzjoni tal-baġit tal-Unjoni għandhom jiġu speċifikati, u r-responsabbiltajiet ta' kooperazzjoni mal-Istati Membri għandhom jiġu ċċarati. Dawk il-kundizzjonijiet għandhom jagħtu lok lill-Kummissjoni li tikseb assikurazzjoni li l-Istati Membri qed jużaw il-Fondi ESI b'mod legali u regolari u skont il-prinċipju ta' ġestjoni finanzjarja tajba fis-sens tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) (ir-"Regolament finanzjarju"). L-Istati Membri fil-livell territorjali xieraq, skont il-qafas istituzzjonali, legali u finanzjarju tagħhom u l-korpi maħtura minnhom għal dawn il-finijiet għandhom ikunu responsabbli mill-preparazzjoni u l-implimentazjoni ta' programmi. Dawk il-kundizzjonijiet għandhom jiżguraw ukoll li tingħata attenzjoni għall-ħtieġa li jiġu żgurati l-komplementarità u l-konsistenza tal-intervent rilevanti tal-Unjoni, biex jiġi rrispettat il-prinċipju ta' proporzjonalità u jitqies l-għan kumplessiv li jitnaqqas il-piż amministrattiv.
(11)
Għall-Ftehim ta' Sħubija u kull programm rispettivament, kull Stat Membru għandu jorganizza sħubija mar-rappreżentanti ta' awtoritajiet reġjonali kompetenti, lokali, urbani u pubbliċi oħrajn, sħab ekonomiċi u soċjali u korpi oħra rilevanti li jirrappreżentaw lis-soċjetà ċivili, fosthom sħab ambjentali, organizzazzjonijiet mhux governattivi, u korpi responsabbli mill-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali, l-ugwaljanza bejn is-sessi u n-nondiskriminazzjoni, inklużi, fejn xieraq, l-organizzazzjonijiet umbrella ta’ tali, awtoritajiet u korpi. Il-fini ta’ tali sħubija hu li tiżgura li jiġu rispettati l-prinċipji tal-governanza f’diversi livelli, u wkoll tas-sussidjarjetà u l-proporzjonalità u l-ispeċifiċitajiet tal-oqfsa istituzzjonali u legali differenti tal-Istati Membri kif ukoll sabiex ikun żgurat is-sens ta’ appartenenza ta' interventi ppjanati mill-partijiet interessati u l-bini fuq l-esperjenza u l-għarfien tal-atturi rilevanti. L-Istati Membri għandhom jidentifikaw is-sħab l-aktar rappreżentattivi rilevanti. Dawk is-sħab għandhom jinkludu istituzzjonijiet, organizzazzjonijiet u gruppi li jistgħu jinfluwenzaw it-tħejjija jew li jistgħu jiġu affettwati mit-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-programmi. F’dan il-kuntest għandu jkun ukoll possibbli għall-Istati Membri li jidentifikaw, fejn xieraq, bħala sħab rilevanti, organizzazzjonijiet umbrella li huma l-assoċjazzjonijiet, federazzjonijiet jew konfederazzjonijiet ta’ awtoritajiet rilevanti reġjonali, lokali u urbani jew korpi oħra skont il-liġi u l-prattika nazzjonali applikabbli.
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta att delegat li jipprevedi kodiċi ta’ kondotta Ewropew dwar is-sħubija sabiex jappoġġa u jiffaċilita lill-Istati Membri fl-organizzazzjoni tas-sħubija fir-rigward tal-iżgurar tal-involviment tas-sħab rilevanti fit-tħejjija, l-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-Ftehimiet ta’ Sħubija u tal-programmi b'mod konsistenti. Dak l-att delegat adottat m’għandu taħt ebda ċirkostanza u bl-ebda mod fl-interpretazzjoni tiegħu jkollu effett retroattiv jew iservi ta’ bażi biex jiġu stabbiliti irregolaritajiet li jwasslu għal korrezzjonijiet finanzjarji. L-att delegat adottat m’għandux jispeċifika data ta' applikazzjoni li tkun qabel id-data tal-adozzjoni tiegħu. L-att delegat adottat għandu jippermetti lill-Istati Membri jiddeċiedu dwar l-aktar arranġamenti dettaljati adatti għall-implimentazzjoni tas-sħubija f’konformità mal-oqfsa istituzzjonali u legali tagħhom, kif ukoll il-kompetenzi nazzjonali u reġjonali tagħhom, dment li l-objettivi tiegħu kif stabbiliti f’dan ir-Regolament jinkisbu.
(12)
L-attivitajiet tal-Fondi ESI u l-operazzjonijiet li huma jappoġġaw għandhom jikkonformaw mal-liġi applikabbli tal-Unjoni u dik nazzjonali relatata li timplimenta direttament jew indirettament dan ir-Regolament u r-regoli speċifiċi għall-Fondi.
(13)
Fil-kuntest tal-isforz tagħha li żżid il-koeżjoni ekonomika, territorjali u soċjali, l-Unjoni, fl-istadji kollha tal-implementazzjoni tal-Fondi ESI, għandha timmira lejn it-tneħħija tal-inugwaljanzi u lejn il-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel u l-integrazzjoni tal-perspettiva tal-ġeneru, kif ukoll lejn il-ġlieda kontra d-diskriminazzjoni abbażi ta' sess, ta' oriġini razzjali jew etnika, ta' reliġjon jew twemmin, ta' diżabbiltà, ta' età jew ta' orjentazzjoni sesswali kif stabbilit fl-Artikolu 2 tat- TUE, l-Artikolu 10 tat-TFUE u l-Artikolu 21 tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea, filwaqt li titqies partikolarment l-aċċessibilità għall-persuni b'diżabbiltajiet, kif ukoll l-Artikolu 5(2) tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali li jipprovdi li ħadd m'għandu jiġi mġiegħel jagħmel xogħol forzat jew obbligatorju.
(14)
L-objettivi tal-Fondi ESI għandhom jiġu segwiti fil-qafas tal-iżvilupp sostenibbli u l-promozzjoni mill-Unjoni tal-għan li l-kwalità tal-ambjent tiġi ppreżervata, imħarsa u mtejba kif stabbilit fl-Artikoli 11 u 191(1) tat-TFUE, filwaqt li jitqies il-prinċipju li ‘min iniġġes iħallas’. Għal dan il-għan, l-Istati Membri għandhom jipprovdu informazzjoni dwar l-appoġġ għall-objettivi tat-tibdil fil-klima f'konformità mal-ambizzjoni li mill-anqas 20 % tal-baġit tal-Unjoni imur għal dawk l-objettivi, bl-użu ta' metodoloġija bbażata fuq il-kategoriji ta' intervent, oqsma jew miżuri ta' attenzjoni adottati mill-Kummissjoni permezz ta' att ta' implimentazzjoni li jirrifletti l-prinċipju ta' proporzjonalità.
(15)
Sabiex jikkontribwixxi għall-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli, u u għall-missjonijiet speċifiċi tal-Fond skont l-objettivi bbażati fuq it-Trattat, inkluża l-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali, il-Fondi ESI għandhom jiffokaw s-sostenn tagħhom fuq numru limitat ta' objettivi tematiċi komuni. L-ambitu preċiż ta' kull wieħed mill-Fondi ESI għandu jiġi stabbilit f'regoli speċifiċi għall-Fondi. Għandu jkun possibbli li dan l-ambitu jiġi limitat għal uħud mill-objettivi tematiċi definiti f’dan ir-Regolament.
(16)
Sabiex tiġi massimizzata l-kontribuzzjoni mill-Fondi ESI u sabiex jiġu stabbiliti prinċipji ta’ gwida strateġiċi biex jiffaċilitaw il-proċess ta’ programmazzjoni fil-livell tal-Istati Membri u tar-reġjuni, għandu jiġi stabbilit Qafas Strateġiku Komuni ('QSK'). Il-QSK għandu jiffaċilita l-koordinazzjoni settorjali u territorjali fl-intervent tal-Unjoni taħt il-Fondi ESI u ma' politiki u strumenti relevanti oħrajn tal-Unjoni, konformement mal- miri u objettivi tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, filwaqt li jitqiesu l-isfidi territorjali ewlenin tat-tipi diversi ta' territorji.
(17)
Il-QSK għandu jistipula kif il-Fondi ESI għandhom jikkontribwixxu għall-objettivi u l-miri tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, l-arranġamenti għall-promozzjoni tal-użu integrat tal-Fondi ESI, l-arranġamenti għall-koordinazzjoni bejn il-Fondi ESI u politiki u strumenti oħra tal-Unjoni, il-prinċipji orizzontali u l-objettivi ta’ politika trasversali għall-implimentazzjoni tal-Fondi ESI, l-arranġamenti biex jiġu indirizzati l-isfidi territorjali ewlenin u oqsma prijoritarji għall-attivitajiet ta’ kooperazzjoni taħt il-Fondi ESI.
(18)
L-Istati Membri u r-reġjuni qegħdin kulma jmur jaffaċċjaw dejjem aktar sfidi relatati mal-impatt tal-globalizzazzjoni, tħassib dwar l-ambjent u l-enerġija, it-tixjiħ tal-popolazzjoni u t-tibdil demografiku, it-trasformazzjoni teknoloġika u d-domanda għall-innovazzjoni, u l-inugwaljanza soċjali. Minħabba n-natura kumplessa u interrelatata ta’ tali isfidi, is-soluzzjonijiet appoġġjati mill-Fondi ESI għandhom ikunu ta' natura integrata, multisettorjali u multidimensjonali. F’dan il-kuntest, u sabiex tiżdied l-effettività u l-effiċjenza tal-politiki, għandu jkun possibbli li l-Fondi ESI jkunu kkombinati f’pakketti integrati li jkunu magħmulin apposta biex jindirizzaw il-ħtiġijiet territorjali speċifiċi.
(19)
Il-kombinament ta’ popolazzjoni attiva li qed tonqos u l-proporzjon dejjem jiżdied tal-persuni rtirati fil-popolazzjoni ġenerali kif ukoll il-problemi assoċjati mat-tixrid tal-popolazzjoni, mistennija jkompli jżidu l-pressjoni fuq, fost l-oħrajn, l-istrutturi tal-edukazzjoni u ta’ appoġġ soċjali tal-Istati Membri u għalhekk fuq il-kompetittività ekonomika tal-Unjoni. L-adattament għal tali tibdil demografiku jikkostitwixxi waħda mill-isfidi ewlenin li se jiffaċjaw l-Istati Membri u r-reġjuni fis-snin li ġejjin, u għandu jingħata livell partikolarment għoli ta’ kunsiderazzjoni għar-reġjuni l-iktar milquta mit-tibdil demografiku.
(20)
Abbażi tal-Qafas Strateġiku Komuni, kull Stat Membru għandu jħejji, f’kooperazzjoni mas-sħab tiegħu u fi djalogu mal-Kummissjoni, Ftehim ta’ Sħubija. Il-Ftehim ta' Sħubija għandu jittraduċi l-elementi stabbiliti fil- Qafas Strateġiku Komuni fil-kuntest nazzjonali u jistabbilixxi impenji sodi għall-ksib tal-objettivi tal-Unjoni permezz tal-ipprogrammar tal-Fondi ESI. Il-Ftehim ta’ Sħubija għandu jistabbilixxi arranġamenti biex jiġi żgurat l-allinjament mal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv kif ukoll mal-missjonijiet speċifiċi għall-fondi skont l-objettivi tagħhom abbażi tat-Trattat, arranġamenti biex jiżguraw implimentazzjoni effettiva u effiċjenti tal-Fondi ESI u arranġamenti għall-prinċipju ta’ sħubija u approċċ integrat għall-iżvilupp territorjali. Għandha ssir distinzjoni bejn l-elementi essenzjali tal-Ftehim ta' Sħubija li huma soġġetti għal deċiżjoni tal-Kummissjoni u elementi oħrajn li mhumiex soġġetti għad-deċiżjoni tal-Kummissjoni u jistgħu jiġu emendati mill-Istat Membru. Jeħtieġ li jiġu ppjanati arranġamenti speċifiċi għas-sottomissjoni u l-adozzjoni tal-Ftehim ta' Sħubija u l-programmi f'każ li d-dħul fis-seħħ ta' Regolament wieħed jew aktar speċifiċi għall-Fondi jittardjaw jew ikunu mistennija li ħa jittardjaw. Dan jinvolvi t-twaqqif ta' dispożizzjonijiet li jippermettu l-preżentazzjoni u l-adozzjoni tal-Ftehim ta' Sħubija anki fl-assenza ta' ċerti elementi fir-rigward tal-Fond jew Fondi ESI affettwati mid-dewmien, u s-sottomissjoni aktar tard ta' Ftehim ta' Sħubija wara d-dħul fis-seħħ ta' Regolament jew Regolamenti speċifiċi għall-Fondi. Peress li f'dan il-każ, il-programmi kofinanzjati mill-Fond ESI affettwati mid-dewmien għandhom jiġu sottomessi u adottati biss wara d-dħul fis-seħħ tar-Regolament speċifiku għall-Fond ikkonċernat, għandhom jiġu stabbiliti wkoll l-iskadenzi adegwati għas-sottomissjoni tal-programmi affettwati.
(21)
L-Istati Membri għandhom jikkonċentraw l-appoġġ biex jiżguraw kontribut sinifikanti għal-ksib tal-objettivi tal-Unjoni f'konformità mal-ħtiġiet ta' żvilupp speċifiċi kemm nazzjonali kif ukoll reġjonali. Għandhom jiġu definiti kundizzjonalitajiet ex ante, kif ukoll sett konċiż u eżawrjenti ta' kriterji oġġettivi għall-valutazzjoni tagħhom sabiex jiġi żgurat li l-prerekwiżiti meħtieġa għall-użu effettiv u effiċjenti tal-appoġġ tal-Unjoni jkunu fis-seħħ. Għal dan il-għan, kondizzjonalità ex ante għandha tapplika għal prijorità ta' ċertu programm biss meta jkollha konnessjoni diretta u ġenwina, u impatt dirett fuq l-akkwist effettiv u effiċjenti ta' objettiv speċifiku għal prijorità ta' investiment jew prijorità tal-Unjoni, peress li mhux kull objettiv speċifiku huwa neċessarjament konness ma' kondizzjonalità ex ante stabbilita fir-regoli speċifiċi għall-Fondi. Il-valutazzjoni tal-applikabilità tal-kondizzjonalità ex-ante għandha tikkunsidra l-prinċipju tal-proporzjonalità fir-rigward tal-livell tal-appoġġ allokat, fejn dan ikun xieraq. L-issodisfar tal-kondizzjonalitajiet ex ante applikabbli għandu jkun ivvalutat mill-Istat Membru fil-qafas tal-preparazzjoni tal-programmi u, fejn xieraq, il-Ftehim ta' Sħubija. Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-konsistenza u l-adegwatezza tal-informazzjoni provduta mill-Istat Membru. F'każi fejn il-kundizzjonalità ex ante applikabbli ma tiġix sodisfatta sal-iskadenza stipulata, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tissospendi l-pagamenti interim għall-prijoritajiet relevanti tal-programm taħt kundizzjonijiet definiti b'mod preċiż.
(22)
Il-Kummissjoni għandha twettaq rieżami tal-prestazzjoni abbażi ta' qafas tal-prestazzjoni u f'kooperazzjoni mal-Istati Membri fl-2019. Il-qafas tal-prestazzjoni għandu jiġi definit għal kull programm bil-għan li jsir monitoraġġ tal-progress lejn l-objettivi u l-miri stabbiliti għal kull prijorità matul il-perjodu ta' programmazzjoni 2014 - 2020 (il-'perjodu ta' programmazzjoni'). Sabiex jiġi żgurat li l-baġit tal-Unjoni ma jintużax b'mod ħali u ineffiċjenti, fejn hemm evidenza li prijorità serjament ma jkunx irnexxielha tikseb il-miri marbuta biss ma' indikaturi finanzjarji, indikaturi ta' output u passi prinċipali tal-implimentazzjoni stipulati fil-qafas tal-prestazzjoni minħabba dgħufijiet fl-implimentazzjoni identifikati b'mod ċar ikkomunikati preċedentement mill-Kummissjoni, u l-Istat Membru jkun naqas milli jieħu l-azzjoni korrettiva meħtieġa, il-Kummissjoni għandha tkun tista' tissospendi l-pagamenti lill-programm jew, fi tmiem il-perjodu ta' programmazzjoni, tapplika korrezzjonijiet finanzjarji. L-applikazzjoni ta' korrezzjonijiet finanzjarji għandha tieħu kont, bir-rispett dovut għall-prinċipju ta' proporzjonalità, tal-livell ta' assorbiment u ta' fatturi esterni li jikkontribwixxu għan-nuqqas. M’għandhomx jiġu applikati korrezzjonijiet finanzjarji meta l-miri ma jintlaħqux minħabba l-impatt ta’ fatturi soċjoekonomiċi jew ambjentali, bidliet sinifikanti fil-kundizzjonijiet ekonomiċi jew ambjentali fi Stat Membru jew minħabba raġunijiet ta' forza maġġuri li jaffettwaw serjament l-implimentazzjoni tal-prijoritajiet ikkonċernati. L-indikaturi tar-riżultat m'għandhomx jitqiesu għall-finijiet ta' sospensjonijiet jew korrezzjonijiet finanzjarji.
(23)
Sabiex tiġi ffaċilitata l-enfasi fuq il-prestazzjoni u l-ilħuq tal-objettivi tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, riżerva għall-prestazzjoni li tikkonsisti f'6 % tal-allokazzjoni totali għall-mira "Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi", kif ukoll għall-FAEŻR u għal miżuri ffinanzjati taħt il-ġestjoni kondiviża skont att legali futur tal-Unjoni li jistabbilixxi l-kundizzjonijiet għall-appoġġ finanzjarju għall-politika marittima u tas-sajd għall-perjodu ta' programmazzjoni 2014-2020 (ir-'Regolament FEMS') għandha tiġi stabbilita għal kull Stat Membru. Minħabba d-diversità u n-natura transnazzjonali tagħhom, ma għandu jkun hemm ebda riżerva għall-prestazzjoni għal programmi taħt il-mira tal-Kooperazzjoni Territorjali Ewropea. Ir-riżorsi allokati għall-Inizjattiva favur l-Impjieg taż-Żgħażagħ (YEI) kif iddefinit fil-programm operazzjonali skont ir-Regolament (UE) Nru 1304/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) (ir-'Regolament FSE') għall-assistenza teknika fuq inizjattiva tal-Kummissjoni; trasferimenti mill-ewwel pilastru tal-PAK għall-FAEŻR taħt ir-Regolament (UE) Nru 1307/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6); trasferimenti għall-FAEŻR skont id-dispożizzjonijiet dwar l-aġġuestament volontarju ta' pagamenti diretti fl-2013 u dwar it-trasferiment għall-FAEŻR, stipulati fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 73/2009 (7) fir-rigward tas-snin kalendarji 2013 u 2014; trasferimenti għall-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa mill-Fond ta’ Koeżjoni; trasferimenti għall-Fond għal Għajnuna Ewropea għall-Persuni l-Aktar fil-Bżonn kif definit f'att legali futur tal-Unjoni; u azzjonijiet innovattivi għal żvilupp urban sostenibbli għandhom jiġu esklużi għall-fini tal-kalkolu tar-riżerva għall-prestazzjoni.
(24)
Hija meħtieġa rabta aktar mill-qrib bejn il-politika ta' koeżjoni u l-governanza ekonomika tal-Unjoni sabiex tiżgura li l-effikaċja tan-nefqa taħt il-Fondi ESI tkun ibbażata fuq politiki ekonomiċi sodi u li l-Fondi ESI ikunu jistgħu, jekk meħtieġ, jintużaw b'mod ieħor li jindirizza l-problemi ekonomiċi li l-Istat Membru jkun qiegħed iħabbat wiċċu magħhom. Taħt l-ewwel taqsima tal-miżuri li jorbtu l-effikaċja tal-Fondi ESI mal-governanza ekonomika soda, il-Kummissjoni għandha tkun tista' titlob emendi għall-Ftehim ta' Sħubija u għall-programmi sabiex jappoġġaw l-implimentazzjoni tar-rakkomandazzjonijiet rilevanti tal-Kunsill jew sabiex jiġi massimizzat l-impatt tat-tkabbir u tal-kompetittività tal-Fondi ESI disponibbli meta l-Istati Membri jirċievu l-assistenza finanzjarja rilevanti. Il-programmar mill-ġdid għandu jintuża biss f'każijiet meta tassew jista' jkollu impatt dirett fuq il-korrezzjoni tal-isfidi identifikati fir-rakkomandazzjonijiet rilevanti tal-Kunsill taħt il-mekkaniżmi ta' governanza ekonomika sabiex jiġi evitat programmar mill-ġdid frekwenti li jista' jxekkel il-prevedibbiltà tal-ġestjoni tal-fondi. Taħt it-tieni taqsima tal-miżuri li jorbtu l-effikaċja tal-Fondi ESI mal-governanza ekonomika soda, meta Stat Membru jonqos milli jieħu azzjoni effettiva fil-kuntest tal-proċess ta' governanza ekonomika, il-Kummissjoni għandha tagħmel proposta lill-Kunsill biex tisspospendi l-impenji jew il-pagamenti kollha jew parti minnhom għall-programmi ta' dak l-Istat Membru. Jeħtieġ li jiġu stabbiliti proċeduri differenti għas-sospensjoni ta' impenji u pagamenti. Madankollu, fiż-żewġ każijiet, meta tagħmel proposta għal sospensjoni, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra l-informazzjoni kollha relevanti u tqis b'mod dovut kwalunkwe element li jirriżulta mid-djalogu strutturat mal-Parlament Ewropew u l-opinjonijiet espressi permezz tiegħu.
Il-kamp ta' applikazzjoni u l-livell ta' sospensjoni għandhom ikunu proporzjonali u effettivi, u jirrispettaw it-trattament ugwali bejn l-Istati Membri. Barra minn hekk, sospensjoni għandha tqis iċ-ċirkostanzi ekonomiċi u soċjali tal-Istat Membru kkonċernat kif ukoll l-impatt ekonomiku globali possibbli fuq Stat Membru li jirriżulta mill-passi differenti tal-proċedura ta' defiċit eċċessiv (EDP) u l-proċedura ta' żbilanċi eċċessivi (EIP).
(25)
Bis-saħħa tal-Protokoll Nru 15 dwar ċerti dispożizzjonijiet li jirrigwardjaw ir-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta' Fuq, anness mat-TUE u mat-TFUE, ċerti dispożizzjonijiet dwar id-defiċit eċċessiv u l-proċeduri relatati ma għandhomx japplikaw għar-Renju Unit. Għalhekk, m'għandhomx japplikaw dispożizzjonijiet dwar sospensjoni tal-pagamenti u l-impenji kollha jew parti minnhom għar-Renju Unit.
(26)
Minħabba l-importanza kruċjali tal-prinċipju ta' kofinanzjament għall-implimentazzjoni tal-Fondi ESI sabiex tkun żgurata s-sjieda tal-politiki fil-post, u f'konformità mal-applikazzjoni proporzjonali tas-sospensjonijiet, kull deċiżjoni dwar sospensjonijiet li tirriżulta taħt it-tieni taqsima tal-miżuri li jorbtu l-effikaċja tal-Fondi ESI mal-governanza ekonomika soda għandha tittieħed filwaqt li jiġu kkunsidrati r-rekwiżiti speċifiċi applikabbli għall-Istat Membru kkonċernat sabiex jiġi pprovdut kofinanzjament għall-programmi ffinanzjati mill-Fondi ESI. Is-sospensjonijiet għandhom jitneħħew u l-fondi jerġgħu għandhom isiru disponibbli għall-Istat Membru kkonċernat minnufih hekk kif l-Istat Membru jieħu l-azzjoni meħtieġa.
(27)
Il-Fondi ESI għandhom ikunu implimentati permezz ta’ programmi li jkopru l-perjodu ta’ programmazzjoni f’konformità mal-Ftehim ta’ Sħubija. Il-programmi għandhom jitfasslu mill-Istati Membri abbażi ta' proċeduri li jkunu trasparenti, f’konformità mal-qafas istituzzjonali u legali tagħhom. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jikkooperaw biex jiżguraw il-koordinazzjoni u l-konsistenza tal-arranġamenti tal-programmazzjoni għall-Fondi ESI. Peress li l-kontenut tal-programmi hu marbut mill-qrib ma’ dak tal-Ftehim ta’ Sħubija, il-programmi għandhom jiġu ppreżentati fi żmien tliet xhur minn meta jiġi ppreżentat il-Ftehim ta’ Sħubija. Għandha tkun prevista skadenza ta' disa' xhur mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament fir-rigward tal-preżentazzjoni ta' programmi taħt il-mira tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea sabiex jittieħed kont tan-natura transnazzjonali ta' dawk il-programmi. B’mod partikolari, għandha ssir distinzjoni bejn l-elementi ewlenin tal-Ftehim ta’ Sħubija u l-programmi li għandhom ikunu soġġetti għal deċiżjoni tal-Kummissjoni u elementi oħra li mhumiex koperti mid-deċiżjoni tal-Kummissjoni u jistgħu jiġu emendati skont ir-responsabilità tal-Istat Membru. Il-programmazzjoni għandha tiżgura l-konsistenza mal-QSK u l-Ftehim ta’ Sħubija, il-koordinazzjoni bejn il-Fondi ESI u mal-istrumenti ta' finanzjament eżistenti l-oħrajn u l-input tal-Bank Ewropew tal-Investiment jekk rilevanti.
(28)
Bil-għan li tiġi żgurata konsistenza bejn il-programmi appoġġati skont Fondi ESI differenti, partikolarment fil-kuntest li tiġi żgurata kontribuzzjoni għall-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, jeħtieġ li jiġu stipulati rekwiżiti minimi komuni fir-rigward tal-kontenut tal-programmi, li jistgħu jiġu ikkumplementati minn regoli speċifiċi għall-Fondi biex titqies in-natura speċifika ta' kull Fond ESI.
(29)
Jeħtieġ li jiġu stabbiliti proċeduri ċari għall-valutazzjoni, l-adozzjoni u l-emendar ta' programmi mill-Kummissjoni. Sabiex tiġi żgurata konsistenza bejn il-Ftehim ta' Sħubija u l-programmi, għandu jiġi speċifikat li l-programmi, bl-eċċezzjoni tal-programmi taħt il-mira tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea, ma jistgħux jiġu approvati qabel l-adozzjoni mill-Kummissjoni ta' deċiżjoni li tapprova l-Ftehim ta' Sħubija. Sabiex jitnaqqas il-piż amministrattiv għall-Istati Membri, kwalunkwe approvazzjoni ta' emenda ta' ċerti partijiet tal-programmi mill-Kummissjoni għandha tirriżulta awtomatikament f'emenda tal-partijiet rilevanti tal-Ftehim ta' Sħubija. Barra minn hekk, il-mobilizzazzjoni immedjata tar-riżorsi allokati lill-YEI għandha tiġi żgurata wkoll permezz tal-istabbiliment ta' regoli speċjali għall-proċedura ta' preżentazzjoni u ta' approvazzjoni tal-programmi operazzjonali ddedikati għall-YEI imsemmija fir-Regolament FSE.
(30)
Sabiex jiġi ottimizzat il-valur miżjud minn investimenti ffinanzjati kompletament jew parzjalment mill-baġit tal-Unjoni fil-qasam tar-riċerka u l-innovazzjoni, għandhom jiġu mfittxija sinerġiji b’mod partikolari bejn l-operat tal-Fondi ESI u tal-Orizzont 2020, kif stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 1291/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), waqt li jiġu rrispettati l-objettivi distinti tagħhom. Il-mekkaniżmi ewlenin għall-ksib ta’ dawk is-sinerġiji għandhom ikunu ir-rikonoxximent ta’ rati fissi għall-ispejjeż eliġibbli minn Orizzont 2020 għal operazzjoni u benefiċjarju simili u l-possibilità li jiġu kkombinati l-finanzjamenti minn strumenti differenti tal-Unjoni, fosthom il-Fondi ESI u Orizzont 2020, fl-istess operazzjoni, filwaqt li jevitaw il-finanzjament doppju. Sabiex jissaħħu l-kapaċitajiet għar-riċerka u l-innovazzjoni ta' attur nazzjonali u reġjonali u biex jinkiseb l-għan li jinbena "Taraġ għall-eċċellenza" f'reġjuni inqas żviluppati u Riċerka, Żvilupp u Innovazzjoni (RŻI) bi prestazzjoni baxxa għandhom jiġu żviluppati sinergiji mill-qrib bejn il-Fondi ESI u tal-Orizzont 2020 fil-prijoritajiet rilevanti kollha tal-programm.
(31)
Il-koeżjoni territorjali ġiet miżjuda mal-għanijiet tal-koeżjoni ekonomika u soċjali mit-TFUE, u jeħtieġ li jiġu indirizzati l-irwoli tal-bliet, il-ġeografiji funzjonali u żoni subreġjonali li qegħdin iħabbtu wiċċhom ma' problemi ġeografiċi jew demografiċi speċifiċi. Għal dan il-fini, u biex jintuża aħjar il-potenzjal fil-livell lokali, jeħtieġ li jissaħħaħ u jiġi ffaċilitat l-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità billi jiġu stabbiliti regoli komuni u tkun żgurata koordinazzjoni mill-qrib għall-Fondi ESI rilevanti kollha. L-iżvilupp immexxi mill-komunità għandu jqis il-ħtiġijiet u l-potenzjal lokali, kif ukoll il-karatteristiċi soċjokulturali rilevanti. Ir-responsabbiltà għad-disinn u l-implimentazzjoni tal-istrateġiji ta’ żvilupp lokali immexxi mill-komunità għandha tingħata lill-gruppi ta’ azzjoni lokali li jirrappreżentaw l-interessi tal-komunità, bħala prinċipju essenzjali. L-arranġamenti dettaljati li jikkonċernaw id-definizzjoni taż-żona u l-popolazzjoni koperti mill-istrateġiji lokali mmexxi mill-komunità għandhom jiġu stabbiliti fil-programmi rilevanti skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
(32)
Sabiex jiġi ffaċilitat approċċ ġestibbli għall-integrazzjoni tiegħu fil-proċess ta' programmazzjoni, l-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità jista' jitwettaq taħt objettiv tematiku uniku biex jew jippromwovi l-inklużjoni soċjali u jiġġieled il-faqar, jew jippromwovi l-impjiegi u l-mobilità tax-xogħol, minkejja li l-azzjonijiet iffinanzjati bħala parti mill-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità jistgħu jikkontribwixxu għall-objettivi tematiċi l-oħrajn kollha.
(33)
Fejn strateġija ta’ żvilupp urban jew territorjali tkun teħtieġ approċċ integrat minħabba li tkun tinvolvi investimenti taħt aktar minn assi ta' prijorità wieħed ta’ programm operazzjonali wieħed jew aktar, għandu jkun possibbli li azzjoni appoġġjata mill-Fondi, li tista' tkun ikkumplimentata b’appoġġ finanzjarju mill-FAEŻR jew l-FEMS, titwettaq bħala investiment territorjali integrat fi ħdan programm jew programmi operazzjonali.
(34)
L-importanza tal-istrumenti finanzjarji qegħda kulma jmur tikber minħabba l-effetti ta’ ingranaġġ fuq il-Fondi ESI, il-kapaċità tagħhom li jikkombinaw forom differenti ta’ riżorsi pubbliċi u privati sabiex isostnu objettivi tal-politika pubblika, u minħabba li l-forom ta' finanzi li jistgħu jerġgħu jintużaw jagħtu dan l-appoġġ iktar sostenibbli fuq terminu ta' żmien itwal.
(35)
Strumenti finanzjarji sostnuti mill-Fondi ESI għandhom jintużaw sabiex jindirizzaw ħtiġijiet speċifiċi tas-suq b’mod kosteffettiv, f’konformità mal-objettivi tal-programmi, u m’għandhomx ma jħallux post għall-finanzjament privat. Id-deċiżjoni li l-miżuri ta’ appoġġ jiġu ffinanzjati permezz ta’ strumenti finanzjarji għandha tiġi ddeterminata, għalhekk, abbażi ta’ valutazzjoni ex ante li tkun stabbilixxiet evidenza ta' fallimenti tas-suq jew sitwazzjonijiet ta' investiment subottimali u l-livell u l-ambitu stmat tal-ħtiġijiet ta' investiment pubbliku. L-elementi essenzjali tal-valutazzjonijiet ex ante għandhom jiġu definiti b'mod ċar f'dan ir-Regolament. Minħabba n-natura dettaljata tal-valutazzjoni ex ante, għandu jkun hemm dispożizzjonijiet li jippermettu t-twettiq ta' valutazzjoni ex-ante fi stadji u wkoll ir-rieżami u l-aġġornament tal-valutazzjoni ex ante waqt l-implimentazzjoni.
(36)
Strumenti finanzjarji għandhom jiġu mfassla u implimentati sabiex jippromwovu parteċipazzjoni sostanzjali minn investituri tas-settur privat u istituzzjonijiet finanzjarji fuq bażi ta’ kondiviżjoni xierqa tar-riskju. Sabiex ikunu attraenti biżżejjed għas-settur privat, hu essenzjali li l-istrumenti finanzjarji jkunu mfassla u implimentati b’mod flessibbli. L-awtoritajiet ta' amministrazzjoni għandhom għalhekk jiddeċiedu dwar il-forom l-aktar adatti għall-implimentazzjoni ta' strumenti finanzjarji sabiex jiġu indirizzati l-ħtiġijiet speċifiċi tar-reġjuni fil-mira, f’konformità mal-objettivi tal-programm rilevanti, ir-riżultati tal-valutazzjoni ex ante u r-regoli applikabbli dwar l-għajnuna mill-Istat. Meta dan japplika, tali flessibilità għandha tinkludi wkoll il-possibbiltà li terġa' tintuża parti mir-riżorsi mħallsa lura waqt il-perjodu ta' eliġibbiltà sabiex tipprevedi r-rinumerazzjoni preferenzjali ta' investituri privati jew investituri pubbliċi li joperaw skont il-prinċipju tal-ekonomija tas-suq. Tali rinumerazzjoni preferenzjali għandha tqis l-istandards tas-suq u tiżgura li kwalunkwe għajnuna mill-Istat tkun konformi mal-liġi tal-Unjoni u nazzjonali applikabbli u tkun limitata għall-ammont neċessarju minimu biex tikkumpensa għan-nuqqas ta' kapital privat disponibbli, filwaqt li jitqiesu nuqqasijiet fis-suq jew sitwazzjonijiet ta' investiment subottimali.
(37)
Sabiex jitqies li t-tip tal-appoġġ ipprovdut permezz tal-istrumenti finanzjarji jrid jerġa’ jitħallas u għal allinjament mal-prattiki tas-suq, l-appoġġ mill-Fondi ESI ipprovdut lir-riċevituri finali fil-forma ta’ ekwità jew investimenti fi kważi-ekwità, self jew garanziji, jew strumenti oħra ta’ kondiviżjoni tar-riskju għandhom ikunu jistgħu jkopru t-totalità tal-investimenti li saru mir-riċevituri finali, mingħajr distinzjoni mill-ispejjeż relatati mal-VAT. Konsegwentement għandu jkun biss f’każijiet fejn l-istrumenti finanzjarji huma kkombinati ma’ għotjiet li l-mod ta’ kif titqies il-VAT fil-livell tar-riċevitur finali għandu jkun rilevanti għall-finijiet tal-iddeterminar tal-eliġibbiltà tan-nefqa marbuta mal-għotja.
(38)
Jista' jkun iġġustifikat, fejn ċerti partijiet ta' investiment ma jiġġenerawx dħul finanzjarju dirett, li strumenti finanzjarji jiġu kkombinati ma' appoġġ ta' għotjiet, sakemm ikun permess taħt ir-regoli applikabbli tal-għajnuna mill-Istat, sabiex il-proġetti jkunu ekonomikament sostenibbli. F'tali każ, għandhom jiġu stabbiliti kundizzjonijiet speċifiċi li jipprevjenu finanzjament doppju.
(39)
Sabiex ikun żgurat li r-riżorsi allokati għall-istrumenti finanzjarji favur l-SMEs jilħqu massa kritika effikaċi u effiċjenti ta' finanzjament ta' 'debt finance' ġdid għall-SMEs, għandu jkun possibbli li tali riżorsi jintużaw fit-territorju kollu tal-Istat Membru kkonċernat irrispettivament mill-kategoriji ta' reġjun fih. Madankollu, għandu jkun possibbli wkoll li jkun hemm negozjar tal-ftehim ta' finanzjament bejn l-Istat Membru u l-BEI biex jippermetti ritorn pro rata lil reġjun jew grupp ta' reġjuni fl-istess Stat Membru, bħala parti minn programm nazzjonali dedikat uniku għal kull kontribuzzjoni finanzjarja mill-FEŻR u l-FAEŻR.
(40)
Il-kontribuzzjonijiet mill-Istati Membri għall-istrumenti finanzjarji konġunti ta' garanzija u titolarizzazzjoni mingħajr limiti favur l-SMEs għandhom ikunu mqassma fuq is-snin 2014, 2015 u 2016 u l-ammonti li għandhom jitħallsu mill-Istati Membri lill-BEI għandhom ikunu skedati skont dan fil-ftehim dwar il-finanzjament, b'konformità mal-prassi bankarja standard u bl-għan li l-effetti fuq l-approprjazzjonijiet ta' pagament jinfirxu fuq kwalunkwe sena individwali.
(41)
Fil-każ ta' tranżazzjonijiet ta' titolarizzazzjoni għandu jkun żgurat fit-tmiem tal-programm li tal-anqas l-ammont korrispondenti għall-kontribuzzjoni tal-Unjoni jkun intuża għall-fini tal-appoġġ tal-SMEs, b'konformità mal-prinċipji rigward l-istrumenti finanzjarji stabbiliti fir-Regolament Finanzjarju.
(42)
L-awtoritajiet ta' ġestjoni għandu jkollhom il-flessibbiltà li jikkontribwixxu riżorsi mill-programmi għal strumenti finanzjarji stabbiliti fil-livell tal-Unjoni u ġestiti direttament jew indirettament mill-Kummissjoni, jew għal strumenti stabbiliti fuq livell nazzjonali, reġjonali, transnazzjonali jew transkonfinali u ġestiti mill-awtorità ta' amministrazzjoni jew fir-responsabbiltà tagħha. L-awtoritajiet ta’ amministrazzjoni għandu wkoll ikollhom il-possibbiltà li jimplimentaw l-istrumenti ta' finanzjament direttament, permezz ta’ fondi eżistenti jew ġodda jew permezz ta' fondi ta' fondi.
(43)
Fl-interess li jiġu żgurati arranġamenti ta' kontroll proporzjonali u li jiġi ssalvagwardjat il-valur miżjud tal-istrumenti finanzjarji, ir-reċipjenti intiżi finali ma għandhomx jiġu skoraġġuti minħabba l-preżenza ta' piżijiet amministrattivi eċċessivi. Il-korpi responsabbli mill-awditjar ta' programmi għandhom, fl-ewwel istanza, iwettqu awditjar fil-livell tal-awtoritajiet ta' ġestjoni u l-korpi li jimplementaw strumenti finanzjarji inklużi fondi ta' fondi. Madankollu, jista' jkun hemm ċirkostanzi speċifiċi fejn id-dokumenti meħtieġa biex jitlesta tali awditjar ma jkunux disponibbli fil-livell tal-awtoritajiet ta' amministrazzjoni jew fil-livell tal-korpi li jimplementaw strumenti finanzjarji jew fejn tali dokumenti ma jirrappreżentawx rekord veru u preċiż tas-sostenn provdut. F'tali każijiet speċifiċi, huwa neċessarju li jiġu stipulati ċerti dispożizzjonijiet biex jippremettu wkoll li jsiru awditi fil-livell tar-riċevituri finali.
(44)
L-ammont ta' riżorsi mħallsin fi kwalunkwe mument mill-Fondi ESI lill-istrumenti finanzjarji għandu jikkorrispondi għall-ammont meħtieġ sabiex jiġu implimentati l-investimenti ppjanati u l-pagamenti lir-riċevituri finali, inklużi l-ispejjeż u t-tariffi ta’ amministrazzjoni. Għaldaqstant, l-applikazzjonijiet għall-pagamenti interim għandhom isiru f'fażijiet. L-ammont li għandu jitħallas bħala pagament interim għandu jkun soġġett għal limitu massimu ta' 25 % tal-ammont totali ta' kontribuzzjonijiet tal-programm allokati għall-istrument finanjarju skont il-ftehim ta' finanzjament rilevanti, b'pagamenti interim sussegwenti skont perċentwal minimu tal-ammonti fil-fatt inklużi fl-applikazzjonijiet preċedenti li ntefqu bħala nefqa eliġibbli.
(45)
Huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti regoli speċifiċi rigward l-ammonti li jridu jiġu aċċettati bħala nefqa eliġibbli fl-għeluq ta' programm, sabiex jiġi żgurat li l-ammonti, inkluż l-ispejjeż u t-tariffi ta’ ġestjoni, imħallsa mill-Fondi ESI lill-istrumenti finanzjarji huma użati effettivament għall-investimenti fir-riċevituri finali. Ir-regoli għandhom ikunu flessibbli biżżejjed biex jagħmluha possibbli li jiġu appoġġati strumenti bbażati fuq l-ekwità għall-benefiċċju ta' impriżi mmirati u għandhom, għalhekk, iqisu ċerti karatteristiċi speċifiċi għal strumenti bbażati fuq l-ekwità għall-impriżi, bħal prattiki tas-suq rigward il-provvista ta' finanzjament ta' segwitu fil-qasam ta' fondi ta' kapital ta' riskju. Suġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament, l-impriżi li huma fil-mira għandhom ikunu jistgħu jibbenefikaw minn appoġġ li jkompli jingħata mill-Fondi ESI lil tali strumenti wara t-tmiem tal-perjodu ta' eliġibbiltà.
(46)
Huwa meħtieġ ukoll li jiġu stabbiliti regoli speċifiċi rigward l-użu mill-ġdid ta’ riżorsi li jistgħu jiġu attribwiti għall-appoġġ tal-Fondi ESI sat-tmiem tal-perijodu ta' eliġibbiltà u li jiġu stabbiliti regoli oħrajn dwar l-użu tar-riżorsi wara t-tmiem tal-perjodu ta' eliġibbiltà.
(47)
Bħala regola ġenerali, is-sostenn mill-Fondi ESI m'għandux jintuża biex jiffinanzja l-investimenti li diġà ġew kompluti fiżikament jew implementati bis-sħiħ fid-data tad-deċiżjoni tal-investiment. Madankollu, fir-rigward tal-investimenti fl-infrastruttura bl-objettiv li jappoġġaw l-iżvilupp urban jew ir-riġenerazzjoni urbana jew investimenti fl-infrastruttura simili bl-objettiv ta' diversifikazzjoni ta' attivitajiet mhux agrikoli f'żoni rurali, ċertu ammont ta' sostenn jista' jkun meħtieġ għar-riorganizzazzjoni tal-portafoll tad-dejn rigward l-infrastruttura li tifforma parti minn investiment ġdid. F'tali każijiet għandu jkun possibbli li jintuża l-appoġġ mill-Fondi ESI biex jorganizza mill-ġdid portafoll tad-dejn sa limitu massimu ta' 20 % tat-total tal-ammont ta' appoġġ tal-programm mill-istrument finanzjarju għall-investiment.
(48)
L-Istati Membri għandhom jimmonitorjaw il-programmi sabiex jirrivedu l-implimentazzjoni u l-progress lejn il-kisba tal-objettivi tal-programm. Għal dan il-għan, għandhom jitwaqqfu kumitati ta' monitoraġġ mill-Istat Membru, skont il-qafas istituzzjonali, legali u finanzjarju tiegħu li l-kompożizzjoni u l-funzjonijiet tagħhom jiġu definiti għall-Fondi ESI. Fid-dawl tan-natura speċjali tal-programmi taħt il-mira ta' kooperazzjoni territorjali Ewropea, għandhom jiġu stabbiliti regoli speċifiċi għall-kumitati ta' monitoraġġ għal dawk il-programmi. Jistgħu jitwaqqfu kumitati ta' monitoraġġ konġunt li jiffaċilitaw il-koordinazzjoni bejn il-Fondi ESI. Sabiex tiġi żgurata l-effettività, kumitat ta’ monitoraġġ għandu jkun jista' jagħmel osservazzjonijiet lill-awtoritajiet ta' ġestjoni fir-rigward tal-implimentazzjoni u l-evalwazzjoni tal-programm, inklużi azzjonijiet relatati mat-tnaqqis tal-piż amministrattiv fuq il-benefiċjarji u għandhom jimmonitorjaw azzjonijiet meħuda bħala riżultat tal-osservazzjonijiet tagħhom.
(49)
L-allinjament tal-arranġamenti ta' monitoraġġ u rappurtar tal-Fondi ESI huwa meħtieġ biex jissimplifika l-arranġamenti ta' ġestjoni fil-livelli kollha. Huwa importanti li jiġu żgurati rekwiżiti ta' rappurtar proporzjonali iżda wkoll id-disponibbiltà ta' informazzjoni komprensiva dwar il-progress li jsir f'punti ta' analiżi ewlenin. Għaldaqstant huwa meħtieġ li r-rekwiżiti ta' rappurtar jirreflettu l-ħtiġijiet ta' informazzjoni fi snin partikolari u jkunu allinjati maż-żmien meta jkun ser isir ir-rieżami tal-prestazzjoni.
(50)
Bil-ħsieb tal-monitoraġġ tal-progress tal-programmi, għandha sseħħ laqgħa ta' rieżami annwali bejn kull Stat Membru u l-Kummissjoni. Madankollu l-Istat Membru u l-Kummissjoni għandhom ikunu jistgħu jaqblu li ma jorganizzawx il-laqgħa fi snin oħra minbarra l-2017 u l-2019 sabiex jevitaw piż amministrattiv żejjed.
(51)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' timmonitorja l-progress li sar lejn il-kisba tal-objettivi tal-Unjoni kif ukoll missjonijiet speċifiċi għall-Fond skont l-objettivi tagħhom abbażi tat-Trattati, l-Istati Membri għandhom jippreżentaw rapporti ta' progress dwar l-implimentazzjoni tal-Ftehimiet ta' Sħubija tagħhom. Abbażi ta’ dawn ir-rapporti, il-Kummissjoni għandha tħejji rapport strateġiku dwar il-progress fl-2017 u fl-2019. Sabiex ikun ipprovdut dibattitu dwar il-politika strateġika regolari dwar il-kontribuzzjoni tal-Fondi ESI għall-akkwist ta' strateġija tal-Unjoni dwar tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, u biex titjieb il-kwalità tal-infiq u l-effikaċja tal-politika konformi mas-Semestru Ewropew, ir-rapporti strateġiċi għandhom jiġu diskussi fil-Kunsill. Abbażi ta' dak id-dibattitu l-Kunsill għandu jkun jista' jipprovdi input għall-valutazzjoni li tkun saret fil-laqgħa tar-Rebbiegħa tal-Kunsill Ewropew dwar ir-rwol tal-politiki u l-istrumenti kollha tal-Unjoni għall-provvista ta' tkabbir sostenibbli li joħloq l-impjiegi madwar l-Unjoni.
(52)
Jeħtieġ li jiġu evalwati l-effikaċja, l-effiċjenza u l-impatt tal-assistenza mill-Fondi ESI biex titjieb il-kwalità tat-tfassil u tal-implimentazzjoni tal-programmi, u biex jiġi ddeterminat l-impatt tal-programmi fid-dawl tal-miri taħt l-Istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv u b'kont meħud tad-daqs tal-programm, b'rabta mal-prodott domestiku gross (PDG) u l-qgħad fil-qasam tal-programm ikkonċernat, fejn xieraq. Ir-responsabbiltajiet tal-Istati Membri u l-Kummissjoni f'dan il-kuntest għandhom jiġu speċifikati.
(53)
Sabiex jitjiebu l-kwalità tad-disinn ta' kull programm, u jiġi verifikat jekk l-objettivi u l-miri tiegħu jistgħu jintlaħqu, għandha titwettaq evalwazzjoni ex ante ta' kull programm.
(54)
Il-pjan ta' evalwazzjoni għandu jitfassal mill-awtorità ta' ġestjoni jew l-Istat Membru. Għandu jkun possibbli għal dak il-pjan ta' evalwazzjoni, li jkopri aktar minn programm wieħed. Matul il-perjodu tal-programmazzjoni, l-awtoritajiet ta’ ġestjoni għandhom jiżguraw li jitwettqu evalwazzjonijiet biex jivvalutaw l-effettività, l-effiċjenza u l-impatt ta' programm. Il-kumitat ta’ monitoraġġ u l-Kummissjoni għandhom jiġu infurmati bir-riżultati tal-evalwazzjonijiet biex jiġu ffaċilitati deċiżjonijiet ta’ ġestjoni.
(55)
Għandhom jitwettqu evalwazzjonijiet ex post mill-Kummissjoni sabiex jiġu vvalutati l-effikaċja u l-effiċjenza tal-Fondi ESI u l-impatt globali tal-Fondi ESI għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, filwaqt li jiġu kkunsidrati l-miri stabbiliti għal dik l-istrateġija tal-Unjoni. Għall kull wieħed mill-Fondi ESI, il-Kummissjoni għandha tipprepara rapport ta’ sinteżi li jispjega l-konklużjonijiet ewlenin tal-evalwazzjonijiet ex post.
(56)
It-tipi ta' azzjoni li jistgħu jittieħdu fuq inizjattiva tal-Kummissjoni u tal-Istati Membri bħala assistenza teknika b'appoġġ mill-Fondi ESI għandhom jiġu speċifikati.
(57)
Sabiex jiġi żgurat l-użu effettiv tar-riżorsi tal-Unjoni, u jiġi evitat li l-operazzjonijiet għall-ġenerazzjoni tad-dħul jiġu ffinanzjati aktar milli jkun hemm bżonn wara li jitlestew, għandhom jintużaw metodi differenti biex jiġi ddeterminat id-dħul nett iġġenerat minn tali operazzjonijiet, inkluż approċċ issimplifikat, ibbażat fuq rati fissi għal setturi jew subsetturi. Ir-rati fissi għandhom ikunu bbażati fuq data storika disponibbli għall-Kummissjoni, il-potenzjal għall-irkupru tal-ispejjeż u l-prinċipju ta' 'min iniġġes iħallas', fejn applikabbli. Għandu jkun hemm ukoll dispożizzjonijiet għall-estensjoni tar-rati fissi għal setturi ġodda, għall-introduzzjoni ta' subsetturi jew għar-reviżjoni tar-rati għal operazzjonijiet futuri meta ssir disponibbli data ġdida permezz ta' att delegat. L-użu ta' rati fissi jista' jkun partikolarment adatt għal operazzjonijiet fl-oqsma tat-teknoloġiji tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni (ICT), ir-RŻI, u l-effiċjenza enerġetika. Minbarra dan, biex tiġi żgurata l-applikazzjoni tal-prinċipju tal-proporzjonalità u jittieħed kont ta' dispożizzjonijiet regolatorji u kuntrattwali oħra li jistgħu japplikaw, jeħtieġ li jiġu stabbiliti eżenzjonijiet minn dawk ir-regoli.
(58)
Huwa importanti li jiġi żgurat approċċ proporzjonat u duplikazzjoni tal-verifikazzjoni tal-ħtiġijiet ta' finanzjament fil-każ ta' operazzjonijiet li jiġġeneraw dħul nett wara li jitlestew, li huma suġġetti wkoll għal regoli tal-għajnuna mill-Istat, peress li tali regoli jistabbilixxu wkoll limiti dwar l-appoġġ li jista' jingħata. Konsegwentement, fejn ikun hemm għajnuna de minimis, l-għajnuna kompatibbli mill-Istat lill-SMEs applikata b'intensità ta' għajnuna jew limitu tal-ammont ta' għajnuna, jew għajnuna kompatibbli mill-Istat lil impriżi kbar fejn tkun saret verifika individwali tal-ħtiġijiet ta' finanzjament bi qbil ma' regoli ta' għajnuna mill-Istat applikabbli, m'għandhomx jiġu applikati d-dispożizzjonijiet li jirrikjedu l-kalkolu tad-dħul nett. Minkejja dan, għandu jkun f'idejn Stat Membru li japplika l-metodu għall-kalkolu tad-dħul nett fejn dan ikun ipprovdut fir-regoli nazzjonali.
(59)
Is-Sħubiji Pubbliċi-Privati ("PPPs") jistgħu jkunu mezz effettiv ta' kif jitwettqu operazzjonijiet li jiżguraw il-kisba tal-objettivi tal-politika pubblika billi jiġbru flimkien forom differenti ta' riżorsi pubbliċi u privati. Sabiex jiġi ffaċilitat l-użu tal-Fondi ESI biex jiġu appoġġati operazzjonijiet strutturati bħala PPPs, dan ir-Regolament għandu jqis ċerti karatteristiċi speċifiċi għall-PPPs billi jadatta uħud mid-dispożizzjonijiet komuni dwar il-Fondi ESI.
(60)
Id-dati tal-bidu u tat-tmiem għall-eliġibbiltà tan-nefqa għandhom jiġu definiti sabiex tiġi provduta regola uniformi u ekwa li tapplika għall-implementazzjoni tal-Fondi ESI madwar l-Unjoni. Sabiex tiġi ffaċilitata l-eżekuzzjoni ta' programmi, huwa xieraq li jiġi speċifikat li d-data tal-bidu għall-eliġibbiltà tan-nefqa tista' tkun qabel l-1 ta’ Jannar 2014 jekk l-Istat Membru kkonċernat jippreżenta programm qabel dik id-data. Filwaqt li titqies il-ħtieġa urġenti li jiġu mobilizzati riżorsi allokati lill-YEI biex jappoġġaw l-implimentazzjoni immedjata tagħha, b'mod eċċezzjonali id-data li fiha tidba l-eliġibbiltà tan-nefqa għandha tkun l-1 ta' Settembru 2013. Bil-ħsieb li jiġi żgurat użu effettiv tal-Fondi ESI u jitnaqqas ir-riskju tal-baġit tal-Unjoni, huwa neċessarju li jiġu stabbiliti restrizzjonijiet fuq l-appoġġ għal operazzjonijiet li jkunu tlestew.
(61)
Skont il-prinċipju ta' sussidjarjetà u soġġett għall-eċċezzjonijiet previsti fir-Regolament (UE) Nru 1301/2013, tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), ir-Regolament FSE, ir-Regolament (UE) Nru 1300/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10), ir-Regolament (UE) Nru 1299/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12), u fir-Regolament FEMS, l-Istati Membri għandhom jadottaw regoli nazzjonali dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa.
(62)
Bil-ħsieb tas-simplifikazzjoni tal-użu tal-Fondi ESI u t-tnaqqis fir-riskju ta’ żball, filwaqt li jsir provvediment għad-differenzazzjoni fejn meħtieġ sabiex jiġu riflessi l-ispeċifiċitajiet tal-politika, huwa xieraq li jiġu definiti l-forom ta’ sostenn, il-kondizzjonijiet armonizzati għar-rimborż ta' għotjiet u għajuna rimborżabbli, finanzjament b’rata fissa, ir-regoli speċifiċi ta’ eliġibbiltà għal għotjiet u għajnuna rimborżabbli u kondizzjonijiet speċifiċi dwar l-eliġibbiltà tal-operazzjonijiet skont il-lokalità.
(63)
Għandu jkun possibbli li jingħata appoġġ mill-Fondi ESI fil-forma ta' sovvenzjonijiet, premji, assistenza ripagabbli jew strumenti finanzjarji, jew kombinazzjoni tagħhom, ta' dawn ssabiex il-korpi responsabbli jingħataw għażla tal-forma l-aktar xierqa ta' appoġġ biex jiġu indirizzati l-ħtiġijiet identifikati.
(64)
Sabiex ikunu żgurati l-effikaċja, il-ġustizzja u l-impatt sostenibbli tal-intervent tal-Fondi ESI, għandu jkun hemm dispożizzjonijiet li jiggarantixxu li l-investmenti fin-negozji u l-infrastrutturi jdumu fit-tul u li jimpedixxu l-użu ta' dawn il-Fondi ESI għal vantaġġ mhux dovut. L-esperjenza turi li perjodu ta' ħames snin huwa perjodu minimu xieraq li għandu jiġi applikat, minbarra fejn ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat jipprevedu perjodu differenti. Minkejja dan, u konformement mal-prinċipju tal-proporzjonalità, huwa possibbli li perjodu aktar limitat ta' tliet snin jista' jkun ġustifikat fejn l-investiment jirrigwarda ż-żamma ta' investimenti jew impjiegi li nħolqu mill-SMEs. Fil-każ ta’ operazzjoni li tinkludi investiment fl-insfrastruttura u investiment produttiv, u fejn il-benefiċjarju ma jkunx SME, tali operazzjoni għandha tħallas lura l-kontribuzzjoni mill-Fondi ESI jekk, fi żmien 10 snin mill-pagament finali lill-benefiċjarju, l-attività produttiva tkun soġġetta għal rilokazzjoni barra mill-Unjoni. Huwa xieraq li azzjonijiet appoġġati mill-FSE u azzjonijiet li ma jinvolvux investiment produttiv jew investiment fl-infrastruttura jiġu esklużi mir-rekwiżit ġenerali ta’ durabilità, sakemm rekwiżiti bħal dawn ma jkunux jirriżultaw mir-regoli applikabbli dwar l-għajnuna mill-Istat, u li jiġu esklużi kontributi għal strumenti finanzjarji jew minnhom. Somom li tħallsu indebitament għandhom ikunu rkuprati u jkunu suġġetti għal proċeduri applikabbli għal irregolaritajiet.
(65)
L-Istati Membri għandhom jadottaw miżuri xierqa biex jiggarantixxu t-twaqqif u l-iffunzjonar xierqa tas-sistemi ta' ġestjoni u kontroll sabiex tingħata assigurazzjoni dwar l-użu legali u regolari tal-Fondi ESI. L-obbligi tal-Istati Membri fir-rigward tas-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll, u l-prevenzjoni, u b'rabta mal-prevenzjoni, l-iskoperta u l-korrezzjoni ta’ irregolaritajiet u ksur tal-liġi tal-Unjoni għandhom jiġu speċifikati.
(66)
Skont il-prinċipji ta’ ġestjoni kondiviża, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom ikunu responsabbli mill-ġestjoni u l-kontroll tal-programmi. L-Istati Membri għandu jkollhom ir-responsabbiltà ewlenija, permezz tas-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll tagħhom, għall-implementazzjoni u l-kontroll tal-operazzjonijiet tal-programmi. Sabiex tiġi żgurata l-effettività tal-kontroll fuq l-għażla u l-implimentazzjoni ta’ operazzjonijiet u l-iffunzjonar tas-sistema ta’ ġestjoni u kontroll, għandhom jiġu speċifikati l-funzjonijiet tal-awtorità ta’ ġestjoni.
(67)
L-Istati Membri għandhom iwettqu l-obbligi ta’ ġestjoni, kontroll u awditjar u jassumu r-responsabbiltajiet li jirriżultaw, li huma stabbiliti fir-regoli dwar il-ġestjoni kondiviża stabbiliti f'dan ir-Regolament, fir-Regolament Finanzjarju u fir-regoli speċifiċi għall-Fondi. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament, ikun hemm fis-seħħ arranġamenti effettivi għall-eżami ta' lmenti fir-rigward tal-Fondi ESI. Skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà, l-Istati Membri għandhom, fuq talba tal-Kummissjoni, jeżaminaw l-ilmenti ppreżentati lill-Kummissjoni li huma fl-ambitu tal-arranġamenti tagħhom u għandhom jinformaw lill-Kummissjoni dwar ir-riżultati tal-eżamijiet fuq talba.
(68)
Għandhom jiġu stabbiliti s-setgħat u r-responsabbiltajiet tal-Kummissjoni fir-rigward tal-verifika tal-funzjonament effettiv tas-sistemi tal-ġestjoni u l-kontroll, u li jirrikjedu l-azzjoni tal-Istat Membru. Il-Kummissjoni għandu jkollha wkoll is-setgħa li twettaq eżerċizzji ta’ awditi u verifiki fuq il-post iffukati fuq kwistjonijiet relatati mal-ġestjoni finanzjarja tajba sabiex ikunu jistgħu jinġibdu konklużjonijiet dwar il-prestazzjoni tal-Fondi ESI.
(69)
L-impenji baġitarji tal-Unjoni għandhom isiru annwalment. Sabiex tiġi żgurata ġestjoni effettiva tal-programm, jeħtieġ li jiġu stabbiliti regoli komuni għal prefinanzjament, talbiet interim għal pagamenti u l-bilanċ aħħari, bla ħsara għal regoli speċifiċi li huma meħtieġa għal kull wieħed mill-Fondi ESI.
(70)
Il-pagament ta’ prefinanzjament fil-bidu tal-programmi jiżgura li l-Istat Membru jikollu l-mezzi li jipprovdi appoġġ lill-benefiċjarji mill-bidu tal-implimentazzjoni tal-programm, sabiex dawk il-benefiċjarji jirċievu pagamenti bil-quddiem fejn ikun meħtieġ biex jagħmlu l-investimenti ppjanati u jiġu rimborsati malajr wara l-preżentazzjoni tat-talbiet għal pagament. Għaldaqstant, għandhom isiru dispożizzjonijiet għal ammonti ta' prefinanzjament inizjali mill-Fondi ESI. Il-prefinanzjament inizjali għandu jiġi approvat bis-sħiħ meta jingħalaq il-programm.
(71)
Sabiex jiġu salvagwardjati l-interessi finanzjarji tal-Unjoni, għandhom jiġu previsti miżuri li jkunu limitati fiż-żmien u li jippermettu lill-uffiċjal tal-awtorizzazzjoni b’delegazzjoni biex ikun jista’ jinterrompi l-pagamenti fejn ikun hemm evidenza ċara li tissuġġerixxi nuqqas sinifikanti fil-funzjonament tas-sistema ta’ ġestjoni u kontroll, evidenza ta’ irregolaritjiet marbuta ma’ talba għal ħlas, jew nuqqas ta’ preżentazzjoni tad-dokumenti għall-iskop ta’ eżami u aċċettazzjoni tal-kontijiet. It-tul tal-perjodu ta' interruzzjoni għandu jkun għal perjodu sa sitt xhur, bil-possibiltà ta' estensjoni ta' dak il-perjodu sa disa' xhur bil-qbil tal-Istat Membru, biex ikun permess biżżejjed ħin għar-riżolviment tal-kawżi ta' interruzzjoni filwaqt li b'hekk tkun evitata l-applikazzjoni tas-sospensjonijiet.
(72)
Sabiex il-baġit tal-Unjoni jkun issalvagwardjat, hu possibbli li jkun meħtieġ li l-Kummissjoni tagħmel korrezzjonijiet baġitarji. Sabiex tiġi żgurata ċ-ċertezza tad-dritt għall-Istati Membri, huwa importanti li jiġu definiti ċ-ċirkostanzi li fihom il-ksur tal-liġi tal-Unjoni applikabbli jew nazzjonali relatat mal-applikazzjoni tagħhom, jista’ jwassal għal korrezzjonijiet finanzjarji mill-Kummissjoni. Sabiex ikun żgurat li kwalunkwe korrezzjonijiet finanzjarji li l-Kummissjoni tista’ timponi fuq l-Istati Membri huma relatati mal-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni, tali korrezzjonijiet għandhom ikunu limitati għal każijiet fejn il-ksur tal-liġi tal-Unjoni applikabbli jew nazzjonali relatati mal-applikazzjoni tal-liġi relevanti tal-Unjoni jikkonċerna l-eliġibbiltà, ir-regolarità, il-ġestjoni jew il-kontroll tal-operazzjonijiet u n-nefqa korrispondenti ddikkajarata lill-Kummissjoni. Sabiex tiġi żgurata l-proporzjonalità, hu importanti li l-Kummissjoni tqis in-natura u l-gravità tal-ksur u l-implikazzjonijiet finanzjarji relatati għall-baġit tal-Unjoni meta tiddeċiedi dwar korrezzjoni finanzjarja.
(73)
Sabiex tiġi inkoraġġita d-dixxiplina finanzjarja, huwa xieraq li jiġu definiti l-arranġamenti għad-diżimpenn ta’ kwalunkwe parti tal-impenn baġitarju fi programm, b’mod partikolari fejn l-ammont jista’ jkun eskluż mid-diżimpenn, partikolarment meta d-dewmien fl-implimentazzjoni jirriżulta minn ċirkostanzi li huma indipendenti mill-parti kkonċernata, li jkunu anormali jew imprevedibbli u li l-konsegwenzi tagħhom ma jistgħux jiġu evitati minkejja d-diliġenza murija kif ukoll f'sitwazzjoni li fiha tkun saret talba għal pagament iżda li għalih l-iskadenza għall-pagament ġiet interrotta jew il-pagament ġie sospiż.
(74)
Il-proċedura ta' diżimpenn hija wkoll parti meħtieġa tal-mekkaniżmu għall-allokazzjoni tar-riżerva ta' prestazzjoni u f'każijiet bħal dawn għandu jkun possibbli li jiġu rikostitwiti l-approprjazzjonijiet għall-impenji sussegwenti tagħhom għal programmi u prijoritajiet oħrajn. Barra minn hekk, fl-implimentazzjoni ta' ċerti strumenti finanzjarji speċifiċi favur SMEs, meta jirriżulta diżimpenn min-nuqqas ta' tkomplija tal-parteċipazzjoni minn Stat Membru f'tali strumenti finanzjarji, għandha tkun provduta r-rikostituzzjoni sussegwenti tal-approprjazzjonijiet għall-impenn fi programmi oħra. Minħabba li se tkun meħtieġa l-introduzzjoni ta' dispożizzjonijiet addizzjonali fir-Regolament Finanzjarju sabiex tippermetti tali rikostituzzjoni ta' approprjazzjonijiet, tali proċeduri għandhom japplikaw biss b'effett mid-data tad-dħul fis-seħħ tal-emenda korrispondenti għar-Regolament Finanzjarju.
(75)
Huma meħtieġa dispożizzjonijiet ġenerali addizzjonali b'rabta mat-tħaddim speċifiku tal-Fondi. B’mod partikolari, sabiex jiżdied il-valur miżjud tagħhom, u biex jissaħħaħ il-kontribut tagħhom għall-prijoritajiet tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv u l-missjonijiet speċifiċi għall-Fondi skont l-objettivi tat-Trattati li huma msejsa fuqhom, il-funzjonament tal-Fondi għandu jiġi ssimplifikat u kkonċentrat fuq il-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi u l-mira tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea.
(76)
Fil-leġiżlazzjoni rilevanti speċifika għas-setturi partikolari hemm dispożizzjonijiet addizzjonali dwar it-tħaddim speċifiku tal-FAEŻR u l-FEMS.
(77)
Sabiex jiġu promossi l-objettivi tat-TFUE ta’ koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali, il-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi għandha tappoġġa r-reġjuni kollha. Sabiex jiġi pprovdut appoġġ bilanċjat u gradwali u li jirrifletti l-iżvilupp ekonomiku u soċjali, ir-riżorsi taħt dik il-mira għandhom jiġu allokati mill-FEŻR u l-FSE fost l-inqas reġjuni żviluppati, ir-reġjuni fi tranżizzjoni u r-reġjuni l-aktar żviluppati skont il- PDG tagħhom per capita skont il-medja UE-27. Sabiex tiġi żgurata s-sostenibbiltà fit-tul tal-investiment mill-FEŻR u l-FSE, biex jiġi konsolidat l-iżvilupp miksub u jitħeġġu t-tkabbir ekonomiku u l-koeżjoni soċjali tar-reġjuni tal-Unjoni, ir-reġjuni li l-PDG per capita tagħhom għall-perjodu ta' programmazzjoni bejn l-2007 u l-2013 kien anqas minn 75 % tal-medja tal-UE-25 għal matul il-perjodu ta' referenza iżda li l-PDG per capita tagħhom żdied għal aktar minn 75 % tal-medja tal-UE-27 għandhom jirċievu tal-anqas 60 % tal-allokazzjoni annwali medja indikattiva tagħhom għall-perjodu bejn l-2007 u l-2013. L-allokazzjoni totali mill-FEŻR, il-FSE u l-Fond ta' Koeżjoni għal Stat Membru għandha tkun mill-inqas 55 % tal-allokazzjoni totali individwali tiegħu għall-2007-2013. L-Istati Membri bi dħul nazzjonali gross (ING) per capita ta' inqas minn 90 % ta’ dak tal-medja tal-Unjoni għandhom jibbenefikaw taħt il-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi mill-Fond ta' Koeżjoni.
(78)
Għandhom jiġu stabbiliti kriterji oġġettivi sabiex jintgħażlu reġjuni u żoni eliġibbli għal appoġġ mill-Fondi. Għal dan il-għan, l-identifikazzjoni tar-reġjuni u ż-żoni fil-livell tal-Unjoni għandha tkun ibbażata fuq is-sistema komuni ta’ klassifikazzjoni tar-reġjuni stabbilita bir-Regolament (KE) Nru 1059/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13) emendat bir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 105/2007 (14).
(79)
Sabiex jiġi stabbilit qafas finanzjarju xieraq għall-Fondi, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi, permezz ta' att ta' implimentazzjoni, l-analiżi annwali tal-approprazzjonijiet għall-impenji disponibbli permezz ta' metodu oġġettiv u trasparenti bil-għan li jintlaħqu dawk ir-reġjuni li l-iżvilupp tagħhom ikun għadu lura, fosthom dawk li jirċievu appoġġ tranżitorju. Sabiex titqies is-sitwazzjoni partikolarment diffiċli tal-Istati Membri li qed ibatu minħabba l-kriżi, u b'konformità mar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) 1311/2013 (15), il-Kummissjoni għandha tirrieżamina l-allokazzjonijiet totali tal-Istati Membri kollha fl-2016 abbażi tal-istatistika l-aktar reċenti disponibbli dak iż-żmien u, jekk meħtieġ, taġġusta dawk l-allokazzjonijiet. L-aġġustament meħtieġ għandu jinfirex fi proporzjonijiet ugwali tul is-snin 2017-2020.
(80)
Sabiex tiġi inkoraġġita l-aċċellerazzjoni meħtieġa tal-iżvilupp tal-infrastruttura fit-trasport u l-enerġija, kif ukoll fl-ITC madwar l-Unjoni, għandha tinħoloq Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa (FNE) skont ir-Regolament (UE) Nru 1316/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16). Għandu jingħata appoġġ mill-Fond ta' Koeżjoni lil proġetti li jimplimentaw in-netwerks ewlenin jew għal proġetti u attivitajiet orizzontali identifikati fil-Parti I tal-Anness għal dak ir-Regolament.
(81)
L-allokazzjoni tal-approprjazzjonijiet annwali mill-Fondi lil Stat Membru għandhom ikunu limitati għal limitu massimu li jiġi ffissat filwaqt li jitqies il-PDG ta’ dak l-Istat Membru partikolari.
(82)
Jeħtieġ li jiġu stabbiliti l-limiti tar-riżorsi għall-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi u li jiġu adottati kriterji oġġettivi għall-allokazzjoni tagħhom lir-reġjuni u lill-Istati Membri. L-Istati Membri għandhom jikkonċentraw l-appoġġ sabiex jiżguraw li jkun hemm biżżejjed investiment immirat lejn l-impjiegi għaż-żgħażagħ, il-mobilità tas-suq tax-xogħol, l-għarfien, l-inklużjoni soċjali u l-ġlieda kontra l-faqar, biex b'hekk ikun żgurat li l-parti mill-FSE bħala perċentwal tar-riżorsi totali kkombinati għall-Fondi Strutturali u l-Fond ta' Koeżjoni fil-livell tal-Unjoni, eskluż l-appoġġ mill-Fond ta' Koeżjoni għall-infrastruttura għat-trasport taħt il-FNE u appoġġ mill-Fondi Strutturali għal għajnuna għal dawk l-aktar żvantaġġati, fl-Istati Membri, ma tkunx inqas minn 23,1 %.
(83)
Minħabba l-prijorità urġenti li jiġi indirizzat il-qgħad fost iż-żgħażagħ fir-reġjuni l-aktar affettwati tal-Unjoni, kif ukoll fl-Unjoni kollha kemm hi, għandha tinħoloq YEI u tiġi ffinanzjata minn allokazzjoni speċifika u minn investiment immirat mill-FSE biex iżid u jsaħħaħ l-appoġġ konsiderevoli li diġà jingħata mill-Fondi ESI. Il-YEI għandu jkollha l-għan li tappoġġja liż-żgħażagħ, b'mod partikolari lil dawk li mhumiex impjegati, studenti jew jitħarrġu u li jirrisjedu fir-reġjuni eliġibbli. Il-YEI għandha tiġi implimentata bħala parti mill-Investiment li għandu fil-mira t-tkabbir u l-impjiegi.
(84)
Barra minn hekk, f'konformità mal-mira ewlenija dwar it-tnaqqis tal-faqar, jeħtieġ li l-Fond għal Għajnuna Ewropea għal Dawk l-Aktar fil-Bżonn jiġi riorjentat lejn il-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali. Għandu jiġi previst mekkaniżmu li jittrasferixxi r-riżorsi lil dan l-istrument mill-allokazzjonijiet tal-Fondi Strutturali ta' kull Stat Membru.
(85)
Meta jitqiesu ċ-ċirkostanzi ekonomiċi attwali, il-livell massimu ta' trasferiment (livelli ta' limitazzjoni) mill-Fondi għal kull Stat Membru individwali ma għandhomx jirriżultaw f'allokazzjonijiet għal kull Stat Membru ogħla minn 110 % tal-livell tagħhom f'termini reali għall-perjodu ta' programmazzjoni mill-2007 sal-2013.
(86)
Bil-ħsieb li tiġi żgurata allokazzjoni xierqa għal kull kategorija ta' reġjuni, ir-riżorsi mill-Fondi ma għandhomx jiġu trasferiti bejn ir-reġjuni inqas żviluppati, dawk fi tranżizzjoni u dawk aktar żviluppati ħlief f'ċirkostanzi debitament ġustifikati marbuta mat-twettiq ta' objettiv tematiku wieħed jew aktar. Tali trasferimenti għandhom jinvolvu mhux aktar minn 3 % tal-approprjazzjoni totali għal dik il-kategorija ta' reġjun.
(87)
Sabiex jiġi żgurat impatt ekonomiku ġenwin, l-appoġġ mill-Fondi ma għandux jissostitwixxi l-infiq pubbliku jew dak strutturali ekwivalenti mill-Istati Membri taħt it-termini ta’ dan ir-Regolament. Barra minn hekk, sabiex l-appoġġ mill-Fondi jieħu kont ta’ kuntest ekonomiku usa’, il-livell ta’ nfiq pubbliku għandu jiġi ddeterminat b’referenza għall-kundizzjonijiet makroekonomiċi ġenerali li fihom isir il-finanzjament abbażi tal-indikaturi pprovduti fil-programmi ta’ stabilità u konverġenza kull sena mill-Istati Membri skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1466/1997 (17). Il-verifika mill-Kummissjoni tal-prinċipju tal-addizzjonalità għandha tikkonċentra fuq l-Istati Membri li fihom ir-reġjuni inqas żviluppati jkopru mill-inqas 15 % tal-popolazzjoni minħabba l-livell tar-riżorsi finanzjarji allokati lilhom.
(88)
Huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet addizzjonali dwar il-programmazzjoni, l-amministrazzjoni, il-monitoraġġ u l-kontroll tal-programmi operazzjonali appoġġati mill-Fondi sabiex tissaħħaħ l-attenzjoni fuq ir-riżultati. B’mod partikolari, huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti rekwiżiti dettaljati għall-kontenut tal-programmi operazzjonali. Dan għandu jiffaċilita l-preżentazzjoni ta’ loġika ta’ intervent konsistenti biex jiġu indirizzati l-ħtiġijiet ta’ żvilupp identifikati, biex jiġi stabbilit il-qafas għall-valutazzjoni tal-prestazzjoni u biex tissaħħaħ l-implimentazzjoni effettiva u effiċjenti tal-Fondi. Bħala prinċipju ġenerali, assi prioritarju għandu jkopri objettiv tematiku wieħed, Fond wieħed u kategorija ta’ reġjun waħda. Fejn ikun xieraq u sabiex tiżdied l-effettività f’approċċ integrat tematikament koerenti, għandu jkun hemm il-possibbiltà li assi ta' prijorità jirrigwarda iktar minn kategorija ta’ reġjun waħda u jikkombina fih prijorità tal-investiment komplementarja waħda jew aktar minn waħda mill-FEŻR, il-FSE, u l-Fond ta' Koeżjoni taħt objettiv tematiku wieħed jew aktar.
(89)
Fiċ-ċirkostanzi fejn Stat Membru jħejji massimu ta' programm operazzjonali wieħed għal kull Fond, b'mod li kemm il-programmi kif ukoll il-Ftehim ta' Sħubija jitħejjew fuq livell nazzjonali, għandhom jiġu stabbiliti arranġamenti speċifiċi sabiex tiġi żgurata l-komplementarjetà ta' tali dokumenti.
(90)
Sabiex jiġu rikonċiljati l-ħtieġa għal programmi operazzjonali konċiżi li jistabbilixxu impenji ċari mill-Istati Membri u l-ħtieġa li jitħalla marġni ta' flessibbiltà għal aġġustament skont iċ-ċirkustanzi li jinbidlu, għandha ssir distinzjoni bejn l-elementi essenzjali tal-programm operazzjonali li huma soġġetti għal deċiżjoni tal-Kummissjoni u elementi oħrajn li mhumiex soġġetti għal deċiżjoni tal-Kummissjoni u jistgħu jiġu emendati minn Stat Membru. Konsegwentement, għandhom jiġu previsti proċeduri li jippermettu l-emendar ta' dawk l-elementi mhux essenzjali tal-programmi operazzjonali fil-livell nazzjonali mingħajr deċiżjoni mill-Kummissjoni.
(91)
Bl-iskop li jittejbu l-komplementaritajiet u tiġi ssimplifikata l-implimentazzjoni, għandu jkun possibbli li jiġi kkumbinat l-appoġġ mill-Fond ta' Koeżjoni u mill-FEŻR ma’ appoġġ mill-FSE fi programmi operazzjonali konġunti taħt il-mira Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi.
(92)
Il-proġetti ewlenin jirrappreżentaw sehem sostanzjali mill-infiq tal-Unjoni u ta' spiss huma ta' importanza strateġika fir-rigward tat-twettiq tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv. Għaldaqstant huwa ġġustifikat li operazzjonijiet lil hinn minn ċerti limiti minimi jkomplu jkunu soġġetti għal proċeduri speċifiċi ta' approvazzjoni skont dan ir-Regolament. Il-limitu minimu għandu jiġi stabbilit b'rabta mal-ispiża totali eliġibbli wara li jittieħed kont tad-dħul nett mistenni b'limitu ogħla għal proġetti ta' trasport minħabba d-daqs tipikament akbar tal-investimenti f'dak is-settur. Sabiex tiġi żgurata ċ-ċarezza, huwa xieraq li jiġi definit il-kontenut ta’ applikazzjoni ta' proġett ewlieni għal dan il-għan. L-applikazzjoni għandu jkun fiha l-informazzjoni neċessarja biex tingħata garanzija li l-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Fondi ma tirriżultax f'telf sostanzjali ta' impjiegi f'postijiet eżistenti fl-Unjoni.
(93)
Sabiex jiġu promossi t-tħejjija u l-implimentazzjoni ta' proġetti ewlenin fuq bażi soda, ekonomika u teknika u biex jiġi inkoraġġut l-użu tal-għarfien espert fi stadju bikri, fejn esperti indipendenti appoġġati minn għajnuna teknika tal-Kummissjoni jew, bi ftehim mal-Kummissjoni, esperti indipendenti oħra, jkunu jistgħu jipprovdu dikjarazzjonijiet ċari dwar il-fattibiltà u l-vijabbiltà ekonomika ta' proġett ewlieni, il-proċedura ta' approvazzjoni tal-Kummissjoni għandha tkun semplifikata. Il-Kummissjoni għandha tkun tista' tirrifjuta l-approvazzjoni tal-kontribuzzjoni finanzjarja biss fejn hija tistabbilixxi dgħufija sinifikanti fir-rieżami indipendenti tal-kwalità.
(94)
F'każijiet fejn ma kienx hemm rieżami tal-kwalità indipendenti ta' proġett maġġuri, l-Istat Membru għandu jippreżenta l-informazzjoni kollha meħtieġa u l-Kummissjoni għandha tivvaluta l-proġett ewlieni biex tiddetermina jekk il-kontribuzzjoni finanzjarja mitluba hijiex ġustifikata.
(95)
Għall-finijiet tal-kontinwità tal-implimentazzjoni, sabiex jiġi evitat piż amministrattiv żejjed kif ukoll għall-finijiet tal-allinjament mad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar il-linji gwida dwar l-għeluq tal-perjodu ta' programmazzjoni 2007-2013, jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet għat-tqassim f'fażijiet differenti għal proġetti ewlenin approvati taħt ir-Regolament (KE) Nru 1083/2006 (18) li l-perjodu ta' implimentazzjoni tagħhom hu mistenni li jestendi tul il-perjodu ta' programmazzjoni kopert minn dan ir-Regolament. Suġġetta għal ċerti kundizzjonijiet, għandu jkun hemm proċedura mħaffa għan-notifika u l-approvazzjoni ta' tieni fażi jew fażi sussegwenti ta' proġett ewlieni li għalih il-fażi jew fażijiet preċedenti kienu approvati mill-Kummissjoni taħt il-perjodu ta' programmazzjoni 2007-2013. Kull fażi individwali tal-operazzjoni mqassma f'fażijiet differenti, li sservi l-istess objettiv ġenerali, għandha tiġi implimentata skont ir-regoli tal-perjodu ta' programmazzjoni rilevanti.
(96)
Sabiex l-Istati Membri jingħataw l-għażla li jimplimentaw parti minn programm operazzjonali permezz ta’ approċċ ibbażat fuq ir-riżultati, ikun utli li jkun hemm dispożizzjoni għal pjan ta’ azzjoni konġunta li jkun jinkludi proġett jew grupp ta’ proġetti li għandhom jitwettqu minn benefiċjarju biex jikkontribwixxi għall-għanijiet tal-programm operazzjonali. Sabiex tiġi ssimplifikata u msaħħa l-orjentazzjoni tar-riżultati tal-Fondi, il-ġestjoni tal-pjan ta’ azzjoni konġunta għandha tkun ibbażata esklussivament fuq miri, produzzjoni u riżultati maqbula b’mod konġunt kif definit fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tadotta l-pjan ta’ azzjoni konġunta. Il-kontroll u l-awditjar ta’ pjan ta’ azzjoni konġunta għandhom ikunu limitati wkoll għal jekk jinkisbux il-miri, eżiti u riżultati tiegħu. Konsegwentement, huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti regoli dwar it-tħejjija, il-kontenut, l-adozzjoni, il-ġestjoni finanzjarja u l-kontroll ta' pjanijiet ta' azzjoni konġunta.
(97)
Huwa meħtieġ li jiġu adottati regoli speċifiċi fir-rigward tal-funzjonijiet tal-kumitat tal-monitoraġġ u tar-rapporti annwali dwar l-implimentazzjoni tal-programmi operazzjonali appoġġjati mill-Fondi. Fil-leġiżlazzjoni rilevanti speċifika għas-setturi partikolari hemm stabbiliti dispożizzjonijiet addizzjonali għall-funzjonament speċifiku tal-FAEŻR.
(98)
Sabiex tiġi żgurata d-disponibbiltà ta' informazzjoni essenzjali u aġġornata dwar l-implimentazzjoni ta' programm, huwa meħtieġ li l-Istati Membri jipprovdu lill-Kummissjoni b'dejta ewlenija fuq bażi regolari. Sabiex jiġi evitat li jkun hemm piż addizzjonali fuq l-Istati Membri, dan għandu jiġi llimitat għal dejta miġbura fuq bażi kontinwa u t-trażmissjoni għandha titwettaq permezz ta' skambju ta' dejta elettronika.
(99)
Sabiex jissaħħaħ il-monitoraġġ tal-progress fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-Fondi u biex tiġi ffaċilitata l-amministrazzjoni finanzjarja, jeħtieġ li tiġi żgurata d-disponibbiltà f'waqtha tad-data finanzjarja bażika dwar il-progress fl-implimentazzjoni.
(100)
F'konformità mal-Artikolu 175 TFUE, il-Kummissjoni għandha tippreżenta Rapporti ta’ Koeżjoni lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali u lill-Kumitat tar-Reġjuni kull tliet snin dwar il-progress li jsir lejn il-kisba tal-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali tal-Unjoni. Huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet rigward il-kontenut ta’ dan ir-rapport.
(101)
Huwa importanti li l-kisbiet tal-Fondi jinġiebu għall-attenzjoni tal-pubbliku ġenerali u li titqajjem is-sensibilizzazzjoni dwar l-objettivi tal-politika ta' koeżjoni. Iċ-ċittadini għandu jkollhom id-dritt li jkunu jafu kif qegħdin jiġu investiti r-riżorsi finanzjarji tal-Unjoni. Ir-responsabbiltà li jiġi żgurat li l-informazzjoni xierqa tiġi kkomunikata lill-pubbliku għandha tkun kemm tal-awtoritajiet ta’ ġestjoni kif ukoll tal-benefiċjarji kif ukoll tal-istituzzjonijiet tal-Unjoni u tal-korpi konsultattivi. Biex jiġi żgurat li jkun hemm aktar effiċjenza fil-komunikazzjoni mal-pubbliku inġenerali u li jkun hemm aktar sinerġiji bejn l-attivitajiet ta' komunikazzjoni li jsiru fuq inizjattiva tal-Kummissjoni, ir-riżorsi allokati għall-azzjonijiet ta' komunikazzjoni taħt dan ir-Regolament għandhom jikkontribwixxu wkoll biex ikopru l-komunikazzjoni korporattiva tal-prijoritajiet ta' politika tal-Unjoni sa fejn dawn huma relatati mal-objettivi ġenerali ta' dan ir-Regolament.
(102)
Bil-għan li jissaħħu l-aċċessibbiltà u t-trasparenza tal-informazzjoni dwar l-opportunitajiet ta’ finanzjament u l-benefiċjarji tal-proġett, f’kull Stat Membru għandhom ikunu disponibbli websajt unika jew portal ta’ websajts li jipprovdu informazzjoni dwar il-programmi operazzjonali kollha, inklużi l-listi ta’ operazzjonijiet appoġġjati taħt kull programm operazzjonali.
(103)
Bil-għan li jiġi żgurat tixrid wiesa’ tal-informazzjoni dwar il-kisbiet tal-Fondi u r-rwol tal-Unjoni fihom u sabiex il-benefiċjarji potenzjali jiġu informati dwar l-opportunitajiet ta’ finanzjament, f’dan ir-Regolament għandhom jiġu definiti regoli dettaljati dwar il-miżuri ta’ informazzjoni u komunikazzjoni, kif ukoll ċerti karatteristiċi tekniċi ta’ dawn il-miżuri, li jieħdu kont tad-daqs tal-programmi operazzjonali f'konformità mal-prinċipju ta' proporzjonalità.
(104)
Sabiex jiġi żgurat li l-allokazzjoni għal kull Fond tkun ikkonċentrata fuq l-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv u l-missjonijiet speċifiċi għall-Fondi skont l-objettivi abbażi tat-Trattat, jeħtieġ li jiġu stabbiliti valuri limitu għall-allokazzjoni tal-għajnuna teknika tal-Istat Membru. Jeħtieġ ukoll li jiġi żgurat li l-qafas legali għall-programmazzjoni tal-assistenza teknika jiffaċilita l-ħolqien ta' arranġamenti ta' realizzazzjoni integrati f'kuntest fejn l-Istati Membri jimplimentaw diversi Fondi b'mod parallel u għandu jkun possibbli li dak il-qafas jinkludi bosta kategoriji ta' reġjuni.
(105)
Huwa neċessarju li jiġu ddeterminati l-elementi għall-modulazzjoni tar-rata ta’ kofinanzjament mill-Fondi għal assi ta' prijorità, b’mod partikolari, sabiex jiżdied l-effett multiplikatur tar-riżorsi tal-Unjoni. Huwa meħtieġ ukoll li jiġu stabbiliti rati massimi ta’ kofinanzjament skont il-kategorija tar-reġjun sabiex jiġi żgurat li l-prinċipju ta’ kofinanzjament jiġi rispettat permezz ta’ livell xieraq ta’ appoġġ nazzjonali, pubbliku jew privat.
(106)
Huwa neċessarju li l-Istati Membri jinnominaw awtorità ta’ ġestjoni, awtorità ta’ ċertifikazzjoni u awtorità tal-awditjar funzjonalment indipendenti għal kull programm operazzjonali. Biex ikun hemm flessibilità għall-Istati Membri fl-istabbiliment tas-sistemi ta’ kontroll, huwa xieraq li tiġi pprovduta l-għażla li l-funzjonijiet tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni jitwettqu mill-awtorità maniġerjali. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu wkoll jaħtru korpi intermedjarji li jwettqu ċerti kompiti tal-awtorità ta’ ġestjoni jew tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni. F'dak il-każ l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu b'mod ċar ir-responsabbiltajiet u l-funzjonijiet rispettivi tagħhom.
(107)
Sabiex titqies l-organizzazzjoni speċifika tas-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll għall-Fondi u l-FEMS u l-ħtieġa li jkun żgurat approċċ proporzjonat, għandhom jiġu stipulati dispożizzjonijiet speċifiċi relatati tal-awtorità ta’ ġestjoni u tal-awtorità ta' ċertifikazzjoni. Sabiex jiġi evitat piż amministrattiv mhux meħtieġ, il-verifika ex ante tal-konformità mal-kriterji tal-ħatra indikati f'dan ir-Regolament għandha tkun limitata għall-awtorità ta' amministrazzjoni u ta' ċertifikazzjoni u, skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament, m'għandha tkun meħtieġa ebda ħidma ta' awditjar addizzjonali meta s-sistema hija essenzjalment l-istess bħal dik fil-perjodu ta' programmazzjoni 2007-2013. M'għandu jkun hemm ebda rekwiżit biex tiġi approvata l-ħatra mill-Kummissjoni. Madankollu, sabiex tiżdied iċ-ċertezza legali, l-Istati Membri għandu jkollhom l-għażla li jissottomettu d-dokumenti li jikkonċernaw il-ħatra lill-Kummissjoni skont ċerti kundizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament. Il-monitoraġġ tal-konformità mal-kriterji tal-ħatra mwettaq abbażi ta' arranġamenti ta' awditjar u kontroll għandu, meta r-riżultati juru nonkonformità mal-kriterji, iwassal għal azzjonijiet ta' rimedju, u possibbilment għat-tmiem tal-ħatra.
(108)
L-awtorità ta' ġestjoni għandha r-responsabilità prinċipali għall-implimentazzjoni effettiva u effiċjenti tal-Fondi u tal-FEMS u għaldaqstant twettaq numru sostanzjonali mill-funzjonijiet relatati mal-ġestjoni u l-monitoraġġ tal-programmi, il-ġestjoni u l-kontrolli finanzjarji kif ukoll l-għażla tal-proġetti. Għaldaqstant, ir-responsabbiltajiet u l-funzjonijiet tal-awtorità ta' ġestjoni għandhom jiġu stipulati.
(109)
L-awtorità taċ-ċertifikazzjoni għandha tħejji l-applikazzjonijiet għall-pagament u tissottomettihom lill-Kummissjoni. Hija għandha tħejji l-kontijiet, tiċċertifika l-ikkompletar, il-preċiżjoni u l-veraċità tagħhom u li l-ispejjeż imdaħħla fihom huma konformi mar-regoli applikabbli tal-Unjoni u nazzjonali. Ir-responsabbiltajiet u l-funzjonijiet tal-awtorità taċ-ċertifikazzjoni għandhom jiġu stipulati.
(110)
L-awtorità tal-awditjar għandha tiżgura li jitwettaq awditjar fuq is-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll, fuq kampjun xieraq ta’ operazzjonijiet u fuq il-kontijiet. Ir-responsabbiltajiet u l-funzjonijiet tal-awtorità tal-awditjar għandhom jiġu stipulati. L-awditjar ta' nefqa ddikjarata għandu jsir fuq kampjun rappreżentattiv ta' operazzjonijiet sabiex jippermetti li r-riżultati jiġu estrapolati. Bħala regola ġenerali, għandu jintuża metodu ta' statistika ta' teħid ta' kampjuni sabiex ikun pprovdut kampjun rappreżentattiv affidabbli. Minkejja dan, l-awtoritajiet tal-awditjar għandhom ikunu jistgħu, f'ċirkostanzi debitament ġustifkati, jużaw metodu ta' teħid ta' kampjuni mhux ta' statistika sakemm il-kundizjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament jiġu ssodisfati.
(111)
Bla ħsara għas-setgħat tal-Kummissjoni fir-rigward tal-kontroll finanzjarju, il-kooperazzjoni f'dan il-qasam bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandha tiżdied u għandhom jiġu stabbiliti kriterji li jippermettu lill-Kummissjoni li tiddetermina, fil-kuntest tal-istrateġija tagħha ta' kontroll tas-sistemi nazzjonali, il-livell ta' assigurazzjoni li tista' tikseb mill-korpi nazzjonali tal-awditjar.
(112)
Minbarra regoli komuni dwar il-ġestjoni finanzjarja għall-Fondi ESI, għandhom jiġu stipulati dispożizzjonijiet addizzjonali għall-Fondi u għall-FEMS. B’mod partikolari, bil-ħsieb li tiġi żgurata assigurazzjoni raġonevoli għall-Kummissjoni qabel l-aċċettazzjoni tal-kontijiet, l-applikazzjonijiet għal pagamenti interim għandhom jiġu rimborżati, b’rata ta’ 90 % tal-ammont li jirriżulta mill-applikazzjoni tar-rata ta’ kofinanzjament għal kull prijorità, stabbilita fid-deċiżjoni li tadotta l-programm operazzjonali, għan-nefqa eliġibbli għall-prijorità. L-ammonti pendenti dovuti għandhom jitħallsu lill-Istati Membri meta jkun hemm l-aċċettazzjoni tal-kontijiet sakemm il-Kummissjoni tkun tista' tikkonkludi li l-kontijiet huma kompluti, preċiżi u veri.
(113)
Il-benefiċjarji għandhom jirċievu l-appoġġ kollu mhux aktar tard minn 90 jum mid-data ta' preżentazzjoni tal-pretensjoni tal-pagament mill-benefiċjarju, suġġett għad-disponibbiltà tal-fondi mill-prefinanzjament inizjali u annwali u pagamenti interim. L-awtorità ta' ġestjoni għandha tkun tista' tinterrompi l-iskadenza fejn id-dokumenti ta' appoġġ ma jkunux kompleti jew ikun hemm evidenza ta' irregolarità li tirrikjedi aktar investigazzjoni. Għandu jiġi provdut prefinanzjament inizjali u annwali biex jiġi żgurat li l-Istati Membri jkollhom mezzi suffiċjenti biex jimplementaw programmi taħt arranġamenti bħal dawn. Il-prefinanzjament annwali għandu jiġi approvat kull sena mal-aċċettazzjoni tal-kontijiet.
(114)
Sabiex jitnaqqas ir-riskju li tkun iddikjarata nefqa irregolari, għandu jkun possibbli li awtorità ta' ċertifikazzjoni, mingħajr ebda ħtieġa għal ġustifikazzjoni addizzjonali, tinkludi l-ammonti li jirrikjedu aktar verifika f'applikazzjoni ta' pagament interim wara s-sena ta' kontabilità li fiha ddaħħlu fis-sistema ta' kontabilità.
(115)
Sabiex jiġi żgurat li r-regoli ġenerali dwar id-diżimpenn jiġu applikati kif jixraq, ir-regoli stabbiliti għall-Fondi u l-FEMS għandhom jagħtu dettalji dwar kif jiġu stabbiliti l-iskadenzi għad-diżimpenn.
(116)
Sabiex jiġu applikati r-rekwiżiti tar-Regolament Finanzjarju għall-ġestjoni finanzjarja tal-Fondi u l-FEMS, jeħtieġ li jiġu stabbiliti proċeduri għall-preparazzjoni, l-eżami u l-aċċettazzjoni ta' kontijiet li għandhom jiżguraw bażi ċara u ċertezza tad-dritt għal dawn l-arranġamenti. Minbarra dan, sabiex Stat Membru jitħalla jissodisfa r-responsabbiltajiet tiegħu, għandu jkun possibbli li l-Istat Membru jeskludi ammonti li huma s-suġġett ta' valutazzjoni kontinwa ta' legalità u regolarità.
(117)
Sabiex jitnaqqas il-piż amministrattiv fuq il-benefiċjarji, għandhom jiġu stabbiliti limiti ta' żmien speċifiċi li matulhom l-awtoritajiet ta' ġestjoni huma obbligati jiżguraw id-disponibbiltà tad-dokumenti għal operazzjonijiet wara l-preżentazzjoni tal-infiq jew it-tlestija ta' operazzjoni. Bi qbil mal-prinċipju tal-proporzjonalità, il-perjodu taż-żamma tad-dokumenti għandu jkun differenzjat skont in-nefqa eliġibbli totali ta' operazzjoni.
(118)
Peress li l-kontijiet huma verifikati u aċċettati kull sena, għandha tiġi introdotta simplifikazzjoni sinifikanti tal-proċedura ta' għeluq. L-għeluq finali tal-programm għandu, għalhekk, ikun ibbażat biss fuq id-dokumenti relatati mas-sena ta' kontabilità finali u r-rapport ta' implimentazzjoni finali jew l-aħħar rapport ta' implimentazzjoni annwali, mingħajr kwalunkwe ħtieġa li jiġu pprovduti dokumenti addizzjonali.
(119)
Sabiex jiġu salvagwardjati l-interessi finanzjarji tal-Unjoni u jiġu pprovduti l-mezzi li jiżguraw l-implimentazzjoni effettiva tal-programmi, għandhom jiġu stipulati dispożizzjonijiet li jippermettu s-sospensjoni mill-Kummissjoni ta’ pagamenti fil-livell ta’ programm ta’ prijoritajiet jew programmi operazzjonali.
(120)
Biex tingħata ċertezza legali lill-Istati Membri, huwa xieraq li jiġu stabbiliti l-arranġamenti u l-proċeduri speċifiċi għall-korrezzjonijiet finanzjarji mill-Istati Membri u mill-Kummissjoni fir-rigward tal-Fondi u tal-FEMS li jirrispettaw il-prinċipju tal-proporzjonalità.
(121)
Jeħtieġ li jkun stabbilit qafas legali li jipprovdi ġestjoni robusta u sistemi ta' kontroll fil-livell nazzjonali u reġjonali u diviżjoni adegwata tar-rwoli u responsabbiltajiet fil-kuntest tal-ġestjoni maqsuma. Ir-rwol tal-Kummissjoni għandu, għalhekk, jiġi speċifikat u ċċarat u għandhom jiġu stabbiliti regoli proporzjonati għall-applikazzjoni ta' korrezzjonijiet finanzjarji mill-Kummissjoni.
(122)
Il-frekwenza tal-awditjar ta' operazzjonijiet għandha tkun proporzjonali għad-daqs tal-appoġġ tal-Unjoni mill-Fondi u l-FEMS. B'mod partikolari, l-għadd ta' awditi mwettqa għandu jitnaqqas meta n-nefqa eliġibbli totali għal operazzjoni ma tkunx taqbeż EUR 200 000 għall-FEŻR u l-Fond ta' Koeżjoni, u EUR 150 000 għall-FSE, u EUR 100 000 u għall-FEMS. Madankollu, għandu jkun possibbli li jitwettqu awditi fi kwalunkwe ħin fejn ikun hemm evidenza ta’ irregolarità jew frodi, jew, wara l-għeluq ta’ operazzjoni kompluta, bħala parti minn kampjun ta’ awditjar. Il-Kummissjoni għandha tkun tista' tirrieżamina r-rendikont tal-entrati tal-awtorità tal-awditjar jew tieħu sehem f'verifiki fuq il-post tal-awtorità tal-awditjar. Meta l-Kummissjoni ma tingħatax l-assigurazzjoni meħtieġa fir-rigward tal-funzjonament effettiv tal-awtorità tal-awditjar b'dawk il-mezzi, il-Kummissjoni għandha tkun tista' terġa' twettaq l-attività ta' awditjar meta dan ikun konformi ma' standards tal-awditjar aċċettati internazzjonalment. Sabiex il-livell tal-awditjar mill-Kummissjoni jkun proporzjonali għar-riskju, il-Kummissjoni għandha tkun f'pożizzjoni li tnaqqas il-ħidma ta' awditjar fir-rigward tal-programmi operazzjonali fejn ma jkun hemm l-ebda nuqqas sinfikanti jew fejn l-awtorità tal-awditjar tkun affidabbli. Sabiex jitnaqqas il-piż amministrattiv għall-benefiċjarji, għandhom jiddaħħlu regoli speċifiċi biex jitnaqqas ir-riskju ta' trikkib bejn awditi tal-istess operazzjonijiet minn diversi istituzzjonijiet, partikolarment il-Qorti Ewropea tal-Awdituri, il-Kummissjoni u l-awtorità tal-awditjar.
(123)
Sabiex jiġu supplimentati u emendati ċerti elementi mhux essenzjali ta’ dan ir-Regolament, is-setgħa li jiġu adottati atti skont l-Artikolu 290 tat-TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward ta’ kodiċi ta' kondotta Ewropew dwar is-sħubija, supplementi u emendi tat-Taqsimiet 4 u 7 tal-QSK, il-kriterji għad-determinazzjoni tal-livell ta' korrezzjoni finanzjarja li għandha tiġi applikata, regoli speċifiċi dwar ix-xiri ta' art u l-ikkombinar ta' appoġġ tekniku ma' strumenti finanzjarji, ir-rwol, il-passivitajiet u r-responsabbiltà tal-korpi li jimplimentaw strumenti finanzjarji, il-ġestjoni u kontroll ta' strumenti finanzjarji, l-irtirar ta' pagamenti għal strumenti finanzjarji u l-aġġustamenti konsegwenti fir-rigward ta' applikazzjonijiet għall-ħlas, l-istabbiliment ta' sistema ta' kapitalizzazzjoni ta' pagamenti bin-nifs annwali għal strumenti finanzjarji, ir-regoli speċifiċi li jistabbilixxu l-kriterji biex jiġu determinati l-ispejjeż u tariffi tal-ġestjoni abbażi tal-prestazzjoni u l-limiti applikabbli kif ukoll ir-regoli għar-rimbors ta' spejjeż u tariffi kapitalizzati għal strumenti azzjonarji u l-mikrokreditu, l-aġġustament tar-rata fissa għal operazzjonijiet li jiġġeneraw dħul nett f'setturi speċifiċi, kif ukoll l-istabbiliment ta' rata fissa għal ċerti setturi u subsetturi fl-oqsma tal-ICT, ir-riċerka,
l-iżvilupp u l-innovazzjoni u l-effiċjenza enerġetika u ż-żieda ta' setturi u subsetturi, il-metodoloġija għall-kalkolu tad-dħul nett attwalizzat għal operazzjonijiet li jiġġeneraw dħul nett, regoli addizzjonali għas-sostituzzjoni ta' benefiċjarju taħt operazzjonijiet ta' PPP, rekwiżiti minimi li għandhom jiġu inklużi fi ftehimiet ta' PPP li huma neċessarji għall-applikazzjoni ta' deroga li tikkonċerna l-eliġibbiltà tan-nefqa, id-definizzjoni tar-rata fissa applikabbli għal spejjeż indiretti għal għotjiet ibbażata fuq metodi eżistenti u rati korrispondenti applikabbli fil-politiki tal-Unjoni, il-metodoloġija li għandha tintuża fit-twettiq tal-analiżi tal-kwalità ta' proġett maġġuri, il-kriterji li jiddeterminaw il-każijiet ta' irregolarità li għandhom jiġu rappurtati, id-dejta li għandha tingħata u l-kondizzjonijiet u l-proċeduri li għandhom jiġu applikati biex jiġi determinat jekk ammonti li ma jistgħux jinġabru lura għandhomx jiġu rimborsati mir-responsabbiltajiet tal-Istati Membri, id-dejta li għandha tiġi reġistrata u maħżuna f'forma komputerizzata f'sistemi ta' monitoraġġ stabbiliti minn awtoritajiet ta' ġestjoni, ir-rekwiżiti minimi għall-proċess ta’ awditjar, l-ambitu u l-kontenut tal-awditi u l-metodoloġija għall-għażla tal-kampjuni, l-użu tad-dejta miġbura matul l-awditi, u l-kriterji li jiddeterminaw defiċjenzi serji fl-iffunzjonar effettiv ta' sistemi ta' ġestjoni u kontroll, għall-istabbiliment ta' livell ta' korrezzjoni finanzjarja li għandu jiġi applikat u biex jiġu applikati rati fissi jew korrezzjonijiet finanzjarji estrapolati. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol tagħha ta’ tħejjija, anke fil-livell ta’ esperti.Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal l-atti delegati, għandha tiżgura trażmissjoni xierqa, fil-ħin u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(124)
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, fir-rigward tal-Fondi ESI kollha, deċiżjonijiet li japprovaw l-elementi tal-Ftehimiet ta’ Sħubija, u l-emendi għalihom, deċiżjonijiet li japprovaw elementi tal-Ftehim tas-Sħubija rivedut, deċiżjonijiet dwar il-programmi u l-prijoritajiet li jkunu kisbu l-objettivi tagħhom u li jistgħu jibbenefikaw mill-allokazzjoni tar-riżerva ta' prestazzjoni, deċiżjonijiet dwar l-emendar ta' programmi bħala konsegwenza ta' azzjonijiet korrettivi rigward it-trasferiment ta' allokazzjonijiet finanzjarji għal programmi oħra, deċiżjonijiet dwar pjanijiet annwali tal-azzjonijiet li għandhom jiġu ffinazjati mill-assistenza teknika fuq inizjattiva tal-Kummissjoni, u, fil-każ ta' diżimpenn, deċiżjonijiet li jemendaw deċiżjonijiet li jadottaw programmi; u fir-rigward tal-FEŻR, l-FSE u l-Fond ta' Koeżjoni, deċiżjonijiet li jidentifikaw deċiżjonijiet li jidentifikaw reġjuni u Stati Membri li jissodisfaw il-kriterji tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi, deċiżjonijiet li jistipulaw rendikont dettaljat annwali tal-approprjazzjonijiet ta’ impenn għall-Istati Membri, deċiżjonijiet li jistipulaw l-appoġġ li għandu jiġi trasferit mill-allokazzjoni tal-Fond ta' Koeżjoni ta' kull Stat Membru lill-FNE, deċiżjonijiet li jistipulaw l-ammont li għandu jiġi ttrasferit mill-Fondi Strutturali ta’ kull Stat Membru allokati għall-għajnuna għal dawk l-aktar fil-bżonn, deċiżjonijiet li jaċċettaw trasferimenti ta' partijiet ta' approprjazzjonijiet għall-mira tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea lill-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi, deċiżjonijiet dwar jekk għandhiex issir korrezzjoni finanzjarja fil-każ ta'
nuqqas ta' konformità mal-addizzjonalità, deċiżjonijiet li jadottaw u jemendaw programmi operazzjonali, deċiżjonijiet li jirrifjutaw il-kontribuzzjoni finanzjarja għal xi proġett maġġuri, deċiżjonijiet dwar l-approvazzjoni ta' kontribuzzjoni finanzjarja lil proġett maġġuri magħżul u l-estensjoni tal-perijodu għar-realizzazzjoni tal-kondizzjoni relatata mal-approvazzjoni ta' proġetti maġġuri u deċizjonijiet dwar pjanijiet ta' azzjoni konġunta; u fir-rigward tal-FEŻR, il-FSE, il- Fond ta' Koeżjoni u l-FEMS, deċiżjonijiet li jirrifjutaw il-kontijiet u l-ammont li għandu jitħallas jekk il-kontijiet ma jkunux ġew aċċċettati, deċiżjonijiet li jissospendu pagamenti interim u deċiżjonijiet dwar korrezzjonijiet finanzjarji.
(125)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, għandhom jiġu konferiti lill-Kummissjoni setgħat ta' implimentazzjoni fir-rigward tal-mudell li għandu jintuża biex jiġi preżentat ir-rapport ta' progress, il-mudell tal-programm operazzjonali għall-Fondi, il-metodoloġija li għandha tintuża biex titwettaq analiżi tal-paragun bejn il-kostijiet u l-benefiċċji fuq proġetti maġġuri, il-format għall-informazzjoni dwar proġetti maġġuri, il-mudell għal pjan ta’ azzjoni konġunta, il-mudell tar-rapporti ta' implimentazzjoni annwali u finali, il-frekwenza tar-rappurtar ta' irregolaritajiet u l-format tar-rappurtar li għandu jintuża, il-mudell tad-dikjarazzjoni amministrattiva u l-mudelli għall-istrateġija tal-awditjar, l-opinjoni u r-rapport annwali ta’ kontroll. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19).
(126)
Sabiex ikun żgurat l-input meħtieġ u involviment aħjar tal-Istati Membri meta l-Kummissjoni teżerċita s-setgħat ta' implimentazzjoni tagħha fir-rigward ta' dan ir-Regolament f'ċerti oqsma politiċi partikolarment sensittivi rigward il-Fondi ESI u sabiex issaħħaħ ir-rwol tal-Istati Membri fl-adozzjoni ta' kundizzjonijiet uniformi f'tali oqsma jew miżuri eżekuttivi oħra b'implikazzjonijiet sostanzjali jew b'impatt potenzjalment sinifikanti fuq l-ekonomija nazzjonali, il-baġit nazzjonali jew il-funzjonament adegwat tal-amministrazzjoni pubblika tal-Istati Membri, l-atti ta' implimentazzjoni relatati mal-metodoloġija għall-provvista ta' informazzjoni dwar l-appoġġ tal-objettivi tat-tibdil fil-klima; l-arranġamenti dettaljati biex ikun żgurat approċċ konsistenti għad-determinazzjoni tal-objettivi intermedjarji u miri għal kull prijorità u li jiġi vvalutat l-ilħuq tal-objettivi intermedjarji, it-termini u l-kondizzjonijiet standard għall-monitoraġġ tal-istrumenti finanzjarji, l-arranġamenti dettaljati għat-trasferiment u l-ġestjoni ta' kontribuzzjonijiet għall-programm ġestiti mill-korpi li jimplimentaw l-istrumenti finanzjarji, mudell għall-ftehim ta' finanzjament li jikkonċerna l-garanzija konġunta mingħajr limiti massimi u titolizzazzjoni tal-istrumenti finanzjarji favur l-SMEs, il-mudelli li għandhom jintużaw meta tiġi ppreżentata informazzjoni addizzjonali rigward l-istrumenti finanzjarji mal-applikazzjonijiet għal pagamenti lill-Kummissjoni u meta jsir ir-rappurtar dwar l-istrumenti finanzjarji lill-Kummissjoni, it-termini u l-kondizzjonijiet għas-sistema elettronika tal-iskambju ta' dejta għall-ġestjoni u l-kontroll, in-nomenklatura, ibbażata fuq dak li l-kategoriji ta' intervent għandhom ikunu definiti fir-rigward
tal-assi ta' prijorità fil-programmi operazzjonali, il-format għan-notifika tal-proġett maġġuri magħżul, il-karatteristiċi tekniċi tal-miżuri ta' informazzjoni u komunikazzjoni għall-operazzjoni u struzzjonijiet għall-ħolqien tal-emblema u d-definizzjoni tal-kuluri standard; il-mudell li għandu jintuża meta tiġi sottomessa dejta finanzjarja lill-Kummissjoni għall-finijiet ta' monitoraġġ, regoli dettaljati dwar l-iskambju ta' informazzjoni bejn benefiċjarji u awtoritajiet ta' ġestjoni, awtoritajiet ta' ċertifikazzjoni, awtoritajiet ta' awditjar u korpi intermedji, il-mudell għar-rappurtar u għall-opinjoni tal-korp tal-awditjar indipendenti u d-deskrizzjoni tal-funzjonijiet u proċeduri fis-seħħ għall-awtoritajiet ta' ġestjoni u, fejn ikun adatt, l-awtoritajiet ta' ċertifikazzjoni, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tas-sistema ta' ġestjoni u kontroll, il-mudell għall-applikazzjonijiet tal-pagamenti u l-mudell għall-kontijiet għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami kif stabbilita fl-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
(127)
Għal ċerti atti ta' implimentazzjoni li għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami stipulata fl-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011, l-impatt u l-implikazzjonijiet potenzjali huma ta' sinifikat tant kbir għall-Istati Membri li eċċezzjoni mir-regola ġenerali hija ġustifikata. Għaldaqstant, meta l-kumitat ma jagħti ebda opinjoni, il-Kummissjoni m'għandhiex tadotta l-abozz ta' att ta' implimentazzjoni. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni jirrigwardaw l-istabbiliment tal-metodoloġija għall-provvediment ta' informazzjoni dwar l-appoġġ għal objettivi dwar it-tibdil fil-klima; id-determinazzjoni tal-metodoloġija għall-objettivi u miri fir-rigward tal-qafas tal-prestazzjoni; l-istabbiliment tat-termini u l-kundizzjonijiet standard b'rabta mal-istrumenti finanzjarji; l-istabbiliment tal-modalitajiet tat-trasferiment u l-ġestjoni ta' kontribuzzjonijiet għall-programmi fir-rigward ta' ċerti strumenti finanzjarji; l-adozzjoni tal-mudell għall-ftehim dwar il-finanzjament li jikkonċerna l-garanzija konġunta bla limitu u l-istrumenti finanzjarji ta' titolizzazzjoni favur l-SMEs; l-istabbiliment tal-mudell li għandu jintuża meta jiġi rappurat lill-Kummissjoni dwar l-istrumenti finanzjarji; id-determinazzjoni tan-nomenklatura, li abbażi tagħha l-kategoriji ta' intervent jistgħu jiġu definiti rigward l-assi ta' prijorità fil-programmi operazzjonali; rigward il-karatteristiċi tekniċi ta' miżuri ta' informazzjoni u komunikazzjoni għall-operazzjoni u struzzjonijiet għall-ħolqien tal-emblema u d-definizzjoni tal-kuluri standard tagħha; l-istabbiliment tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tad-dokumentazzjoni u l-ħżin ta' dejta b'rabta mas-sistema ta' ġestjoni u kontroll. It-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 għandu għalhekk japplika għal dawk l-atti ta' implimentazzjoni.
(128)
Minħabba li dan ir-Regolament jissostitwixxi r-Regolament (KE) Nru 1083/2006, dak ir-Regolament għandu għalhekk jitħassar. Minkejja dan, dan ir-Regolament m'għandux jaffettwa la l-kontinwazzjoni u lanqas il-modifika tal-assistenza approvata mill-Kummissjoni abbażi tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006 jew kwalunkwe leġiżlazzjoni li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta' Diċembru 2013. L-applikazzjoni li saru jew li ġew approvati taħt ir-Regolament (KE) Nru 1083/2006 għandhom għalhekk jibqgħu validi. Għandhom jiġu stipulati wkoll regoli tranżizzjonali speċjali bħala deroga mill-punt (b) tal-Artikou 59(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1083/2006 fir-rigward ta' meta awtorità ta' ġestjoni tista' twettaq il-funzjonijiet tal-awtorità ta' ċertifikazzjoni għal programmi operazzjonali, implimentati taħt il-qafas leġiżlattiv preċedenti, għall-finijiet tal-valutazzjoni tal-Kummissjoni skont l-Artikolu 73(3) tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006 meta jiġi applikat l-Artikolu 123(5) ta' dan ir-Regolament u li jikkonċerna l-proċedura ta' approvazzjoni ta' proġetti maġġuri taħt il-punt (a) tal-Artikolu 102(1) ta' dan ir-Regolament.
(129)
Minħabba li l-objettiv ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri li tissaħħaħ il-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali ma jistax jintlaħaq suffiċjentement mill-Istati Membri minħabba l-livell ta' disparitajiet bejn il-livelli ta' żvilupp tad-diversi reġjuni u r-ritard ta' dawk ir-reġjuni li huma inqas favoriti u l-limitazzjoni fuq ir-riżorsi finanzjarji tal-Istati Membri u r-reġjuni, iżda jista' jintlaħaq aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, skont il-TUE. Skont il-prinċipju ta' proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jintlaħaq dak l-objettiv.
(130)
Sabiex tkun tista' ssir l-applikazzjoni fil-pront tal-miżuri provduti f'dan ir-Regolament, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
L-EWWEL PARTI
SUĠĠETT U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi r-regoli komuni applikabbli għall-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (FEŻR), il-Fond Soċjali Ewropew (FSE), il-Fond ta’ Koeżjoni, il-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) u l-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd (FEMS), li joperaw fl-ambitu ta’ qafas komuni (‘il-Fondi Strutturali u ta’ Investiment Ewropej’ - ‘Fondi ESI’). Huwa jistipula wkoll id-dispożizzjonijiet meħtieġa sabiex tiġi żgurata l-effikaċja tal-Fondi ESI u l-koordinazzjoni tagħhom ma' xulxin u ma' strumenti oħrajn tal-Unjoni. Ir-regoli komuni li japplikaw għall-Fondi ESI huma stabbiliti fit-Tieni Parti.
It-Tielet Parti tistabbilixxi r-regoli ġenerali li jirregolaw il-FEŻR, il-FSE (li flimkien jissejħu bħala l-‘Fondi Strutturali’) u l-Fond ta' Koeżjoni li jikkonċernal-kompiti, l-objettivi ta’ prijorità u l-organizzazzjoni tal-Fondi Strutturali u l- Fond ta' Koeżjoni (il-'Fondi'), il-kriterji li l-Istati Membri u r-reġjuni għandhom jissodisfaw sabiex ikunu eliġibbli għal sostenn mill-Fondi ESI, ir-riżorsi finanzjarji disponibbli u l-kriterji għall-allokazzjoni tagħhom.
Ir-Raba' Parti tistabbilixxi r-regoli ġenerali applikabbli għall-Fondi u l-FEMS dwar il-ġestjoni u kontroll, ġestjoni finanzjarja, kontabilità u korrezzjonijiet finanzjarji.
Ir-regoli stabbiliti f'dan ir-Regolament għandhom japplikaw bla ħsara għad-dispożizzjonijiet stipulati fir-Regolament (UE) Nru 1306/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (20) u għad-dispożizzjonijiet speċifiċi stipulati fir-Regolamenti li ġejjin (ir-"Regolamenti speċifiċi għall-Fondi") f'konformità mal-ħames subparagrafu ta' dan l-Artikolu:
(1)
Ir-Regolament (UE) Nru 1301/2013 (ir-‘Regolament FEŻR’);
(2)
Ir-Regolament (UE) Nru 1304/2013 (ir-‘Regolament FSE’);
(3)
Ir-Regolament (UE) Nru 1300/2013 (ir-‘Regolament FK’);
(4)
Ir-Regolament (UE) Nru 1299/2013 (ir-‘Regolament KTE’);
(5)
Ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 (ir-“Regolament FAEŻR”); u
(6)
att legali futur tal-Unjoni li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet għall-appoġġ finanzjarju għall-politika marittima u tas-sajd għall-perijodu ta' programmazzjoni 2014 sal-2020 (ir-"Regolament FEMS").
It-Tieni Parti ta' dan ir-Regolament għandha tapplika għall-fondi ESI kollha għajr fejn jippermetti derogi. It-Tielet u r-Raba' Parti ta' dan ir-Regolament għandhom jistabbilixxu regoli komplementari għat-Tieni Parti li japplikaw rispettivament għall-Fondi u għall-Fondi u l-FEMS u jistgħu b'mod espliċitu jippermettu għal derogi fir-Regolamenti konċernati speċifiċi għall-Fond. Ir-Regolamenti speċifiċi għall-Fond jistgħu jistabbilixxu regoli komplementari għat-Tieni Parti ta' dan ir-Regolament u għall-Fondi ESI, għat-Tielet Parti ta' dan ir-Regolament għall-Fondi u għar-Raba' Parti ta' dan ir-Regolament għall-Fondi u l-FEMS. Ir-regoli komplementari fir-Regolamenti speċifiċi għall-Fondi m'għandhomx ikunu f'kontradizzjoni mat-Tieni Parti, it-Tielet Parti jew ir-Raba' Parti ta' dan ir-Regolament. F'każ ta' dubju dwar l-applikazzjoni bejn dispożizzjonijiet, it-Tieni Parti ta' dan ir-Regolament għandu jkollha prevalenza fuq ir-regoli speċifiċi għall-Fondi, u t-Tieni Parti, it-Tielet Parti u r-Raba' Parti ta' dan ir-Regolament għandu jkollhom prevalenza fuq ir-Regolamenti speċifiċi għall-Fond.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
'l-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv' tfisser il-miri u l-għanijiet kondiviżi li jmexxu l-azzjoni tal-Istati Membri u tal-Unjoni stipulati fil-Konklużjonijiet adottati mill-Kunsill Ewropew tas-17 ta' Ġunju 2010 fl-Anness I (Strateġija Ewropea Ġdida għall-Impjiegi u t-Tkabbir, Miri Ewlenin tal-UE), ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-13 ta' Lulju 2010 (21) u fid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/707/UE (22) u kull reviżjoni ta' dawn il-miri u l-objettivi kondiviżi;
(2)
‘qafas ta’ politika strateġika’ tfisser dokument jew sett ta' dokumenti stabbiliti fuq livell nazzjonali u reġjonali, li jistipula numru limitat ta’ prijoritajiet koerenti stabbiliti fuq il-bażi ta’ provi jew perjodu ta’ żmien għall-implimentazzjoni ta' dawk il-prijoritajiet u li jista’ jinkludi mekkaniżmu ta’ monitoraġġ;
(3)
‘strateġija ta’ speċjalizzazzjoni intelliġenti’ tfisser l-istrateġiji ta’ innovazzjoni nazzjonali jew reġjonali li jistabbilixxu prijoritajiet b’mod il jinbena vantaġġ kompetittiv billi jiġu żviluppati u mqabbla il-punti ta' forza tar-riċerka u l-innovazzjoni mal-ħtiġijiet kummerċjali biex jiġu indirizzati l-opportunitajiet emerġenti u l-iżviluppi fis-suq b’mod koerenti, filwaqt li jiġu evitati d-duplikazzjoni u l-frammentazzjoni tal-isforzi; strateġija ta' speċjalizzazzjoni intelliġenti tista' tieħu l-forma ta’ jew tiġi inkluża f’qafas ta’ politika strateġika ta’ riċerka u innovazzjoni (R&I) nazzjonali jew reġjonali;
(4)
'regoli speċifiċi għall-Fondi' tfisser id-dispożizzjonijiet stipulati jew stabbiliti abbażi tat-Tielet Parti jew ir-Raba' Parti ta’ dan ir-Regolament jew Regolament li jirregola wieħed jew aktar mill-Fondi ESI elenkati fir-raba' paragrafu tal-Artikolu 1;
(5)
‘programmazzjoni’ tfisser il-proċess tal-organizzazzjoni, it-teħid tad-deċiżjonijiet u l-allokazzjoni tar-riżorsi finanzjarji f’diversi stadji, bl-involviment ta' sħab f'konformità mal-Artikolu 5, maħsub għall-implimentazzjoni, fuq bażi multiannwali, ta’ azzjoni konġunta mill-Unjoni u l-Istati Membri sabiex jinkisbu l-objettivi tal-istrateġija tal-Unjoni dwar tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv;
(6)
‘programm’ tfisser ‘programm operazzjonali’ kif imsemmi fit-Tielet Parti jew ir-Raba' Parti ta’ dan ir-Regolament u fir-Regolament FEMS, u ‘programm ta’ żvilupp rurali’ kif imsemmi fir-Regolament tal-FAEŻR;
(7)
"qasam tal-programm" tfisser żona ġeografika koperta minn programm speċifiku jew, fil-każ ta' programm li jkopri aktar minn kategorija waħda ta' reġjun, iż-żona ġeografika tikkorrispondi għal kull kategorija separata ta' reġjun;
(8)
‘prijorità’ fit-Tieni u r-Raba' Parti ta' dan ir-Regolament tfisser ‘assi ta’ prijorità’ imsemmija fit-Tielet Parti ta’ dan ir-Regolament għall-FEŻR, l-FSE u l-Fond ta' Koeżjoni u l-‘prijorità tal-Unjoni’ imsemmija fir-Regolament FEMS u fir-Regolament tal-FAEŻR;
(9)
'operazzjoni' tfisser proġett, kuntratt, azzjoni jew grupp ta’ proġetti magħżula mill-awtoritajiet ta’ ġestjoni tal-programmi ikkonċernati, jew taħt ir-responsabbiltà tagħhom, li tikkontribwixxi għall-objettivi ta' prijorità jew prijoritajiet; fil-kuntest tal-istrumenti finanzjarji, operazzjoni tikkonsisti fil-kontribuzzjonijiet finanzjarji minn programm għall-istrumenti finanzjarji u l-appoġġ finanzjarju sussegwenti pprovdut minn dawk l-istrumenti finanzjarji;
(10)
‘benefiċjarju’ tfisser korp pubbliku jew privat u, għall-finijiet tar-Regolament FAEŻR u u tar-Regolament FEMS biss, persuna fiżika, responsabbli għall-bidu tal-operazzjonijiet jew inkella għall-bidu kif ukoll għall-implimentazzjoni tagħhom; u fil-kuntest ta’ skemi ta’ għajnuna mill-Istat, kif definit fil-punt 13 ta’ dan l-Artikolu, il-korp li jirċievi l-għajnuna; u fil-kuntest tal-istrumenti finanzjarji skont it-Titlu IV tat-Tieni Parti ta' dan ir-Regolament, tfisser il-korp li jimplimenta l-istrument finanzjarju jew il-fond tal-fondi kif xieraq;
(11)
'strumenti finanzjarji' tfisser strumenti finanzjarji kif definiti fir-Regolament Finanzjarju, ħlief fejn previst mod ieħor f’dan ir-Regolament;
(12)
'riċevitur finali' tfisser persuna legali jew fiżika li tirċievi appoġġ finanzjarju minn strument finanzjarju;
(13)
'għajnuna mill-Istat' tfisser għajnuna li taqa’ taħt l-Artikolu 107(1) tat-TFUE u li għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament għandha titqies li tinkludi wkoll għajnuna de minimis fit-tifsira tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1998/2006 (23), ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1535/2007 (24) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 875/2007 (25);
(14)
'operazzjoni kompluta' tfisser operazzjoni li tlestiet fiżikament jew ġiet implimentata għal kollox u fir-rigward tagħha saru l-pagamenti relatati kollha mill-benefiċjarji u l-kontribuzzjoni pubblika korrispondenti tħallset lill-benefiċjarji;
(15)
“nefqa pubblika” tfisser kwalunkwe kontribuzzjoni pubblika għall-finanzjament ta’ operazzjonijiet li l-oriġini tagħhom hija l-baġit ta’ awtoritajiet pubbliċi nazzjonali, reġjonali jew lokali, il-baġit tal-Unjoni relatat mal-Fondi ESI, il-baġit tal-korpi tal-liġi pubblika jew il-baġit ta’ assoċjazzjonijiet ta’ awtoritajiet pubbliċi jew korpi tal-liġi pubblika u, għall-fini li tiġi ddeterminata r-rata ta' kofinanzjament għall-programmi jew prijoritajiet FSE, tista' tinkludi kwalunkwe riżorsa finanzjarja kontribwita b'mod kollettiv minn dawk li jħaddmu u ħaddiema;
(16)
'korp tal-liġi pubblika' tfisser kwalunkwe korp irregolat mil-liġi pubblika fit-tifsira tal-punt 9 tal-Artikolu 1 tad-Direttiva 2004/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (26) u kwalunkwe raggruppament Ewropew ta’ kooperazjoni territorjali (REKT) stabbilit skont ir-Regolament (KE) Nru 1082/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (27), irrispettivament minn jekk ir-REKT jitqiesx bħala korp tal-liġi pubblika jew korp tal-liġi privata taħt id-dispożizzjonijiet tal-implimentazzjoni nazzjonali rilevanti;
(17)
'dokument' tfisser karta jew mezz elettroniku li jġorr informazzjoni ta' rilevanza fil-kuntest ta’ dan ir-Regolament;
(18)
‘korp intermedjarju’ tfisser kwalunkwe korp pubbliku jew privat li jaġixxi taħt ir-responsabilità ta’ awtorità maniġerjali jew ta’ ċertifikazzjoni, jew li jwettaq dmirijiet għan-nom ta’ awtorità bħal din, fir-rigward ta’ operazzjonijiet ta’ implimentazzjoni tal-benefiċjarji;
(19)
‘strateġija ta’ żvilupp lokali mmexxi mill-komunità’ tfisser sett koerenti ta’ operazzjonijiet li l-iskop tagħha huwa li jissodisfaw l-objettivi u l-ħtiġijiet lokali, u li tjikkontribwixxi għat-twettiq tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, u li hija mfassla u implimentata minn grupp ta’ azzjoni lokali;
(20)
'Ftehim ta’ Sħubija' tfisser dokument imħejji minn Stat Membru bl-involviment ta’ imsieħba f'konformità mal-approċċ ibbażat fuq governanza f’diversi livelli, li jistabbilixxi l-istrateġija, il-prijoritajiet u l-arranġamenti ta' dak l-Istat Membru għall-użu tal-Fondi ESI b’mod effettiv u effiċjenti sabiex tiġi segwita l-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, u li hija approvata mill-Kummissjoni wara valutazzjoni u djalogu mal-Istat Membru kkonċernat;
(21)
'kategorija ta’ reġjuni' tfisser il-kategorizzazzjoni tar-reġjuni bħala 'reġjuni inqas żviluppati', 'reġjuni fi tranżizzjoni' jew 'reġjuni aktar żviluppati' skont l-Artikolu 90(2);
(22)
'talba għal ħlas' tfisser applikazzjoni għal pagament jew dikjarazzjoni tan-nefqa sottomessa mill-Istat Membru lill-Kummissjoni;
(23)
'BEI' tfisser il-Bank Ewropew tal-Investiment, lill-Fond Ewropew tal-Investiment jew kwalunkwe sussidjarju stabbilit mill-Bank Ewropew tal-Investiment;
(24)
"sħubiji pubbliċi-privati" (PPPs) tfisser forom ta' kooperazzjoni bejn il-korpi pubbliċi u s-settur privat, li jimmiraw li jtejbu t-twettiq ta' investimenti fi proġetti tal-infrastruttura jew tipi oħra ta' operazzjonijiet, li jwettqu servizzi pubbliċi permezz ta' kondiviżjoni tar-riskji, ġbir ta' kompetenzi fis-settur privat jew sorsi addizzjonali ta' kapital.
(25)
"operazzjoni PPP" tfisser operazzjoni li hija implimentata jew maħsuba biex tiġi implimentata taħt struttura sħubija pubblika-privata;
(26)
'escrow account' tfisser kont bankarju kopert minn ftehim bil-miktub bejn awtorità ta’ ġestjoni, jew korp intermedjarju, u l-entità li timplimenta strument finanzjarju, jew, fil-każ ta’ operazzjoni ta’ PPP, ftehim bil-miktub bejn benefiċjarju ta' korp pubbliku u l-imsieħeb privat approvat mill-awtorità ta’ ġestjoni, jew korp intermedjarju, stabbilit speċifikament biex iżomm fondi li għandhom jitħallsu wara l-perjodu ta’ eliġibbiltà, esklussivament għall-finijiet provduti fil-punt (c) tal-Artikolu 42(1), l-Artikolu 42(2), l-Artikolu 42(3) u l-Artikolu 64, jew kont bankarju stabbilit fuq termini li jagħtu garanziji ekwivalenti fuq il-pagamenti mill-fondi;
(27)
'fond ta' fondi' tfisser fond stabbilit bl-objettiv li jikkontribwixxi appoġġ minn programm jew programmi lil bosta strumenti finanzjarji. Fejn l-istrumenti finanzjarji jiġu implimentati permezz ta’ fond ta’ fondi, il-korp li jimplimenta l-fond ta’ fondi għandu jiġu kkunsidrat bħala l-uniku benefiċjarju skont it-tifsira tal-punt 10 ta' dan l-Artikolu;
(28)
‘SME’ tfisser intrapriża mikro, żgħira jew ta’ daqs medju kif definit fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE (28);
(29)
'sena ta’ kontabilità', tfisser, għall-finijiet tat-Tielet Parti u r-Raba' Parti, il-perjodu bejn l-1 ta' Lulju sat-30 ta' Ġunju, għajr għall-ewwel sena ta’ kontabilità tal-perjodu ta' programmazzjoni, li fir-rigward tagħha tfisser il-perjodu mid-data tal-bidu għal eliġibbiltà tan-nefqa sat-30 ta' Ġunju 2015. Is-sena ta’ kontabilità finali għandha tkun bejn l-1 ta’ Lulju 2023 sat-30 ta’ Ġunju 2024;
(30)
'sena finanzjarja' tfisser, għall-finijiet tat-Tielet Parti u r-Raba' Parti, il-perjodu bejn l-1 ta' Jannar u l-31 ta' Diċembru;
(31)
'strateġija makroreġjonali' tfisser qafas integrat approvat mill-Kunsill Ewropew, li jista' jiġi appoġġat mill-Fondi ESI fost oħrajn, biex jiġu indirizzati sfidi komuni li qed tiffaċċja żona ġeografika definita relatata ma' Stati Membri u pajjiżi terzi li jinsabu fl-istess żona ġeografika li b'hekk jibbenefikaw minn kooperazzjoni msaħħa li tikkontribwixxi għall-kisba ta' koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali;
(32)
'strateġija tal-baċini tal-baħar' tfisser qafas strutturat ta’ kooperazzjoni fir-rigward ta’ żona ġeografika partikolari, żviluppat mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni, mill-Istati Membri, mir-reġjuni tagħhom u, fejn xieraq, minn pajjiżi terzi li jikkondividu baċin tal-baħar; strateġija tal-baċini tal-baħar tqis l-ispeċifiċitajiet ġeografiċi, klimatiċi, ekonomiċi u politiċi tal-baċin tal-baħar;
(33)
‘kundizzjonalità ex ante applikabbli’ tfisser fattur kritiku predefinit b’mod preċiż, li huwa prerekwiżit għal u għandu konnessjoni diretta u ġenwina ma’ u impatt dirett fuq il-kisba effettiva u effiċjenti ta' objettiv speċifiku għal prijorità ta’ investiment jew prijorità tal-Unjoni;
(34)
‘objettiv speċifiku’ tfisser ir-riżultat li prijorità ta’ investiment jew prijorità tal-Unjoni jikkontribwixxu għalih f’kuntest nazzjonali jew reġjonali speċifiku permezz ta’ azzjonijiet jew miżuri meħuda f'tali prijorità;
(35)
‘rakkomandazzjonijiet rilevanti speċifiċi għall-pajjiż adottati skont l-Artikolu 121(2) tat-TFUE’ u ‘rakkomandazzjonijiet rilevanti tal-Kunsill adottati skont l-Artikolu 148(4) tat-TFUE ifissru rakkomandazzjonijiet relatati mal-isfidi strutturali li huwa xieraq li jiġu indirizzati permezz ta’ investimenti pluriennali li jaqgħu direttament fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Fondi ESI kif previst fir-Regolamenti speċifiċi għall-Fond;
(36)
'irregolarità' tfisser kwalunkwe ksur tal-liġi tal-Unjoni jew ta' liġi nazzjonali relatata mal-applikazzjoni tagħha, li jirriżulta minn att jew omissjoni minn operatur ekonomiku involut fl-implimentazzjoni tal-Fondi ESI li għandu, jew jista' jkollu, l-effett li jippreġudika l-baġit tal-Unjoni billi jitlob pagament għal element mhux ġustifikat ta' nefqa mill-baġit tal-Unjoni.
(37)
'operatur ekonomiku' tfisser kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika jew entità li tieħu sehem fl-implimentazzjoni tal-għajnuna mill-Fondi ESI, bl-eċċezzjoni ta' Stat Membru li jeżerċita l-prerogattivi tiegħu bħala awtorità pubblika;
(38)
'irregolarità sistemika' tfisser kwalunkwe irregolarità, li tista' tkun ta' natura rikorrenti, bi probabbiltà għolja ta' inċidenza f'tipi ta' operazzjonijiet simili, li tirriżulta minn nuqqas serju fil-funzjonament effettiv ta' sistema ta' ġestjoni jew ta' kontroll, inkluż in-nuqqas li jiġu stabbiliti proċeduri adegwati skont dan ir-Regolament u r-regoli speċifiċi għall-Fondi;
(39)
'nuqqas serju fil-funzjonament effettiv ta' sistema ta' ġestjoni u ta' kontroll' tfisser, għall-finijiet tal-implimentazzjoni tal-Fondi u l-FEMS taħt ir-Raba' Parti, nuqqas li għalih jeħtieġ titjib sostanzjali fis-sistema, li jesponi l-Fondi u l-FEMS għal riskju sinifikanti ta' irregolaritajiet, u li l-eżistenza tiegħu hija inkompatibbli ma' opinjoni ta' awditjar mhux kwalifikata dwar il-funzjonament tas-sistema ta' ġestjoni u ta' kontroll.
Artikolu 3
Il-kalkolu tal-limiti taż-żmien għad-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni
Meta skont l-Artikoli 16(2) u (3), 29(3), 30(2) u (3), 102(2), 107(2), u 108(3), ikun stabbilit limitu ta’ żmien biex il-Kummissjoni tadotta jew temenda deċiżjoni, permezz ta’ att ta’ implimentazzjoni, dak il-limitu ta’ żmien m’għandux jinkludi l-perjodu li jibda fid-data ta’ wara d-data li fiha l-Kummissjoni tibgħat l-osservazzjonijiet tagħha lill-Istat Membru u jdum sakemm l-Istat Membru jwieġeb għall-osservazzjonijiet.
IT-TIENI PARTI
DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI APPLIKABBLI GĦALL-FONDI ESI
TITOLU I
Prinċipji ta’ appoġġ mill-Unjoni għall-Fondi ESI
Artikolu 4
Il-prinċipji ġenerali
1. Il-Fondi ESI għandhom jipprovdu sostenn, permezz ta’ programmi pluriennali, li jikkumplimentaw l-interventi nazzjonali, reġjonali u lokali għat-twettiq tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, kif ukoll il-missjonijiet speċifiċi tal-Fond skont l-objettivi tagħhom li huma bbażati fuq it-Trattati, inkluża l-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali filwaqt li jitqiesu l-Linji Gwida Integrati tal-Ewropa 2020 rilevanti u r-rakkomandazzjonijiet rilevanti speċifiċi għall-pajjiż adottati skont l-Artikolu 121(2) TFUE u r-rakkomandazzjonijiet rilevanti tal-Kunsill adottati skont l-Artikolu 148(4) TFUE u fejn xieraq fil-livell nazzjonali, il-Programm ta’ Rriforma Nazzjonali.
2. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jiżguraw, b’kunsiderazzjoni tal-kuntest speċifiku ta’ kull Stat Membru, li s-sostenn mill-Fondi ESI huwa konsistenti mal-politiki rilevanti, il-prinċipji orizzontali msemmija fl-Artikoli 5, 7 u 8 u l-prijoritajiet tal-Unjoni, u li hu komplementari għal strumenti oħra tal-Unjoni.
3. Sostenn mill-Fondi ESI għandu jiġi implimentat f'kooperazzjoni mill-qrib bejn il-Kummissjoni u l-Istati Membri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà.
4 L-Istati Membri, fil-livell territorjali xieraq, skont il-qafas istituzzjonali, legali u finanzjarju tagħhom, u l-korpi maħtura minnhom għal dak il-għan għandhom ikunu responsabbli għat-tħejjija u għall-implimentazzjoni tal-programmi operazzjonali u għat-twettiq tal-kompiti tagħhom, bi sħubija mas-sħab rilevanti msemmija fl-Artikolu 5, f’konformità ma’ dan ir-Regolament u r-regoli speċifiċi għall-Fondi.
5. L-arranġamenti għall-implimentazzjoni u l-użu tal-Fondi ESI, u b’mod partikolari r-riżorsi finanzjarji u amministrattivi meħtieġa għat-tħejjija u għall-implimentazzjoni ta' programmi, fir-rigward tal-monitoraġġ, ir-rappurtar, l-evalwazzjoni, il-ġestjoni u l-kontroll għandhom jirrispettaw il-prinċipju ta’ proporzjonalità filwaqt li jiġi kkunsidrat il-livell ta’ sostenn allokat u għandhom iqisu l-għan ġenerali li jitnaqqas il-piż amministrattiv fuq il-korpi involuti fil-ġestjoni u l-kontroll tal-programmi.
6. Skont ir-responsabbiltajiet rispettivi tagħhom, il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jiżguraw il-koordinazzjoni bejn il-Fondi ESI, u bejn il-Fondi ESI u politiki, strateġiji u strumenti rilevanti oħra tal-Unjoni, inklużi dawk fil-qafas tal-azzjoni esterna tal-Unjoni.
7. Il-parti tal-baġit tal-Unjoni allokata għall-Fondi ESI għandha tiġi implimentata fi ħdan il-qafas ta’ ġestjoni kondiviża bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni, skont l-Artikolu 59 tar-Regolament Finanzjarju, bl-eċċezzjoni tal-ammont ta' appoġġ mill-Fond ta' Koeżjoni trasferit għall-FNE msemmija fl-Artikolu 92(6) ta’ dan ir-Regolament, l-azzjonijiet innovattivi fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni taħt l-Artikolu 8 tar-Regolament tal-FEŻR, l-assistenza teknika fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni u l-appoġġ għall-ġestjoni diretta taħt ir-Regolament FEMS.
8. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jirrispettaw il-prinċipju ta' ġestjoni finanzjarja tajba skont l-Artikolu 30 tar-Regolament Finanzjarju.
9. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jiżguraw l-effettività tal-Fondi ESI matul it-tħejjija u l-implimentazzjoni, fir-rigward tal-monitoraġġ, ir-rappurtar u l-evalwazzjoni.
10. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom iwettqu r-rwoli rispettivi tagħhom fir-rigward tal-Fondi ESI bil-għan li jitnaqqas il-piż amministrattiv fuq il-benefiċjarji.
Artikolu 5
Is-sħubija u l-governanza f’diversi livelli
1. Għall-Ftehim tas-Sħubija u kull programm, kull Stat Membru għandu, skont il-qafas istituzzjonali u legalitiegħu, jorganizza sħubija mal-awtoritajiet kompetenti reġjonali u lokali. Is-sħubija għandha tinkludi wkoll is-sħab li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet kompetenti urbani u awtoritajiet pubbliċi oħra;
(b)
is-sħab ekonomiċi u soċjali; u
(c)
il-korpi rilevanti li jirrappreżentaw lis-soċjetà ċivili, inkluż l-imsieħba ambjentali, organizzazzjonijiet mhux governattivi u korpi responsabbli għall-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali, l-ugwaljanza bejn is-sessi u n-nondiskriminazzjoni.
2. F’konformità mal-approċċ tal-governanza f’diversi livelli, is-sħab imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu involuti mill-Istati Membri fit-tħejjija tal-Ftehimiet ta’ Sħubija u r-rapporti ta’ progress u tul it-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-programmi, inkluż permezz tal-parteċipazzjoni fil-kumitati ta’ monitoraġġ għall-programmi skont l-Artikolu 48.
3. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta att delegat skont l-Artikolu 149 biex tipprovdi għal kodiċi ta’ kondotta Ewropea dwar is-sħubija (il-"kodiċi tal-kondotta") sabiex tappoġġa u tiffaċilita lill-Istati Membri fl-organizzazzjoni ta' sħubija skont il-paragrafi 1 u 2 ta' dan l-Artikolu. Il-kodiċi ta’ kondotta għandu jistipula l-qafas li fih l-Istati Membri, skont il-qafas istituzzjonali u legali tagħhom u l-kompetenzi nazzjonali u reġjonali tagħhom, għandhom isegwu l-implimentazzjoni tas-sħubija. Il-kodiċi ta’ kondotta, filwaqt li jirrispetta bis-sħiħ il-prinċipji ta’ sussidjarjetà u proporzjonalità, għandu jistabbilixxi l-elementi li ġejjin:
(a)
il-prinċipji ewlenin li jikkonċernaw proċeduri trasparenti li għandhom jiġu segwiti għall-identifikazzjoni tas-sħab rilevanti inklużi, fejn xieraq, l-organizzazzjonijiet rappreżentattivi tagħhom sabiex l-Istati Membri jiġu ffaċilitati biex jinnominaw is-sħab rilevanti l-aktar rappreżentattivi, skont il-qafas istituzzjonali u legali tagħhom;
(b)
il-prinċipji ewlenin u prattiki tajbin li jikkonċernaw l-involviment tal-kategoriji differenti ta’ msieħba rilevanti stipulati fil-paragrafu 1 fit-tħejjija tal-Ftehim ta’ Sħubija u tal-programmi, l-informazzjoni li għandha tingħata dwar l-involviment tagħhom, u fl-istadji diversi tal-implimentazzjoni;
(c)
il-prattiki tajbin li jikkonċernaw tal-formulazzjoni tar-regoli ta’ sħubija u proċeduri interni ta’ kumitati ta’ monitoraġġ li għandhom jiġu deċiżi, kif xieraq, mill-Istati Membri jew il-kumitati ta’ monitoraġġ tal-programmi skont id-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ dan ir-Regolament u r-regoli speċifiċi għall-Fondi;
(d)
l-objettivi ewlenin u l-prattiki tajbin fil-każijiet fejn l-awtorità ta’ ġestjoni tinvolvi s-sħab rilevanti fit-tħejjija ta’ sejħiet għal proposti u b’mod partikolari l-prattiki tajbin biex jiġu evitati kunflitti ta’ interess potenzjali f’każijiet fejn hemm il-possibbiltà li sħab rilevanti jkunu wkoll benefiċjarji potenzjali, u għall-involviment tas-sħab rilevanti fit-tħejjija ta’ rapporti ta’ progress u u fir-rigward tal-programmi ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni skont id-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ dan ir-Regolament u r-regoli speċifiċi għall- Fondi;
(e)
l-oqsma indikattivi, it-temi u l-prattiki tajbin dwar kif l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri jkunu jistgħu jużaw il-Fondi ESI inkluża l-assistenza teknika biex tissaħħaħ il-kapaċità istituzzjonali tas-sħab rilevanti skont id-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ dan ir-Regolament u r-regoli speċifiċi għall- Fondi;
(f)
ir-rwol tal-Kummissjoni fit-tixrid tal-prattiki tajbin;
(g)
il-prinċipji ewlenin u l-prattiki tajbin bil-potenzjal li jiffaċilitaw il-valutazzjoni tal-Istati Membri tal-implimentazzjoni tas-sħubija u l-valur miżjud tagħha.
Id-dispożizzjonijiet tal-kodiċi ta’ kondotta m’għandhom bl-ebda mod jikkontradixxu d-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ dan ir-Regolament jew ir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
4. Il-Kummissjoni għandha tinnotifika l-att delegat, imsemmi fil-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu, dwar il- Kodiċi ta' Kondotta Ewropew dwar is-sħubija, simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sa 18 ta’ April 2014. Dak l-att delegat m’għandux jispeċifika data ta' applikazzjoni li tkun aktar bikrija mid-data tal-adozzjoni tiegħu.
5. Ksur ta’ xi obbligu impost fuq l-Istati Membri jew minn dan l-Artikolu jew mill-att delegat adottat skont il-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu, ma għandux jikkostitwixxi irregolarità li twassal għal korrezzjoni finanzjarja skont l-Artikolu 85.
6. Mill-inqas darba fis-sena, għal kull Fond ESI, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta mal-organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw is-sħab fil-livell tal-Unjoni dwar l-implimentazzjoni tas-sostenn minn dak il-Fond ESI u għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-eżitu.
Artikolu 6
Konformità mal-liġi tal-Unjoni u mal-liġi nazzjonali
Operazzjonijiet appoġġati mill-Fondi ESI għandhom jikkonformaw mal-liġi tal-Unjoni u l-liġi nazzjonali applikabbli relatata mal-applikazzjoni tagħha ("liġi applikabbli").
Artikolu 7
Il-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn l-irġiel u n-nisa u nondiskriminazzjoni
L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw li l-perspettiva tal-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel u l-integrazzjoni tal-ugwaljanza bejn is-sessi jiġu meqjusa u promossi tul it-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-programmi,inkluż fir-rigward tal-monitoraġġ, ir-rappurtar u l-evalwazzjoni.
L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jieħdu l-passi xierqa sabiex jipprevjenu kwalunkwe diskriminazzjoni abbażi ta' sess, ta' oriġini razzjali jew etnika, ta' reliġjon jew twemmin, ta' diżabilità, ta' età jew ta' orjentazzjoni sesswali matul it-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-programmi. B’mod partikolari, l-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabilità għandha titqies matul it-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-programmi.
Artikolu 8
L-iżvilupp sostenibbli
L-objettivi tal-Fondi ESI għandhom jiġu segwiti konformement mal-prinċipju tal-iżvilupp sostenibbli u mal-promozzjoni tal-Unjoni tal-għan tal-preservazzjoni, tal-ħarsien u t-titjib tal-kwalità tal-ambjent, kif stabbilit fl-Artikolu 11 u l-Artikolu 191(1) tat-TFUE, filwaqt li jitqies il-prinċipju li min iniġġes iħallas.
L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw li r-rekwiżiti tal-ħarsien ambjentali, l-effiċjenza fl-użu tal-enerġija, il-mitigazzjoni u l-adattament tat-tibdil fil-klima, il-bijodiversità, ir-reżiljenza għal diżastri, u l-prevenzjoni u l-ġestjoni tar-riskju ta’ adattament jiġu promossi fit-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-Ftehimiet ta’ Sħubija u l-programmi. L-Istati Membri għandhom jipprovdu informazzjoni dwar l-appoġġ għall-objettivi tat-tibdil fil-klima bl-użu ta' metodoloġija bbażata fuq il-kategoriji ta’ intervent, oqsma ta' iffukar jew miżuri, kif xieraq, għal kull wieħed mill-Fondi ESI. Dik il-metodoloġija għandha tikkonsisti fl-assenjar ta' ippeżar speċifiku għall-appoġġ pprovdut taħt il-Fondi ESI f'livell li jirrifletti sa liema punt tali appoġġ jagħti kontribut għall-miri tal-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u tal-adattament għalih. L-ippeżar speċifiku assenjat għandu jkun differenzjat fuq il-bażi ta' jekk l-appoġġ jagħtix kontribut sinifkanti jew moderat lejn l-objettivi tat-tibdil fil-klima. Fejn l-appoġġ ma jikkontribwixxix għal dawk l-objettivi jew il-kontribuzzjoni tkun insinifikanti, għandu jiġi assenjat ippeżar ta' żero. Fil-każ ta' FEŻR, FSE u Fond ta' Koeżjoni, l-ippeżar għandu jiġi mehmuż ma' kategoriji ta' intervent stabbiliti fi ħdan in-nomenklatura adottata mill-Kummissjoni. Fil-każ ta' FAEŻR, l-ippeżar għandu jiġi mehmuż ma' oqsma ta' fokus stabbiliti fir-Regolament FAEŻR u fil-każ tal-FEMS, ma' miżuri stabbiliti fir-Regolament FEMS.
Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi kondizzjonijiet uniformi għal kull wieħed mill-Fondi ESI għall-applikazzjoni tal-metodoloġija msemmija fit-tieni paragrafu permezz ta' att ta' implimentazzjoni. Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jiġi adottat skont il-proċedura tal-eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
TITOLU II
APPROĊĊ STRATEĠIKU
KAPITOLU I
Objettivi tematiċi għall-Fondi ESI u l-Qafas Strateġiku Komuni
Artikolu 9
Objettivi tematiċi
Sabiex jikkontribwixxi għall-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv kif ukoll il-missjonijiet speċifiċi ta' kull Fond skont l-objettivi bbażati fuq it-Trattat, inkluża l-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali, kull Fond ESI għandu jappoġġja l-objettivi tematiċi li ġejjin:
(1)
it-tisħiħ tar-riċerka, l-iżvilupp teknoloġiku u l-innovazzjoni;
(2)
it-tisħiħ tal-aċċess għall-ITC, u l-użu u l-kwalità tagħhom;
(3)
it-tisħiħ tal-kompetittività tal-SMEs, tas-settur tal-agrikoltura (għall-FAEŻR) u tas-settur tas-sajd u l-akkwakultura (għall-FEMS);
(4)
ppoġġ tal-bidla lejn ekonomija b’livell baxx ta’ emissjonijiet ta’ karbonju fis-setturi kollha;
(5)
il-promozzjoni tal-adattament għat-tibdil fil-klima, il-prevenzjoni u l-ġestjoni tar-riskji;
(6)
il-preservazzjoni u l-ħarsien tal-ambjent u l-promozzjoni tal-effiċjenza tar-riżorsi;
(7)
il-promozzjoni ta’ trasport sostenibbli u t-tneħħija ta’ ostakoli fl-infrastrutturi tan-netwerks ewlenin;
(8)
il-promozzjoni tal-impjieg sostenibbli u ta’ kwalità u s-sostenn tal-mobilità tax-xogħol;
(9)
il-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali, il-ġlieda kontra l-faqar u kull diskriminazzjoni;
(10)
l-investiment fl-edukazzjoni it-taħriġ, u t-taħriġ vokazzjonali għal ħiliet u t-tagħlim tul il-ħajja;
(11)
it-tisħiħ tal-kapaċità istituzzjonali tal-awtoritajiet pubbliċi u tal-partijiet interessati u amministrazzjoni pubblika effiċjenti;
L-objettivi tematiċi għandhom jiġu tradotti fi prijoritajiet li huma speċifiċi għal kull Fond ESI u huma stipulati fir-regoli speċifiċi għal kull Fond.
Artikolu 10
Qafas Strateġiku Komuni
1. Sabiex jiġi promoss l-iżvilupp armonjuż, ibbilanċjat u sostenibbli tal-Unjoni, Qafas Strateġiku Komuni ('QSK') qiegħed jiġi b'dan stabbilit, kif stipulat fl-Anness I. Il-QSK jistabbilixxi l-prinċipji ta’ gwida strateġiċi għall-faċilitazzjoni tal-proċess ta’ programmazzjoni u l-koordinazzjoni settorjali u territorjali tal-intervent tal-Unjoni taħt il-Fondi ESI u l-politiki u strumenti oħra rilevanti tal-Unjoni skont il-miri u l-objettivi tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, filwaqt li jitqiesu l-isfidi territorjali ewlenin tat-tipi varji ta’ territorji.
2. Il-prinċipji gwida strateġiċi previsti fil-QSK għandhom jiġu stabbiliti skont il-għan u fl-ambitu tal-appoġġ pprovdut minn kull Fond ESI, u skont ir-regoli li jirregolaw l-operazzjoni ta' kull Fond ESI, kif iddefinit f'dan ir-Regolament u r-regoli speċifiċi għall-Fondi. Il-QSK m’għandux jimponi obbligi addizzjonali fuq l-Istati Membri li jmorru lil hinn minn dawk stabbiliti fil-qafas tal-politiki settorjali rilevanti tal-Unjoni.
3. Il-QSK għandu jiffaċilita t-tħejjija tal-Ftehim ta' Sħubija u l-programmi skont il-prinċipji tal-proporzjonalità u s-sussidjarjetà u filwaqt li jitqiesu l-kompetenzi nazzjonali u reġjonali, biex jiġu deċiżi politiki u miżuri ta' koordinazzjoni speċifiċi u xierqa.
Artikolu 11
Kontenut
Il-QSK għandu jistabbilixxi:
(a)
mekkaniżmi biex tkun żgurata l-kontribuzzjoni tal-Fondi ESI għall-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, u l-koerenza u l-konsistenza tal-programmazzjoni tal-Fondi ESI fi-rigward tar-rakkomandazzjonijiet rilevanti speċifiċi għall-pajjiżi adottati skont l-Artikolu 121(2) TFUE, ir-rakkomandazzjonijiet rilevanti tal-Kunsill adottati skont l-Artikolu 148(4) TFUE, u fejn xieraq fil-livell nazzjonali, għall-Programm ta’ Riforma Nazzjonali;
(b)
arranġamenti għall-promozzjoni ta' użu integrat tal-Fondi ESI;
(c)
arranġamenti għall-koordinazzjoni bejn il-Fondi ESI u politiki u strumenti rilevanti oħra tal-Unjoni, inklużi strumenti esterni għall-kooperazzjoni;
(d)
prinċipji orizzontali msemmijin fl-Artikolu 5, 7 u 8 u objettivi ta’ politika trażversali għall-implimentazzjoni tal-Fondi ESI;
(e)
arranġamenti sabiex jiġu indirizzati l-isfidi territorjali ewlenin għal żoni urbani, rurali, kostali u tas-sajd, l-isfidi demografiċi tar-reġjuni jew il-ħtiġijiet speċifiċi taż-żoni ġeografiċi li jbatu minn żvantaġġi naturali jew demografiċi gravi u permanenti kif imsemmija fl-Artikolu 174 tat-TFUE, u l-isfidi speċifiċi tar-reġjuni ultraperiferiċi fis-sens tal-Artikolu 349 tat-TFUE;
(f)
l-oqsma ta' prijorità għal attivitajiet ta' kooperazzjoni taħt il-Fondi ESI, fejn xieraq, filwaqt li jitqiesu strateġiji makroreġjonali u tal-baċini tal-baħar;
Artikolu 12
Reviżjoni
Fejn ikun hemm bidliet maġġuri fis-sitwazzjoni soċjali u ekonomika fl-Unjoni, jew ikun sar tibdil fl-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, il-Kummissjoni tista’ tissottometti proposta għal rieżami tal-QSK, jew il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill, li jaġixxu skont l-Artikoli 225 jew 241 TFUE rispettivament, jistgħu jitolbu lill-Kummissjoni biex tissottometti tali proposta.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 149 sabiex tissupplimenta jew temenda t-Taqsimiet 4 u 7 tal-Anness I fejn ikun neċessarju biex jitqiesu bidliet fil-politiki jew strumenti tal-Unjoni msemmija fit-Taqsima 4 jew bidliet fl-attivitajiet ta’ kooperazzjoni msemmija fit-Taqsima 7, jew biex titqies l-introduzzjoni ta’ politiki, strumenti jew attivitajiet ta’ kooperazzjoni ġodda tal-Unjoni.
Artikolu 13
Gwida għall-benefiċjarji
1. Il-Kummissjoni għandha tipprepara gwida dwar l-aċċess u l-użu effettiv tal-Fondi ESI, u dwar kif jistgħu jiġu sfruttati l-komplementarjetajiet ma’ strumenti oħra tal-politiki tal-Unjoni rilevanti.
2. Il-gwida għandha titfassal sat-30 ta’ Ġunju 2014 u għandha tipprovdi, għal kull objettiv tematiku, ħarsa ġenerali tal-istrumenti rilevanti disponibbli fil-livell tal-Unjoni b’sorsi ta’ informazzjoni dettaljati, eżempji tal-prattiki tajbin għall-kombinament tal-istrumenti ta’ finanzjament disponibbli fi ħdan qasam ta’ politika wieħed u f’diversi, deskrizzjoni tal-awtoritajiet u l-korpi rilevanti involuti fil-ġestjoni ta’ kull strument, u lista ta’ kontroll għall-benefiċċjarji potenzjali biex jiġu identifikati r-riżorsi ta’ finanzjament l-aktar adegwati.
3. Il-gwida għandha tkun magħmula pubblika fuq il-websajts tad-Direttorati Ġenerali rilevanti tal-Kummissjoni. Il-Kummissjoni u l-awtoritajiet ta’ ġestjoni, li jaġixxu skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi, u f’kooperazzjoni mal-Kumitat tar-Reġjuni, għandhom jiżguraw li l-gwida tingħata lil benefiċjarji potenzjali.
KAPITOLU II
Il-Ftehim ta’ Sħubija
Artikolu 14
Tħejjija tal-Ftehim ta’ Sħubija
1. Kull Stat Membru għandu jħejji Ftehim ta’ Sħubija għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020.
2. Il-Ftehim ta’ Sħubija għandu jitfassal mill-Istati Membri f’kooperazzjoni mas-sħab li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 5. Il-Ftehim ta’ Sħubija għandu jiġi ppreparat bi djalogu mal-Kummissjoni. L-Istati Membri għandhom ifasslu l-Ftehim ta’ Sħubija bbażat fuq proċeduri li huma trasparenti għall-pubbliku, u skont il-qafas istituzzjonali u legali tagħhom.
3. Il-Ftehim ta' Sħubija għandu jkopri s-sostenn kollu mill-Fondi ESI fl-Istat Membru kkonċernat.
4. Kull Stat Membru għandu jissottometti l-Ftehim ta' Sħubija tiegħu lill-Kummissjoni fi żmien sa 22 ta’ April 2014.
5. Fejn Regolament wieħed jew aktar speċifiku għal Fond ma jidħolx fis-seħħ jew mhuwiex mistenni li jidħol fis-seħħ sa 22 ta’ Frar 2014, il-Ftehim ta' Sħubija sottomess minn Stat Membru kif imsemmi fil-paragrafu 4 m'għandux ikun meħtieġ li jinkludi l-elementi msemmija fil-punti (a) (ii), (iii), (iv) u (vi) tal-Artikolu 15(1) għall-Fond ESI affettwat minn tali dewmien jew dewmien mistenni fid-dħul fis-seħħ tar-Regolament speċifiku għall-Fond.
Article 15
Kontenut tal-Ftehim ta’ Sħubija
1. Il-Ftehim ta’ Sħubija għandu jistabbilixxi:
(a)
arranġamenti sabiex jiġi żgurat allinjament mal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv kif ukoll il-missjonijiet speċifiċi għall-Fondi skont l-objettivi tagħhom ibbażati fuq it-Trattat, inkluża l-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali, inkluż:
(i)
analiżi tad-diverġenzi, il-ħtiġijiet tal-iżvilupp, u l-potenzjali għat-tkabbir b'referenza għall-objettivi tematiċi u l-isfidi territorjali u b'kunsiderazzjoni tal-Programm Nazzjonali ta' Riforma ta' Stat Membru, fejn xieraq, u r-rakkomandazzjonijiet rilevanti speċifiċi għall-pajjiż adottati f'konformità mal-Artikolu 121(2) tat-TFUE u rakkomandazzjonijiet rilevanti tal-Kunsill adottati skont l-Artikolu 148(4) tat-TFUE;
(ii)
sommarju tal-evalwazzjonijiet ex ante tal-programmi, jew is-sejbiet prinċipali tal-evalwazzjoni ex ante tal-Ftehim ta' Sħubija, fejn din l-evalwazzjonijititwettaq mill-Istat Membru fuq l-inizjattiva tiegħu;
(iii)
objettivi tematiċi magħżula, u għal kull wieħed mill-objettivi tematiċi magħżula sommarju tar-riżultati ewlenin mistennija għal kull wieħed mill-Fondi ESI;
(iv)
allokazzjoni indikattiva għall-appoġġ mill-Unjoni permezz ta' objettivi tematiċi fil-livell nazzjonali għal kull wieħed mill-Fondi ESI, kif ukoll l-ammont indikattiv totali tal-appoġġ previst għal objettivi tat-tibdil fil-klima;
(v)
l-applikazzjoni tal-prinċipji orizzontali msemmijin fl-Artikoli 5, 7 u 8 u l-objettivi ta' politika għall-implimentazzjoni tal-Fondi ESI;
(vi)
il-lista tal-programmi taħt l-FEŻR, il-FSE u l-Fond ta' Koeżjoni, għajr dawk taħt il-mira tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea u tal-programmi tal-FAEŻR u l-FEMS bl-allokazzjonijiet indikattivi rispettivi mill-Fond ESI u skont is-sena;
(vii)
informazzjoni dwar l-allokazzjoni relatata mar-riżerva ta' prestazzjoni, imqassma skont il-Fond ESI u, fejn adatt, skont il-kategorija tar-reġjun, u dwar l-ammonti esklużi għall-iskop tal-kalkolu tar-riżerva ta' prestazzjoni skont l-Artikolu 20;
(b)
arranġamenti sabiex tiġi żgurata l-implimentazzjoni effettiva tal-Fondi ESI, inkluż:
(i)
arranġamenti, skont il-qafas istituzzjonali tal-Istati Membri, li jiżguraw il-koordinazzjoni bejn il-Fondi ESI u strumenti ta’ finanzjament oħra tal-Unjoni u nazzjonali u mal-BEI;
(ii)
l-informazzjoni meħtieġa għal verifika ex ante tal-konformità mar-regoli dwar l-addizzjonalità kif inhuma definiti fil-Parti Tlieta;
(iii)
sommarju tal-valutazzjoni tat-twettiq tal-kondizzjonalitajiet ex ante applikabbli skont l-Artikolu 19 u l-Anness XI fil-livell nazzjonali u, fl-eventwalità li kondizzjonalitajiet ex ante applikabbli ma jkunux issodisfati, tal-azzjonijiet li jridu jittieħdu, il-korpi responsabbli u l-iskeda ta’ żmien għall-implimentazzjoni ta' dawk l-azzjonijiet;
(iv)
il-metodoloġija u l-mekkaniżmi sabiex tiġi żgurata konsistenza fil-funzjonament tal-qafas ta’ prestazzjoni skont l-Artikolu 21;
(v)
valutazzjoni ta’ jekk hemmx ħtieġa li tiġi rinfurzata l-kapaċità amministrattiva tal-awtoritajiet involuti fil-ġestjoni u l-kontroll tal-programmi u, fejn xieraq, tal-benefiċjarji kif ukoll, fejn meħtieġ, sommarju ta’ azzjonijiet li jridu jittieħdu għal dak il-għan;
(vi)
sommarju tal-azzjonijiet ippjanati fil-programmi, inkluża skeda ta’ żmien indikattiva sabiex jinkiseb tnaqqis fil-piż amministrattiv fuq il-benefiċjarji;
(c)
arranġamenti għall-prinċipju tas-sħubija kif imsemmi fl-Artikolu 5;
(d)
lista indikattiva tas-sħab imsemmija fl-Artikolu 5 u sommarju tal-azzjonijiet meħuda għall-involviment tagħhom skont l-Artikolu 5 u tar-rwol tagħhom fit-tħejjija tal-Ftehim ta’ Sħubija u r-rapport ta’ progress kif imsemmi fl-Artikolu 52.
2. Il-Ftehim ta’ Sħubija għandu jindika wkoll:
(a)
approċċ integrat għall-iżvilupp territorjali appoġġat mill-Fondi ESI jew sommarju tal-approċċi integrati għal żvilupp territorjali bbażat fuq il-kontenut tal-programmi, li jistabbilixxu:
(i)
l-arranġamenti sabiex jiġi żgurat approċċ integrat għall-użu tal-Fondi ESI għall-iżvilupp territorjali ta’ żoni subreġjonali speċifiċi, b’mod partikolari l-arranġamenti ta’ implimentazzjoni għall-Artikoli 32, 33 u 36, u l-prinċipji għall-identifikazzjoni taż-żoni urbani fejn għandhom jiġu implimentati azzjonijiet integrati għall-iżvilupp urban sostenibbli;
(ii)
l-oqsma prijoritarji ewlenin għall-kooperazzjoni taħt il-Fondi ESI, b'kont meħud, fejn xieraq, tal-istrateġiji makro-reġjonali u tal-baċir tal-baħar;
(iii)
fejn xieraq, approċċ integrat biex jiġi indirizzati l-ħtiġijiet speċifiċi ta’ żoni ġeografiċi l-aktar milquta mill-faqar jew ta’ gruppi fil-mira bl-ogħla riskju ta’ diskriminazzjoni jew esklużjoni soċjali, b’attenzjoni speċjali lill-komunitajiet emarġinati, persuni b’diżabilità, persuni li jkun ilhom qiegħda u żgħażagħ li ma jkollhomx impjieg, edukazzjoni jew taħriġ;
(iv)
fejn xieraq, approċċ integrat sabiex jiġu indirizzati l-isfidi demografiċi tar-reġjuni jew il-ħtiġijiet speċifiċi taż-żoni ġeografiċi li jbatu minn żvantaġġi naturali jew demografiċi gravi u permanenti kif imsemmi fl-Artikolu 174 tat-TFUE.
(b)
arranġamenti biex tiġi żżgurata implimentazzjoni effikaċi tal-Fondi ESI, inkluża valutazzjoni tas-sistemi eżistenti għall-iskambju tad-data elettronika, u sommarju tal-azzjonijiet ippjanati sabiex b'mod gradwali jkunu jistgħu jsiru li l-iskambji kollha ta' informazzjoni bejn benefiċjarji, u awtoritajiet responsabbli għall-ġestjoni u l-kontroll ta' programmi, li għandhom jitwettqu permezz ta' skambju ta' data elettronika.
Artikolu 16
Adozzjoni u emenda tal-Ftehim ta’ Sħubija
1. Il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-konsistenza tal-Ftehim ta' Sħubija ma' dan ir-Regolament filwaqt li tqis il-Programm Nazzjonali ta' Riforma tal-Istat Membri, fejn xieraq, u r-rakkomandazzjonijiet speċifiċi għall-pajjiż rilevanti adottati f'konformità mal-Artikolu 121(2) tat-TFUE u r-rakkomandazzjonijiet rilevanti tal-Kunsill adottati f'konformità mal-Artikolu 148(4) tat-TFUE, kif ukoll tal-evalwazzjonijiet ex ante tal-programmi, u għandha tagħmel osservazzjonijiet fi żmien tliet xhur mid-data tas-sottomissjoni mill-Istat Membru tal-Ftehim ta' Sħubija tiegħu. L-Istat Membru kkonċernat għandu jipprovdi l-informazzjoni addizzjonali kollha meħtieġa u, fejn xieraq, għandu jirrevedi l-Ftehim ta' Sħubija.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta’ atti ta' implimentazzjoni, li tapprova l-elementi tal-Ftehim ta’ Sħubija li jaqgħu taħt l-Artikolu 15(1) u u dawk li jaqgħu taħt l-Artikolu 15(2) fl-eventwalità li Stat Membru jkun għamel użu mid-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 96(8), għall-elementi li jeħtieġu deċiżjoni tal-Kummissjoni skont l-Artikolu 96(10) sa mhux aktar tard minn erba' xhur mid-data tas-sottomissjoni mill-Istat Membru tal-Ftehim ta' Sħubija tiegħu, sakemm kwalunkwe osservazzjoni magħmula mill-Kummissjoni tkun tqieset b’mod adegwat. Il-Ftehim ta’ Sħubija m’għandux jidħol fis-seħħ qabel l-1 ta’ Jannar 2014.
3. Il-Kummissjoni għandha tħejji rapport dwar l-eżitu tan-negozjati dwar il-Kuntratti ta’ Sħubija u l-programmi, inkluża ħarsa ġenerali tal-kwistjonijiet ewlenin, għal kull Stat Membru, sal-31 ta’ Diċembru 2015. Dak ir-rapport għandu jiġi ppreżentat lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kumitat Soċjali u Ekonomiku Ewropew u l-Kumitat tar-Reġjuni simultanjament.
4. Fejn Stat Membru jipproponi emenda għall-elementi tal-Ftehim ta’ Sħubija koperti mid-deċiżjoni tal-Kummissjoni kif imsemmi fil-paragrafu 2, il-Kummissjoni għandha twettaq valutazzjoni skont il-paragrafu 1 u, fejn xieraq, għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta’ atti implimentattivi, li tapprova l-emenda fi żmien tliet xhur mid-data tas-sottomissjoni tal-proposta għal emenda mill-Istat Membru.
5. Fejn Stat Membru jemenda elementi tal-Ftehim ta' Sħubija mhux koperti bid-deċiżjoni tal-Kummissjoni kif imsemmi fil-paragrafu 2, hu għandu jinnotifika lill-Kummissjoni dwar dan fi żmien xahar mid-data tad-deċiżjoni li ssir l-emenda.
Artikolu 17
Adozzjoni tar-reviżjoni tal-Ftehim ta' Sħubija fil-każ ta' dewmien fid-dħul fis-seħħ ta' Regolament speċifiku għall-Fond
1. Fejn japplika l-Artikolu 14(5), kull Stat Membru għandu jippreżenta lill-Kummissjoni Ftehim ta' Sħubija rivedut li jinkludi l-elementi nieqsa mill-Ftehim ta' Sħubija għall-Fond ESI kkonċernat, fi żmien xahrejn mid-data tad-dħul fis-seħħ tar-Regolament speċifiku għall-Fond li kien suġġett għal dewmien.
2. Il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-konsistenza tar-reviżjoni tal-Ftehim ta' Sħubija ma' dan ir-Regolament skont l-Artikolu 16(1) u għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, li tapporova il-Ftehim ta' Sħubija rivedut skont l-Artikolu 16(2).
KAPITOLU III
Konċentrazzjoni tematika, kondizzjonalitajiet ex ante u analiżi tal-prestazzjoni
Artikolu 18
Konċentrazzjoni tematika
L-Istati Membri għandhom jikkonċentraw is-sostenn, skont ir-Regolamenti speċifiċi għall-Fond, fuq interventi li jġibu l-akbar valur miżjud fir-rigward tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv filwaqt li jitqiesu l-isfidi territorjali ewlenin għal tipi diversi ta’ territorji b’mod konformi mal-QSK, l-isfidi identifikati fil-Programmi ta’ Riforma Nazzjonali, fejn xieraq, u fir-rakkomandazzjonijiet speċifiċi għall-pajjiż rilevanti skont l-Artikolu 121(2) TFUE u r-rakkomandazzjonijiet rilevanti tal-Kunsill adottati skont l-Artikolu 148(4) TFUE. Id-dispożizzjonijiet dwar il-konċentrazzjoni tematika skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi m’għandhomx japplikaw għall-assistenza teknika.
Artikolu 19
Kondizzjonalitajiet ex ante
1. L-Istati Membri għandhom jivvalutaw skont il-qafas istituzzjonali u legali tagħhom u fil-kuntest tat-tħejjija tal-programmi, u fejn xieraq, tal-Ftehim tas-Sħubija, jekk il-kundizzjonalitajiet ex ante stipulati fir-regoli speċifiċi għall- Fondi rispettivi u l-kundizzjonalitajiet ex ante ġenerali stabbiliti fil-Parti II tal-Anness XI humiex applikabbli għall-objettivi speċifiċi segwiti fi ħdan il-prijoritajiet tal-programmi tagħhom u jekk il-kundizzjonalitajiet ex ante applikabbli humiex sodisfatti.
Il-kundizzjonalitajiet ex ante għandhom japplikaw biss sa fejn, u sakemm dawn jikkonformaw mad-definizzjoni stabbilita fil-punt (33) tal-Artikolu 2 fir-rigward tal-objettivi speċifiċi segwiti fi ħdan il-prijoritajiet tal-programm. Il-valutazzjoni tal-applikabilità għandha, mingħajr preġudizzju għad-definizzjoni stipulata fil-punt (33) tal-Artikolu 2, tieħu kont tal-prinċipju ta' propozjonalità skont l-Artikolu 4(5) tikkunsidra l-prinċipju tal-proporzjonalità fir-rigward tal-livell tal-appoġġ allokat. Il-valutazzjoni tal-konformità għandha tkun limitata għall-kriterji stabbiliti fir-regoli speċifiċi għall-Fondi fil-Parti II tal-Anness XI.
2. Il-Ftehim ta’ Sħubija għandu jistabbilixxi sommarju tal-valutazzjoni tal-issodisfar tal-kondizzjonalitajiet ex ante applikabbli fil-livell nazzjonali u għal dawk li, skont il-valutazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 ma jiġux issodisfati fid-data tal-preżentazzjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija, l-azzjonijiet li għandhom jittieħdu, il-korpi responsabbli u l-iskeda għall-implimentazzjoni ta' dawk l-azzjonijiet. Kull programm għandu jidentifika liema mill-kondizzjonalitajiet ex ante stabbiliti fir-regoli speċifiċi għall-Fondi rilevanti u l-kondizzjonalitajiet ex-ante ġenerali stabbiliti fil-Parti II tal-Anness XI huma applikabbli għalih u liema minnhom, skont il-valutazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, huma sodisfatti fid-data tal-preżentazzjoni tal-Ftehim ta' Sħubija u l-programmi. Fejn il-kondizzjonalitajiet ex ante mhumiex sodisfatti, il-programm għandu jinkludi deskrizzjoni tal-azzjonijiet li għandhom jiġu meħuda, il-korpi responsabbli u l-iskeda għall-implimentazzjoni tagħhom. L-Istati Membri għandhom jissodisfaw dawk il-kundizzjonalitajiet ex ante sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2016 u jirrapportaw dwar l-ilħuq tagħhom sa mhux aktar tard mir-rapport annwali ta’ implimentazzjoni fl-2017 skont l-Artikolu 50(4) jew ir-rapport ta’ progress fl-2017 skont il-punt (c) tal-Artikolu 52(2).
3. Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-konsistenza u l-adegwatezza tal-informazzjoni mogħtija mill-Istat Membru dwar l-applikabbiltà tal-kundizzjonalitajiet ex ante u dwar l-ilħuq tal-kundizzjonalitajiet ex ante applikabbli fil-qafas tal-valutazzjoni tagħha tal-programmi u, fejn xieraq, tal-Ftehim ta’ Sħubija.
Dik il-valutazzjoni tal-applikabilità mill-Kummissjoni għandha, skont l-Artikolu 4(5), tikkunsidra l-prinċipju tal-proporzjonalità fir-rigward tal-livell tal-appoġġ allokat, fejn dan ikun xieraq. Il-valutazzjoni tal-konformità mill-Kummissjoni għandha tkun limitata għall-kriterji stabbiliti fir-regoli speċifiċi għall-Fondi u l- fil-Parti II tal-Anness XI u għandha tirrispetta l-kompetenzi nazzjonali u reġjonali biex tiddeċiedi dwar miżuri ta' politika speċifiċi u adegwati inkluż il-kontenut tal-istrateġiji.
4. Fl-eventwalità ta’ nuqqas ta’ qbil bejn il-Kummissjoni u Stat Membru dwar l-applikabbiltà ta’ kundizzjonalità ex ante għall-objettiv speċifiku tal-prijoritajiet ta’ programm jew l-ilħuq tiegħu, kemm l-applikabbiltà f’konformità mad-definizzjoni fil-punt (33) tal-Artikolu 2 kif wkoll in-nuqqas ta' osservanza għandhom jiġu ppruvati mill-Kummissjoni.
5. Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi, meta tadotta programm, li tissospendi l-pagamenti interim kollha jew parti minnhom għall-prijorità rilevanti ta’ dak il-programm sat- tlestija sodisfaċenti tal-azzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 2 fejn meħtieġ biex jiġi evitat preġudizzju sinifikanti għall-effettività u l-effiċjenza tal-ksib tal-objettivi speċifiċi tal-prijorità kkonċernata. In-nuqqas li jitlestew l-azzjonijiet biex tintlaħaq kundizzjonalità ex ante applikabbli li ma tkunx intlaħqet sad-data tal-preżentazzjoni tal-Ftehim ta' Sħubija u tal-programmi rispettivi, sad-data tal-iskadenza stabbilita fil-paragrafu 2, għandu jikkostitwixxi bażi għas-sospensjoni tal-pagamenti interim mill-Kummissjoni għall-prijoritajiet tal-programm kkonċernat li huma affettwati. Fiż-żewġ każijiet, l-ambitu tas-sospensjoni għandu jkun proporzjonat waqt li jitqiesu l-azzjonijiet li għandhom jittieħdu u l-fondi f’riskju.
6. Il-paragrafu 5 m'għandux japplika fl-eventwalità ta' ftehim bejn il-Kummissjoni u l-Istat Membru dwar n-nonapplikabbiltà ta' kondizzjonalità ex ante jew dwar il-fatt li kondizzjonalità ex ante tkun intlaħqet, kif indikat mill-approvazzjoni tal-programm u l-Ftehim ta' Sħubija, jew fin-nuqqas ta' osservazzjonijiet mill-Kummissjoni fi żmien 60 jum mill-preżentazzjoni tar-rapport rilevanti msemmi fil-paragrafu 2.
7. Il-Kummissjoni għandha mingħajr dewmien tneħħi s-sospensjoni tal-pagamenti interim għal prijorità fejn Stat Membru jkun ħa azzjoni fir-rigward tal-issodisfar tal-kondizzjonalitajiet ex ante applikabbli għall-programm ikkonċernat u li ma jkunux intlaħqu saż-żmien meta tittieħdet id-deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar is-sospensjoni. Hija għandha wkoll mingħajr dewmien tneħħi s-sospensjoni fejn, wara li jiġi emendat il-programm relatat mal-prijorità kkonċernata, il-kondizzjonalità ex ante kkonċernata ma tibqax applikabbli.
8. Il-paragrafi 1 sa 7 ma għandhomx japplikaw għall-programmi taħt l-objettiv ta' kooperazzjoni territorjali Ewropea.
Artikolu 20
Riżerva għall-prestazzjoni
6 % tar-riżorsi allokati għall-FEŻR, il-FSE u l-Fond ta' Koeżjoni taħt il-mira Investiment għat-Tkabbir u l-Impjiegi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 89(2)) ta' dan ir-Regolament, kif ukoll għall-FAEŻR u għall-FEMS u għal miżuri ffinanzjati taħt ġestjoni kondiviża skont ir-Regolament FEMS, għandhom jikkostitwixxu riżerva għall-prestazzjoni li għandha tiġi stabbilita fil-Ftehim ta' Sħubija u fi programmi u għandha tiġi allokata lil prijoritajiet speċifiċi skont l-Artikolu 22 ta' dan ir-Regolament.
Ir-riżorsi li ġejjin huma esklużi għall-finijiet tal-kalkolu tar-riżerva għall-prestazzjoni:
(a)
ir-riżorsi allokati għall-YEI kif iddefinit fil-programm operazzjoni skont l-Artikolu 18 tar-Regolament FSE;
(b)
ir-riżorsi allokati għall-assistenza teknika fuq inizjattiva tal-Kummissjoni;
(c)
ir-riżorsi trasferiti mill-ewwel pilastru tal-PAK għall-FAEŻR taħt l-Artikoli 7(2) u 14(1) tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013;
(d)
it-trasferimenti għall-FAEŻR bl-applikazzjoni tal-Artikoli 10(b), 136 u 136b tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 73/2009 fir-rigward tas-snin kalendarji 2013 u 2014 rispettivament;
(e)
ir-riżorsi trasferiti lill-FNE mill-Fond ta’ Koeżjoni skont l-Artikolu 92(6) ta' dan ir-Regolament;
(f)
ir-riżorsi trasferiti lill-Fond għal Għajnuna Ewropea għal Dawk l-Aktar fil-Bżonn skont l-Artikolu 92(7) ta' dan ir-Regolament;
(g)
ir-riżorsi allokati għall-azzjonijiet innovattivi għall-iżvilupp urban sostenibbli skont l-Artikolu 92(8) ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 21
Analiżi tal-prestazzjoni
1. Il-Kummissjoni, f’kooperazzjoni mal-Istati Membri, għandha twettaq analiżi tal-prestazzjoni tal-programmi f’kull Stat Membru fl-2019 (l-'analiżi tal-prestazzjoni'), b’referenza għall-qafas tal-prestazzjoni stabbilit fil-programmi rispettivi. Il-metodu biex jiġi stabbilit qafas ta’ prestazzjoni huwa spjegat fl-Anness II.
2. L-analiżi tal-prestazzjoni għandha teżamina l-ksib tal-għanijiet tal-programmi fil-livell ta’ prijoritajiet, abbażi tal-informazzjoni u l-valutazzjonijiet ippreżentati fir-rapport dwar l-implimentazzjoni annwali ppreżentat mill-Istati Membri fis-sena 2019.
Artikolu 22
Applikazzjoni tal-qafas tal-prestazzjoni
1. Ir-riżerva għall-prestazzjoni għandha tikkostitwixxi bejn 5 u 7 % tal-allokazzjoni lil kull prijorità fi ħdan programm, bl-eċċezzjoni ta' prijoritajiet dedikati lill-assistenza teknika u programmi dedikati lil strumenti finanzjarji skont l-Artikolu 39. L-ammont totali tar-riżerva għall-prestazzjoni allokat mill-Fond ESI u l-kategorija tar-reġjun għandu jkun 6 %. L-ammonti li jikkorrispondu għar-riżerva għall-prestazzjoni għandhom jiġu stabbiliti fil-programmi diżaggregati skont il-prijorità u, meta xieraq, skont il-Fond Ewropew Strutturali u ta' Investiment u l-kategorija ta' reġjun.
2. Abbażi tal-analiżi tal-prestazzjoni, il-Kummissjoni għandha, fi żmien xahrejn mindu tirċievi r-rapporti ta' implimentazzjoni annwali rispettivi fis-sena 2019, tadotta deċiżjoni, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, biex tiddetermina l-programmi u l-prijoritajiet li jkunu laħqu l-miri tagħhom għal kull wieħed mill-Fondi ESI u għal kull Stat Membru, filwaqt li tippreżenta dik l-informazzjoni skont il-Fond Ewropew Strutturali u ta' Investiment u skont il-kategorija ta' reġjun, fejn prijorità tkopri aktar minn Fond ESI wieħed jew kategorija ta' reġjun waħda.
3. Ir-riżerva għall-prestazzjoni għandha tiġi allokata biss lil programmi u prijoritajiet li jkunu laħqu l-miri tagħhom. Meta l-prijoritajiet ikunu laħqu l-miri tagħhom, l-ammont tar-riżerva għall-prestazzjoni stabbilit għall-prijorità għandu jitqies bħala allokat definittivament abbażi tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 2.
4. Meta l-projoritajiet ma jkunux laħqu l-miri tagħhom, l-Istat Membru għandu jipproponi r-riallokazzjoni tal-ammont korrispondenti tar-riżerva għall-prestazzjoni lil prijoritajiet stabbiliti fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 2, u emendi oħra għall-programm li jirriżultaw mir-riallokazzjoni tar-riżerva għall-prestazzjoni, mhux aktar tard minn tliet xhur wara l-adozzjoni tad-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 2.
Il-Kummissjoni għandha tapprova, skont l-Artikolu 30(3) u (4), l-emenda għall-programmi kkonċernati. Meta Stat Membru ma jissottomettix l-informazzjoni f’konformità mal-Artikolu 50(5) u (6), ir-riżerva għall-prestazzjoni għall-programmi jew il-prijoritajiet ikkonċernati ma għandhiex tiġi allokata lill-programmi jew il-prijoritajiet ikkonċernati.
5. Il-proposta tal-Istat Membru biex tiġi riallokata r-riżerva għall-prestazzjoni għandha tkun konsistenti ma' rekwiżiti ta' konċentrazzjoni tematika u allokazzjonijiet minimi stabbiliti f'dan ir-Regolament u fir-regoli speċifiċi għall-Fondi. B'deroga, meta prijorità waħda jew aktar marbuta mar-rekwiżiti ta' konċentrazzjoni tematika jew allokazzjonijiet minimi ma jkunux laħqu l-miri tagħhom, l-Istat Membru jista' jipproponi riallokazzjoni tar-riżerva, li ma tikkonformax mar-rekwiżiti u l-allokazzjonijiet minimi msemmija hawn fuq.
6. Fejn ikun hemm evidenza li tirriżulta minn rieżami tal-prestazzjoni rigward prijorità, li kien hemm nuqqas serju fir-rigward tal-ilħuq tal-għanijiet ta' dik il-prijorità relatati biss mal-indikaturi finanzjarji u tal-produzzjoni u l-passi tal-implimentazzjoni ewlenin stabbiliti fil-qafas tal-prestazzjoni u li dak in-nuqqas huwa dovut għal dgħufijiet fl-implimentazzjoni identifikati b’mod ċar, li l-Kummissjoni tkun ikkomunikat preċedentement skont l-Artikolu 50(8) wara konsultazzjonijiet mill-qrib mal-Istat Membru kkonċernat, u dak l-Istat Membru jkun naqas milli jieħu l-azzjoni korrettiva meħtieġa biex jindirizza dgħufijiet bħal dawn, il-Kummissjoni tista’, mhux qabel ma jgħaddu ħames xhur wara tali komunikazzjoni, tissospendi l-pagament interim kollu jew parti minnu ta’ prijorità ta’ programm f’konformità mal-proċedura stabbilita mar-regoli speċifiċi għall-Fondi.
Il-Kummissjoni għandha tneħħi mingħajr dewmien is-sospensjoni ta’ pagamenti interim meta l-Istat Membru jkun ħa l-azzjoni korrettiva meħtieġa. Meta l-azzjoni korrettiva tikkonċerna t-trasferiment ta’ allokazzjonijiet finanzjarji lejn programmi jew prijoritajiet oħrajn, li jkunu laħqu l-għanijiet tagħhom, il-Kummissjoni għandha tapprova, permezz ta’ att ta’ implimentazzjoni, l-emenda meħtieġa tal-programmi kkonċernati skont l-Artikolu 30(2). B’deroga mill-Artikolu 30(2), f’każ bħal dan, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar l-emenda mhux aktar tard minn xahrejn wara li l-Istat Membru ikun issottometta t-talba għall-emenda.
7. Fejn il-Kummissjoni, abbażi tal-eżami tar-rapport finali ta' implimentazzjoni tal-programm, tistabbilixxi nuqqas serju biex tikseb il-miri relatati biss mal-indikaturi finanzjarji, indikaturi tal-output u passi ewlenin tal-implimentazzjoni stipulati fil-qafas tal-prestazzjoni minħabba dgħufijiet identifikati b'mod ċar fl-implimentazzjoni, li l-Kummissjoni kienet ikkomunikat qabel skont l-Artikolu 50(8) wara konsultazzjonijiet mill-qrib mal-Istat Membru konċernat, u l-Istat Membru jkun naqas milli jieħu l-azzjoni korrettiva meħtieġa biex jindirizza dawn id-dgħufijiet, il-Kummissjoni tista', irrespittivament mill-Artikolu 85 tapplika korrezzjkonijiet finanzjarji fir-rigward tal-prijoritajiet konċernati skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
Meta tapplika korrezzjonijiet finanzjarji, il-Kummissjoni għandha tqis b'konsiderazzjoni debita tal-prinċipju tal-proporzjonalità, il-livell ta' assorbiment u fatturi esterni li jikkontribwixxu għan-nuqqas.
Korrezzjonijiet finanzjarji ma għandhomx japplikaw meta n-nuqqas li jinkisbu l-miri jkun minħabba l-impatt soċjoekonomiku jew fatturi ambjentali, bidliet sinifikanti fil-kundizzjonijiet ekonomiċi jew ambjentali fl-Istat Membru konċernat jew minħabba raġunijiet ta' force majeure li jaffettwaw serjament l-implimentazzjoni tal-prijoritajiet konċernati.
Il-Kummissjoni għandha jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 149 biex tistabbilixxi regoli dettaljati dwar kriterji għad-determinazzjoni tal-livell tal-korezzjoni finanzjarja li għandu japplika.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu l-arranġamenti dettaljati biex ikun żgurat approċċ konsistenti għad-determinazzjoni tal-għanijiet u l-miri fil-qafas tal-prestazzjoni għal kull prijorità u għad-determinazzjoni tal-ilħuq tal-għanijiet u l-miri. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
KAPITOLU IV
Miżuri marbuta ma' governanza ekonomika soda
Artikolu 23
Miżuri li jorbtu l-effikaċja tal-Fondi ESI mal-governanza ekonomika tajba
1. Il-Kummissjoni tista' titlob lil xi Stat Membru biex jirrieżamina u jipproponi emendi għall-Ftehim ta’ Sħubija u l-programmi relevanti tiegħu, fejn dan ikun meħtieġ għall-appoġġ tal-implimentazzjoni ta' Rakkomandazzjonijiet relevanti tal-Kunsill jew għall-immassimizzar tal-impatt fuq it-tkabbir u l-kompetittività tal-Fondi ESI fl-Istati Membri li jirċievu għajnuna finanzjarja.
Tali talba tista' ssir għall-finijiet li ġejjin:
(a)
Għall-appoġġ tal-implimentazzjoni ta' rakkomandazzjoni speċifika għall-pajjiż adottata skont l-Artikolu 121(2) TFUE u ta' rakkomandazzjoni rilevanti tal-Kunsill adottata skont l-Artikolu 148(4) TFUE, indirizzata lill-Istat Membru kkonċernat;,
(b)
għall-appoġġ tal-implimentazzjoni ta' Rakkomandazzjonijiet relevanti tal-Kunsill indirizzati lill-Istat Membru kkonċernat u adottati skont l-Artikoli 7(2) jew 8(2) tar-Regolament (UE) Nru 1176/2011tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (29); jew
(c)
għall-immassimizzar tal-impatt tat-tkabbir u l-kompetittività tal-Fondi ESI disponibbli, jekk Stat Membru jissodisfa waħda mill-kundizzjonijiet li ġejjin:
(i)
l-assistenza finanzjarja tal-Unjoni tingħatalu skont ir-Regolament (UE) Nru 407/2010 (30);
(ii)
l-assistenza finanzjarja tingħatalu f'konformità mar-Regolament (KE) Nru 332/2002 (31);
(iii)
l-assistenza finanzjarja tingħatalu li tiskatta programm ta' aġġustament makroekonomiku skont ir-Regolament (UE) Nru 472/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (32) jew li tiskatta deċiżjoni tal-Kunsill skont l-Artikolu 136(1) TFUE.
Għall-finijiet tal-punt (b) tat-tieni subparagrafu, kull waħda minn dawk il-kundizzjonijiet għandha titqies li ġiet issodisfata meta tali assistenza tkun ingħatat lill-Istat Membru qabel jew wara 21 ta’ Diċembru 2013 u tibqa' għad-dispożizzjoni tiegħu.
2. Talba mill-Kummissjoni jew minn Stat Membru skont il-paragrafu 1 għandha tkun ġustifikata, b'referenza għall-ħtieġa li tiġi appoġġata l-implimentazzjoni tar-rakkomandazzjonijiet relevanti jew li jiġi massimizzat l-impatt tat-tkabbir u l-kompetittività tal-Fondi ESI kif xieraq, u għandha tindika l-programmi jew il-prijoritajiet li tqis li huma kkonċernati u n-natura tal-emendi mistennija. Tali talba m'għandhiex issir qabel l-2015 jew wara l-2019, u lanqas m'għandha ssir b'rabta mal-istess programmi f'sentejn konsekuttivi.
3. L-Istat Membru għandu jissottometti t-tweġiba tiegħu għat-talba msemmija fil-paragrafu 1 fi żmien xahrejn mindu tkun waslet, filwaqt li jistabbilixxi l-emendi li jqis neċessarji fil-Ftehim u l-programmi ta' Sħubija, u r-raġunijiet għal tali emendi, jidentifika l-programmi konċernati u jiddeskrivi fil-qosor in-natura tal-emendi proposti u l-effetti mistennija tagħhom fuq l-implimentazzjoni ta' rakkomandazzjonijiet u fuq l-implimentazzjoni tal-Fondi ESI. Jekk meħtieġ, il-Kummissjoni għandha tagħmel osservazzjonijiet fi żmien xahar minn meta tasal dik it-tweġiba.
4. L-Istat Membru għandu jissottometti proposta biex jiġu emendati l-Ftehim ta' Sħubija u l-programmi relevanti fi żmien xahrejn mid-data ta' sottomissjoni tat-tweġiba msemmija fil-paragrafu 3.
5. Fejn il-Kummissjoni ma tkunx issottomettiet kummenti jew fejn il-Kummissjoni tkun sodisfatta li l-kummenti sottomessi kollha jkunu ġew debitament ikkunsidrati, il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni li tapprova l-emendi għall-Ftehim ta' Sħubija u l-programmi relevanti mingħajr dewmien żejjed u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard minn tliet xhur wara s-sottomissjoni tagħhom mill-Istat Membru skont il-paragrafu 3.
6. Fejn Meta l-Istat Membru jonqos milli jieħu azzjoni effettiva b'reazzjoni għal talba magħmula skont il-paragrafu 1, sa l-iskadenzi stabbiliti fil-paragrafi 3 u 4, il-Kummissjoni tista', fi żmien tliet xhur minn meta tagħmel il-kummenti taħt il-paragrafu 3 jew wara s-sottomissjoni tal-proposta tal-Istat Membru taħt il-paragrafu 4, tipproponi lill-Kunsill li jissospendi parti mill-pagamenti jew il-pagamenti kollha għall-programmi jew il-prijoritajiet ikkonċernati. Fil-proposta tagħha, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi r-raġunijiet li għalihom ikkonkludiet li l-Istat Membru naqas milli jieħu azzjoni effettiva. Meta tagħmel il-proposta tagħha, il-Kummissjoni għandha tqis l-informazzjoni relevanti kollha, u għandha tagħti kunsiderazzjoni xierqa lil kwalunkwe element li joriġina mid-djalogu strutturat taħt il-paragrafu 15 u kwalunkwe opinjoni espressa permezz tiegħu.
Il-Kunsill għandu jiddeċiedi dwar dik il-proposta, permezz ta’ att ta’ implimentazzjoni. Dak l-att ta' implimentazzjoni għandha tapplika biss fir-rigward ta' talbiet għal pagament sottomessi wara d-data tal-adozzjoni ta' dak l-att ta' implimentazzjoni.
7. Il-kamp ta' applikazzjoni u l-livell tas-sospensjoni tal-pagamenti imposta skont il-paragrafu 6, għandhom ikunu proporzjonati u effettiv, u jirrispettaw l-ugwaljanza tat-trattament bejn l-Istati Membri, b'mod partikolari fir-rigward tal-impatt tas-sospensjoni fuq l-ekonomija tal-Istat Membru kkonċernat. Il-programmi li għandhom jiġu sospiżi għandhom jiġu determinati abbażi tal-ħtiġijiet identifikati fit-talba msemmija fil-paragrafi 1 u 2.
Is-sospensjoni tal-pagamenti m'għandhiex taqbeż 50 % tal-pagamenti ta' kull wieħed mill-programmi kkonċernati. Id-deċiżjoni tista' tipprevedi żieda fil-livell tas-sospensjoni sa 100 % tal-pagamenti jekk l-Istat Membru jonqos milli jieħu azzjoni effettiva b'reazzjoni għal talba magħmula skont il-paragrafu 1, fi żmien tliet xhur mid-deċiżjoni biex jiġu sospiżi l-pagamenti msemmija fil-paragrafu 6.
8. Meta l-Istat Membru jkun ippropona emendi għall-ftehim ta' Sħubija u l-programmi relevanti kif mitlub mill-Kummissjoni, il-Kunsill, filwaqt li jaġixxi fuq proposta tal-Kummissjoni, għandu jiddeċiedi dwar ir-revoka tas-sospensjoni tal-pagamenti.
9. Il-Kummissjoni għandha tagħmel proposta lill-Kunsill biex jissospendi parti mill-impenji jew il-pagamenti jew l-impenji jew il-pagamenti kollha għall-programmi ta' Stat Membru fil-każijiet li ġejjin:
(a)
meta l-Kunsill jiddeċiedi, skont l-Artikolu 126(8) jew l-Artikolu 126(11) tat-TFUE, li l-Istat Membru kkonċernat ma jkunx ħa azzjoni effettiva biex jirranġa d-defiċit eċċessiv tiegħu;
(b)
meta l-Kunsill jadotta żewġ rakkomandazzjonijiet suċċessivi fl-istess proċedura ta' żbilanċ, skont l-Artikolu 8(3) tar-Regolament (UE) Nru 1176/2011 għar-raġunijiet li Stat Membru jkun ressaq pjan ta' azzjoni korrettiva insuffiċjenti;
(c)
meta l-Kunsill jadotta żewġ deċiżjonijiet suċċessivi fl-istess proċedura ta' żbilanċ skont l-Artikolu 10(4) tar-Regolament (UE) Nru 1176/2011 li jistabbilixxi nonkonformità minn Stat Membru għar-raġunijiet li ma jkunx ħa l-azzjoni korrettiva rakkomandata;
(d)
meta l-Kummissjoni tikkonkludi li l-Istat Membru ma jkunx ħa miżuri biex jimplimenta l-programm ta' aġġustament imsemmi fir-Regolament (UE) Nru 407/2010 jew ir-Regolament (KE) Nru 332/2002 u b'konsegwenza ta' dan tiddeċiedi li ma tawtorizzax il-pagament tal-assistenza finanzjarja lil dak l-Istat Membru;
(e)
meta l-Kunsill jiddeċiedi li Stat Membru ma jikkonformax mal-programm ta' aġġustament makroekonomiku msemmi fl-Artikolu 7 tar-Regolament (UE) Nru 472/2013, jew mal-miżuri mitluba minn deċiżjoni tal-Kunsill adottata skont l-Artikolu 136(1) TFUE.
Meta tagħmel il-proposta tagħha, il-Kummissjoni għandha tirrispetta d-dispożizzjonijiet tal-paragrafu 11 u għandha tqis l-informazzjoni relevanti kollha f'dak ir-rigward, u għandha tagħti kunsiderazzjoni xierqa, lil kwalunkwe element li joriġina mid-djalogu strutturat taħt il-paragrafu 15 u kwalunkwe opinjoni espressa permezz tiegħu.
Għandha tingħata prijorità lis-sospensjoni tal-impenji: il-pagamenti għandhom jiġu sospiżi biss meta tittieħed azzjoni immedjata u f'każ ta' nonkonformità sinifikanti. Is-sospensjoni tal-pagamenti għandha tapplika għal talbiet ta' pagament sottomessi għall-programmi konċernati wara d-data tad-deċiżjoni ta' sospensjoni.
10. Proposta mill-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 9 b'rabta mas-sospensjoni tal-impenji għandha titqies bħala adottata mill-Kunsill sakemm il-Kunsill ma jiddeċidix, permezz ta' att ta' implimentazzjoni, li jirrifjuta tali proposta b'maġġoranza kwalifikata fi żmien xahar mis-sottomissjoni tal-proposta tal-Kummissjoni. Is-sospensjoni tal-impenji għandha tapplika għall-impenji mill-Fondi ESI għall-Istat Membru kkonċernat mill-1 ta' Jannar tas-sena wara d-deċiżjoni ta' sospensjoni.
Il-Kunsill għandu jadotta deċiżjoni, permezz ta' att ta' implimentazzjoni, dwar proposta mill-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 9 b'rabta mas-sospensjoni tal-pagamenti.
11. Il-kamp ta' applikazzjoni u l-livell tas-sospensjoni tal-impenji jew tal-pagamenti li għandha tiġi imposta abbażi tal-paragrafu 10 għandhom ikunu proporzjonati, jirrispettaw l-ugwaljanza tat-trattament bejn l-Istati Membri u jqisu ċ-ċirkustanzi ekonomiċi u soċjali tal-Istat Membru kkonċernat, b'mod partikolari l-livell ta' qgħad tal-Istat Membru kkonċernat meta mqabbel mal-medja tal-Unjoni u l-impatt tas-sospensjoni fuq l-ekonomija tal-Istat Membru kkonċernat. L-impatt tas-sospensjonijiet fuq programmi ta' importanza fundamentali biex jiġu indirizzati l-kundizzjonijiet ekonomiċi jew soċjali avversi għandu jkun fattur speċifiku li għandu jitqies.
Dispożizzjonijiet dettaljati għad-determinazzjoni tal-kamp ta' applikazzjoni u l-livell tas-sospensjonijiet huma stabbiliti fl-Anness III.
Is-sospensjoni tal-impenji għandha tkun soġġetta għall-iktar limitu massimu baxx minn dawn li ġejjin:
(a)
Massimu ta' 50 % tal-impenji relatati mas-sena finanzjarja li jmiss għall-Fondi ESI fl-ewwel każ ta' nonkonformità ma' proċedura ta' defiċit eċċessiv kif imsemmi fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 9 u massimu ta' 25 % tal-impenji relatati mas-sena finanzjarja li jmiss għall-Fondi ESI fl-ewwel każ ta' nonkonformità relatat ma' pjan ta' azzjoni korrettiva taħt proċedura ta' żbilanċ eċċessiv kif imsemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 9 jew nonkonformità mal-azzjoni korrettiva rakkomandata skont proċedura ta' żbilanċ eċċessiv kif imsemmi fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 9.
Il-livell tas-sospensjoni għandu jiżdied gradwalment sa massimu ta' 100 % tal-impenji relatati mas-sena finanzjarja li jmiss għall-Fondi ESI fil-każ ta' proċedura ta' defiċit eċċessiv u sa 50 % tal-impenji relatati mas-sena finanzjarja li jmiss għall-Fondi ESI fil-każ ta' proċedura ta' żbilanċ eċċessiv, skont il-gravità tan-nonkonformità;
(b)
massimu ta' 0,5 % tal-PDG nominali li japplika fl-ewwel każ ta' nonkonformità ma' proċedura ta' defiċit eċċessiv kif imsemmi fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 9 u massimu ta' 0,25 % tal-PDG nominali li japplika fl-ewwel każ ta' nonkonformità relatat ma' pjan ta' azzjoni korrettiva taħt proċedura ta' żbilanċ eċċessiv kif imsemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 9 jew nonkonformità mal-azzjoni korrettiva rakkomandata taħt proċedura ta' żbilanċ eċċessiv kif imsemmi fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 9.
Jekk in-nonkonformità relatata mal-azzjonijiet korrettivi msemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 9 tippersisti, il-persentaġġ ta' dak il-limitu massimu tal-PDG għandu jiżdied gradwalment sa:
-
massimu ta' 1 % tal-PDG nominali li japplika fil-każ ta' nonkonformità persistenti ma' proċedura ta' defiċit eċċessiv skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 9; u
-
massimu ta' 0.5 % tal-PDG nominali li japplika fil-każ ta' nonkonformità persistenti ma' proċedura ta' żbilanċ eċċessiv skont il-punt (b) jew (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 9, skont il-gravità tan-nonkonformità;
(c)
massimu ta' 50 % tal-impenji relatati mas-sena finanzjarja li jmiss għall-Fondi ESI jew massimu ta' 0,5 % tal-PDG nominali fl-ewwel każ ta' nonkonformità kif imsemmi fil-punti (d) u (e) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 9.
Meta jiġi determinat il-livell ta' sospensjoni u jekk għandhomx jiġu sospiżi l-impenji jew il-pagamenti, l-istadju taċ-ċiklu tal-programmi għandu jitqies b'kunsiderazzjoni, b'mod partikolari, għall-perjodu li fadal għall-użu tal-fondi wara l-ibbaġitjar mill-ġdid tal-impenji sospiżi.
12. Mingħajr preġudizzju għar-regoli dwar ir-revoka tal-impenji stabbiliti fl-Artikoli 86 sa 88 il-Kummissjoni għandha tneħħi s-sospensjoni tal-impenji, mingħajr dewmien, fil-każijiet li ġejjin:
(a)
meta l-proċedura ta' defiċit eċċessiv tinżamm pendenti skont l-Artikolu 9 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 jew il-Kunsill jiddeċiedi li, skont l-Artikolu 126(12) TFUE li jabroga d-deċiżjoni dwar l-eżistenza ta' defiċit eċċessiv;
(b)
meta l-Kunsill ikun approva pjan ta' azzjoni korrettiva mressaq mill-Istat Membru kkonċernat skont l-Artikolu 8(2) tar-Regolament (UE) Nru 1176/2011 jew il-proċedura dwar żbilanċ eċċessiv tiġi sospiża skont l-Artikolu 10(5) ta' dak ir-Regolament jew il-Kunsill ikun għalaq il-proċedura ta' żbilanċ eċċessiv skont l-Artikolu 11 ta' dak ir-Regolament;
(c)
meta l-Kummissjoni tkun ikkonkludiet li l-Istat Membru kkonċernat ikun ħa miżuri xierqa biex jimplimenta l-programm ta' aġġustament imsemmi fl-Artikolu 7 tar-Regolament (UE) Nru 472/2013 jew il-miżuri mitluba minn deċiżjoni tal-Kunsill skont l-Artikolu 136(1) TFUE.
Meta tirrevoka s-sospensjoni tal-impenji, il- Kummissjoni għandha tibbaġitja mill-ġdid l-impenji sospiżi skont l-Artikolu 8 tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013.
Deċiżjoni li tikkonċerna r-revoka tas-sospensjoni tal-pagamenti għandha tittieħed mill-Kunsill fuq proposta mill-Kummissjoni meta jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet applikabbli stabbiliti fil-punti (a), (b) u (c) tal-ewwel subparagrafu.
13. Il-paragrafi 6 sa 12 m'għandhomx japplikaw għar-Renju Unit sakemm is-sospensjoni tal-impenji jew tal-pagamenti tikkonċerna kwistjonijiet koperti mill-punti (a), (b) u (c)(iii) tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 jew il-punti (a), (b) jew (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 99 (a), (b), jew (d).
14. Dan l-Artikolu m'għandux japplika għal programmi taħt il-mira tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea.
15. Il-Kummissjoni għandha żżomm lill-Parlament Ewropew infurmat bl-implimentazzjoni ta' dan l-artikolu. B'mod partikolari, meta waħda mill-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 6 jew il-punti (a) sa (e) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 9 tiġi ssodisfata għal Stat Membru, il-Kummissjoni għandha tinforma minnufih lill-Parlament Ewropew u tipprovdi dettalji tal-Fondi u l-programmi ESI li jistgħu jkunu soġġetti għal sospensjoni tal-impenji jew tal-pagamenti.
Il-Parlament Ewropew jista' jistieden lill-Kummissjoni għal djalogu strutturat dwar l-applikazzjoni ta' dan l-Artikolu, b'kunsiderazzjoni partikolari għat-trażmissjoni tal-informazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu.
Il-Kummissjoni għandha tittrażmetti l-proposta għal sospensjoni tal-impenji jew tal-pagamenti jew il-proposta biex tiġi revokata tali sospensjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill minnufih wara l-adozzjoni tagħha. Il-Parlament Ewropew jista' jistieden lill-Kummissjoni biex tispjega r-raġunijiet għall-proposta tagħha.
16. Fl-2017, il-Kummissjoni għandha twettaq rieżami tal-applikazzjoni ta' dan l-Artikolu. Għal dan il-għan, il-Kummissjoni għandha tħejji rapport u għandha tittrażmettih lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, akkumpanjat meta meħtieġ minn proposta leġiżlattiva.
17. Meta jkun hemm bidliet kbar fis-sitwazzjoni soċjali u ekonomika fl-Unjoni, il-Kummissjoni tista' tippreżenta proposta biex tirrevedi l-applikazzjoni ta' dan l-Artikolu, jew il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill, li jaġixxu skont l-Artikoli 225 jew 241 TFUE rispettivament, jistgħu jitolbu lill-Kummissjoni tressaq tali proposta.
Artikolu 24
Żieda fil-pagamenti lil Stat Membru b’diffikultajiet baġitarji temporanji
1. Fuq it-talba ta' Stat Membri, il-pagamenti interim u l-pagamenti tal-bilanċ finali jistgħu jiżdiedu b'10 punti perċentwali aktar mir-rata ta' kofinanzjament applikabbli għal kull prijorità għall-FEŻR, l-FSE u l-Fond ta' Koeżjoni jew għal kull miżura għall-FAEŻR u l-FEMS. Jekk Stat Membru jissodisfa waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin wara 21 ta’ Diċembru 2013, ir-rata miżjuda, li ma tistax taqbeż il-100 %, għandha tapplika għat-talbiet tiegħu għal pagamenti tiegħu għall-perjodu sat-30 ta' Ġunju 2016:
(a)
fejn l-Istat Membru kkonċernat jirċievi self mill-Unjoni skont ir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010;
(b)
fejn l-Istat Membru kkonċernat jirċievi għajnuna finanzjarja fuq perjodu ta’ żmien medju skont ir-Regolament (KE) Nru 332/2002 taħt il-kondizzjoni tal-implimentazzjoni ta' programmi makro-ekonomiku ta' aġġustament;
(c)
fejn l-għajnuna finanzjarja ssir disponibbli għall-Istat Membru kkonċernat taħt il-kondizzjoni tal-implimentazzjoni ta' programm ta' aġġustament makro-ekonomiku kif speċifikat fir-Regolament (UE) Nru 472/2013.
Dan il-paragrafu ma għandux japplika għall-programmi skont ir-Regolament KTE.
2. Minkejja l-paragrafu 1, l-appoġġ tal-Unjoni permezz tal-pagamenti interim u l-pagamenti tal-bilanċ finali ma għandux ikun ogħla mill-appoġġ pubbliku jew l-ammont massimu ta’ appoġġ mill-Fondi ESI għal kull prijorità għall-FEŻR, il-FSE u l-Fond ta' Koeżjoni, jew għal kull waħda mill-miżuri tal-FAEŻR u l-FEMS, kif stabbilit fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tapprova l-programm.
3. Il-Kummissjoni għandha teżamina l-applikazzjoni tal-paragrafi 1 u 2 u għandha tissottometti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport bil-valutazzjoni tagħha u, jekk meħtieġ, proposta leġiżlattiva qabel it-30 ta' Ġunju 2016.
Artikolu 25
Il-ġestjoni tal-għajnuna teknika għall-Istati Membri b'diffikultajiet baġitarji temporanji
1. Fuq talba ta' Stat Membru b'diffikultajiet baġitarji temporanji li jissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 24(1), parti mir-riżorsi provduti taħt l-Artikolu 59 u programmati bi qbil mar-regoli speċifiċi għall-Fondi jistgħu, bi ftehim mal-Kummissjoni, jiġu ttrasferiti għal għajnuna teknika fuq inizjattiva tal-Kummissjoni għall-implimentazzjoni ta' miżuri fir-rigward tal-Istat Membru kkonċernat b'konformità mal-punt (k) tat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 58(1) permezz ta' ġestjoni diretta jew indiretta.
2. Ir- riżorsi msemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu addizzjonali għall-ammonti stabbiliti skont il-limiti massimi stabbiliti fir-regoli speċifiċi għall-Fondi għal għajnuna teknika fuq inizjattiva tal-Kummissjoni. Meta limitu massimu għal għajnuna teknika fuq l-inizjattiva tal-Istat Membru jkun stabbilit fir-regoli speċifiċi għall-Fondi, l-ammont li għandu jiġi ttrasferit għandu jiġi inkluż għall-iskopijiet tal-kalkolu tal-konformità ma' dak il-limitu massimu.
3. Stat Membru għandu jitlob it-trasferiment msemmi fil-paragrafu 2 għal sena kalendarja li fiha huwa jissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 24(1) sal-31 ta' Jannar tas-sena li fiha għandu jsir it-trasferiment. It-talba għandha tkun akkumpanjata minn proposta li temenda l-programm jew programmi li minnhom se jsir it-trasferiment. Għandhom isiru emendi korrispondenti għall-Ftehim ta' Sħubija skont l-Artikolu 30(2), li għandu jistabbilixxi l-ammont totali trasferit kull sena lill-Kummissjoni.
Meta Stat Membru jissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 24(1) fl-1 ta' Jannar 2014, huwa jista' jibgħat it-talba għal dik is-sena fl-istess ħin bħall-preżentazzjoni tal-Ftehim ta' Sħubija tiegħu, li għandu jistabbilixxi l-ammont li għandu jiġi ttrasferit għall-għajnuna teknika fuq inizjattiva tal-Kummissjoni.
TITOLU III
PROGRAMMAZZJONI
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fondi ESI
Artikolu 26
It-tħejjija tal-programmi
1. Il-Fondi ESI għandhom jiġu implimentati permezz tal-programmi skont il-Ftehim ta' Sħubija. Kull programm għandu jkopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020.
2. Il-programmi għandhom jitfasslu mill-Istati Membri jew minn kwalunkwe awtorità maħtura minnhom, b’kooperazzjoni mas-sħab imsemmija fl-Artikolu 5. L-Istati Membri għandhom ifasslu l-programmi bbażati fuq proċeduri li jkunu trasparenti għall-pubbliku, skont il-qafas istituzzjonali u legali tagħhom.
3. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jikkooperaw sabiex jiżguraw koordinazzjoni effettiva fit-tħejjija u fl-implimentazzjoni ta’ programmi għall-Fondi ESI, fosthom, fejn xieraq, programmi plurifondi għall-Fondi, filwaqt li jitqies il-prinċipju tal-proporzjonalità.
4. L-Istati Membri għandhom iressqu l-programmi lill-Kummissjoni fi żmien tliet xhur mill-preżentazzjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija. Il-programmi ta' kooperazzjoni territorjali Ewropej għandhom jitressqu sa.22 ta’ Settembru 2014 Il-programmi kollha għandhom ikunu akkumpanjati mill-evalwazzjoni ex ante kif stabbilit fl-Artikolu 55.
5. Fejn Regolament wieħed jew aktar speċifiku għal Fond għall-Fondi ESI jidħol fis-seħħ bejn 22 ta’ Frar 2014 u 22 ta’ Ġunju 2014 il-programm jew programmi appoġġati mill-Fond ESI affettwati mid-dewmien fid-dħul fis-seħħ tar-Regolament speċifiku għall-Fond għandu jiġi ppreżentat fi żmien tliet xhur mill-preżentazzjoni tal-Ftehim ta' Sħubija rivedut imsemmi fl-Artikolu 17(1).
6. Fejn Regolament wieħed jew aktar speċifiku għal Fond għall-Fondi ESI jidħol fis-seħħ aktar tard minn 22 ta’ Ġunju 2014 il-programm jew programmi appoġġati mill-Fond ESI affettwati mid-dewmien fid-dħul fis-seħħ tar-Regolament speċifiku għall-Fond għandhom jiġu ppreżentati fi żmien tliet xhur mid-dħul fis-seħħ tar-Regolament speċifiku għall-Fond li kien suġġett għad-dewmien.
Artikolu 27
Il-kontenut tal-programmi
1. Kull programm għandu jistabbilixxi strateġija għall-kontribut tal-programm għall-istrateġija tal-Unjoni ta’ tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv li hu konsistenti ma’ dan ir-Regolament, ir-regoli speċifiċi għall-Fondi, u l-kontenut tal-Ftehim ta’ Sħubija.
Kull programm għandu jinkludi l-arranġamenti li jiżguraw implimentazzjoni effettiva, effiċjenti u kkoordinata tal-Fondi ESI u tal-azzjonijiet biex jinkiseb tnaqqis tal-piż amministrattiv fuq il-benefiċjarji.
2. Kull programm għandu jiddefinixxi l-prijoritajiet li jistabbilixxu miri speċifiċi, approprjazzjonijiet finanzjarji ta’ appoġġ mill-Fondi ESI u kofinanzjament nazzjonali korrispondenti, inklużi ammonti relatati mar-riżerva tal-prestazzjoni, li jista’ jkun pubbliku jew privat skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
3. Fejn l-Istati Membri u r-reġjuni jipparteċipaw fi strateġiji makroreġjonali jew strateġiji dwar baċiri tal-baħar, il-programm rilevanti, skont il-ħtiġijiet tal-qasam tal-programm kif identifikati mill-Istat Membru, għandu jistipula il-kontribuzzjoni tal-inverventi ppjanati għal dawk l-istrateġiji.
4. Kull prijorità għandha tistabbilixxi l-indikaturi u l-miri korrispondenti espressi f’termini kwalitattivi jew kwantitattivi, skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi, sabiex issir valutazzjoni tal-progress fl-implimentazzjoni tal-programm bil-mira li jintlaħqu l-objettivi bħala l-bażi għall-monitoraġġ, l-valutazzjoni u r-reviżjoni tal-prestazzjoni. Dawk l-indikaturi għandhom jinkludu:
(a)
indikaturi finanzjarji relatati man-nefqa allokata;
(b)
indikaturi tal-produzzjoni relatati mal-operazzjonijiet appoġġati;
(c)
indikaturi tar-riżultati relatati mal-prijorità kkonċernata.
Għal kull Fond ESI, ir-regoli speċifiċi għall-fondi għandhom jistabbilixxu indikaturi komuni u jistgħu jistipulaw dispożizzjonijiet relatati ma’ indikaturi speċifiċi għall-programmi.
5. Kull programm, għajr dawk li jkopru esklussivament l-assistenza teknika, għandu jinkludi deskrizzjoni, skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi, tal-azzjonijiet biex jitqiesu l-prinċipji stabbiliti fl-Artikoli 5, 7 u 8.
6. Kull programm, għajr dawk fejn l-assistenza teknika tingħata taħt programm speċifiku, għandu jistabbilixxi l-ammont indikattiv ta’ appoġġ li jrid jintuża għal għanijiet relatati mat-tibdil fil-klima, ibbażat fuq il-metodoloġija msemmija fl-Artikolu 8.
7. L-Istati Membri għandhom jabbozzaw il-programm skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
Artikolu 28
Dispożizzjonijiet speċifiċi dwar il-kontenut ta' programmi ddedikati għal strumenti konġunti għal garanziji bla limitu u titolizzazzjoni li jipprovdu solliev kapitali implementat mill-BEI
1. B'deroga mill-Artikolu 27, il-programmi ddedikati msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 394) għandhom jinkludu:
(a)
l-elementi stabbiliti taħt l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 27, u taħt il-paragrafi 2, 3 u 4 ta' dak l-Artikolu fir-rigward tal-prinċipji stabbiliti taħt l-Artikolu 5;
(b)
identifikazzjoni tal-korpi msemmija taħt l-Artikoli 125, 126 u 127 ta' dan ir-Regolament u l-Artikolu 65(2) tar-Regolament FAEŻR kif relevanti għall-Fond ikkonċernat;
(c)
għal kull kundizzjonalità ex ante, stabbilita skont l-Artikolu 19 u l-Anness XI, li hija applikabbli għall-programm, valutazzjoni ta' jekk il-kundizzjonalità ex ante hijiex issodisfata fid-data tal-preżentazzjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija u l-programm, u fejn kundizzjonalitajiet ex ante mhumiex issodisfati, deskrizzjoni tal-azzjonijiet biex tiġi ssodisfata l-kundizzjonalità ex ante, il-korpi responsabbli u skeda għal dawn l-azzjonijiet bi qbil mas-sommarju ppreżentat fil-Ftehim ta’ Sħubija.
2. B'deroga mill-Artikolu 55, il-valutazzjoni ex ante msemmija fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 39(4) għandha titqies bħala valutazzjoni ex ante ta' tali programmi.
3. Għall-finijiet tal-programmi msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 39(4) ta' dan ir-Regolament, l-Artikolu 6(2) u l-Artikolu 59(5) u (6) tar-Regolament FAEŻR m'għandhomx japplikaw. Minbarra l-elementi msemmija fil-paragrafu 1, id-dispożizzjonijiet stabbiliti fil-punti (c)(i), (f), 9(h), (i) u (m)(i) sa (iii) tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament FAEŻR biss għandhom japplikaw għal programmi taħt l-FAEŻR.
Artikolu 29
Proċedura għall-adozzjoni ta' programmi
1. Il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-konsistenza tal-programmi ma’ dan ir-Regolament u mar-regoli speċifiċi għall-Fondi, il-kontribut effettiv tagħhom għall-għanijiet tematiċi magħżula u għall-prijoritajiet tal-Unjoni speċifiċi għal kull Fond ESI, kif ukoll il-konsistenza mal-Ftehim ta’ Sħubija, filwaqt li jitqiesu r-rakkomandazzjonijiet speċifiċi għall-pajjiżi rilevanti adottati skont l-Artikolu 121(2) TFUE u r-rakkomandazzjonijiet rilevanti tal-Kunsill adottati skont l-Artikolu 148(4) TFUE kif ukoll l-evalwazzjoni ex ante. Il-valutazzjoni għandha tindirizza, b’mod partikolari, l-adegwatezza tal-istrateġija tal-programm, l-għanijiet korrispondenti, l-indikaturi, il-miri u l-allokazzjoni tar-riżorsi baġitarji.
2. B'deroga mill-paragrafu 1, il-Kummissjoni m'għandux ikollha għalfejn tivvaluta l-konsistenza tal-programmi operazzjonali ddedikati għall-YEI msemmija Fil-punt (a) tat-tieni paragrafu tal-Artikolu 18 tar-Regolament FSE u l-programmi ddedikati msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 39(4) ta' dan ir-Regolament mal-Ftehim ta' Sħubija fl-assenza tas-sottomissjoni mill-Istat Membru tal-Ftehim ta' Sħubija tiegħu fid-data ta' sottomissjoni tal-programm dedikati tiegħu.
3. Il-Kummissjoni għandha tagħmel osservazzjonijiet fi żmien tliet xhur mid-data tas-sottomissjoni tal-programm. L-Istat Membru għandu jipprovdi lill-Kummissjoni bl-informazzjoni addizzjonali kollha meħtieġa u, fejn xieraq, jirrevedi l-programm propost.
4. Skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi, il-Kummissjoni għandha tapprova kull programm mhux aktar tard minn sitt xhur wara s-sottomissjoni tiegħu mill-Istat Membru konċernat, sakemm kwalunkwe osservazzjoni magħmula mill-Kummissjoni tkun ġiet ikkunsidrata b'mod adegwat, iżda mhux qabel l-1 ta' Jannar 2014 jew qabel l-adozzjoni mill-Kummissjoni ta' deċiżjoni li tapprova l-Ftehim ta' Sħubija.
B'deroga mir-rekwiżit imsemmi fl-ewwel subparagrafu, il-programmi taħt il-mira ta' kooperazzjoni territorjali Ewropea jistgħu jiġu approvati mill-Kummissjoni qabel l-adozzjoni tad-deċiżjoni li tapprova l-Ftehim ta' Sħubija, programmi operazzjonali ddedikati għall-YEI msemmija fil-punt (a) tat-tieni paragrafu tal-Artikolu 18 tar-Regolament FSE u programmi ddedikati msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 39(4) ta' dan ir-Regolament jistgħu jkunu approvati mill-Kummissjoni qabel is-sottomissjoni tal-Ftehim ta' Sħubija.
Artikolu 30
Emenda ta' programmi
1. It-talbiet għall-emenda tal-programmi mressqin minn Stat Membru għandhom jiġu debitament iġġustifikati u għandhom b’mod partikolari jistabbilixxu l-impatt mistenni tal-bidliet fil-programm fuq l-ilħuq tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv u l-objettivi speċifiċi ddefiniti fil-programm, filwaqt li jitqiesu dan ir-Regolament u r-regoli speċifiċi għall-Fondi, il-prinċipji orizzontali msemmija fl-Artikoli 5, 7 u 8 u kif ukoll il-Ftehim ta’ Sħubija. Għandhom ikunu akkompanjati mill-programm rivedut.
2. Il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-informazzjoni pprovduta skont il-paragrafu 1, filwaqt li tiġi kkunsidrata l-ġustifikazzjoni pprovduta mill-Istat Membru. Il-Kummissjoni tista' tagħmel osservazzjonijiet fi żmien xahar mis-sottomissjoni tal-programm rivedut, u l-Istat Membru għandu jipprovdi lill-Kummissjoni bl-informazzjoni addizzjonali kollha meħtieġa. Skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi, il-Kummissjoni għandha tapprova t-talbiet għall-emendar ta’ programm malajr kemm jista’ jkun iżda mhux aktar tard minn tliet xhur mid-data li fiha jkunu tressqu mill-Istat Membru, dejjem jekk kull osservazzjoni li tkun għamlet il-Kummissjoni tkun tqieset b’mod adegwat.
Fejn l-emenda ta’ programm taffettwa l-informazzjoni provduta fil-Ftehim ta’ Sħubija skont il-punti (a)(iii), (iv) u (vi) tal-Artikolu 15(1), l-approvazzjoni tal-emenda tal-programm mill-Kummissjoni għandha fl-istess ħin tikkostitwixxi approvazzjoni għar-reviżjoni konsegwenzjali tal-informazzjoni fil-Ftehim ta’ Sħubija.
3. B'deroga mill-paragrafu 2, meta t-talba għal emenda tkun ġiet ippreżentata lill-Kummissjoni sabiex terġa' talloka r-riżerva ta' prestazzjoni wara l-analiżi ta' prestazzjoni, il-Kummissjoni għandha tagħmel osservazzjonijiet biss meta tikkunsidra li l-allokazzjoni proposta ma tkunx f'konformità mar-regoli applikabbli, ma tkunx konsistenti mal-ħtiġijiet ta' żvilupp tal-Istat Membru jew tar-reġjun, jew tkun tinvolvi riskju sinifikanti li l-objettivi u l-miri inklużi fil-proposta ma jkunux jistgħu jintlaħqu. Il-Kummissjoni għandha tapprova t-talba għall-emenda ta’ programm malajr kemm jista’ jkun iżda mhux aktar tard minn xahrejn mid-data li fiha t-talba tkun ġiet ippreżentata mill-Istat Membru, sakemm kull osservazzjoni magħmula mill-Kummissjoni tkun tqieset b’mod adegwat. L-approvazzjoni tal-emenda tal-programm mill-Kummissjoni fl-istess ħin għandha tikkostitwixxi approvazzjoni għar-reviżjoni konsegwenzjali tal-informazzjoni fil-Ftehim ta' Sħubija.
4. B'deroga mill-paragrafu 2, proċeduri speċifiċi għall-emenda tal-programmi operazzjonali jistgħu jiġu stabbiliti fir-Regolament FEMS.
Artikolu 31
Parteċipazzjoni tal-BEI
1. Il-BEI jista', fuq talba tal-Istati Membri, jipparteċipa fit-tħejjija tal-Ftehim ta’ Sħubija, kif ukoll f'attivitajiet relatati mat-tħejjija tal-operazzjonijiet, b'mod partikolari proġetti kbar, strumenti finanzjarji u PPPs.
2. Il-Kummissjoni tista’ tikkonsulta mal-BEI qabel l-adozzjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija jew tal-programmi.
3. Il-Kummissjoni tista' titlob lill-BEI jeżamina l-kwalità teknika, is-sostenibilità ekonomika u finanzjarja, u l-vijabilità tal-proġetti kbar u tgħinu fir-rigward tal-istrumenti finanzjarji li għandhom jiġu implementati jew żviluppati.
4. Matul l-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni tista’ tagħmel għotjiet jew tagħti kuntratti ta’ servizz lill-BEI li jkopru l-inizjattivi implimentati fuq bażi pluriennali. L-impenn tal-kontribuzzjonijiet tal-baġit tal-Unjoni fir-rigward ta’ tali għotjiet jew kuntratti ta’ servizz għandhom jsir annwalment.
KAPITOLU II
Żvilupp lokali mmexxi mill-komunità
Artikolu 32
Żvilupp lokali mmexxi mill-Komunità
1. L-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità għandu jiġi appoġġat mill-FAEŻR, li għandu jintgħażel bħala żvilupp lokali LEADER u jista’ jiġi appoġġat mill-FERŻ, il-FSE jew il-FEMS. Għall-finijiet ta' dan il-Kapitolu, dawk il-Fondi, minn hawn 'il quddiem, jissejħu bħala l-"Fondi ESI ikkonċernati".
2. L-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità għandu:
(a)
jkun iffokat fuq oqsma subreġjonali speċifiċi;
(b)
jitmexxa minn gruppi ta’ azzjoni lokali komposti minn rappreżentanti tal-interessi soċjoekonomiċi lokali pubbliċi u privati, li fihom, fil-livell tat-teħid tad-deċiżjonijiet, la l-awtoritajiet pubbliċi, kif definiti skont ir-regoli nazzjonali, u lanqas kwalunkwe grupp ta’ interess uniku ma jirrappreżenta aktar minn 49 % tad-drittijiet tal-votazzjoni;
(c)
jitwettaq permezz ta’ strateġiji tal-iżvilupp lokali integrati abbażi tal-oqsma multisettorjali;
(d)
jitfassal b’qies tal-ħtiġijiet u tal-potenzjal lokali, u għandu jinkludi karatteristiċi innovattivi fil-kuntest lokali, netwerking, u fejn xieraq, kooperazzjoni.
3. L-appoġġ mill-Fondi ESI kkonċernati għall-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità għandu jkun konsistenti u koordinat bejn il-Fondi ESI kkonċernati. Dan għandu jiġi żgurat inter alia permezz tal-bini tal-kapaċitajiet, selezzjoni, approvazzjoni u finanzjament koordinati ta’ strateġiji tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità u gruppi ta' azzjoni lokali.
4. Meta l-kumitat tas-selezzjoni għall-istrateġiji tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità stabbilit taħt l-Artikolu 33(3) jiddetermina li l-implimentazzjoni tal-istrateġija tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità magħżula teħtieġ appoġġ minn aktar minn Fond wieħed, huwa jista' jinnomina f'konformità mar-regoli u l-proċeduri nazzjonali, Fond ewlieni biex jappoġġa l-ispejjeż kollha operattivi u tal-animazzjoni skont il-punti (d) u (e) tal-Artikolu 35(1) għall-istrateġija tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità.
5. L-iżvilupp lokali mmexxi mill-Komunità appoġġjat mill-Fondi ESI ikkonċernati għandu jitwettaq skont prijorità waħda jew aktar tal-programm jew programmi rilevanti skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi tal-Fondi ESI ikkonċernati.
Artikolu 33
Strateġiji ta' żvilupp lokali mmexxi mill-Komunità
1. Strateġija għall-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità għandha tinkludi mill-inqas l-elementi li ġejjin:
(a)
id-definizzjoni taż-żona u tal-popolazzjoni koperti mill-istrateġija;
(b)
analiżi tal-ħtiġijiet tal-iżvilupp u l-potenzjal taż-żona, inkluża analiżi tal-punti pożittivi, id-dgħufijiet, l-opportunitajiet u t-theddidiet;
(c)
deskrizzjoni tal-istrateġija u l-objettivi tagħha, deskrizzjoni tal-karattesristiċi integrati u innovattivi tal-istrateġija u ġerarkija tal-prijoritajiet, inklużi miri li jistgħu jitkejlu għall-produzzjoni jew riżultati. Fir-rigward tar-riżultati, il-miri jistgħu jiġu espressi f’termini kwantitattivi jew kwalitattivi. L-istrateġija għandha tkun konsistenti mal-programmi relevanti tal-Fondi ESI kollha kkonċernati li huma involuti;
(d)
deskrizzjoni tal-proċess ta’ involviment tal-komunità fl-iżvilupp tal-istrateġija;
(e)
pjan ta’ azzjoni li juri kif l-objettivi jissarrfu f’azzjonijiet;
(f)
deskrizzjoni tal-arranġamenti ta’ ġestjoni u ta’ monitoraġġ tal-istrateġija, li turi l-kapaċità tal-grupp ta’ azzjoni lokali li jimplimenta l-istrateġija u deskrizzjoni tal-arranġamenti speċifiċi għall-evalwazzjoni;
(g)
il-pjan finanzjarju għall-istrateġija, inkluża l-allokazzjoni ppjanata minn kull wieħed mill-Fondi ESI kkonċernati.
2. L-Istati Membri għandhom jiddefinixxu l-kriterji għall-għażla tal-istrateġiji tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità.
3. L-istrateġiji għall-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità għandhom jintgħażlu minn kumitat stabbilit għal dak l-iskop mill-awtorità jew awtoritajiet ta' ġestjoni responsabbli u approvat mill-awtorità/awtoritajiet ta' ġestjoni responsabbli.
4. L-ewwel fażi ta’ selezzjoni tal-istrateġiji tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità għandha titlesta sa sentejn mid-data tal-approvazzjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija. L-Istati Membri jistgħu jagħżlu strateġiji tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità addizzjonali wara dik id-data, iżda mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2017.
5. Id-deċiżjoni li tapprova strateġija tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità għandha tistabbilixxi l-allokazzjonijiet ta' kull Fond ESI kkonċernat. Id-deċiżjoni għandha tistabbilixxi wkoll ir-responsabbiltajiet għall-kompiti ta’ ġestjoni u ta’ kontroll taħt il-programm jew programmi fir-rigward tal-istrateġija tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità.
6. Il-popolazzjoni taż-żona msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1 ma għandhiex tkun anqas minn 10 000 u mhux aktar minn 150 000 abitant. Madankollu, f’każijiet debitament ġustifikati u fuq il-bażi ta’ proposta minn Stat Membru, il-Kummissjoni tista’ tadotta jew temenda dawk il-limiti tal-popolazzjoni fid-deċiżjoni tagħha taħt l-Artikolu 15(2) jew (3) biex tapprova jew temenda rispettivament il-Ftehim ta' Sħubija sabiex jitqiesu ż-żoni sottopopolati jew popolati ħafna jew sabiex tiġi żgurata l-koerenza territorjali taż-żoni koperti mill-istrateġiji tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità.
Artikolu 34
Gruppi ta' azzjoni lokali
1. Il-gruppi ta’ azzjoni lokali għandhom ifasslu u jimplimentaw l-istrateġiji tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità.
L-Istati Membri għandhom jiddefinixxu l-irwoli rispettivi tal-grupp ta’ azzjoni lokali u tal-awtoritajiet responsabbli għall-implimentazzjoni tal-programmi rilevanti, li jikkonċernaw il-kompiti ta’ implimentazzjoni kollha marbuta mal-istrateġija tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità.
2. L-awtorità jew l-awtoritajiet ta' ġestjoni responsabbli għandha/għandhom jiżguraw li l-gruppi ta’ azzjoni lokali jew jagħżlu sieħeb wieħed fi ħdan il-grupp bħala sieħeb ewlieni fi kwistjonijiet amministrattivi u finanzjarji, jew jingħaqdu flimkien fi struttura komuni kkostitwita legalment.
3. Il-kompiti tal-gruppi ta’ azzjoni legali għandhom jinkludu dan li ġej:
(a)
il-bini tal-kapaċità ta’ atturi lokali li jiżviluppaw u jimplimentaw l-operazzjonijiet inkluż it-trawwim tal-kapaċitajiet tagħhom ta’ ġestjoni tal-proġetti;
(b)
it-tfassil ta’ proċedura ta’ selezzjoni nondiskriminatorja u trasparenti u kriterji oġġettivi għas-selezzjoni tal-operazzjonijiet, li jevitaw il-kunflitti ta’ interess, jiżguraw li mill-inqas 50 % tal-voti fid-deċiżjonijiet tas-selezzjoni huma mitfugħa minn sħab li mhumiex awtoritajiet pubbliċi, u jippermettu selezzjoni permezz ta’ proċedura bil-miktub;
(c)
l-iżgurar tal-koerenza mal-istrateġija tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità fis-selezzjoni tal-operazzjonijiet, billi jiġu prijoritizzati dawk l-operazzjonijiet skont il-kontribut tagħhom biex jintlaħqu dawk l-objettivi u l-miri tal-istrateġija;
(d)
it-tħejjija jew il-pubblikazzjoni ta’ sejħiet għal proposti jew ta' proċedura kontinwa ta’ sottomissjoni ta’ proġetti, inkluża d-definizzjoni tal-kriterji ta’ selezzjoni;
(e)
li jirċievu u jivvalutaw l-applikazzjonijiet għas-sostenn;
(f)
li jagħżlu l-operazzjonijiet u jiffissaw l-ammonti tas-sostenn u, fejn rilevanti, jippreżentaw il-proposti lill-korp responsabbli għall-verifika finali tal-eliġibbiltà qabel l-approvazzjoni;
(g)
il-monitoraġġ tal-implimentazzjoni tal-istrateġija tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità u l-operazzjonijiet appoġġjati u t-twettiq ta’ attivitajiet speċifiċi ta’ valutazzjoni marbuta ma' dik l-istrateġija.
4. Bla preġudizzju għall-punt (b) tal-paragrafu 3, il-grupp ta’ azzjoni lokali jista’ jkun benefiċjarju u jimplimenta l-operazzjonijiet skont l-istrateġija tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità.
5. Fil-każ ta’ attivitajiet ta’ kooperazzjoni ta’ gruppi ta’ azzjoni lokali kif imsemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 35(1), il-kompiti stabbiliti fil-punt (f) tal-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu jistgħu jitwettqu mill-awtorità ta’ ġestjoni responsabbli.
Artikolu 35
Appoġġ mill-Fondi ESI għal żvilupp lokali mmexxi mill-komunità
1. L-appoġġ mill- Fondi ESI kkonċernati għall-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità għandu jkopri:
(a)
l-ispejjeż tal-appoġġ tat-tħejjija li jikkonsisti f’bini tal-kapaċità, taħriġ u netwerking bil-għan li titħejja u tiġi implimentata strateġija ta’ żvilupp lokali mmexxi mill-komunità.
Tali spejjeż jistgħu jinkludu element wieħed jew iktar minn wieħed minn dawn li ġejjin:
(i)
azzjonijiet ta’ taħriġ għall-partijiet interessati lokali;
(ii)
studji taż-żona kkonċernata;
(iii)
spejjeż marbuta mat-tfassil tal-istrateġija ta’ żvilupp lokali mmexxi mill-komunità, inklużi spejjeż ta’ konsulenza u spejjeż għal azzjonijiet relatati mal-konsultazzjonijiet tal-partijiet interessati għall-iskop tat-tħejjija tal-istrateġija;
(iv)
spejjeż amministrattivi (spejjeż operattivi u tal-persunal) ta’ organizzazzjoni li tapplika għall-appoġġ tat-tħejjija waqt il-fażi ta’ tħejjija;
(v)
appoġġ għal proġetti pilota żgħar.
Tali appoġġ tat-tħejjija għandu jkun eliġibbli indipendentement minn jekk l-istrateġija ta’ żvilupp lokali mmexxi mill-komunità mfassla mill-grupp ta’ azzjoni lokali li jibbenefika mill-appoġġ tkunx magħżula għal finanzjament mill-kumitat ta’ selezzjoni stabbilit taħt l-Artikolu 33(3).
(b)
l-implimentazzjoni ta’ operazzjonijiet skont l-istrateġija tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità;
(c)
it-tħejjija u l-implimentazzjoni ta’ attivitajiet ta’ kooperazzjoni tal-grupp ta’ azzjoni lokali;
(d)
l-ispejjeż operattivi marbuta mal-ġestjoni tal-implimentazzjoni tal-istrateġija lokali mmexxi mill-komunità li jikkonsistu fi spejjeż operattivi, spejjeż tal-persunal, spejjeż tat-taħriġ, spejjeż marbuta mar-relazzjonijiet pubbliċi, spejjeż finanzjarji kif ukoll l-ispejjeż marbuta mal-monitoraġġ u l-evalwazzjoni ta' dik l-istrateġija kif imsemmi fil-punt (g) tal-Artikolu 34(3);
(e)
l-animazzjoni tal-istrateġija tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità sabiex jiġi ffaċilitat l-iskambju bejn il-partijiet interessati biex tingħata informazzjoni u tkun promossa l-istrateġija u biex jiġu appoġġati benefiċjarji potenzjali bl-għan li jiżviluppaw operazzjonijiet u jħejju applikazzjonijiet.
2. Appoġġ għall-ispejjeż operattivi u l-animazzjoni kif imsemmi fil-punti (d) u (e) tal-paragrafu 1 m’għandux jaqbeż 25 % tan-nefqa pubblika totali mġarrba fl-istrateġija tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità.
KAPITOLU III
Żvilupp territorjali
Artikolu 36
Investiment territorjali integrat
1. Fejn strateġija tal-iżvilupp urban jew strateġija territorjali oħra, jew patt territorjali msemmija fl-Artikolu 12(1) tar-Regolament FSE jeħtieġu approċċ integrat li jinvolvi investimenti mill-FSE, il-FEŻR jew il-Fond ta' Koeżjoni taħt aktar minn assi ta' prijorità wieħed ta' programm operazzjonali wieħed jew diversi programmi operazzjonali, jistgħu jitwettqu azzjonijiet bħala investiment territorjali integrat (“ITI”).
Azzjonijiet imwettqa bħala ITI jistgħu jiġu kkomplimentati b’appoġġ finanzjarju mill-FAEŻR jew il-FEMS.
2. Fejn ITI ikun appoġġat mill-FSE, il-FEŻR jew il-Fond ta’ Koeżjoni, il-programm jew programmi operazzjonali rilevanti għandu jiddeskrivi/għandhom jiddeskrivu l-approċċ lejn l-użu tal-istrument ITI u l-allokazzjoni finanzjarja indikattiva minn kull assi ta' prijoritàf’konformità mar-regoli speċifiċi għall-Fondi.
Fejn ITI ikun ikkomplimentat b’appoġġ finanzjarju mill-FAEŻR jew il-FEMS, l-allokazzjoni finanzjarja indikattiva u l-miżuri koperti għandhom jiġu stabbiliti fil-programm jew programmi relevanti f’konformità mar-regoli speċifiċi għall-Fondi.
3. L-Istat Membru jew l-awtorità ta’ ġestjoni jistgħu jinnominaw korp intermedju wieħed jew aktar, inkluż l-awtoritajiet lokali, il-korpi tal-iżvilupp reġjonali jew organizzazzjonijiet mhux governattivi, sabiex iwettqu l-ġestjoni u l-implimentazzjoni ta’ ITI f’konformità mar-regoli speċifiċi għall-Fondi.
4. L-Istat Membru jew l-awtoritajiet ta’ ġestjoni rilevanti għandhom jiżguraw li s-sistema ta’ monitoraġġ għall-programm jew programmi tipprovdi għall-identifikazzjoni tal-operazzjonijiet u l-produzzjonijiet ta’ assi ta' prijorità jew prijorità li jikkontribbwixxu għal ITI.
TITOLU V
STRUMENTI FINANZJARJI
Artikolu 37
Strumenti finanzjarji
1. Il-Fondi ESI jistgħu jintużaw biex isostnu strumenti finanzjarji skont programm wieħed jew aktar, inkluż meta jkunu organizzati permezz ta’ fondi tal-fondi, biex jikkontribbwixxu għall-kisba ta’ objettivi speċifiċi stabbiliti skont prijorità.
L-istrumenti finanzjarji għandhom jiġu implimentati biex isostnu investimenti li huma mistennija jkunu finanzjarjament vijabbli u ma jwasslux għal finanzjament suffiċjenti mis-sorsi tas-suq. Fl-applikazzjoni ta’ dan it-Titlu, l-awtoritajiet ta’ ġestjoni, il-korpi li jimplimentaw il-fondi, u l-korpi li jimplimentaw l-istrument finanzjarju għandhom jikkonformaw mal-liġi applikabbli, b’mod partikolari dwar l-għajnuna mill-Istat u l-akkwist pubbliku.
2. L-appoġġ tal-istrumenti finanzjarji għandu jkun ibbażat fuq valutazzjoni ex ante li tkun stabbilixxiet evidenza ta’ nuqqasijiet fis-suq jew sitwazzjonijiet ta’ investiment li mhumiex ideali, u l-livell stmat u l-ambitu tal-ħtiġijiet ta’ investiment pubbliku, inklużi tipi ta’ strumenti finanzjarji li għandhom jiġu sostnuti. Tali valutazzjoni ex ante għandha tinkludi:
(a)
analiżi ta’ nuqqasijiet fis-suq, sitwazzjonijiet ta’ investiment li huma inqas minn ideali, u ħtiġijiet ta’ investiment għall-oqsma tal-politika u objettivi tematiċi jew prijoritajiet ta’ investiment li għandhom jiġu indirizzati bil-ħsieb li jikkontribwixxu għall-kisba ta’ objettivi speċifiċi stipulati taħt prijorità u li għandhom jiġu sostnuti permezz ta’ strumenti finanzjarji. Dik l-analiżi għandha tiġi bbażata fuq metodoloġija tal-aħjar prattika disponibbli;
(b)
valutazzjoni tal-valur miżjud tal-istrumenti finanzjarji li jkunu qed jiġu kkunsidrati għall-appoġġ mill-Fondi ESI, konsistenti ma' forom oħrajn ta' intervent pubbliku li jindirizzaw l-istess suq, l-implikazzjonijiet possibbli tal-għajnuna mill-Istat, il-proporzjonalità tal-intervent u l-miżuri previsti biex tiġi mminimizzata d-distorsjoni tas-suq;
(c)
stima tar-riżorsi pubbliċi u privati addizzjonali li għandhom potenzjalment jinġabru mill-istrument finanzjarju sal-livell tar-riċevitur finali (effett ta’ ingranaġġ mistenni), inkluża, jekk ikun il-każ, valutazzjoni tal-ħtieġa, u l-livell, ta’ rimunerazzjoni preferenzjali biex jiġu attirati riżorsi tal-kontroparti minn investituri privati u/jew deskrizzjoni tal-mekkaniżmi li se jintużaw biex tiġi stabbilita l-ħtieġa, u l-firxa, ta’ remunerazzjoni preferenzjali bħal din, bħal proċess ta’ valutazzjoni kompetittiv jew indipendenti kif jixraq;
(d)
valutazzjoni tat-tagħlimiet miksuba minn strumenti simili u valutazzjonijiet ex ante mwettqa mill-Istati Membri fil-passat, u kif tali tagħlimiet ser jiġu applikati fil-futur;
(e)
l-istrateġija proposta tal-investiment, inkluż eżami tal-għażliet għal arranġamenti ta’ implimentazzjoni fit-tifsira tal-Artikolu 38, il-prodotti finanzjari li għandhom jiġu offruti, ir-riċevituri finali fil-mira u il-kombinament previst ma’ għotja ta’ appoġġ skont il-każ;
(f)
speċifikazzjoni tar-riżultati mistennija u kif l-istrument finanzjarju kkonċernat huwa mistenni jikkontribwixxi għall-kisba tal-objettivi speċifiċi stipulati taħt il-prijorità rilevanti, inklużi l-indikaturi għal dik il-kontribuzzjoni;
(g)
dispożizzjonijiet li jippermettu li l-valutazzjoni ex ante tiġi rieżaminata u aġġornata skont il-ħtieġa waqt l-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe strument finanzjarju li ġie implimentat abbażi ta’ tali valutazzjoni, fejn waqt il-fażi ta’ implimentazzjoni, l-awtorità ta’ ġestjoni kkunsidrat li hu possibbli li l-valutazzjoni ex ante m’għadhiex tirrappreżenta b’mod preċiż il-kundizzjonijiet tas-suq eżistenti fiż-żmien tal-implimentazzjoni.
3. Il-valutazzjoni ex ante msemmija fil-paragrafu 2 tista’ titwettaq fi stadji. Fi kwalunkwe każ, għandha titlesta qabel l-awtorità ta’ ġestjoni tiddeċiedi li tagħmel kontribuzzjonijiet tal-programm għal strument finanzjarju.
Is-sommarju tas-sejbiet u l-konklużjonijiet tal-valutazzjoni ex ante fir-rigward tal-istrumenti finanzjarji għandhom jiġu ppubblikati fi żmien tliet xhur mid-data tal-finalizzazzjoni.
Il-valutazzjoni ex ante għandha tiġi ppreżentata lill-kumitat tal-monitoraġġ għall-finijiet ta’ informazzjoni skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
4. Fejn l-istrumenti finanzjarji jappoġġaw il-finanzjament lill-impriżi, inkluż lill-SMEs, dan l-appoġġ għandu jkun immirat lejn it-twaqqif ta’ impriżi ġodda, kapital fi stadju bikri, jiġifieri l-kapital inizjali u l-kapital biex tibda negozju, kapital għall-espansjoni, kapital għat-tisħiħ tal-attivitajiet ġenerali ta’ impriża, jew it-twettiq ta’ proġetti ġodda, il-penetrazzjoni ta’ swieq ġodda jew żviluppi ġodda minn impriżi eżistenti, mingħajr preġudizzju għar-regoli tal-Unjoni applikabbli dwar l-għajnuna mill-Istat u f’konformità mar-regoli speċifiċi għall-Fondi. Tali appoġġ jista' jinkludi investiment fl-assi kemm tanġibbli u intanġibbli kif ukoll kapital operattiv fil-limiti tar-regoli tal-Unjoni applikabbli dwar l-għajnuna mill-Istat u bil-ħsieb li jiġi stimulat is-settur privat bħala fornitur tal-finanzjament għall-impriżi. Jista’ jinkludi wkoll spejjeż tat-trasferiment tad-drittijiet ta’ proprjetà fl-impriżi sakemm tali trasferimenti isiru bejn investituri indipendenti.
5. L-investimenti li għandhom ikunu appoġġatti permezz ta' strumenti finanzjarji m'għandhomx ikunu kompluti fiżikament jew implementati bis-sħiħ fid-data tad-deċiżjoni tal-investiment.
6. Fejn l-istrumenti finanzjarji jipprovdu appoġġ għar-reċipjenti finali fir-rigward tal-investimenti tal-infrastruttura bl-objettiv tal-appoġġ tal-iżvilupp urban jew ir-riġenerazzjoni urbana jew investimenti tal-infrastruttura simili bl-objettivi tad-diversifikazzjoni tal-attivitajiet nonagrikoli f'żoni rurali, tali appoġġ jista' jinkludi l-ammont meħtieġ għar-riorganizzazzjoni ta' portafoll tad-dejn rigward l-infrastruttura li jifforma parti mill-investiment il-ġdid, sa ammont massimu ta' 20 % tat-total tal-ammont ta' appoġġ għall-programm mill-istrument finanzjarju għall-investiment.
7. L-istrumenti finanzjarji jistgħu jiġu kombinati ma’ għotjiet, ma’ sussidji fuq ir-rati tal-imgħax u ma’ sussidji fuq it-tariffi tal-garanziji. Fejn l-appoġġ mill-Fondi ESI jiġi provdut permezz ta’ strumenti finanzjarji u kkombinat f’operazzjoni unika, ma’ forom oħrajn ta’ appoġġ relatati direttament mal-istrumenti finanzjarji li jimmiraw lejn l-istess riċevituri finali, inkluż appoġġ tekniku, sussidji fuq ir-rati tal-imgħax u sussidji fuq it-tariffi tal-garanziji, id-dispożizzjonijiet applikabbli għall-istrumenti finanzjarji għandhom japplikaw għall-forom kollha ta’ sostenn f’dik l-operazzjoni. F'każijiet bħal dawn, għandhom ikunu rispettati r-regoli tal-Unjoni applikabbli dwar l-għajnuna mill-Istat u għandhom jinżammu reġistri separati għal kull forma ta' sostenn.
8. Ir-riċevituri finali appoġġati permezz ta’ strument finanzjarju tal-Fondi ESI jistgħu jirċievu wkoll assistenza minn prijorità jew programm ieħor tal-Fondi Strutturali u ta’ Investiment Ewropej jew minn xi strument ieħor sostnut mill-baġit tal-Unjoni f’konformità mar-regoli tal-Unjoni applikabbli dwar l-għajnuna mill-Istat. F’dak il-każ għandhom jinżammu rekords separati għal kull sors ta’ assistenza filwaqt li s-sostenn mill-istrument finanzjarju tal-Fondi ESI għandu jkun parti minn operazzjoni b’nefqa eliġibbli distinta mis-sorsi l-oħra ta’ għajnuna.
9. Il-kombinament ta’ sostenn ipprovdut permezz ta’ għotjiet u strumenti finanzjarji kif imsemmi fil-paragrafi 5 u 7 jista’, soġġett għar-regoli tal-għajnuna mill-Istat, jkopri l-istess element tan-nefqa sakemm it-total tal-forom kollha ta’ sostenn ikkombinati ma jaqbiżx l-ammont totali tal-element ta’ nefqa kkonċernat. L-għotjiet m'għandhomx jintużaw biex jiġi rimborżat sostenn irċevut minn strumenti finanzjarji. L-istrumenti finanzjarji m'għandhomx jintużaw biex jiġu prefinanzjati l-għotjiet.
10. Il-kontribuzzjonijiet in natura ma għandhomx jgħoddu bħala nefqa eliġibbli fir-rigward tal-istrumenti finanzjarji, ħlief kontribuzzjonijiet ta’ art jew ta’ proprjetà immobbli fir-rigward ta’ investimenti bil-għan li jappoġġaw l-iżvilupp rurali, l-iżvilupp urban jew ir-riġenerazzjoni urbana, fejn l-art jew il-proprjetà immobbli jagħmlu parti mill-investiment. Dan it-tip ta’ kontribuzzjonijiet ta’ art jew ta’ proprjetà immobbli għandu jkun eliġibbli sakemm jiġu ssodisfatti l-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 69(1).
11. Il-VAT m’għandhiex tikkostitwixxi nefqa eliġibbli ta’ operazzjoni, ħlief fil-każ li l-VAT ma tkunx tista’ tiġi rkuprata taħt il-leġiżlazzjoni nazzjonali dwar il-VAT. It-trattament tal-VAT fil-livell tal-investimenti magħmula mir-riċevituri finali ma għandux jitqies għall-finijiet tad-determinazzjoni tal-eliġibbiltà tan-nefqa taħt l-istrument finanzjarju. Madankollu, fejn l-istrumenti finanzjarji jkunu kkombinati ma’ għotjiet skont il-paragrafi 7 u 8 ta' dan l-Artikolu, id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 69(3) għandhom japplikaw għall-għotja.
12. Għall-finijiet tal-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu, ir-regoli applikabbli tal-Unjoni dwar l-għajnuna mill-Sstat għandhom ikunu dawk fis-seħħ fiż-żmien meta l-awtorità ta’ ġestjoni jew il-korp li jimplimenta l-fond tal-fondi jimpenja kuntrattwalment kontribuzzjonijiet tal-programm għal strument finanzjarju, jew meta l-istrument finanzjarju jimpenja kuntrattwalment kontribuzzjonijiet tal-programm għar-riċevituri finali, skont kif japplika.
13. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 149 li jistabbilixxu regoli speċifiċi addizzjonali dwar ix-xiri ta’ art u dwar il-kombinament ta’ appoġġ tekniku ma’ strumenti finanzjarji.
Artikolu 38
Implimentazzjoni tal-istrumenti finanzjarji
1. Fl-implimentazzjoni tal-Artikolu 37, l-awtoritajiet ta’ ġestjoni jistgħu jipprovdu kontribuzzjoni finanzjarja għall-istrumenti finanzjarji li ġejjin:
(a)
strumenti finanzjarji stabbiliti fil-livell tal-Unjoni, ġestiti direttament jew indirettament mill-Kummissjoni;
(b)
strumenti finanzjarji stabbiliti f’livelli nazzjonali, reġjonali, transnazzjonali jew transkonfinali, ġestiti mill-awtorità ta’ ġestjoni jew taħt ir-responsabilità tagħha.
2. Il-kontribuzzjonijiet mill-Fondi ESI għall-istrumenti finanzjarji skont il-punt (a) tal-paragrafu 1 għandhom jitqiegħdu f’kontijiet separati u użati, b’konformità mal-għanijiet tal-Fondi ESI rispettivi, biex isostnu azzjonijiet u benefiċjarji finali li huma konsistenti mal-programm jew il-programmi li minnhom isiru dawn il-kontribuzzjonijiet.
Kontribuzzjonijiet għal strumenti finanzjarji msemmijin fl-ewwel subparagrafu għandhom ikunu suġġetti għal dan ir-Regolament sakemm ma jkunx hemm dispożizzjoni espressa għal eċċezzjonijiet.
It-tieni subparagrafu hu mingħajr preġudizzju għar-regoli tatt-twaqqif u l-funzjonament tal-istrumenti finanzjarji taħt ir-Regolament Finanzjarju, sakemm dawk ir-regoli ma jkunux f’kunflitt mar-regoli ta’ dan ir-Regolament, f’liema każ jipprevali dan ir-Regolament.
3. Għall-istrumenti finanzjarji skont il-punt (b) tal-paragrafu 1, l-awtorità ta' ġestjoni tista' tipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja għall-istrumenti finanzjarji li ġejjin:
(a)
strumenti finanzjarji li jikkonformaw mat-termini u l-kundizzjonijiet standard stabbiliti mill-Kummissjoni, skont it-tieni subparagrafu ta' dan il-paragrafu;
(b)
strumenti finanzjarji li diġà jeżistu jew li għadhom kif inħalqu li jkunu magħmulin speċifikament biex jilħqu l-objettivi speċifiċi stipulati taħt il-prijorità rilevanti.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni li jirrigwardaw it-termin u kondizzjonijiet standard li l-istrumenti finanzjarji taħt il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu għandhom jikkonformaw magħhom. Dawk l- atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
4. Meta tappoġġa l-istrumenti finanzjarji msemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 1, l-awtorità ta’ ġestjoni tista’:
(a)
tinvesti fil-kapital ta’ entitajiet legali eżistenti jew maħluqa ġodda, inklużi dawk iffinanzjati minn Fondi ESI oħrajn, iddedikati għall-implimentazzjoni ta’ strumenti finanzjarji konsistenti mal-objettivi tal-Fondi ESI rispettivi, li se jwettqu l-kompiti ta' implimentazzjoni; l-appoġġ għal entitajiet bħal dawn għandu jkun limitat għall-ammonti neċessarji biex jiġu implimentati investimenti ġodda skont l-Artikolu 37 u b'mod li hu konsistenti mal-objettivi ta’ dan ir-Regolament;
(b)
tafda l-kompiti tal-implimentazzjoni f’idejn:
(i)
il-BEI;
(ii)
istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali li Stat Membru huwa azzjonist fihom, jew istituzzjonijiet finanzjarji stabbiliti fi Stat Membru li jimmiraw lejn il-kisba ta’ interess pubbliku taħt il-kontroll ta’ awtorità pubblika;
(iii)
korp regolat mil-liġi pubblika jew privata; jew
(c)
twettaq kompiti ta’ implimentazzjoni direttament, fil-każ ta’ strumenti finanzjarji li jikkonsistu biss f’self jew garanziji. F'dak il-każ l-awtorità ta' ġestjoni għandha tiġi kkunsidrata bħala l-benefiċjarju kif definit fil-punt (10) tal-Artikolu 2.
Fl-implimentazzjoni tal-istrument finanzjarju, il-korpi msemmijin fil-punti (a), (b) u (c) tal-ewwel subparagrafu għandhom jiżguraw konformità mal-liġi applikabbli, inklużi r-regoli li jkopru l-Fondi ESI, l-għajnuna mill-Istat, l-akkwist pubbliku u l-istandards rilevanti u l-leġiżlazzjoni applikabbli dwar il-prevenzjoni tal-ħasil tal-flus, il-ġlieda kontra t-terroriżmu u l-frodi fiskali. Dawk il-korpi ma għandhomx jiġu stabbiliti u ma għandhomx ikollhom relazzjonijiet ta’ negozju ma’ entitajiet inkorporati f’territorji, li l-ġurisdizzjonijiet tagħhom ma jikkooperawx mal-Unjoni fir-rigward tal-applikazzjoni ta’ standards tat-taxxa miftiehma internazzjonalment u għandhom jittrasponu tali rekwiżiti fil-kuntratti tagħhom mal-intermedjarji finanzjarji magħżulin.
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 149 li jistipula regoli speċifiċi addizzjonali li jikkonċernaw ir-rwol, l-obbligi u r-responsabilità tal-korpi ta’ implimentazzjoni ta’ strumenti finanzjarji, il-kriterji ta’ selezzjoni relatati u l-prodotti li jistgħu jitwasslu permezz ta’ strumenti finanzjarji skont l-Artikolu 37. Il-Kummissjoni għandha tinnotifika dawk l-atti delegati simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sa 22 ta’ April 2014
5. Il-korpi msemmija fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4, fl-implimentazzjoni ta’ fondi tal-fondi jistgħu wkoll jafdaw parti mill-implimentazzjoni lil intermedjarji finanzjarji sakemm tali entitajiet jiżguraw fir-responsabilità tagħhom li l-intermedjarji finanzjarji jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 140(1),(2) u (4) tar-Regolament Finanzjarju. L-intermedjarji finanzjarji għandhom jiġu magħżula abbażi ta’ proċeduri miftuħa, trasparenti, proporzjonati u nondiskriminatorji, biex jiġu evitati l-kunflitti ta’ interess.
6. Il-korpi msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4 li jkunu ġew fdati b’kompiti ta’ implimentazzjoni għandhom jiftħu kontijiet fiduċjarji f’isimhom u f’isem l-awtorità ta’ ġestjoni, jew jistabbilixxu l-istrument finanzjarju bħala blokka ta’ finanzi separata fi ħdan l-istituzzjoni finanzjarja. Fil-każ ta’ blokka ta’ finanzi separata, għandha ssir distinzjoni kontabbilistika bejn ir-riżorsi ta’ programm investiti fl-istrument finanzjarju u r-riżorsi l-oħrajn disponibbli fl-istituzzjoni finanzjarja. L-assi miżmuma f’kontijiet fiduċjarji u blokok ta' finanzi separati tali għandhom jiġu ġestiti skont il-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja tajba, skont regoli prudenzjali xierqa u għandhom ikollhom il-likwidità xierqa.
7. Meta strument finanzjarju huwa implimentat taħt il-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4, soġġett għall-istruttura ta’ implimentazzjoni tal-istrument finanzjarju, it-termini u l-kundizzjonijiet għall-kontribuzzjonijiet minn programmi għal strumenti finanzjari għandhom jiġu stabbiliti fil-ftehimiet ta' finanzjament skont l-Anness III fil-livelli li ġejjin:
(a)
fejn japplika, bejn ir-rappreżentanti b’mandat xieraq tal-awtorità ta’ ġestjoni u l-korp li jimplimenta l-fond tal-fondi; u
(b)
bejn ir-rappreżentanti b’mandat xieraq tal-awtorità ta’ ġestjoni, jew fejn japplika, il-korp li jimplimenta l-fond tal-fondi, u l-korp li jimplimenta l-istrument finanzjarju.
8. Għal strumenti finanzjarji implimentati taħt il-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4, it-termini u l-kundizzjonijiet għall-kontribuzzjonijiet mill-programmi għall-istrumenti finanzjarji għandhom jiġu stipulati f’dokument ta’ strateġija skont l-Anness IV li għandu jiġi eżaminat mill-kumitat tal-monitoraġġ.
9. Kontribuzzjonijiet nazzjonali pubbliċi u privati, inklużi fejn rilevanti kontribuzzjonijiet in natura kif imsemmi fl-Artikolu 37(10), jistgħu jingħataw fil-livell tal-fond tal-fondi, fil-livell tal-istrument finanzjarju jew fil-livell tar-riċevituri finali, skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
10. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu kundizzjonijiet uniformi fir-rigward tal-arranġamenti dettaljati għat-trasferiment u l-ġestjoni tal-kontribuzzjonijiet għall-programm, ġestiti mill-korpi msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4. Dawk atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżami stabbilita fl-Artikolu 150(3).
Artikolu 39
Kontribuzzjoni tal-FEŻR u l-FAEŻR għall-garanzija konġunta bla limitu u strumenti finanzjarji tat-titolizzazzjoni favur l-SMEs, implimentati mill-BEI
1. Għall-finijiet ta' dan l-Artikolu, 'debt finance' tfisser self, lokazzjoni jew garanziji [bankarji].
2. L-Istati Membri jistgħu jużaw l-FEŻR u l-FAEŻR biex jipprovdu kontribuzzjoni finanzjarja għall-istrumenti finanzjarji msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 38(1) ta' dan ir-Regolament, ġestiti indirettament mill-Kummissjoni bil-funzjonijiet implimentattivi mogħtija lill-BEI skont il-punt (c)(iii) tal-Artikolu 58(1) u l-Artikolu 139(4) tar-Regolament Finanzjarju, fir-rigward tal-attivitajiet li ġejjin:
(a)
garanziji mingħajr limitu li jipprovdu solliev kapitali lil intermedjarji finanzjarji għal portafolli ta' 'debt finance' ġodda lil SMEs eliġibbli skont l-Artikolu 37(4) ta' dan ir-Regolament;
(b)
titolizzazzjoni, kif definita fil-punt (61) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (33), ta' kwalunkwe wieħed minn dawn:
(i)
portafolli eżistenti ta' 'debt finance' għall-SMEs u impriżi oħra [b'anqas minn 500 impjegat];
(ii)
portafolli ġodda ta' 'debt finance' għall-SMEs.
Il-kontribuzzjoni finanzjarja msemmija fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu għandha tikkontribwixxi għal porzjonijiet żgħar u/jew medji ta' portafolli msemmija fihom sakemm l-intermedjarju finanzjarju rilevanti jżomm parti suffiċjenti tar-riskju tal-portafoll li tkun tal-anqas daqs ir-rekwiżit taż-żamma tar-riskju stipulat fid-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (34) u fir-Regolament (UE) Nru 575/2013 biex jiġi żgurat allinjament adegwat tal-interessi. Fil-każ tat-titolizzazzjoni taħt il-punt (b) tal-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu, l-intermedjarju finanzjarju huwa obbligat li joriġina 'debt finance' ġdid lil SMEs eliġibbli skont l-Artikolu 37(4) ta' dan ir-Regolament.
Kull Stat Membru bl-intenzjoni li jipparteċipa f'tali strumenti finanzjarji għandu jikkontribwixxi ammont li hu konformi mal-ħtiġijiet ta' 'debt financing' tal-SMEs f'dak l-Istat Membru u mad-domanda stmata għal tali 'debt finance' tal-SMEs, filwaqt li titqies il-valutazzjoni ex ante msemmija fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4 u f'kull każ li ma jkunx akbar minn 7 % tal-allokazzjoni mill-FEŻR u l-FAEŻR lill-Istat Membru. Il-kontribuzzjoni aggregata lill-FEŻR u l-FAEŻR mill-Istati Membri parteċipanti kollha għandha tkun soġġetta għal limitu massimu globali ta' EUR 8 500 000 000 (fi prezzijiet tal-2011).
Meta jkun ikkunsidrat mill-Kummissjoni f'konsultazzjoni mal-BEI li l-kontribuzzjoni minima aggregata għall-istrument li tirrappreżenta t-total tal-kontribuzzjonijiet tal-Istati Membri parteċipanti kollha mhijiex biżżejjed, filwaqt li titqies il-massa kritika minima definita fil-valutazzjoni ex ante msemmija fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4, l-implimentazzjoni tal-istrument finanzjarju għandha titwaqqaf u l-kontribuzzjonijiet jingħataw lura lill-Istati Membri.
Fejn l-Istat Membru u l-BEI ma jkunux jistgħu jaqblu dwar il-kundizzjonijiet tal-ftehim ta' finanzjament imsemmi fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4, l-Istat Membru għandu jissottometti talba għall-emendar tal-programm imsemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4 u jerġa' jalloka l-kontribuzzjoni lil programmi u prijoritajiet oħra skont ir-rekwiżiti għal konċentrazzjoni tematika.
Fejn il-kundizzjonijiet għat-terminazzjoni tal-kontribuzzjoni tal-Istat Membru għall-istrument stabbilit fil-ftehim ta' finanzjament bejn l-Istat Membru kkonċernat u l-BEI imsemmi fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4 ikunu ġew issodisfati, l-Istat Membru għandu jissottometti talba għall-emendar tal-programm imsemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4 u jerġa' jalloka l-kontribuzzjoni li jkun fadal lil programmi u prijoritajiet oħra skont ir-rekwiżiti għal konċentrazzjoni tematika.
Fejn il-parteċipazzjoni ta' dak l-Istat Membru ma titkompliex, dak l-Istat Membru għandu jissottometti talba għall-emendar tal-programm. Fejn l-approprjazzjonijiet mhux użati huma diżimpenajti, l-approprjazzjonijiet diżimpenjati għandhom jerġgħu jkunu disponibbli għall-Istat Membru konċernat, sabiex jerġgħu jiġu programmati għal programmi u prijoritajiet oħra skont ir-rekwiżiti tal-konċentrazzjoni tematika.
3. L-SMEs li jirċievu 'debt finance' ġdid, b'riżultat tal-portafoll il-ġdid żviluppat mill-intermedjarju finanzjarju fil-kuntest tal-istrument finanzjarju msemmi fil-paragrafu 2 għandhom jitqiesu r-reċipjenti finali tal-kontribuzzjoni tal-FEŻR u l-FAEŻR għall-istrument finanzjarju kkonċernat.
4. Il-kontribuzzjoni finanzjarja msemmija fil-paragrafu 2 għandha tkun konformi mal-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
b'deroga mill-Artikolu 37(2), għandha tkun ibbażata fuq valutazzjoni ex ante waħda fil-livell tal-Unjoni mwettqa mill-BEI u l-Kummissjoni;
Abbażi ta' sorsi ta' dejta disponibbli dwar 'debt finance' bankarju u l-SMEs, il-valutazzjoni ex ante għandha tkopri, inter alia, analiżi tal-ħtiġijiet ta' finanzjament tal-SMEs fil-livell tal-Unjoni, il-kundizzjonijiet ta' finanzjament u l-ħtiġijiet tal-SMEs kif ukoll indikazzjoni tad-distakk ta' finanzjament tal-SMEs f'kull Stat Membru, profil tas-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tas-settur tal-SMEs fil-livell tal-Istati Membri, il-massa kritika minima tal-kontribuzzjonijiet aggregati, firxa ta' volumi ta' dejn totali stmat ġenerati minn tali kontribuzzjonijiet, u l-valur miżjud.
(b)
għandha tkun provduta minn kull Stat Membru parteċipanti bħala parti minn programm nazzjonali uniku dedikat għal kull kontribuzzjoni finanzjarja mill-FEŻR u l-FAEŻR li jappoġġa l-objettiv tematiku stabbilit fil-punt (3) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 9;
(c)
għandha tkun soġġetta għall-kundizzjonijiet stabbiliti fi ftehim ta' finanzjament konkluż bejn kull Stat Membru parteċipanti u l-BEI inklużi, inter alia:
(i)
il-kompiti u l-obbligi tal-BEI inkluża r-remunerazzjoni;
(ii)
l-ingranaġġ minimu li għandu jinkiseb f'għanijiet definiti b'mod ċar fil-perjodu ta' eliġibbiltà indikat fl-Artikolu 65(2);
(iii)
il-kundizzjonijiet għad-'debt finance' il-ġdid;
(iv)
id-dispożizzjonijiet rigward attivitajiet mhux eliġibbli u kriterji ta' esklużjoni;
(v)
l-iskeda tal-pagamenti;
(vi)
il-penali fl-eventwalità ta' nonprestazzjoni mill-intermedjarji finanzjarji;
(vii)
l-għażla tal-intermedjarji finanzjarji;
(viii)
il-monitoraġġ, ir-rapportar u l-awditjar;
(ix)
il-viżibilità;
(x)
il-kundizzjonijiet għat-terminazzjoni tal-ftehim.
Għall-finijiet tal-implimentazzjoni tal-istrument, il-BEI se jidħol fi ftehimiet kuntrattwali ma' intermedjarji finanzjarji magħżula;
(d)
fl-eventwalità li l-ftehim ta' finanzjament imsemmi fil-punt (c) ma jkunx konkluż fi żmien sitt xhur mill-adozzjoni tal-programm imsemmi fil-punt (b), l-Istat Membru għandu jkollu d-dritt li jerġa' jalloka tali kontribuzzjoni lil programmi u prijoritajiet oħra skont rekwiżiti għal konċentrazzjoni tematika.
Il-Kummissjoni għandha, sabiex tiżgura kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan l-Artikolu, tadotta att ta' implimentazzjoni li jistipula l-mudell tal-ftehim ta' finanzjament imsemmi fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu. Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jiġi adottat f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
5. Għandu jinkiseb ingranaġġ minimu f'kull Stat Membru parteċipanti fl-istadji stabbiliti fil-ftehim ta' finanzjament imsemmi fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4, ikkalkolat bħala proporzjon bejn id-'debt finance' il-ġdid lil SMEs eliġibbli li għandhom ikunu oriġinati mill-intermedjarji finanzjarji u l-kontribuzzjoni korrispondenti tal-FEŻR u l-FAEŻR mill-Istat Membru rilevanti għall-istrumenti finanzjarji. Tali ingranaġġ minimu jista' jvarja bejn l-Istati Membri parteċipanti.
Fl-eventwalità li l-intermedjarju finanzjarju ma jiksibx l-ingranaġġ minimu stabbilit fil-ftehim ta' finanzjament imsemmi fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4, għandu jkun marbut b'kuntratt li jħallas il-penali għall-benefiċċju tal-Istat Membru parteċipanti, skont it-termini u l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-ftehim ta' finanzjament.
La l-garanziji maħruġa u lanqas it-tranżazzjonijiet ta' titolizzazzjoni rilevanti m'għandhom ikunu affettwati min-nuqqas tal-intermedjarju finanzjarju li jikseb l-ingranaġġ minimu stabbilit fil-ftehim ta' finanzjament.
6. B'deroga mill-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 38(2), il-kontribuzzjonijiet finanzjarji msemmija fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu jistgħu jitqiegħdu f'kontijiet separati għal kull Stat Membru jew, jekk żewġ Stati Membri parteċipanti jew aktar jagħtu l-kunsens tagħhom, f'kont wieħed li jkopri tali Stati Membri kollha u użat skont l-objettivi speċifiċi tal-programmi li minnhom saru l-kontribuzzjonijiet.
7. B'deroga mill-Artikolu 41(1) u (2) fir-rigward tal-kontribuzzjonijiet finanzjarji msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, it-talba tal-Istat Membri għal pagament lill-Kummissjoni għandha ssir abbażi ta' 100 % tal-ammonti li għandhom jitħallsu mill-Istat Membru lill-BEI skont l-iskeda definita fil-ftehim ta' finanzjament imsemmi fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu. Tali talbiet għal pagament għandhom ikunu bbażati fuq l-ammonti mitluba mill-BEI li huma meqjusa meħtieġa biex ikopru l-impenji għal kuntratti ta' garanzija jew tranżazzjonijiet ta' titolizzazzjoni li għandhom jiġu finalizzati fi żmien it-tliet xhur sussegwenti. Il-pagamenti mill-Istati Membri lill-BEI għandhom isiru mingħajr dewmien u fi kwalunkwe każ qabel l-impenji li jkun daħal għalihom il-BEI.
8. F'għeluq il-programm, in-nefqa eliġibbli għandha tkun l-ammont totali ta' kontribuzzjonijiet għall-programmi mħallsa għall-istrument finanzjarju, li jikkorrispondu:
(a)
għall-attivitajiet imsemmija fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, għar-riżorsi msemmija fl-Artikolu 42(3);
(b)
għall-attivitajiet imsemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 2, ta' dan l-Artikolu, għall-ammont aggregat ta' 'debt finance' ġdid li jirriżulta mit-tranżazzjonijiet ta' titolizzazzjoni, imħallsa lil, jew għall-benefiċċju ta', SMEs eliġibbli fi ħdan il-perjodu ta' eliġibbiltà indikat fl-Artikolu 65(2).
9. Għall-fini tal-Artikoli 44 u 45, il-garanziji mhux imħallsa u l-ammonti rkuprati fir-rigward, rispettivament, tal-garanziji bla limitu u t-tranżazzjonijiet ta' titolizzazzjoni, għandhom jiġu kkunsidrati riżorsi li jitħallsu lura lill-istrumenti finanzjarji. Fl-istralċ tal-istrumenti finanzjarji, id-dħul nett mir-rikavati mil-likwidazzjoni, wara t-tnaqqis tal-ispejjeż, pagamenti u pagament ta' ammonti minħabba kredituri f'pożizzjoni ogħla minn dawk li jingħataw kontribuzzjoni mill-FEŻR u l-FAEŻR, għandhu jingħata lura lill-Istati Membri relevanti pro rata għall-kontribuzzjonijiet tagħhom għall-istrument finanzjarju.
10. Ir-rapport imsemmi fl-Artikolu 46(1) għandu jinkludi l-elementi addizzjonali li ġejjin:
(a)
it-total tal-ammont tal-appoġġ tal-FEŻR u l-FAEŻR li ġie mħallas lill-istrument finanzjarju fir-rigward ta' garanziji mingħajr limitu u tranżazzjonijiet ta' titolizzazzjoni, skont kull programm u prijorità jew miżura;
(b)
il-progress fil-ħolqien ta' 'debt finance' ġdid skont l-Artikolu 37(4), għall-SMEs eliġibbli.
11. Minkejja l-Artikolu 93(1), ir-riżorsi allokati lill-istrumenti taħt il-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu jistgħu jintużaw għall-għan li jinħoloq 'debt finance' ġdid għall-SMEs fit-territorju kollu tal-Istat Membru mingħajr kunsiderazzjoni għall-kategoriji tar-reġjun, sakemm ma jkunx previst mod ieħor fil-ftehim ta' finanzjament imsemmi fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4.
12. L-Artikolu 70 m'għandux japplika għal programmi stabbiliti biex jimplimentaw strumenti finanzjarji taħt dan l-Artikolu.
Artikolu 40
Il-ġestjoni u l-kontroll ta’ strumenti finanzjarji
1. Il-korpi maħtura skont l-Artikolu 124 ta' dan ir-Regolament għall-FEŻR, Fond ta' Koeżjoni, FSE, FEMS u skont l-Artikolu 65 tar-Regolament tal-FAEŻR għall-FAEŻR ma għandhomx iwettqu verifiki fuq il-post ta’ operazzjonijiet li jinvolvu strumenti finanzjarji implimentati skont il-punt (a) tal-Artikolu 38(1). Dawk il-korpi maħtura għandhom jirċievu rapporti ta’ kontroll regolari mingħand il-korpi inkarigati mill-implimentazzjoni ta’ dawn l-istrumenti finanzjarji.
2. Il-korpi responsabbli mill-awditjar tal-programmi m’għandhomx iwettqu awditjar ta’ operazzjonijiet li jinvolvu l-istrumenti finanzjarji implimentati skont il-punt (a) tal-Artikolu 38(1) u tas-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll relatati ma’ dawk l-istrumenti finanzjarji. Huma għandhom jirċievu rapporti ta’ kontroll regolari mingħand l-awdituri maħtura fil-ftehimiet li jistabbilixxi dawk l-istrumenti finanzjarji.
3. Il-korpi responsabbli għall-awditjar tal-programmi jistgħu iwettqu awditi fil-livell tar-riċevituri finali biss fil-każ ta’ waħda jew aktar mis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
dokumenti ta' appoġġ li jipprovdu evidenza tal-appoġġ mill-istrument finanzjarju lir-reċipjenti finali u tal-użu tiegħu għall-finijiet previsti skont il-liġi applikabbli ma jkunux disponibbli fil-livell tal-awtorità ta' ġestjoni jew fil-livell tal-korpi li jimplimentaw l-istrumenti finanzjarji;
(b)
ikun hemm evidenza li d-dokumenti disponibbli fil-livell tal-awtorità ta’ ġestjoni jew fil-livell tal-korpi li jimplimentaw l-istrumenti finanzjarji ma jirriflettux rekord veru u eżatt tal-appoġġ provdut.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 142 dwar l-arranġamenti għall-ġestjoni u l-kontroll tal-istrumenti finanzjarji msemmijin fil-punt (b) tal-Artikolu 38(1), inklużi kontrolli li għandhom jitwettqu mill-awtoritajiet ta' ġestjoni u ta' awditjar, arranġamenti għaż-żamma ta' dokumenti ta' appoġġ, elementi li għandhom jiġu ppruvati minn dokumenti ta' appoġġ, u l-ġestjoni u l-kontroll tal-arranġamenti tal-awditjar. Il-Kummissjoni għandha tinnotifika dawk l-atti delegati simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sa 22 ta’ April 2014
5. Il-korpi li jimplementaw l-istrumenti finanzjarji għandhom ikunu responsabbli biex jiżguraw li d-dokumenti ta' appoġġ ikunu disponibbli u m'għandhomx jimponu fuq ir-reċipjenti finali r-rekwiżiti taż-żamma tar-rekords li jmorru lil hinn minn dak li hu meħtieġ u jippermettulhom jissodisfaw dik ir-responsabbiltà.
Artikolu 41
Talbiet għall-pagament inkluża n-nefqa għall-istrumenti finanzjarji
1. Fir-rigward tal-istrumenti finanzjarji msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 38(1) u l-istrumenti finanzjarji msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 38(1) implimentati skont il-punti (a) u (b) tal-Artikolu 38(4), għandhom isiru applikazzjonijiet għall-pagamenti interim f’fażijiet għall-kontribuzzjonijiet tal-programmi mħallsa lill-istrument finanzjarju matul il-perjodu tal-eliġibbiltà stipulat fl-Artikolu 65(2) (il-'perjodu tal-eliġibbiltà') u skont il-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-ammont tal-kontribuzzjoni tal-programm imħallas lill-istrument finanzjarju inkluż f'kull applikazzjoni għal pagament interim ippreżentata waqt il-perjodu ta' eliġibbiltà ma għandux jaqbeż il-25 % tal-ammont totali tal-kontribuzzjonijiet tal-programm impenjati għall-istrument finanzjarju taħt il-ftehim ta' finanzjament rilevanti, li jikkorrispondi għal nefqa fit-tifsira tal-punti (a), (b) u (d) tal-Artikolu 42(1) li hu mistenni li jitħallas waqt il-perjodu ta' eliġibbiltà. L-applikazzjonijiet għal pagament interim ippreżentati wara l-perjodu ta’ eliġibbiltà għandhom jinkludu l-ammont totali tan-nefqa eliġibbli fit-tifsira tal-Artikolu 42;
(b)
kull applikazzjoni għal pagament interim imsemmi fil-punt (a)ta' dan il-paragrafu tista’ tinkludi sa 25 % tal-ammont totali tal-kofinanzjament nazzjonali kif imsemmija fl-Artikolu 38(9) li hu mistenni li jitħallas lill-istrument finanzjarju, jew fil-livell ta’ riċevituri finali għal nefqa fit-tifsira tal-punti (a), (b) u (d) tal-Artikolu 42(1), fil-perjodu ta’ eliġibbiltà;
(c)
applikazzjonijiet sussegwenti għal pagament interim ippreżentati waqt il-perjodu ta’ eliġibbiltà għandhom isiru biss:
(i)
għat-tieni applikazzjoni għal pagament interim, meta mill-inqas 60 % tal-ammont inkluż fl-ewwel applikazzjoni għal pagamenti interim intefaq bħala nefqa eliġibbli skont it-tifsira tal-punti (a), (b) u (d) tal-Artikolu 42(1).
(ii)
għat-tielet applikazzjoni u dawk sussegwenti għal pagament interim, meta mill-inqas 85 % tal-ammonti inkluż fl-applikazzjoni preċedenti għal pagamenti interim intefaq bħala nefqa eliġibbli skont it-tifsira tal-punti (a), (b) u (d) tal-Artikolu 42(1);
(d)
kull applikazzjoni għal pagament interim, li tinkludi nefqa relatata mal-istrumenti finanzjarji, għandha tiżvela separatament l-ammont totali tal-kontribuzzjonijiet tal-programm imħallas lill-istrument finanzjarju u l-ammonti mħallsa bħala nefqa eliġibbli fit-tifsira tal-punti (a), (b) u (d) tal-Artikolu 42(1).
Fl-għeluq ta' programm, l-applikazzjoni għall-pagament tal-bilanċ finali għandha tinkludi l-ammont totali ta’ nefqa eliġibbli kif imsemmi fl-Artikolu 42.
2. Fir-rigward tal-istrumenti finanzjarji msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 38(1) implimentati skont il-punt (c) tal-Artikolu 38(4), l-applikazzjonijiet għal pagamenti interim u l-pagament tal-bilanċ finali għandhom jinkludu l-ammont totali tal-pagamenti mħallsa mill-awtorità ta’ ġestjoni għall-investimenti f’riċevituri finali kif imsemmi fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 42(1).
3. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 149 li jistipula r-regoli għall-irtirar ta’ pagamenti lill-istrumenti finanzjarji u l-aġġustamenti konsegwenti fir-rigward tat-talbiet għal applikazzjonijiet għal pagamenti.
4. Il-Kummissjoni għandha, sabiex tiżgura kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan l-Artikolu, tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistipulaw il-mudelli li għandhom jintużaw meta tiġi ppreżentata informazzjoni addizzjonali rigward l-istrumenti finanzjarji bl-applikazzjonijiet għal pagamenti lill-Kummissjoni. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
Artikolu 42
Nefqa eliġibbli fl-għeluq
1. Fl-għeluq ta’ programm, in-nefqa eliġibbli tal-istrument finanzjarju għandha tkun l-ammont totali ta’ kontribuzzjonijiet għall-programm effettivament imħallsa, jew fil-każ ta’ garanziji, impenjati, mill-istrument finanzjarju fil-perjodu ta’ eliġibbiltà, li jikkorrispondi għal:
(a)
pagamenti lir-riċevituri finali, u fil-każijiet imsemmija fl-Artikolu 37(7), pagamenti għall-benefiċċju ta’ riċevituri finali;
(b)
riżorsi impenjati għall-kuntratti ta’ garanzija, sewwa jekk pendenti kif ukoll jekk ikunu diġà mmaturaw, sabiex jiġu onorati sejħiet possibbli ta’ garanzija għal telf, ikkalkolati abbażi ta' valutazzjoni tar-riskju ex ante prudenti, li jkopru ammont multiplu ta' self ġdid sottostanti jew strumenti oħra li jġorru r-riskju għall-investimenti ġodda f’riċevituri finali;
(c)
sussidji kapitalizzati fuq ir-rati tal-imgħax jew sussidji fuq it-tariffi ta’ garanzija, li jridu jitħallsu f’perjodu li ma jaqbiżx l-10 snin wara l-perjodu ta’ eliġibbiltà, użati b’kombinament mal-istrumenti finanzjarji, imħallsa f’escrow account miftuħ speċifikament għal dak l-iskop, għall-iżborżament effettiv wara l-perjodu ta’ eliġibbiltà, iżda fir-rigward ta’ self jew strumenti oħra li jġorru riskju żborżati għall-investimenti f’riċevituri finali matul il-perjodu ta’ eliġibbiltà;
(d)
ir-rimborż tal-ispejjeż ta' ġestjoni mġarrba jew il-pagament ta' tariffi tal-ġestjoni tal-istrument finanzjarju.
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta l-atti delegati skont l-Artikolu 149 li jistipulaw ir-regoli speċifiċi tat-twaqqif ta’ sistema ta’ kapitalizzazzjoni ta’ pagamenti annwali għas-sussidji fuq ir-rati tal-imgħax u s-sussidji fuq it-tariffi ta’ garanzija msemmija fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu.
2. Fil-każ ta’ strumenti bbażati fuq l-ekwità u l-mikrokreditu, l-ispejjeż jew tariffi ta’ ġestjoni kapitalizzati li jridu jitħallsu għal perjodu li ma jaqbiżx sitt snin wara l-perjodu ta’ eliġibbiltà, fir-rigward ta’ investimenti f’riċevituri finali li jkunu saru f’dak il-perjodu ta’ eliġibbiltà, li ma jistgħux jiġu koperti mill-Artikoli 44 jew 45, jistgħu jitqiesu bħala nefqa eliġibbli meta jitħallsu f’escrow account stabbilit speċifikament għal dak l-iskop.
3. Fil-każ ta' strumenti bbażati fuq l-ekwità mmirati lejn impriżi msemmija fl-Artikolu 37(4) li għalihom ġie ffirmat il-ftehim ta' finanzjament imsemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 38(7) qabel il-31 ta' Diċembru 2017, li sa tmiem il-perjodu ta' eliġibbiltà investew tal-anqas 55 % tar-riżorsi tal-programmi impenjati fil-ftehim ta' finanzjament relevanti, ammont limitat ta' pagamenti għal investimenti f'riċevituri finali għandu jsir għal perjodu li ma jaqbiżx erba' snin wara t-tmiem tal-perjodu ta' eliġibbiltà jista' jitqies bħala infiq eliġibbli, meta jitħallas f'escrow account li ġie stabbilit speċifikament għal dak il-għan, sakemm ir-regoli tal-għajnuna mill-Istati jiġu osservati u jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet kollha stabbiliti aktar 'l isfel.
L-ammont imħallas fl-escrow account:
(a)
għandu jintuża biss għal investimenti ta' segwitu f'reċipjenti finali li rċevew investimenti ta' ekwità inizjali mill-istrument finanzjarji fl-ambitu tal-perjodu ta' eliġibbiltà, li għadhom pendenti b'mod sħiħ jew parzjalment,
(b)
għandu jintuża biss għal investimenti ta' segwitu li għandhom isiru f'konformità mal-istandards tas-suq u l-arranġamenti kuntrattwali standard tas-suq u kemm jista' jkun limitati biex jiġi stimulat il-koinvestiment tas-settur privat, filwaqt li tiġi żgurata l-kontinwità tal-finanzjament għall-intrapriżi fil-mira sabiex kemm l-investituri pubbliċi kif ukoll privati jkunu jistgħu jibbenefikaw mill-investimenti;
(c)
m'għandux jaqbeż 20 % tan-nefqa eliġibbli tal-istrument bbażat fuq l-ekwità msemmi fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 minn fejn għandhom jitnaqqsu r-riżorsi kapitali massimi u l-qligħ magħmul lil dak l-istrument bbażat fuq l-ekwità waqt il-perijodu ta' eliġibbiltà.
Kwalunkwe ammont imħallas fl-escrow account li ma jintużawx għal investimenti fir-reċipjenti finali li tħallsu fil-perjodu msemmi fl-ewwel subparagrafu għandhom jintużaw skont l-Artikolu 45.
4. In-nefqa eliġibbli żvelata skont il-paragrafi 1 u 2 m’għandhiex taqbeż it-total ta’:
(a)
l-ammont totali tal-appoġġ mill-Fondi ESI imħallas għall-iskopijiet tal-paragrafi 1 u 2; kif ukoll
(b)
kofinanzjament nazzjonali korrispondenti.
5. L-ispejjeż u t-tariffi tal-ġestjoni kif imsemmija fil-punt (d) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 u l-paragrafu (2) ta' dan l-Artikolu jistgħu jiġu imposti mill-korp li jimplimenta l-fond tal-fondi jew mill-korpi li jimplimentaw l-istrumenti finanzjarji f’konformità mal-punti (a) u (b) tal-Artikol 38(4), u ma għandhomx jaqbżu l-livelli ta’ limitu definiti fl-att delegat imsemmi fil-paragrafu 6 ta' dan l-Artikolu. Filwaqt li l-ispejjeż tal-ġestjoni għandhom jinkludu elementi ta’ nfiq diretti jew indiretti rimborżati fejn tingħata evidenza ta’ nefqa, it-tariffi tal-ġestjoni għandhom jirreferu għal prezz maqbul għal servizzi mogħtija, stabbilit permezz ta’ proċess tas-suq kompetittiv, fejn japplika. L-ispejjeż u t-tariffi tal-ġestjoni għandhom ikunu bbażati fuq metodoloġija ta’ kalkolu bbażata fuq il-prestazzjoni.
L-ispejjeż u t-tariffi tal-ġestjoni jistgħu jinkludu tariffi ta’ arranġamenti. Meta t-tariffi ta’ arranġamenti, jew kwalunkwe parti minnhom, huma imposti fuq ir-riċevituri finali, m’għandhomx jiġu ddikjarati bħala nefqa eliġibbli.
L-ispejjeż u t-tariffi tal-ġestjoni, inklużi dawk li jinqalgħu għall-ħidma preparatorja relatata mal-istrument finanzjarju qabel l-iffirmar tal-ftehim ta' finanzjament rilevanti, għandhom ikunu eliġibbli mid-data tal-iffirmar tal-ftehim ta' finanzjament rilevanti.
6. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 149, billi tistabbilixxi r-regoli speċifiċi għall-kriterji biex jiġu determinati l-ispejjeż u t-tariffi tal-ġestjoni u abbażi tal-prestazzjoni u l-livelli ta' limitu li japplikaw, kif ukoll ir-regoli għar-rimborż tal-ispejjeż u t-tariffi tal-ġestjoni kapitalizzati għall-istrumenti bbażati fuq l-ekwità u l-mikrokreditu.
Artikolu 43
Imgħax u dħul ieħor iġġenerat permezz tas-sostenn mill-Fondi ESI għall-istrumenti finanzjarji
1. L-appoġġ mill-Fondi ESI imħallas lill-istrumenti finanzjarji għandu jitpoġġa f’kontijiet domiċiljati f’istituzzjonijiet finanzjarji fl-Istati Membri u għandu jiġi investit fuq bażi temporanja skont il-prinċipji ta’ ġestjoni finanzjarja soda.
2. L-imgħax u dħul ieħor li jista’ jiġi attribwit lis-sostenn mill-Fondi ESI imħallas lill-istrumenti finanzjarji għandu jintuża għall-istess finijiet, inkluż ir-rimborż tal-ispejjeż ta’ ġestjoni mġarrba jew il-pagament ta’ miżati ta’ ġestjoni tal-istrument finanzjarju skont il-punt (d) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 42(1), u n-nefqa mħallsa skont l-Artikolu 42(2), bħal l-appoġġ oriġinali mill-Fondi ESI jew fl-istess strument finanzjarju, jew wara l-istralċ tal-istrument finanzjarju, fi strumenti finanzjarji jew forom ta’ appoġġ oħra skont l-objettivi speċifiċi stabbiliti taħt prijorità, sat-tmiem tal-perjodu ta’ eleġibbiltà.
3. L-awtorità ta’ ġestjoni għandha tiżgura li jinżammu rekords xierqa tal-użu tal-imgħax u qligħ ieħor.
Artikolu 44
L-użu mill-ġdid ta' riżorsi attribwibbli għas-sostenn mill-Fondi ESI sat-tmiem tal-perjodu ta' eliġibbiltà
1. Riżorsi mħallsa lura lill-istrumenti finanzjarji minn investimenti jew mir-rilaxx ta' riżorsi ddedikati għal kuntratti ta' garanziji, inklużi pagamenti lura kapitali u dħul u qligħ jew rendimenti oħra, bħall-imgħax, tariffi ta' garanziji jew kwalunwke introjtu ieħor iġġenerat mill-investiment, li huma attribwibbli għas-sostenn mill-Fondi ESI, għandhom jerġgħu jintużaw għall-iskopijiet li ġejjin, sal-ammonti meħtieġa u fl-ordni maqbula fil-ftehimiet ta' finanzjament rilevanti:
(a)
aktar investimenti permezz tal-istess strumenti finanzjarji jew strumenti finanzjarji oħra, skont l-objettivi speċifiċi stabbiliti taħt prijorità;
(b)
fejn applikabbli, ir-rimunerazzjoni preferenzjali ta’ investituri privati jew investituri pubbliċi li qed joperaw skont il-prinċipju tal-investitur tal-ekonomija tas-suq, li jipprovdu riżorsi tal-kontraparti lis-sostenn mill-Fondi ESI lill-istrument finanzjarju jew li jikkoinvestu fil-livell ta' riċevituri finali;
(c)
fejn applikabbli, ir-rimborż tal-ispejjeż ta’ ġestjoni mħallsa u l-pagament ta’ tariffi ta’ ġestjoni tal-istrument finanzjarju.
Il-ħtieġa u l-livell ta’ rimunerazzjoni preferenzjali skont il-punt (b) tal-ewwel subparagrafu għandhom jiġu stabbiliti fil-valutazzjoni ex ante. Ir-rimunerazzjoni preferenzjali ma għandhiex taqbeż dak li huwa neċessarju biex jinħolqu inċentivi biex jattiraw riżorsi privati tal-kontraparti u ma għandhiex tikkumpensa żżejjed lil investituri privati, jew investituri pubbliċi li joperaw skont il-prinċipju tal-ekonomija tas-suq. L-allinjament tal-imgħax għandu jiġi żgurat permezz ta' kondiviżjoni adegwata tar-riskju u tal-profitt u għandu jitwettaq fuq bażi kummerċjali normali u jkun kumpatibbli mar-regoli tal-Unjoni dwar l-għajnuna mill-Istat.
2. L-awtorità ta’ ġestjoni għandha tiżgura li jinżammu rekords xierqa tal-użu tar-riżorsi msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 45
L-użu ta' riżorsi wara t-tmiem tal-perjodu ta’ eleġibilità
L-Istati Membri għandhom jadottaw il-miżuri meħtieġa biex jiġi żgurat li r-riżorsi mħallsa lura lill-istrumenti finanzjarji, inkluż il-pagamenti lura kapitali u d-dħul u qligħ u rendimenti oħra ġġenerati matul perijodu ta' mill-inqas tmien snin wara t-tmiem tal-perijodu ta' eliġibbiltà, li huma attribwibbli għas-sostenn mill-Fondi ESI għall-istrumenti finanzjarji skont l-Artikolu 37, huma użati f'konformità mal-għanijiet tal-programm jew programmi, fl-istess strument finanzjarju jew, wara l-ħruġ ta' dawk ir-riżorsi mill-istrument finanzjarju, fi strumenti finanzjarji oħra dment li, fiż-żewġ każijiet, valutazzjoni tal-kundizzjonijiet tas-suq turi ħtieġa kontinwa għal investiment bħal dan jew f'forom oħra ta' sostenn.
Artikolu 46
Rapport dwar l-Implimentazzjoni tal-istrumenti finanzjarji
1. L-awtorità ta’ ġestjoni għandha tibgħat lill-Kummissjoni rapport speċifiku dwar l-operazzjonijiet li jinvolvu l-istrumenti finanzjarji, anness mar-rapport ta’ implimentazzjoni annwali.
2. Ir-rapport speċifiku msemmi fil-paragrafu 1 għandu jinkludi, għal kull strument finanzjarju, l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-identifikazzjoni tal-programm u tal-prijorità jew miżura li minnhom jiġi pprovdut is-sostenn mill-Fondi ESI;
(b)
deskrizzjoni tal-istrument finanzjarju u l-arranġamenti tal-implimentazzjoni;
(c)
l-identifikazzjoni tal-korpi li jimplimentaw l-istrumenti finanzjarji, u l-korpi li jimplimentaw il-fondi ta’ fondi fejn applikabbli, kif imsemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 38(1), il-punti (a), (b) u (c) tal-Artikolu 38(4) u l-intermedjarji finanzjarji msemmija taħt l-Artikolu 38(6);
(d)
l-ammont totali ta’ kontribuzzjonijiet mill-programm skont il-prijorità jew il-miżura mħallsa lill-istrument finanzjarju;
(e)
l-ammont totali ta’ sostenn imħallas lir-riċevituri finali jew għall-benefiċċju tar-riċevituri finali, jew impenjat f’kuntratti ta’ garanzija mill-istrument finanzjarju għal investimenti fir-riċevituri finali, kif ukoll l-ispejjeż tal-ġestjoni mġarrba jew it-tariffi tal-ġestjoni mħallsa, skont il-programm u l-prijorità jew il-miżura;
(f)
il-prestazzjoni tal-istrument finanzjarju inkluż il-progress fit-twaqqif tiegħu u fl-għażla tal-korpi li jimplimentaw l-istrument finanzjarju, inkluż il-korp li jimplimenta fond ta’ fondi;
(g)
interessi u dħul ieħor ġġenerati minn sostenn mill-Fondi ESI lill-istrument finanzjarju u r-risorsi tal-programma imħallsa lura lill-istrumenti finanzjarji minn investimenti kif imsemmi fl-Artikoli 43 u 44;
(h)
progress fil-kisba tal-effett ta’ ingranaġġ mistenni ta’ investimenti magħmula mill-istrument finanzjarju u l-valur tal-investimenti u l-parteċipazzjonijiet;
(i)
il-valur tal-investimenti ta’ ekwità, fir-rigward ta’ snin preċedenti;
(j)
il-kontribut tal-istrument finanzjarju għall-kisba tal-indikaturi tal-prijorità jew il-miżura kkonċernati.
L-informazzjoni fil-punti (h) u (i) tista’ tiġi inkluża biss fl-anness għar-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali ppreżentati fl-2017 u l-2019 kif ukoll fir-rapport finali tal-implimentazzjoni. L-obbligi ta’ rappurtar kif stabbiliti fil-punti (a) sa (j) tal-ewwel subparagrafu m’għandhomx jiġu applikati fil-livell tar-riċevituri finali.
3. Il-Kummissjoni għandha, sabiex tiżgura kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan l-Artikolu, tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu l-mudelli li għandhom jintużaw meta jingħataw rapporti dwra strumenti finanzjarji lill-Kummissjoni. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
4. Kull sena, sa mill-2016, il-Kummissjoni għandha fi żmien sitt xhur mid-data tal-iskadenza għas-sottomissjoni tar-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali msemmija fl-Artikolu 111(1) għall-FEŻR, l-FSE u l-Fond ta' Koeżjoni, u fl-Artikolu 82 tar-Regolament FAEŻR għall-FAEŻR, u d-dispożizzjonijiet rilevanti tar-regoli speċifiċi għall-fondi għall-FEMS, tipprovdi sommarji tad-dejta dwar il-progress li jkun sar fil-finanzjament u l-implimentazzjoni tal-istrumenti finanzjarji, mibgħuta mill-awtoritajiet ta’ ġestjoni skont dan l-Artikolu. Dawk is-sommarji għandhom jiġu trażmessi lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill u għandhom ikunu magħmula pubbliċi.
TITOLU V
MONITORAĠĠ U EVALWAZZJONI
KAPITOLU I
Monitoraġġ
Taqsima I
Il-monitoraġġ tal-programmi
Artikolu 47
Kumitat għall-monitoraġġ
1. Fi żmien tliet xhur mid-data tan-notifika lill-Istat Membru bid-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tadotta programm, l-Istat Membru għandu jwaqqaf, skont il-qafas istituzzjonali, legali u finanzjarju tiegħu, biex jimmonitorja l-implimentazzjoni tal-programm, bi qbil mal-awtorità ta’ ġestjoni (il-"kumitat ta' monitoraġġ").
Stat Membru jista' jistabbilixxi kumitat waħdieni għall-monitoraġġ biex ikopri aktar minn programm wieħed kofinanzjat mill-Fondi ESI.
2. Kull kumitat tal-monitoraġġ għandu jfassal u jadotta r-regoli ta’ proċedura tiegħu skont il-qafas legali u finanzjarju istituzzjonali tal-Istat Membru kkonċernat.
3. Il-kumitat tal-monitoraġġ ta’ programm taħt l-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea għandu jitwaqqaf mill-Istati Membri parteċipanti fil-programm ta’ kooperazzjoni u minn pajjiżi terzi, fl-eventwalità li jkunu aċċettaw l-istedina biex jipparteċipaw fil-programm ta’ kooperazzjoni, bi qbil mal-awtorità ta’ ġestjoni fi żmien tliet xhur mid-data tan-notifika lill-Istati Membri tad-deċiżjoni li tadotta l-programm ta' kooperazzjoni. Dak il-kumitat ta' monitoraġġ għandu jfassal u jadotta r-regoli ta’ proċedura tiegħu.
Artikolu 48
Kompożizzjoni tal-kumitat tal-monitoraġġ
1. Il-kompożizzjoni tal-kumitat ta' monitoraġġ għandha tiġi deċiża mill-Istat Membru, dment li l-kumitat ta' monitoraġġ ikun kompost minn rappreżentanti tal-awtoritajiet tal-Istati Membri u l-korpi intermedji rilevanti u minn rappreżentanti tas-sħab imsemmijin fl-Artikolu 5. Ir-rappreżentanti tas-sħab għandhom ikunu ddelegati biex ikunu parti mill-kumitat tal-monitoraġġ mis-sħab rispettivi permezz ta’ proċessi trasparenti. Kull membru tal-Kumitat tas-sorveljanza jista' jkollu d-dritt li jivvota.
Il-kompożizzjoni tal-kumitat tal-monitoraġġ ta’ programm taħt il-mira territorjali Ewropew għandha tiġi deċiża mill-Istati Membri li jipparteċipaw fil-programm u minn pajjiżi terzi, fl-eventwalità li jkunu aċċettaw l-istedina biex jipparteċipaw fil-programm ta’ kooperazzjoni. Il-kumitat tal-monitoraġġ għandu jinkludi wkoll rappreżentanti ta' dawk l-Istat Membri u pajjiżi terzi. Il-kumitat tal-monitoraġġ jista’ jinkludi rappreżentanti tar-REKT li jwettqu attivitajiet relatati mal-programm fil-qasam tal-programm.
2. Il-lista tal-membri tal-kumitat tal-monitoraġġ għandha tiġi ppubblikata.
3. Il-Kummissjoni għandha tipparteċipa fil-ħidma tal-kumitat tal-monitoraġġ f'kapaċità konsultattiva.
4. Jekk il-BEI jikkontribbwixxi għal programm, jista’ jipparteċipa fil-ħidma tal-kumitat tal-monitoraġġ f’kapaċità konsultattiva.
5. Il-kumitat tal-monitoraġġ għandu jkun presedut minn rappreżentant tal-Istat Membru jew tal-awtorità ta' ġestjoni.
Artikolu 49
Funzjonijiet tal-kumitat tal-monitoraġġ
1. Il-kumitat tal-monitoraġġ għandu jiltaqa' mill-inqas darba f'sena u għandu jagħmel rieżami tal-implimentazzjoni tal-programm u tal-progress li jkun sar lejn il-kisba tal-objettivi tiegħu. B’hekk, għandu jqis id-data finanzjarja, l-indikaturi komuni u speċifiċi għall-programm inklużi t-tibdiliet fil-valur tal-indikaturi tar-riżultati u l-progress lejn valuri fil-mira kwantifikati, u l-għanijiet definiti fil-qafas tal-prestazzjoni msemmi fl-Artikolu 21(1), u, fejn rilevanti, ir-riżultati ta' analiżi kwalitattiva.
2. Għandu jeżamina il-problemi kollha li jaffettwaw il-prestazzjoni tal-programm, inklużi l-konklużjonijiet tar-reviżjonijiet tal-prestazzjoni.
3. Il-kumitat tal-monitoraġġ għandu jiġi kkonsultat u għandu, jekk iqis li dan ikun xieraq, jagħti opinjoni dwar kull emenda tal-programm proposta mill-awtorità ta’ ġestjoni.
4. Il-kumitat tal-monitoraġġ jista’ jagħmel osservazzjonijiet lill-awtorità ta’ ġestjoni fir-rigward tal-implimentazzjoni u l-evalwazzjoni tal-programm inklużi azzjonijiet relatati mat-tnaqqis tal-piż amministrattiv fuq il-benefiċjarji. Il-kumitat ta' monitoraġġ għandu jimmonitorja l-azzjonijiet meħuda bħala riżultat tal-osservazzjonijiet tiegħu.
Artikolu 50
Rapporti ta' implimentazzjoni
1. Mill-2016 sal-2023,inkluża din is-sena, kull Stat Membru għandu jippreżenta rapport annwali dwar l-implimentazzjoni tal-programm fis-sena finanzjarja preċedenti lill-Kummissjoni. Kull Stat Membru għandu jippreżenta lill-Kummissjoni rapport finali dwar l-implimentazzjoni tal-programm għall-FEŻR, l-FSE u l-Fond ta’ Koeżjoni u rapport annwali dwar l-implimentazzjoni għall-FAEŻR u l-FEMS sal-iskadenza stabbilita fir-regoli speċifiċi għall-Fond.
2. Ir-rapporti annwali dwar l-implimentazzjoni għandhom jagħtu l-informazzjoni ewlenija dwar l-implimentazzjoni tal-programm u l-prijoritajiet tiegħu b’referenza għad-dejta finanzjarja, għall-indikaturi komuni u għal dawk speċifiċi għall-programm u l-valuri kwantifikati tal-miri inklużi l-bidliet fil-valur tal-indikaturi tar-riżultati fejn hu xieraq, u mir-rapport annwali ta' implimentazzjoni li għandu jiġi ppreżentat fl-2017, il-punti ta’ referenza definiti fil-qafas tal-prestazzjoni. Id-dejta trasmessa għandha tkun marbuta mal-valuri għall-indikaturi għal operazzjonijiet kompletament implimentati u anki, fejn ikun possibbli, b’kunsiderazzjoni għall-istadju ta’ implimentazzjoni, għal operazzjonijiet magħżula. Għandhom juru wkoll sinteżi tas-sejbiet tal-evalwazzjonijiet kollha tal-programm li saru disponibbli matul is-sena finanzjarja preċedenti, u kull kwistjoni li taffettwa l-prestazzjoni tal-programm, u l-miżuri meħuda. Ir-rapport annwali ta’ implimentazzjoni li għandu jiġi ppreżentat fl-2016 jista’ juri wkoll, fejn rilevanti, azzjonijiet meħuda biex jissodisfaw kundizzjonalitajiet ex ante.
3. Permezz ta' deroga mill-paragrafu 2, regoli speċifiċi dwar id-data li tiġi trażmessa lill-FSE jistgħu jiġu stabbiliti fir-Regolament FSE.
4. Ir-rapport annwali ta' implimentazzjoni li għandu jiġi ppreżentat fl-2017 għandu jipprovdi u janalizza l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 flimkien mal-progress li jkun sar lejn il-kisba tal-għanijiet tal-programm, inkluża l-kontribuzzjoni tal-Fondi ESI għall-bidliet fil-valur tal-indikaturi tar-riżultat, meta jkunu disponibbli provi mill-evalwazzjonijiet rilevanti. Dak ir-rapport annwali ta' implimentazzjoni għandu jistipula wkoll l-azzjonijiet meħudin biex jiġu sodisfatti l-kundizzjonalitajiet ex ante li ma kinux ġew sodisfatti fil-mument tal-adozzjoni tal-programmi. Għandu janalizza wkoll l-implimentazzjoni tal-azzjonijiet biex jiġu kkunsidrati l-prinċipji stabbiliti fl-Artikoli 7 u 8, ir-rwol tas-sħab imsemmija fl-Artikolu 5 fl-implimentazzjoni tal-programm u jirrapporta dwar l-appoġġ użat għall-objettivi marbutin mat-tibdil fil-klima.
5. Ir-rapport tal-implimentazzjoni annwali li għandu jiġi ppreżentat fl-2019 u r-rapport tal-implimentazzjoni finali għall-Fondi ESI għandhom, flimkien mal-informazzjoni u l-valutazzjoni msemmija fil-paragrafi 2 u 3, jinkludu informazzjoni tal-progress lejn il-kisba tal-objettivi tal-programm u l-kontribuzzjoni tiegħu lejn il-kisba tal-istrateġija tal-Unjoni tal-promozzjoni ta' tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv u jivvalutawh.
6. Sabiex jitqies ammissibbli, ir-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali msemmija fil-paragrafi 1 sa 5 għandu jkun fihom l-informazzjoni kollha meħtieġa f’dawk il-paragrafi u fir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Istat Membru fi żmien 15-il jum mid-data tal-irċevuta tar-rapport ta’ implimentazzjoni annwali li mhuwiex ammissibbli, u jekk tonqos milli tagħmel dan, għandu jitqies bħala ammissibbli.
7. Il-Kummissjoni għandha teżamina r-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali u finali u tinforma lill-Istat Membru bl-osservazzjonijiet tagħha fi żmien xahrejn mid-data li fiha tkun irċeviet ir-rapport tal-implimentazzjoni annwali u fi żmien ħames xhur mid-data li fiha tkun irċeviet ir-rapport ta' implimentazzjoni finali. Fejn il-Kummissjoni ma tipprovdix osservazzjonijiet f’dawk id-dati tal-iskadenza, ir-rapporti għandhom jitqiesu bħala aċċettati.
8. Il-Kummissjoni tista’ tagħmel osservazzjonijiet lill-awtorità ta’ ġestjoni dwar kwistjonijiet li jaffettwaw b’mod sinifikanti l-implimentazzjoni tal-programm. Fejn isiru dawn l-osservazzjonijiet, l-awtorità ta’ ġestjoni għandha tipprovdi l-informazzjoni kollha meħtieġa fir-rigward ta’ dawk l-osservazzjonijiet u, fejn ikun xieraq, tinforma lill-Kummissjoni fi żmien tliet xhur dwar il-miżuri meħuda.
9. Ir-rapporti annwali u finali tal-implimentazzjoni, kif ukoll sommarju tal-kontenuti tagħhom għaċ-ċittadini, għandhom ikunu disponibbli għall-pubbliku.
Artikolu 51
Il-laqgħa annwali ta’ rieżami
1. Għandha tiġi organizzata laqgħa annwali ta’ rieżami kull sena mill-2016 sal-2023 (din tal-aħħar inkluża) bejn il-Kummissjoni u kull Stat Membru biex tiġi eżaminata l-prestazzjoni ta’ kull programm, filwaqt li jitqies ir-rapport tal-implimentazzjoni annwali u l-osservazzjonijiet tal-Kummissjoni fejn applikabbli.
2. Il-laqgħa annwali ta’ rieżami tista’ tkopri aktar minn programm wieħed. Fl-2017 u l-2019, il-laqgħa annwali ta’ rieżami għandha tkopri l-programmi kollha fl-Istat Membru u għandha tqis ukoll ir-rapporti ta' progress ippreżentati f'dawk is-snin mill-Istat Membru skont l-Artikolu 52.
3. Permezz ta' deroga mill-paragrafu 1, l-Istat Membru u l-Kummissjoni jistgħu jaqblu li ma jorganizzawx laqgħa annwali ta’ rieżami għal programm fi snin oħra għajr l-2017 u l-2019.
4. Il-laqgħa annwali ta’ rieżami għandha tiġi ppreseduta mill-Kummissjoni jew, jekk l-Istat Membru jitlob dan, ikkoppreseduta mill-Istat Membru u l-Kummissjoni.
5. L-Istat Membru għandu jiżgura li jingħata segwitu xieraq għal kummenti tal-Kummissjoni wara l-laqgħa tar-reviżjoni annwali rigward kwistjonijiet li jaffettwaw b’mod sinifikanti l-implimentazzjoni tal-programm u fejn hu xieraq, jinforma lill-Kummissjoni, fi żmien tliet xhur, bil-miżuri meħuda.
Taqsima II
Progress strateġiku
Artikolu 52
Rapport ta' progress
1. Sal-31 ta’ Awwissu 2017 u sal-31 ta’ Awwissu 2019 l-Istat Membru għandu jippreżenta rapport ta’ progress dwar l-implimentazzjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija lill-Kummissjoni fil-31 ta’ Diċembru 2016 u fil-31 ta’ Diċembru 2018 rispettivament.
2. Ir-rapport ta’ progress għandu jivvaluta u jistabbilixxi informazzjoni dwar:
(a)
it-tibdil fil-ħtiġijiet tal-iżvilupp fl-Istat Membru mill-adozzjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija;
(b)
il-progress li jkun sar lejn il-kisba tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, kif ukoll tal-missjonijiet speċifiċi għall-fond imsemmija fl-Artikolu 4(1), permezz tal-kontribuzzjoni tal-Fondi ESI għall-objettivi tematiċi magħżula, u partikolarment fir-rigward tal-għanijiet stabbiliti fil-qafas tal-prestazzjoni għal kull programm u għas-sostenn użat għall-objettivi marbutin mat-tibdil fil-klima;
(c)
jekk ġewx implimentati skont l-iskeda ta’ żmien stabbilita l-azzjonijiet meħuda biex jiġu sodisfatti l-kondizzjonalitajiet applikabbli ex ante stipulati fil-Ftehim tas-Sħubija mhux sodisfatti fid-data tal-adozzjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija; Dan il-punt għandu japplika biss għar-rapport ta' progress li għandu jiġi ppreżentat fl-2017;
(d)
l-implimentazzjoni ta’ mekkaniżmi li jiżguraw il-koordinazzjoni bejn il-Fondi ESI u strumenti ta' finanzjament oħra nazzjonali u tal-Unjoni u mal-BEI;
(e)
l-implimentazzjoni tal-approċċ integrat għal żvilupp territorjali, jew sommarju tal-implimentazzjoni tal-approċċi integrati li huma bbażati fuq il-programmi, inkluż il-progress lejn il-kisba ta’ oqsma prijoritarji stabbiliti għall-kooperazzjoni;
(f)
fejn ikun adatt, l-azzjonijiet meħuda biex jirrinfurzaw il-kapaċità tal-awtoritajiet tal-Istati Membri u l-benefiċjarji li jamministraw u jużaw il-Fondi ESI;
(g)
l-azzjonijiet meħuda u l-progress li jkun sar, fir-rigward tat-tnaqqis fil-piż amministrattiv fuq il-benefiċjarji;
(h)
ir-rwol tas-sħab imsemmija fl-Artikolu 5 fl-implimentazzjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija;
(i)
sommarju tal-azzjonijiet meħuda fir-rigward tal-applikazzjoni tal-prinċipji orizzontali msemmijin fl-Artikoli 5, 7 u 8 u objettivi ta’ politika għall-implimentazzjoni tal-Fondi ESI.
3. Fejn il-Kummissjoni tiddetermina, fi żmien xahrejn mid-data tal-preżentazzjoni tar-rapport ta' progress, li l-informazzjoni ppreżentata mhijiex sħiħa jew mhijiex ċara b'mod li sinifikament jaffettwa l-kwalità u l-affidabbiltà tal-valutazzjoni kkonċernata, hija tista' titlob informazzjoni addizzjonali mill-Istat Membru, bil-kundizzjoni li dik it-talba ma tikkawżax dewmien mhux ġustifikat u li l-Kummissjoni tagħti raġunijiet biex tissostanzja in-nuqqas ta' kwalità u affidabbiltà allegati. L-Istat Membru għandu jipprovdi l-informazzjoni mitluba lill-Kummissjoni fi żmien tliet xhur u, fejn xieraq jirrevedi r-rapport tal-progress kif meħtieġ.
4. Il-Kummissjoni għandha, sabiex tiżgura kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan l-Artikolu, tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu l-mudell li għandu jintuża meta jiġi ppreżentat ir-rapport ta' progress. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ konsulenza msemmija fl-Artikolu 150(2).
Artikolu 53
Ir-rappurtar mill-Kummissjoni u dibattitu dwar il-Fondi ESI
1. Il-Kummissjoni għandha tibgħat kull sena mill-2016 lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u l-Kumitat tar-Reġjuni, sommarju ta’ rapport rigward programmi ta’ Fondi ESI ibbażat fuq ir-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali tal-Istati Membri mibgħuta skont l-Artikolu 50 kif ukoll sinteżi tas-sejbiet tal-evalwazzjonijiet disponibbli tal-programmi. Fl-2017 u 2019 is-sommarju ta' rapport għandu jifforma parti mir-rapport strateġiku msemmi f’paragrafu 2.
2. Fl-2017 u l-2019, il-Kummissjoni għandha tħejji rapport strateġiku li jagħti deskrizzjoni fil-qosor tar-rapporti tal-progress tal-Istati Membri, li sal-31 ta’ Diċembru 2017 u l-31 ta’ Diċembru 2019 rispettivament, għandha tippreżentah lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni u dawk l-istituzzjonijiet għandhom jiġu mistiedna biex jiddibattu dwaru.
3. Il-Kunsill għandu jiddibatti r-rapport strateġiku partikolarment fir-rigward tal-kontribut tal-Fondi ESI għall-kisba tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv u għandu jiġi mistieden biex jipprovdi kontribuzzjoni fil-Laqgħa tar-Rebbiegħa tal-Kunsill Ewropew.
4. Kull sentejn mill-2018, il-Kummissjoni għandha tinkludi fir-Rapport ta’ Progress Annwali tagħha għal-Laqgħa tar-Rebbiegħa tal-Kunsill Ewropew sezzjoni li tikteb fil-qosor l-aktar rapporti riċenti msemmija f’paragrafi 1 u 2, b’mod partikolari fir-rigward tal-kontribuzzjoni tal-Fondi ESI għal progress magħmul fl-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv.
KAPITOLU II
Evalwazzjoni
Artikolu 54
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. Għandhom jitwettqu l-evalwazzjonijiet biex tittejjeb il-kwalità tal-forma u l-implimentazzjoni tal-programmi, kif ukoll biex jiġu vvalutati l-effikaċja, l-effiċjenza u l-impatt tagħhom. L-impatt tal-programmi għandu jiġi vvalutat fid-dawl tal-missjoni ta' kull Fond ESI fir-rigward tal-miri għall-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv u b'konsiderazzjoni għad-daqs tal-programm f'rabta mal- PDG u l- qgħad fiż-żona kkonċernata tal-programm, fejn adatt.
2. L-Istati Membri għandhom jipprovdu r-riżorsi meħtieġa għat-twettiq tal-evalwazzjonijiet, u għandhom jiżguraw li jkun hemm proċeduri fis-seħħ għall-produzzjoni u l-ġbir tad-dejta meħtieġa għall-evalwazzjonijiet, inkluża d-dejta marbuta ma’ indikaturi komuni u fejn applikabbli, indikaturi speċifiċi għall-programmi.
3. L-evalwazzjonijiet għandhom jitwettqu mill-esperti interni jew esterni li huma funzjonalment indipendenti mill-awtoritajiet responsabbli mill-implimentazzjoni tal-programmi. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi gwida dwar kif jitwettqu l-evalwazzjonijiet, minnufih wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
4. L-evalwazzjonijiet kollha għandhom ikunu disponibbli għall-pubbliku.
Artikolu 55
Evalwazzjoni ex ante
1. L-Istati Membri għandhom iwettqu evalwazzjonijiet ex ante biex itejbu l-kwalità tat-tfassil ta’ kull programm.
2. L-evalwazzjonijiet ex-ante għandhom jitwettqu taħt ir-responsabbiltà tal-awtorità responsabbli għat-tħejjija tal-programmi. Għandhom jiġu ppreżentati lill-Kummissjoni flimkien mal-programm, u flimkien ma’ sommarju eżekuttiv. Ir-regoli speċifiċi għall-Fondi jistgħu jistabbilixxu limiti li taħthom l-evalwazzjoni ex ante tista’ tingħaqad mal-evalwazzjoni ta’ programm ieħor.
3. L-evalwazzjonijiet ex ante għandhom jivvalutaw:
(a)
il-kontribut għall-għan tal-Unjoni ta’ tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv fir-rigward tal-għanijiet u prijoritajiet tematiċi magħżula, filwaqt li jitqiesu l-ħtiġijiet nazzjonali u reġjonali u l-potenzjal għall-iżvilupp kif ukoll it-tagħlimiet meħuda minn perjodi ta’ programmazzjoni preċedenti;
(b)
il-koerenza interna tal-programm jew attività proposti u r-relazzjonitagħhom ma’ strumenti oħra rilevanti;
(c)
il-konsistenza tal-allokazzjoni ta’ riżorsi baġitarji mal-għanijiet tal-programm;
(d)
il-konsistenza tal-għanijiet tematiċi magħżula, tal-prijoritajiet u l-miri korrispondenti tal-programmi mal-QSK, tal-Ftehim ta’ Sħubija u r-rakkomandazzjonijiet speċifiċi għall-pajjiżi rilevanti adottati skont l-Artikolu 121(2) tat-TFUE u fejn applikabbli fuq livell nazzjonali, il-Programm ta’ Riforma Nazzjonali;
(e)
ir-rilevanza u ċ-ċarezza tal-indikaturi tal-programmi proposti;
(f)
kif il-produzzjoni mistennija se tikkontribbwixxi għar-riżultati;
(g)
jekk il-valuri fil-mira kwantifikati għall-indikaturi humiex realistiċi, filwaqt li jitqies is-sostenn previst mill-Fondi ESI;
(h)
ir-raġunament għall-forma ta’ sostenn proposta;
(i)
l-adegwatezza tar-riżorsi umani u l-kapaċità amministrattiva għall-ġestjoni tal-programm;
(j)
kemm huma addattati l-proċeduri għall-monitoraġġ tal-programm u għall-ġbir tad-dejta meħtieġa biex jitwettqu l-evalwazzjonijiet;
(k)
kemm huma addattati l-għanijiet magħżula għall-qafas tal-prestazzjoni;
(l)
l-adegwatezza tal-miżuri ppjanati biex jiġu promossi l-opportunitajiet ugwali għan-nisa u għall-irġiel u tiġi evitata kwalunkwe diskriminazzjoni, partikolarment fir-rigward tal-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabilità;
(m)
l-adegwatezza ta’ miżuri ppjanati biex jiġi promoss l-iżvilupp sostenibbli.
(n)
miżuri maħsuba biex inaqqsu l-piż amministrattiv fuq il-benefiċjarji.
4. Fejn xieraq, l-evalwazzjonijiet ex ante għandhom jinkludu r-rekwiżiti għall-valutazzjoni ambjentali strateġika stabbiliti fid-Direttiva 2001/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (35) li jqisu l-ħtiġijiet ta’ mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima.
Artikolu 56
Valutazzjoni matul il-perjodu ta’ programmazzjoni
1. Għandu jitfassal pjan ta’ evalwazzjoni mill-awtorità ta’ ġestjoni jew l-Istat Membru u dan jista’ jkopri aktar minn programm wieħed. Dan għandu jiġi ppreżentat skont ir-Regolamenti speċifiċi għall-Fondi.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li kapaċità xierqa ta’ evalwazzjoni tkun disponibbli.
3. Matul il-perjodu ta’ programmazzjoni, l-awtorità ta’ ġestjoni għandha tiżgura li l-evalwazzjonijiet, inklużi l-evalwazzjonijiet biex jiġu vvalutati l-effikaċja u l-impatt, jitwettqu għal kull programm abbażi tal-pjan ta’ evalwazzjoni u li kull evalwazzjoni tkun soġġetta għal segwitu xieraq skont ir-regoli speċifiċi għal kull Fond. Mill-inqas darba matul il-perjodu ta’ programmazzjoni, għandha ssir valutazzjoni biex issir stima ta' kif is-sostenn mill-Fondi FSI ikun ikkontribbwixxa għall-għanijiet ta' kull prijorità. Il-valutazzjonijiet kollha għandhom jiġu eżaminati mill-kumitat ta' monitoraġġ u jintbagħtu lill-Kummissjoni.
4. Il-Kummissjoni tista’ twettaq l-evalwazzjonijiet tal-programmi. Hija għandha tgħarraf lill-awtorità ta’ ġestjoni u r-riżultati għandhom jintbagħtu lill-awtorità ta’ ġestjoni u jiġu pprovduti lill-kumitat tal-monitoraġġ ikkonċernat.
5. Il-paragrafi 1, 2 u 3 ta' dan l-Artikolu m'għandhomx japplikaw għall-programmi ddedikati msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 39(4).
Artikolu 57
Evalwazzjoni ex post
1. L-evalwazzjonijiet ex post għandhom jitwettqu mill-Kummissjoni jew mill-Istati Membri, b’kooperazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni. L-evalwazzjonijiet ex post għandhom jeżaminaw l-effikaċja u l-effiċjenza tal-Fondi ESI u l-kontribuzzjoni tagħhom għall-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv b’kunsiderazzjoni tal-miri stabbiliti f'dik l-Istrateġija tal-Unjoni u skont ir-rekwiżiti speċifiċi stabbiliti fir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
2, Il-valutazzjonijiet ex post għandhom jitlestew sal-31 ta’ Diċembru 2024.
3. L-evalwazzjoni ex-post tal-programmi dedikati msemmijin fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 39(4) għandhom jitwettqu mill-Kummissjoni u jitlewstew sal-31 ta' Diċembru 2019.
4. Għall kull wieħed mill-Fondi ESI, il-Kummissjoni għandha tipprepara, sal-31 ta' Diċembru 2025, rapport ta’ sinteżi li jispjega l-konklużjonijiet ewlenin tal-evalwazzjonijiet ex post.
TITOLU VI
ASSISTENZA TEKNIKA
Artikolu 58
Assistenza teknika fuq inizjattiva tal-Kummissjoni
1. Fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni, il-Fondi ESI jistgħu jsostnu l-miżuri ta’ tħejjija, ta’ monitoraġġ, ta’ amministrazzjoni, ta’ għajnuna teknika, ta’ awditjar u ta’ kontroll neċessarji għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
Il-miżuri msemmijin fl-ewwel subparagrafu jistgħu jiġu implimentati jew direttament mill-Kummissjoni jew indirettament, minn entitajiet u persuni li mhumiex Stati Membri f’konformità mal-Artikolu 60 tar-Regolament Finanzjarju.
Il-miżuri msemmijin fl-ewwel subparagrafu jistgħu jinkludu b'mod partikolari:
(a)
għajnuna għat-tħejjija u għall-valutazzjoni tal-proġetti, inklużi dawk mal-BEI;
(b)
sostenn għat-tisħiħ istituzzjonali u t-tisħiħ tal-kapaċitajiet amministrattivi għall-ġestjoni effettiva tal-Fondi ESI;
(c)
l-istudji marbutin mar-rappurtar tal-Kummissjoni dwar il-Fondi ESI u r-rapport ta' koeżjoni;
(d)
il-miżuri marbutin mal-analiżi, mal-ġestjoni, mas-sorveljar, mal-iskambju tal-informazzjoni u mal-implimentazzjoni tal-Fondi ESI, kif ukoll il-miżuri marbutin mal-implimentazzjoni tas-sistemi ta’ kontroll u tal-għajnuna teknika u amministrattiva;
(e)
valutazzjonijiet, rapporti ta' esperti, statistika u studji, inklużi dawk ta' natura ġenerali dwar l-operazzjoni attwali u fil-ġejjieni tal-Fondi ESI, li jistgħu jitwettqu fejn xieraq mill-BEI;
(f)
azzjonijiet li jxerrdu informazzjoni, jappoġġjaw netwerking, iwettqu attivitajiet ta’ komunikazzjoni, iqajmu kuxjenza u jippromwovu l-kooperazzjoni u l-iskambju tal-esperjenza, inkluż ma’ partijiet terzi.
(g)
l-installazzjoni, l-operat u l-interkonnessjoni ta’ sistemi kompjuterizzati għal ġestjoni, monitoraġġ, verifika, kontroll u evalwazzjoni;
(h)
azzjonijiet li jtejbu metodi ta’ evalwazzjoni u l-iskambju ta’ informazzjoni dwar prattiċi ta’ evalwazzjoni;
(i)
azzjonijiet marbutin mal-awditjar;
(j)
it-tisħiħ tal-kapaċità nazzjonali u reġjonali rigward l-ippjanar tal-investimenti, l-istima tal-ħtiġijiet, it-tħejjija, it-tfassil u l-implimentazzjoni tal-istrumenti finanzjarji, il-pjanijiet ta’ azzjoni konġunti u l-proġetti ewlenin, inklużi l-inizjattivi konġunti mal-BEI;
(k)
it-tixrid ta’ prattiki tajba biex jgħinu l-Istati Membri fit-tisħiħ tal-kapaċità tas-sħab rilevanti msemmija fl-Artikolu 5 u l-organizzazzjonijiet li jaqgħu taħt l-Istati Membri;
(l)
miżuri biex jidentifikaw, jipprijoritizzaw u jimplementaw riformi strutturali u amministrattivi b'reazzjoni għal sfidi ekonomiċi u soċjali fl-Istati Membri li jissodisfaw il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 24(1).
Biex ikun hemm iktar effiċjenza fil-komunikazzjoni mal-pubbliku ġenerali u sinerġiji aktar sodi bejn l-attivitajiet ta' komunikazzjoni mwettqa fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni, ir-riżorsi allokati għall-azzjonijiet ta' komunikazzjoni skont dan ir-Regolament għandhom jikkontribwixxu wkoll għall-komunikazzjoni korporattiva tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni sakemm dawn ikunu marbuta mal-għanijiet ġenerali ta' dan ir-Regolament.
2. Kull sena, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-pjanijiet tagħha dwar it-tip ta' azzjonijiet relatati mal-miżuri elenkati fil-paragrafu 1, meta tkun prevista kontribuzzjoni mill-Fondi ESI, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni.
Artikolu 59
Għajnuna teknika fuq l-inizjattiva tal-Istati Membri
1. Fuq l-inizjattiva ta’ Stat Membru, il-Fondi ESI jistgħu jsostnu azzjonijiet għat-tħejjija, il-ġestjoni, is-sorveljanza, il-valutazzjoni, l-informazzjoni u l-komunikazzjoni, netwerking, ir-riżoluzzjoni tal-ilmenti, u l-kontroll u l-awditjar. Il-Fondi ESI jistgħu jintużaw mill-Istat Membru biex isostnu azzjonijiet għat-tnaqqis tal-piż amministrattiv fuq il-benefiċjarji, inklużi s-sistemi tal-iskambju tad-dejta elettronika, u azzjonijiet li jirrinfurzaw il-kapaċità tal-awtoritajiet u tal-benefiċjarji tal-Istat Membru biex jamministraw u jużaw dawk il-Fondi. Il-Fondi ESI jistgħu jintużaw ukoll biex jappoġġaw azzjonijiet li jsaħħu l-kapaċità ta’ mseieħba rilevanti skont il-punt (e) tal-Artikolu 5(3) u biex jiġi appoġġat l-iskambju tal-prattiki tajbin bejn tali msieħba. L-azzjonijiet imsemmijin f'dan il-paragrafu jistgħu jikkonċernaw perjodi ta’ programmazzjoni ta' qabel u dawk sussegwenti.
2. Ir-regoli specifici ghall-Fondi jistghu jzidu jew jeskludu azzjonijiet li jistghu jigu ffinanzjati mill-Ghajnuna Teknika ta’ kull Fond ESI.
TITOLU VII
SOSTENN FINANZJARJU MILL-FONDI ESI
KAPITOLU I
Appoġġ mill-Fondi ESI
Artikolu 60
Determinazzjoni tar-rati ta’ kofinanzjament
1. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tadotta programm għandha tistabbilixxi r-rata(i) ta’ kofinanzjament u l-ammont massimu ta’ appoġġ mill-Fondi ESI skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
2 Il-miżuri ta' għajnuna teknika implementati fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni jew f'isimha jistgħu jiġu ffinanzjati bir-rata ta' 100 %.
Artikolu 61
Operazzjonijiet li jiġġeneraw dħul nett wara t-tlestija
1. Dan l-Artikolu għandu japplika għal operazzjonijiet li jiġġeneraw dħul nett wara li jitlestew. Għall-iskopijiet ta’ dan l-Artikolu, ‘dħul nett’ ifisser moviment ta’ flus ’il ġewwa mħallsa direttament mill-utenti għall-oġġetti jew servizzi provduti mill-operazzjoni, bħal pagamenti imġarrba direttament mill-utenti għall-użu tal-infrastruttura, il-bejgħ jew il-kiri ta’ art jew bini, jew pagamenti għal servizzi mingħajr spejjeż operattivi u spejjeż tas-sostituzzjoni ta’ tagħmir għal perijodu qasir imġarrba waqt il-perjodu korrispondenti. Iffrankar tal-ispejjeż operattivi ġġenerati mill-operazzjoni għandhom jiġu trattati bħala dħul nett sakemm ma jiġux ibbilanċjati bi tnaqqis ugwali f’sussidji operattivi.
Fejn mhux l-ispiża kollha tal-investiment hija eliġibbli għal kofinanzjament, id-dħul nett għandu jiġi allokat pro rata għall-partijiet eliġibbli u mhux eliġibbli tal-ispiża tal-investiment.
2. In-nefqa eliġibbli tal-operazzjoni li għandha tiġi kofinanzjata mill-Fondi ESI għandha titnaqqas bil-quddiem b’kont meħud tal-potenzjal tal-operazzjoni biex jiġi ġġenerat dħul nett fuq perjodu ta’ referenza speċifiku li jkopri kemm l-implimentazzjoni tal-operazzjoni kif ukoll il-perjodu ta’ wara t-tlestija tagħha.
3. Id-dħul potenzjali nett tal-operazzjoni għandu jiġi ddeterminat minn qabel b’wieħed mill-metodi li ġejjin magħżula mill-awtorità ta’ ġestjoni għal settur, sottosettur jew tip ta’ operazzjoni:
(a)
applikazzjoni ta' perċentwal ta' dħul nett b'rata fissa għas-settur jew is-subsettur applikabbli għall-operazzjoni kif definita fl-Anness V jew fi kwalunkwe att delegat imsemmi fit-tieni, it-tielet u r-raba' subparagrafi; fit-tieni, it-tielet u r-raba' subparagrafi;
(b)
il-kalkolu tad-dħul nett attwalizzat tal-operazzjoni, b'kont meħud tal-perjodu ta' referenza adatt għas-settur jew is-subsettur applikabbli għall-operazzjoni, il-profitabbiltà normalment mistennija tal-kategorija tal-investiment ikkonċernat, l-applikazzjoni tal-prinċipju li min iniġġes iħallas u, jekk adatt, konsiderazzjonijiet tal-ekwità marbuta mal-prosperità relattiva tal-Istat Membru jew ir-reġjun ikkonċernat.
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 149 f’każijiet debitament ġustifikati biex jiġi emendat l-Anness V billi jiġu aġġustati r-rati fissi stabbiliti fih b’kont meħud tad-dejta storika u l-potenzjal għall-irkupru tal-ispiża u l-prinċipju ta’ min iniġġes iħallas meta applikabbli.
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 149 biex tistabbilixxi rati fissi għas-setturi jew subsetturi fl-oqsma tal-ICT, ir-RŻI u l-effiċjenza enerġetika. Il-Kummissjoni għandha tinnotifika l-atti delegati lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Ġunju 2015.
Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 149 f’każijiet debitament ġustifikati fir-rigward taż-żieda ta' setturi jew subsetturi, inklużi subsetturi għal setturi fl-Annes V, li jaqgħu fl-ambitu tal-objettivi tematiċi definiti fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 9 u appoġġati mill-Fondi ESI.
Meta jiġi applikat il-metodu msemmi fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu, id-dħul kollu nett iġġenerat waqt l-implimentazzjoni u wara t-tlestija tal-operazzjoni għandu jitqies li jittieħed kont tiegħu bl-applikazzjoni tar-rata fissa u għalhekk m’għandux jitnaqqas sussegwentement min-nefqa eliġibbli tal-operazzjoni.
Meta permezz tal-adozzjoni ta’ att delegat tiġi stabbilita rata fissa għal settur jew subsettur ġdid skont it-tielet u r-raba' subparagrafi, awtorità ta’ ġestjoni tista’ tagħżel li tapplika l-metodu stabbilit fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu għal operazzjonijiet ġodda relatati mas-settur jew is-subsettur kkonċernat.
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 149, li jistabbilixxi l-metodu imsemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu. Meta jiġi applikat dak il-metodu, id-dħul nett iġġenerat waqt l-implimentazzjoni tal-operazzjoni, li jirriżulta minn sorsi ta' dħul li ma ġewx meqjusa fid-determinazzjoni tad-dħul potenzjali nett tal-operazzjoni, għandu jitnaqqas min-nefqa eliġibbli tal-operazzjoni, mhux aktar tard mit-talba ta' pagament finali ppreżentata mill-benefiċjarju.
4. Il-metodu li permezz tiegħu d-dħul nett jitnaqqas min-nefqa tal-operazzjoni inkluża fit-talba għall-pagament sottomessa lill-Kummissjoni għandu jkun determinat f’konformità mar-regoli nazzjonali.
5. Bħala alternattiva għall-applikazzjoni tal-metodi stabbiliti fil-paragrafu 3, ir-rata massima ta’ kofinanzjament imsemmija fl-Artikolu 60(1) tista’, fuq talba ta’ Stat Membru, titnaqqas fil-mument tal-adozzjoni ta’ programm għal prijorità jew miżura li taħtu l-operazzjonijiet kollha appoġġati taħt dik il-prijorità jew miżura jistgħu japplikaw rata uniformi fissa skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3. It-tnaqqis m'għandux ikun inqas mill-ammont ikkalkulat billi tiġi mmultiplikata r-rata massima ta' kofinanzjament tal-Unjoni applikabbli skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi bir-rata fissa rilevanti msemmija fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3.
Meta jiġi applikat il-metodu msemmi fl-ewwel subparagrafu, id-dħul kollu nett iġġenerat waqt l-implimentazzjoni u wara t-tlestija tal-operazzjoni għandu jitqies li jittieħed kont tiegħu bl-applikazzjoni ta’ tnaqqis fir-rata ta’ kofinanzjament u għalhekk m’għandux jitnaqqas sussegwentement min-nefqa eliġibbli tal-operazzjonijiet.
6. Meta huwa oġġettivament impossibbli li d-dħul jiġi determinat minn qabel abbażi ta' kwalunkwe wieħed mill-metodi stabbilit fil-paragrafi 3 jew 5, id-dħul nett iġġenerat fi żmien tliet snin mit-tlestija ta’ operazzjoni, jew sad-data ta' skadenza għall-preżentazzjoni tad-dokumenti għall-għeluq tal-programm iffissat fir-regoli speċifiċi għall-Fondi, skont liema data tiġi l-ewwel, għandu jitnaqqas min-nefqa ddikjarata lill-Kummissjoni.
7. Il-paragrafi 1 sa 6 ma għandhomx japplikaw għal:
(a)
operazzjonijiet jew partijiet mill-operazzjonijiet appoġġjati biss mill-FSE,
(b)
operazzjonijiet li l-ispiża totali eliġibbli tagħhom qabel l-applikazzjoni tal-paragrafi 1 sa 6 ma taqbiżx il-EUR 1 000 000;
(c)
għajnuna rimborżabbli soġġetta għal obbligu ta’ rimborż sħiħ u premji;
(d)
assistenza teknika;
(e)
sostenn lil jew minn strumenti finanzjarji;
(f)
operazzjonijiet li għalihom l-appoġġ pubbliku jieħu l-forma ta’ somom f’daqqa jew spejjeż għal kull unità bi skala standard;
(g)
operazzjonijiet implimentati skont pjan ta’ azzjoni konġunt,
(h)
operazzjonijiet li għalihom l-ammonti jew ir-rati ta’ appoġġ huma definiti fl-Anness II għar-Regolament FAEŻR.
Minkejja l-punt (b) tal-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu, meta Stat Membru japplika l-paragrafu 5, jista’ jinkludi fil-prijorità jew miżura rilevanti l-operazzjonijiet li l-ispiża totali eliġibbli tagħhom qabel l-applikazzjoni tal-paragrafi 1 sa 6 ma taqbiżx EUR 1 000 000.
8. Barra minn hekk, il-paragrafi 1 sa 6 m'għandhomx japplikaw għal operazzjonijiet li għalihom l-appoġġ taħt il-programm jikkostitwixxi:
(a)
għajnuna de minimis;
(b)
għajnuna mill-Istat kompatibbli għall-SMEs, fejn intensità tal-għajnuna jew limitu tal-ammont tal-għajnuna jiġi applikat fir-rigward tal-għajnuna statli;
(c)
għajnuna mill-Istat kompatibbli, fejn ġiet imwettqa verifika individwali tal-ħtiġijiet finanzjarji skont ir-regoli ta' għajnuna mill-istat applikabbli.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, awtorità ta' ġestjoni tista' tapplika l-paragrafi 1 sa 6 għal operazzjonijiet fl-ambitu tal-punti (a) sa (c) tal-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu fejn dan ikun previst fir-regoli nazzjonali.
KAPITOLU II
Regoli speċjali dwar l-appoġġ mill-Fondi ESI għall-PPPs
Artikolu 62
PPPs
Il-Fondi ESI jistgħu jintużaw biex jaġġoġġaw operazzjonijiet PPP. Tali operazzjonijiet PPP għandhom ikunu konformi mal-liġi applikabbli, b’mod partikolari li tikkonċerna l-għajnuna mill-Istat u l-akkwist pubbliku.
Artikolu 63
Benefiċjarji taħt operazzjonijiet PPP
1. Fir-rigward tal-operazzjoni PPP, u b'deroga mill-punt (10) tal-Artikolu 2, il-benefiċjarju jista' jkun:
(a)
il-korp tal-liġi pubblika li jibda l-operazzjoni; jew
(b)
korp irregolat mil-liġi privata ta' Stat Membru (is-"sieħeb privat") magħżul jew li għandu jintgħażel għall-implimentazzjoni tal-operazzjoni).
2. Il-korp tal-liġi pubblika li jibda l-operazzjoni PPP jista' jipproponi li s-sieħeb privat, li għandu jintgħażel wara l-approvazzjoni tal-operazzjoni, ikun il-benefiċjarju għall-finijiet tal-appoġġ mill-Fondi ESI. F’dik l-eventwalità, id-deċiżjoni ta’ approvazzjoni għandha tkun kondizzjonali fuq li l-awtorità ta’ ġestjoni tissodisfa lilha nfisha li l-imsieħeb privat magħżul iwettaq u jassumi l-obbligi kollha korrispondenti ta’ benefiċjarju skont dan ir-Regolament.
3. L-imsieħeb privat magħżul biex jimplimenta l-operazzjoni jista’ jiġi sostitwit bħala benefiċjarju waqt l-implimentazzjoni fejn dan ikun mitlub taħt it-termini u l-kundizzjonijiet tal-PPP jew il-ftehim ta’ finanzjament bejn is-sieħeb privat u l-istituzzjoni finanzjarja li tikkofinanzja l-operazzjoni. F’dik l-eventwalità l-imsieħeb privat ta’ sostituzzjoni jew il-korp ta’ liġi pubblika għandu jsir il-benefiċjarju sakemm l-awtorità ta’ ġestjoni tissodisfa lilha nnifisha li s-sieħeb ta’ sostituzzjoni jissodisfa u jassumi l-obbligi korrispendenti kollha ta’ benefiċjarju skont dan ir-Regolament.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 149 li jistabbilixxi regoli addizzjonali dwar is-sostituzzjoni ta' benefiċjarju u dwar ir-responsabbiltajiet relatati.
5. Is-sostituzzjoni ta' benefiċjarju m’għandhiex titqies bħala bidla fis-sjieda fis-sens tal-punt (b) tal-Artikolu 71(1) jekk dik is-sostituzzjoni tissodisfa l-kundizzjonijiet applikabbli stipulati fil-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu u f'att delegata skont il-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu.
Artikolu 64
Appoġġ għal operazzjonijiet PPP
1. Fil-każ ta’ operazzjoni PPP fejn il-benefiċjarju huwa korp tad-dritt pubbliku, in-nefqa għal operazzjoni PPP li ġiet magħmula u mħallsa mis-sieħeb privat tista’, permezz ta’ deroga mill-Artikolu 65(2), titqies li ġiet magħmula u mħallsa minn benefiċjarju u inkluża f’talba għal pagament lill-Kummissjoni sakemm jintlaħqu l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-benefiċjarju jkun daħal fi ftehim PPP ma’ sieħeb privat;
(b)
l-awtorità ta’ ġestjoni tkun ivverifikat li n-nefqa ddikjarata mill-benefiċjarju tkun tħallset mis-sieħeb privat u li l-operazzjoni hija konformi mal-liġi nazzjonali u applikabbli tal-Unjoni, mal-programm u l-kundizzjonijiet għall-appoġġ tal-operazzjoni.
2. Pagamenti lil benefiċjarji magħmula fir-rigward tan-nefqa inklużi f’talba għal pagament f’konformità mal-paragrafu 1 għandhom jitħallsu f’escrow account stabbilit għal dak il-għan f’isem il-benefiċjarju.
3. Il-fondi mħallsa f’escrow account msemmija fil-paragrafu 2 għandhom jintużaw għal pagamenti skont il-ftehim PPP, inkluż kwalunkwe pagament li għandu jsir f’każ ta’ tmiem ta’ ftehim PPP.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 149 li jistabbilixxu r-rekwiżiti minimi li għandhom jiġu inklużi fi ftehimiet PPP li huma neċessarji għall-applikazzjoni tad-deroga stipulata fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, inklużi dispożizzjonijiet relatati ma' tmiem tal-ftehim PPP u bil-għan li tiġi żgurata sekwenza tat-transazzjonijiet adegwata.
KAPITOLU III
Eliġibbiltà tal-infiq u d-durabbiltà
Artikolu 65
Eliġibbiltà
1. L-eliġibbiltà tan-nefqa għandha tiġi ddeterminata abbażi tar-regoli nazzjonali, ħlief fejn ikunu stabbiliti r-regoli speċifiċi f’dan ir-Regolament jew abbażi tiegħu jew tar-regoli speċifiċi għall-Fondi.
2. In-nefqa għandha tkun eliġibbli għal kontribuzzjoni mill-Fondi ESI jekk tkun saret minn benefiċjarju u ġiet imħallsa bejn id-data tal-preżentazzjoni tal-programm lill-Kummissjoni jew mill-1 ta’ Jannar 2014, skont liema data tiġi l-ewwel, u l-31 ta’ Diċembru 2023. Barra minn hekk, in-nefqa għandha tkun eliġibbli biss għal kontribuzzjoni mill-FAEŻR jekk l-għajnuna rilevanti fil-fatt titħallas mill-aġenzija tal-pagamenti bejn l-1 ta’ Jannar 2014 u l-31 ta’ Diċembru 2023.
3. Permezz ta' deroga mill-paragrafu 2, in-nefqa taħt il-YEI għandha tkun eliġibbli mill-1 ta' Settembru 2013.
4. Fil-każ tal-ispejjeż rimborżati skont il-punti (b) u (c) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 67(1), l-azzjonijiet li jikkostitwixxu l-bażi tar-rimborż għandhom jitwettqu bejn l-1 ta’ Jannar 2014 u l-31 ta’ Diċembru 2023.
5. Permezz ta' deroga mill-paragrafu 4, id-data tal-bidu fir-rigward tal-ispejjeż rimborżati abbażi tal-punti (b) u (c) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 67 (1) għal azzjonijiet taħt il-YEI għandha tkun l-1 ta' Settembru 2013.
6. L-operazzjonijiet ma għandhomx jiġu magħżula għall-appoġġ mill-Fondi ESI fejn ikunu tlestew fiżikament jew ġew implimentati bis-sħiħ qabel ma tkun ġiet imressqa mill-benefiċjarju l-applikazzjoni għall-finanzjament skont il-programm lill-awtorità ta’ ġestjoni, irrispettivament minn jekk il-pagamenti relatati kollha jkunux saru mill-benefiċjarju.
7. Dan l-Artikolu għandu jkun mingħajr ħsara għar-regoli dwar l-eliġibbiltà tal-għajnuna teknika fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni stabbiliti fl-Artikolu 58.
8. Dan il-paragrafu għandu japplika għal operazzjonijiet li jiġġeneraw dħul nett matul l-implimentazzjoni tagħhom u li ma japplikawx għalihom il-paragrafi 1 sa 6 tal-Artikolu 61.
In-nefqa eliġibbli tal-operazzjoni li għandha tiġi kofinanzjata mill-Fondi ESI għandha titnaqqas bid-dħul nett mhux meqjus fil-waqt tal-approvazzjoni tal-operazzjoni ġġenerata direttament biss waqt l-implimentazzjoni tagħha, mhux aktar tard mit-talba tal-pagament finali ppreżentata mill-benefiċjarju. Meta mhux l-ispejjeż kollha jkunu eliġibbli għal kofinanzjament, id-dħul nett għandu jiġi allokat pro rata fuq il-partijiet eliġibbli u mhux eliġibbli tal-ispiża.
Dan il-paragrafu ma għandhiex tapplika għal:
(a)
assistenza teknika;
(b)
strumenti finanzjarji;
(c)
għajnuna rimborżata soġġetta għal obbligu ta’ rimborż sħiħ;
(d)
premji;
(e)
operazzjonijiet soġġetti għar-regoli dwar għajnuna mill-Istat;
(f)
operazzjonijiet li għalihom l-appoġġ pubbliku jieħu l-forma ta’ somma f’daqqa jew spejjeż ta’ unità ta’ skala standard sakemm id-dħul nett ġie kkunsidrat ex ante;
(g)
operazzjonijiet implimentati skont pjan ta’ azzjoni konġunt sakemm id-dħul nett ġie kkunsidrat ex ante,
(h)
operazzjonijiet li għalihom l-ammonti jew ir-rati ta’ appoġġ huma definiti fl-Anness II għar-Regolament FAEŻR. jew
(i)
operazzjonijiet li għalihom in-nefqa eliġibbli totali ma taqbiżx EUR 50 000.
Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu u l-Artikolu 61, kwalunkwe pagament riċevut mill-benefiċjarju li jirriżulta minn penali kuntrattwali bħala riżultat ta' ksur ta’ kuntratt bejn il-benefiċjarju u parti terza jew partijiet terzi jew li sar bħala riżultat tal-irtirar ta' offerta minn parti terza magħżula taħt ir-regoli tal-akkwist pubbliku (id-'depożitu') m’għandux jitqies bħala dħul u m’għandux jitnaqqas min-nefqa eliġibbli tal-operazzjoni.
9. In-nefqa li ssir eliġibbli b'riżultat tal-emenda ta' programm għandha tkun eliġibbli biss mid-data li fiha tiġi preżentata lill-Kummissjoni t-talba għal emenda jew, fl-eventwalità tal-applikazzjoni tal-Artikolu 96(11), mid-data tad-dħul fis-seħħ tad-deċiżjoni li temenda l-programm.
Ir-regoli speċifiċi għall-Fondi għall-FEMS jistgħu jidderogaw mill-ewwel subparagrafu.
10. B'deroga mill-paragrafu 9, dispożizzjonijiet speċifiċi dwar id-data ta' bidu tal-eliġibbiltà jistgħu jiġu stabbiliti fir-Regolament FAEŻR.
11. Operazzjoni tista’ tirċievi l-appoġġ minn wieħed jew aktar mill-Fondi ESI jew minn wieħed jew aktar mill-programmi u minn strumenti oħra tal-Unjoni, dment li l-partita tan-nefqa inkluża fit-talba għall-pagament ta' rimborż minn wieħed mill-Fondi ESI ma tirċevix l-appoġġ minn Fond jew strument tal-Unjoni ieħor, jew appoġġ mill-istess Fond taħt programm ieħor.
Artikolu 66
Forom ta’ appoġġ
Il-Fondi ESI għandhom jintużaw biex jipprovdu l-appoġġ fil-forma ta’ għotjiet, premji, għajnuna li titħallas lura, strumenti finanzjarji, jew taħlita tagħhom.
Fil-każ ta’ għajnuna li titħallas lura, l-appoġġ li jitħallas lura lill-korp li pprovdieh jew lil awtorità kompetenti oħra tal-Istat Membru, għandu jinżamm f’kont separat jew separat b’kodiċi ta’ kontabilità u jerġa’ jintuża għall-istess għan jew skont l-għanijiet tal-programm.
Artikolu 67
Forom ta’ għotjiet u għajnuna li titħallas lura
1. L-għotjiet u l-għajnuna li titħallas lura jistgħu jkunu fi kwalunkwe waħda mill-forom li ġejjin:
(a)
rimborż tal-ispejjeż eliġibbli li jkunu realment imġarrba u mħallsa, flimkien ma’ kontribuzzjonijiet in natura u deprezzament, fejn applikabbli;
(b)
skala standard ta' spejjeż għal kull unità;
(c)
somom f’daqqa li ma jaqbżux il-EUR 100 000 ta’ kontribuzzjoni pubblika;
(d)
finanzjament b’rata fissa ddeterminata permezz tal-applikazzjoni ta’ perċentwal għal kategorija waħda ddefinita ta’ spejjeż, jew aktar minn waħda.
Regoli speċifiċi għall-Fondi jistgħu jillimitaw il-forom ta' għotjiet jew għajnuna ripagabbli applikabbli għal ċerti operazzjonijiet.
2. B'deroga mill-paragrafu 1, forom addizzjonali ta' għotjiet u metodi ta' kalkolu jistgħu jiġu stabbiliti fir-Regolament FEMS.
3. L-għażliet imsemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jingħaqdu biss fejn kull għażla tkopri kategoriji differenti ta' spejjeż jew fejn dawn jintużaw għal proġetti differenti li jiffurmaw parti minn operazzjoni jew għal fażijiet suċċessivi ta' operazzjoni.
4. Fejn operazzjoni jew proġett li jifforma parti minn operazzjoni jiġi implimentat esklussivament permezz tal-akkwist pubbliku ta’ xogħlijiet, oġġetti jew servizzi, għandu japplika biss il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1. Fejn l-akkwist pubbliku fi ħdan operazzjoni jew proġett li jifforma parti minn operazzjoni jiġi limitat għal ċerti kategoriji ta’ spejjeż, l-għażliet kollha msemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jiġu applikati.
5. L-ammonti msemmija fil-punti (b), (c) u (d) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 għandhom jiġu stabbiliti b’wieħed mill-modi li ġejjin:
(a)
metodu ta’ kalkolu ġust, ekwitabbli u verifikabbli bbażat fuq:
(i)
dejta statistika jew informazzjoni oġġettiva oħra; jew
(ii)
id-dejta storika vverifikata ta’ benefiċjarji individwali; jew
(iii)
l-applikazzjoni tal-prattiċi ta’ kontabilità normali ta’ benefiċjarji individwali;
(b)
f’konformità mar-regoli għall-applikazzjoni ta’ skali korrispondenti ta’ spejjeż unitarji, somom f’daqqa u rati fissi applikabbli f’politiki tal-Unjoni għal tip simili ta’ operazzjoni u ta’ benefiċjarju;
(c)
f’konformità mar-regoli għall-applikazzjoni ta’ skali korrispondenti ta’ spejjeż unitarji, somom f’daqqa u rati fissi applikati skont skemi għall-għotjiet iffinanzjati għal kollox mill-Istat Membru għal tip simili ta’ operazzjoni u ta’ benefiċjarju;
(d)
ir-rati stabbiliti minn dan ir-Regolament jew ir-regoli speċifiċi għall-Fondi;
(e)
metodi speċifiċi għad-determinazzjoni tal-ammonti stabbiliti skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
6. Id-dokument li jistabbilixxi l-kundizzjonijiet għall-appoġġ ta' kull operazzjoni għandu jistabbilixxi l-metodu li jrid jiġi applikat għad-determinazzjoni tal-ispejjeż tal-operazzjoni u l-kundizzjonijiet għall-pagament tal-għotja.
Artikolu 68
Finanzjament b’rata fissa għal spejjeż indiretti u spejjeż tal-persunal li jikkonċernaw għotjiet u għajnuna li titħallas lura
1. Fejn l-implimentazzjoni ta’ operazzjoni toħloq spejjeż indiretti, jistgħu jiġu kkalkolati b'rata fissa b’wieħed mill-modi li ġejjin:
(a)
rata fissa sa 25 % tal-ispejjeż diretti eliġibbli, sakemm ir-rata tiġi kkalkolata abbażi ta’ metodu ta’ kalkolazzjoni ġust, ekwu u verifikabbli jew metodu applikat skont skemi għal għotjiet iffinanzjati għal kollox mill-Istat Membru għal tip simili ta’ operazzjoni u ta’ benefiċjarju;
(b)
rata fissa sa massimu ta’ 15 % ta’ spejjeż diretti tal-persunal eliġibbli mingħajr ma jkun hemm obbligu fuq l-Istat Membru li jagħmel kalkolu biex tiġi ddeterminata r-rata applikabbli;
(c)
rata fissa applikata għal spejjeż diretti eliġibbli bbażata fuq metodi eżistenti u rati korrispondenti, applikabbli f’politiki tal-Unjoni għal tip simili ta' operazzjoni u ta' benefiċjarju.
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 149 li jikkonċerna d-definizzjoni tar-rata fissa u l-metodi relatati msemmija fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu.
2. Għall-għanijiet li jiġu ddeterminati n-nefqiet tal-persunal fir-rigward tal-implimentazzjoni ta’ operazzjoni, ir-rata fis-siegħa applikabbli tista’ tiġi kkalkulata billi jiġu diviżi l-aħħar nefqiet ta’ impjieg gross annwali dokumentati b’1 720 siegħa.
Artikolu 69
Regoli tal-eliġibbiltà speċifiċi għall-għotjiet u l-għajnuna li titħallas lura
1. Kontribuzzjonijiet in natura fil-forma tal-provvista ta’ xogħlijiet, oġġetti, servizzi, art u proprjetà immobbli li għalihom ma jkun sar ebda pagament fi flus sostnut minn fatturi jew minn dokumenti ta’ valur probatorju ekwivalenti, jistgħu jkunu eliġibbli bil-kundizzjoni li r-regoli ta’ eliġibbiltà tal-Fondi ESI u tal-programm jipprevedu dan u li l-kriterji kollha li ġejjin jiġu ssodisfati:
(a)
l-appoġġ pubbliku mogħti lill-operazzjoni li jinkludi kontribuzzjonijiet in natura ma jaqbżux in-nefqa totali eliġibbli, minbarra kontribuzzjonijiet in natura, fl-aħħar tal-operazzjoni;
(b)
il-valur attribbwit lill-kontribuzzjonijiet in natura ma jaqbiżx l-ispejjeż aċċettati ġeneralment fis-suq in kwistjoni;
(c)
il-valur u t-twassil tal-kontribuzzjonijiet jista’ jiġi vvalutat u vverifikat b’mod indipendenti;
(d)
fil-każ tal-provvista ta’ art jew ta’ proprjetà immobbli, jista’ jsir pagament bi flus kontanti għall-finijiet ta’ ftehim ta’ kiri ta’ ammont nominali annwalment li ma jaqbiżx unità singola tal-munita tal-Istat Membru;
(e)
fil-każ ta’ kontribuzzjonijiet in natura fil-forma ta’ xogħol mhux imħallas, il-valur ta’ dak ix-xogħol jiġi ddeterminat billi jitqies il-ħin meħud ivverifikat u r-rata ta’ rimunerazzjoni għal xogħol ekwivalenti.
Il-valur tal-art jew tal-proprjetà immobbli msemmija fil-punt (d) tal-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu għandu jiġi ċċertifikat minn espert kwalifikat indipendenti jew minn korp uffiċjali awtorizzat kif mistħoqq u ma jaqbiżx il-limitu stipulat fil-punt (b) tal-paragrafu 3.
2. L-ispejjeż tad-deprezzament jistgħu jiġu kkunsidrati bħala eliġibbli fejn il-kundizzjonijiet li ġejjin ikunu ssodisfati:
(a)
ir-regoli ta’ eliġibbiltà tal-programm jippermettu dan;
(b)
l-ammont tan-nefqa huwa ġġustifikat permezz ta’ dokumenti li jappoġġjawh li għandhom valur probatarju ekwivalenti għall-fatturi għal spejjeż eliġibbli fejn ir-rimborż ingħata fil-forma msemmija fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 57(1);
(c)
l-ispejjeż ikunu marbuta b’mod esklussiv mal-perjodu ta’ appoġġ għall-operazzjoni;
(d)
ma kkontribbwixxewx għotjiet pubbliċi għall-akkwist tal-assi deprezzati.
3. L-ispejjeż li ġejjin m'għandhomx ikunu eliġibbli għal kontribuzzjoni mill-Fondi ESI u mill-ammont ta' appoġġ trasferit mill-Fond ta' Koeżjoni għall-FNE kif imsemmi fl-Artikolu 92(6):
(a)
interessi fuq id-dejn, ħlief fir-rigward ta' għotjiet mogħtija fil-forma ta’ sussidju għal rata tal-interess jew sussidju ta’ tariffa għal garanzija;
(b)
ix-xiri ta' art mhux mibnija u ta' art mibnija fl-ammont li jaqbeż l-10 % tan-nefqa totali eliġibbli għall-operazzjoni kkonċernata. Għal siti abbandunati u għal dawk li qabel kellhom użu industrijali li jinkludu bini, dak il-limitu għandu jiżdied għal 15 %. F’każi eċċezzjonali u debitament ġġustifikati, il-limitu jista' jittella' 'l fuq mill-perċentwali imsemmijin qabel għall-operazzjonijiet li jikkonċernaw il-konservazzjoni ambjentali;
(c)
it-taxxa fuq il-valur miżjud ħlief fejn ma tkunx tista’ tintradd lura skont il-leġiżlazzjoni tal-VAT nazzjonali.
Artikolu 70
Eliġibblità tal-operazzjonijiet skont il-lokalità
1. Operazzjonijiet appoġġjati mill-Fondi ESI, soġġetti għad-derogi msemmija fil-paragrafi 2 u 3, u r-regoli speċifiċi għall-Fondi, għandhom jinsabu fil-qasam tal-programm.
2. L-awtorità ta’ ġestjoni tista’ taċċetta li operazzjoni tiġi implimentata barra mil-qasam tal-programm iżda fl-Unjoni, sakemm jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin kollha:
(a)
l-operazzjoni hija għall-benefiċċju tal-qasam tal-programm;
(b)
l-ammont totali allokat skont il-programm għall-operazzjonijiet li jinstabu barra l-qasam tal-programm ma jaqbiżx l-15 % tal-appoġġ mill-Fondi tal-FEŻR, il-Fond ta’ Koeżjoni u tal-FEMS f’livell prijoritarju jew għall-appoġġ mill-FAEŻR, 5 % tal-appoġġ fil-livell tal-programm;
(c)
il-kumitat tal-monitoraġġ ikun ta l-kunsens tiegħu għall-operazzjoni jew għat-tipi ta’ operazzjonijiet ikkonċernati;
(d)
l-obbligazzjonijiet tal-awtoritajiet għall-programm fir-rigward tal-ġestjoni, il-kontroll u l-awditjar tal-operazzjoni huma mwettqa mill-awtoritajiet responsabbli għall-programm taħt liema din l-operazzjoni tkun appoġġjata jew jidħlu f’obbligazjonijiet mal-awtoritajiet fil-qasam fejn l-operazzjoni hija implimentata.
3. Għall-operazzjonijiet li jikkonċernaw l-għajnuna teknika jew attivitajiet ta’ promozzjoni, in-nefqa tista’ tiġġarrab barra l-Unjoni jekk jintlaħqu l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-punt (a) tal-paragrafu 2 u l-obbligi fir-rigward tal-ġestjoni, tal-kontroll u tal-verifika li jikkonċernaw l-operazzjoni.
4. Il-paragrafi 1 u 3 ma japplikawx għall-programmi taħt l-għan tal-kooperazzjoni Territorjali Ewropea u l-paragrafi 2 u 3 ma japplikawx għall-operazzjonijiet imwieżna mill-FSE.
Artikolu 71
Id-durabbiltà tal-operazzjonijiet
1. Operazzjoni li tinkludi investiment fl-infrastruttura jew investiment produttiv għandha trodd lura l-kontribuzzjoni mill-Fondi ESI jekk fi żmien ħames snin mill-pagament finali lill-benefiċjarju jew fil-perjodu ta' żmien stabbilit fir-regoli tal-għajnuna mill-Istat, fejn applikabbli, tkun soġġetta għal wieħed milli ġejjin:
(a)
waqfien jew rilokazzjoni ta’ attività produttiva barra mill-qasam kopert mill-programm;
(b)
bidla tas-sjieda ta’ oġġett infrastrutturali li tagħti vantaġġ mhux dovut lil impriża jew lil korp pubbliku;
(c)
bidla sostanzjali li taffettwa n-natura, l-għanijiet jew il-kundizzjonijiet tal-implimentazzjoni tagħha, li jirriżulta fl-imminar tal-għanijiet oriġinali tagħha.
Somom imħallsa indebitament fir-rigward tal-operazzjoni għandhom jiġu rkuprati mill-Istat Membru b’mod proporzjonali mal-perjodu li għalih ir-rekwiżiti ma ntlaħqux.
L-Istati Membri jistgħu jnaqqsu l-limitu ta’ żmien stabbilit fl-ewwel subparagrafu għal tliet snin fil-każ taż-żamma ta’ investimenti jew impjiegi maħluqa minn SMEs.
2. Operazzjoni li tinkludi investiment fl-infrastruttura jew investiment produttiv għandha tħallas lura l-kontribuzzjoni mill-Fondi ESI jekk fi żmien 10 snin mill-pagament finali lill-benefiċjarju l-attività produttiva hija soġġetta għal rilokazzjoni barra mill-Unjoni, ħlief meta l-benefiċjarju jkun SME. Fejn il-kontribuzzjoni mill-Fondi ESI tieħu l-forma ta’ għajnuna mill-Istat, il-perjodu ta’ 10 snin għandu jkun sostitwit mit-terminu applikabbli taħt ir-regoli ta’ għajnuna mill-Istat.
3. Operazzjonijiet appoġġjati mill-FSE u operazzjonijiet appoġġjati mill-Fondi ESI l-oħrajn li mhumiex investimenti fl-infrastruttura jew investimenti produttivi għandhom iħallsu mill-ġdid il-kontribuzzjoni mill-Fond biss meta jkunu soġġetti għal obbligu għaż-żamma ta' investiment skont ir-regoli applikabbli tal-għajnuna mill-Istat u meta jgħaddu minn waqfien jew rilokazzjoni ta' attività produttiva fil-perjodu stabbilit f'dawk ir-regoli.
4. Il-paragrafi 1,2 u 3 ma għandhomx japplikaw għall-kontribuzzjonijiet lil strumenti finanzjarji jew permezz tagħhom, jew għal ebda operazzjoni li tgħaddi minn waqfien ta’ attività produttiva minħabba falliment mhux doluż.
5. Il-paragrafi 1, 2 u 3 ma għandhomx japplikaw għal persuni fiżiċi li huma benefiċjarji tal-appoġġ tal-investiment u, wara t-tlestija tal-operazzjoni tal-investiment, isiru eliġibbli għall-appoġġ u jirċivuh taħt ir-Regolament (UE) Nru 1309/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fejn l-investiment ikkonċernat huwa direttament marbut mat-tip ta’ attività identifikata bħala eliġibbli għall-appoġġ mill-Fond Ewropew ta' Aġġustament għall-Globalizzazzjoni.
TITOLU VIII
ĠESTJONI U KONTROLL
KAPITOLU I
Sistemi ta' ġestjoni u kontroll
Artikolu 72
Prinċipji ġenerali tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll
Is-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll għandhom, f’konformità mal-Artikolu 4(8), jipprovdu għal:
(a)
deskrizzjoni tal-funzjonijiet ta’ kull korp involut fil-ġestjoni u l-kontroll, u fl-allokazzjoni tal-funzjonijiet fi ħdan kull korp;
(b)
konformità mal-prinċipju tas-separazzjoni tal-funzjonijiet bejn dawn il-korpi u fi ħdanhom;
(c)
proċeduri li jiżguraw il-korrettezza u r-regolarità tan-nefqa ddikjarata;
(d)
sistemi kompjuterizzati għall-kontabilità, għall-ħżin u t-trażmissjoni ta’ dejta finanzjarja u dejta dwar indikaturi, għall-monitoraġġ u għar-rappurtar;
(e)
sistemi għar-rappurtar u għall-monitoraġġ fejn il-korp responsabbli jafda t-twettiq tal-kompiti f'idejn korp ieħor;
(f)
arranġamenti għall-verifika tal-funzjonament tas-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll;
(g)
sistemi u proċeduri sabiex jiżguraw proċess ta’ verifika xieraq;
(h)
il-prevenzjoni, l-iskoperta u l-korrezzjoni ta’ irregolaritajiet, inklużi frodi, u l-irkupru ta’ ammonti li ma kellhom jitħallsu, flimkien ma’ kwalunkwe interessi fuq pagamenti li saru tard.
Artikolu 73
Responsabbiltajiet skont ġestjoni kondiviża
F’konformità mal-prinċipju tal-ġestjoni kondiviża, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom ikunu responsabbli għall-ġestjoni u l-kontroll ta’ programmi f’konformità mar-responsabbiltajiet rispettivi tagħhom stabbiliti f’dan ir-Regolament u fir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
Artikolu 74
Responsabbiltajiet tal-Istati Membri
1. L-Istati Membri għandhom iwettqu l-obbligi ta’ ġestjoni, kontroll u awditjar u jassumu r-responsabbiltajiet li huma stabbiliti fir-regoli dwar il-ġestjoni kondiviża stabbiliti fir-Regolament Finanzjarju u r-regoli speċifiċi għall-Fondi.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li s-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll tagħhom għall-programmi huma stabbiliti skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi u li dawk is-sistemi jaħdmu b’mod effettiv.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li hemm fis-seħħ arranġamenti effettivi għall-eżami ta' lmenti dwar il-Fondi ESI. L-għan, ir-regoli u l-proċeduri li jikkonċernaw dawn l-arranġamenti għandhom ikunu r-responsabilità tal-Istati Membri skont il-qafas ġuridiku u istituzzjonali tagħhom. L-Istati Membri għandhom, fuq talba mill-Kummissjoni, jeżaminaw ilmenti sottomessi lill-Kummissjoni li jaqgħu fl-ambitu tal-arranġamenti tagħhom. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni, fuq talba, dwar ir-riżultati ta’ dak l-eżami.
4. L-iskambji tal-informazzjoni uffiċjali kollha bejn l-Istat Membru u l-Kummissjoni għandhom jitwettqu permezz ta' sistema tal-iskambju tad-dejta elettronika. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu t-termini u l-kundizzjonijiet li magħhom dik is-sistema tal-iskambju tad-dejta elettronika għandha tikkonforma. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
KAPITOLU II
Setgħat u responsabbiltajiet tal-Kummissjoni
Artikolu 75
Setgħat u responsabbiltajiet tal-Kummissjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tissodisfa ruħha abbażi tal-informazzjoni disponibbli, inklużi informazzjoni dwar il-ħatra ta’ korpi responsabbli għall-ġestjoni u l-kontroll, id-dokumenti pprovduti kull sena, skont l-Artikolu 59(5) tar-Regolament Finanzjarju, minn dawk il-korpi maħtura, ir-rapporti ta’ kontroll, ir-rapporti annwali dwar l-implimentazzjoni u l-awditjar imwettaq mill-korpi nazzjonali u tal-Unjoni, li l-Istati Membri stabbilixxew sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll li jikkonformaw ma’ dan ir-Regolament u r-regoli speċifiċi għall-Fondi u li dawk is-sistemi jaħdmu b’mod effettiv matul l-implimentazzjoni tal-programmi.
2. L-uffiċjali tal-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti awtorizzati tal-Kummissjoni jistgħu jwettqu awditjar jew kontrolli fuq il-post bil-kondizzjoni li jingħata avviż minn qabel ta' mill-anqas 12 il-ġurnata tax-xogħol lill-awtorità nazzjonali kompetenti, ħlief f’każijiet urġenti. Il-Kummissjoni għandha tirrispetta l-prinċipju ta' proporzjonalità billi tikkunsidra l-ħtieġa li tiġi evitata duplikazzjoni mhux ġustifikata ta' verifiki jew kontrolli mwettqa mill-Istati Membri, il-livell ta' riskju għall-baġit tal-Unjoni u l-ħtieġa li jiġi mminimizzat il-piż amministrattiv fuq il-benefiċjarji f'konformità mar-regoli speċifiċi għall-Fondi. Il-kamp ta' applikazzjoni ta’ dan l-awditjar jew kontrolli jista’ jinkludi, b’mod partikolari, il-verifika tal-funzjonament effettiv tas-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll fi programm jew parti minnu, f'operazzjonijiet u valutazzjoni tal-ġestjoni finanzjarja soda ta’ operazzjonijiet jew ta' programmi. Uffiċjali jew rappreżentanti awtorizzati tal-Istat Membru jistgħu jieħdu sehem f'tali awditi jew kontrolli.
Uffiċjali tal-Kummissjoni jew rappreżentanti awtorizzati tal-Kummissjoni, li jkunu ngħataw is-setgħa li jwettqu l-verifiki jew kontrolli fuq il-post, għandu jkollhom aċċess għar-rekords kollha meħtieġa, għad-dokumenti u għall-metadata kollha, marbuta man-nefqa kofinanzjata mill-Fondi ESI jew mas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll, irrispettivament mill-mezz li bih jinħażnu. L-Istati Membri għandhom jipprovdu kopji ta’ dawn ir-rekords, dokumenti u metadejta lill-Kummissjoni meta jintalbu.
Is-setgħat stabbiliti f'dan il-paragrafu m'għandhomx jaffettwaw l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jirriservaw ċerti atti għal aġenti ddeżinjati speċifikament mil-leġiżlazzjoni nazzjonali. L-uffiċjali tal-Kummissjoni u r-rappreżentanti awtorizzati ma għandhomx jieħdu sehem, inter alia, fi żjarat fid-djar jew fl-intervisti formali ta’ persuni fi ħdan il-qafas ta' leġiżlazzjoni nazzjonali. Madankollu, tali uffiċjali u rappreżentanti għandu jkollhom aċċess għall-informazzjoni hekk miksuba mingħajr preġudizzju għall-kompetenzi tal-qrati nazzjonali u b'rispett sħiħ tad-drittijiet fundamentali tas-suġġetti legali kkonċernati.
3. Il-Kummissjoni tista’ teħtieġ li Stat Membru jieħu l-azzjonijiet meħtieġa biex jiżgura t-tħaddim effettiv tas-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll tiegħu jew il-korrettezza tan-nefqa skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
TITOLU IX
ĠESTJONI FINANZJARJA, EŻAMI U AĊĊETTAZZJONI TAL-KONTIJIET U KORREZZJONIJIET FINANZJARJI, DIŻIMPENN
KAPITOLU I
Ġestjoni finanzjarja
Artikolu 76
Impenji tal-Baġit
L-impenji baġitarji tal-Unjoni fir-rigward ta’ kull programm għandhom isiru f’pagamenti annwali għal kull Fond matul il-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Jannar 2014 u l-31 ta’ Diċembru 2020. L-impenji baġitarji relatati mar-riżerva ta' prestazzjoni f'kull programm għandhom isiru b'mod separat mill-allokazzjoni li jkun fadal għall-programm.
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tadotta programm għandha tikkostitwixxi d-deċiżjoni ta’ finanzjar fis-sens tal-Artikolu 84 tar-Regolament Finanzjarju u ladarba tiġi nnotifikata lill-Istat Membru kkonċernat, tkun impenn legali fis-sens ta’ dak ir-Regolament.
Għal kull programm, l-impenji baġitarji għall-ewwel pagament parzjali għandhom isegwu l-adozzjoni tal-programm mill-Kummissjoni.
L-impenji baġitarji għall-pagamenti parzjali sussegwenti għandhom isiru mill-Kummissjoni qabel l-1 ta’ Mejju ta’ kull sena, abbażi tad-deċiżjoni li hemm referenza għaliha fit-tieni paragrafu ta' dan l-Artikolu, għajr fejn japplika l-Artikolu 16 tar-Regolament Finanzjarju.
B'segwitu għall-applikazzjoni tal-qafas ta' prestazzjoni b'konformità mal-Artikolu 22, meta l-prijoritajiet ma jkunux kisbu l-miri prinċipali tagħhom, il-Kummissjoni, fejn meħtieġ, għandha tiddiżimpenja l-approprjazzjonijiet korrispondenti li ġew impenjati għall-programmi kkonċernati bħala parti mir-riżerva ta' prestazzjoni u għandha terġa' tagħmilhom disponibbli għall-programmi li għalihom tkun żdiedet l-allokazzjoni b'riżultat ta' emenda approvata mill-Kummissjoni b'konformità mal-Artikolu 22(5).
Artikolu 77
Regoli komuni għall-pagamenti
1. Il-pagamenti mill-Kummissjoni tal-kontribuzzjoni mill-Fondi ESI għal kull programm għandhom isiru skont l-approprjazzjonijiet tal-baġit u soġġett għall-finanzjament disponibbli. Kull pagament għandu jkun assenjat lill-impenn tal-baġit miftuħ tal-Fond ikkonċernat li jmur l-aktar lura fiż-żmien.
2. Il-pagamenti relatati mal-impenji tar-riżerva ta' prestazzjoni m'għandhomx isiru qabel l-allokazzjoni definittiva tar-riżerva ta' prestazzjoni, b'konformità mal-Artikolu 22(3) u (4).
3. Il-pagamenti għandhom jieħdu l-forma ta' prefinanzjament, pagamenti interim u pagament tal-bilanċ finali.
4. Għal forom ta’ sostenn skont il-punti (b), (c) u (d) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 67(1) u skont l-Artikoli 68 u 69, l-ispejjeż ikkalkolati skont il-bażi applikabbli għandhom jitqiesu bħala nfiq eleġibbli.
Artikolu 78
Regoli komuni sabiex jiġu kalkolati l-pagamenti interim, u l-pagament tal-bilanċ finali
Ir-regoli speċifiċi għall-Fondi għandhom jistipulaw ir-regoli għall-kalkulazzjoni tal-ammont rimborsat bħala pagamenti interim u tal-bilanċ finali. Dak l-ammont se jkun funzjoni tar-rata ta’ kofinanzjament speċifika applikabbli għan-nefqa eleġibbli.
Artikolu 79
Talbiet għal pagament
1. Il-proċedura speċifika u l-informazzjoni li għandhom jiġu mressqa għat-talbiet għal pagament f'relazzjoni ma' kull Fond ESI għandhom jiġu stabbiliti fir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
2. It-talba għal pagament li għandha titressaq lill-Kummissjoni trid tipprovdi l-informazzjoni kollha meħtieġa biex il-Kummissjoni tipproduċi kontijiet skont l-Artikolu 68(3) tar-Regolament Finanzjarju.
Artikolu 80
Użu tal-euro
L-ammonti stabbiliti fil-programmi mressqin mill-Istati Membri, it-tbassir tan-nefqa, id-dikjarazzjonijiet tan-nefqa, it-talbiet għall-pagament, il-kontijiet u n-nefqa msemmija fir-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali u finali għandhom ikunu denominati fil-munita euro.
Artikolu 81
Pagament ta’ prefinanzjament inizjali
1. Wara d-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tadotta l-programm, ammont inizjali ta' prefinanzjament għall-perjodu kollu ta’ programmazzjoni għandu jitħallas mill-Kummissjoni. L-ammont ta’ prefinanzjament inizjali għandu jitħallas fi pagamenti parzjali skont il-ħtiġijiet baġitarji. Il-livell tal-pagamenti bin-nifs għandhom jiġu ddefiniti fir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
2. Il-prefinanzjament inizjali għandu jintuża biss għal pagamenti lill-benefiċjarji fl-implimentazzjoni tal-programm. Għandu jitpoġġa minnufih għad dispożizzjoni tal-korp responsabbli għal dak il-għan.
Artikolu 82
Saldu tal-prefinanzjament
L-ammont imħallas bħala prefinanzjament inizjali għandu jiġi saldat għal kollox mill-kontijiet tal-Kummissjoni mhux aktar tard minn meta jingħalaq il-programm.
Artikolu 83
Interruzzjoni tad-data ta’ skadenza tal-pagament
1. Id-data tal-għeluq għal talba ta’ pagament interim tista’ tiġi interrotta mill-uffiċjal ta’ awtorizzazzjoni b’delega fi ħdan it-tifsira tar-Regolament Finanzjarju għal perjodu massimu ta’ sitt xhur jekk:
(a)
wara informazzjoni provduta minn korp ta’ verifika nazzjonali jew tal-Unjoni, ikun hemm provi ċari li jissuġġerixxu nuqqas sinifikanti fil-funzjonament tas-sistema ta’ ġestjoni u ta' kontroll;
(b)
l-uffiċjal ta’ awtorizzazzjoni b'delega għandu jwettaq verifiki addizzjonali wara li jkun ġie mgħarraf b'informazzjoni li twissi lil dak l-uffiċjal li n-nefqa f’talba għal pagament hija marbuta ma' irregolarità li għandha konsegwenzi finanzjarji serji;
(c)
ma jiġix imressaq wieħed mid-dokumenti meħtieġa skont l-Artikolu 59(5) tar-Regolament Finanzjarju.
L-Istat Membru jista’ jaqbel li l-perjodu ta’ interruzzjoni jiġi estiż għal tliet xhur oħra.
Ir-regoli speċifiċi għall-Fondi għall-FEMS jistgħu jistabbilixxu bażi speċifiċi għall-interruzzjoni tal-pagamenti marbuta man-nuqqas ta' konformità mar-regoli applikabbli taħt il-Politika Komuni tas-Sajd, li għandha tkun proporzjonata, billi tqis in-natura, il-gravità, it-tul u r-rikorrenza tan-nuqqas ta' konformità.
2. L-uffiċjal ta’ awtorizzazzjoni b’delega għandu jillimita l-interruzzjoni għall-parti tan-nefqa koperta mit-talba ta’ pagament affettwata mill-elementi msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1, sakemm ma jkunx possibbli li tiġi identifikata l-parti tan-nefqa affettwata. L-uffiċjal ta’ awtorizzazzjoni b’delega għandu jgħarraf bil-miktub lill-Istat Membru u lill-awtorità ta’ ġestjoni minnufih bir-raġuni għall-interruzzjoni u għandu jitlobhom jirmedjaw is-sitwazzjoni. L-interruzzjoni għandha tinġieb fi tmiemha mill-uffiċjal awtorizzanti b’delega hekk kif ikunu ttieħdu l-miżuri meħtieġa.
KAPITOLU II
Eżami u aċċettazzjoni tal-kontijiet
Artikolu 84
Data ta’ skadenza għall-eżami u aċċettazzjoni tal-kontijiet mill-Kummissjoni
Sal-31 ta’ Mejju tas-sena ta’ wara tmiem il-perjodu kontabilistiku, il-Kummissjoni għandha, f’konformità mal-Artikolu 59(6) tar-Regolament Finanzjarju, tapplika proċeduri għall-eżaminazzjoni u l-aċċettazzjoni tal-kontijiet u tinforma lill-Istat Membru dwar jekk taċċettax li l-kontijiet huma sħaħ, preċiżi u veri, skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
KAPITOLU III
Korrezzjonijiet finanzjarji
Artikolu 85
Korrezzjonijiet finanzjarji mill-Kummissjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tagħmel korrezzjonijiet finanzjarji billi tħassar il-kontribuzzjoni kollha tal-Unjoni, jew parti minnha, lejn programm, u twettaq l-irkupru mill-Istati Membri sabiex teskludi mill-finanzjament tal-Unjoni n-nefqa li tkun bi ksur tal-liġi applikabbli.
2. Ksur tad-dritt applikabbli għandu jwassal għal korrezzjoni finanzjarja biss fir-rigward tan-nefqa li ġiet dikjarata lill-Kummissjoni u meta jkun hemm waħda mill-kundizzjonijiet li ġejjin issodisfata:
(a)
il-ksur affettwa l-għażla ta' operazzjoni mill-korp responsabbli għall-appoġġ mill-Fondi ESI jew f'każijiet fejn, minħabba n-natura tal-ksur, mhuwiex possibbli li jiġi stabbilit dak l-impatt imma hemm riskju ssostanzjat li l-ksur kellu tali effett;
(b)
il-ksur affettwa l-ammont ta' nefqa ddikjarata għal rimborż mill-baġit tal-Unjoni jew f'każijiet fejn, minħabba n-natura tal-ksur, mhuwiex possibbli li jiġi kwantifikat l-impatt finanzjarju tiegħu imma hemm riskju issostanzjat li l-ksur kellu tali effett.
3. Meta tiddeċiedi dwar il-korrezzjoni finanzjarja taħt il-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tirrispetta l-prinċipju ta’ proporzjonalità billi tikkunsidra n-natura u l-gravità tal-ksur tal-liġi applikabbli u l-implikazzjonijiet finanzjarji tiegħu għall-baġit tal-Unjoni. Il-Kummissjoni għandha żżomm lill-Parlament Ewropew infurmat bid-deċiżjonijiet meħuda biex tapplika korrezzjonijiet finanzjarji.
4. Il-kriterji u l-proċeduri għall-applikazzjoni ta’ korrezzjonijiet finanzjarji għandhom jiġu stabbiliti fir-regoli speċifiċi għall-Fondi
KAPITOLU IV
Diżimpenn
Artikolu 86
Prinċipji
1. Il-programmi kollha għandhom jiġu sottomessi għal proċedura ta’ diżimpenn stabbilita fuq il-bażi li għandhom jiġu diżimpenjati dawk l-ammonti marbutin ma’ impenn li mhumiex koperti minn prefinanzjament jew minn talba għal pagament fi żmien perjodu definit, inkluż kwalunkwe talba għal pagament li kollu jew parti minnu jkun suġġett għal interruzzjoni tal-iskadenza tal-pagament jew sospensjoni tal-pagamenti.
2. L-impenn relatat mal-aħħar sena tal-perjodu għandu jiġi diżimpenjat skont ir-regoli li għandhom jiġu segwiti għall-għeluq tal-programmi.
3. Ir-regoli speċifiċi għall-Fondi għandhom jispeċifikaw l-applikazzjoni preċiża tar-regola ta’ diżimpenn għal kull Fond ESI.
4. Il-parti tal-impenji li tkun għadha miftuħa għandha tiġi diżimpenjata jekk kwalunkwe wieħed mid-dokumenti meħtieġa għall-għeluq ma ġiex sottomess lill-Kummissjoni sad-dati ta’ skadenza stabbiliti fir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
5. L-impenji baġitarji fir-rigward tar-riżerva ta' prestazzjoni għandhom ikunu soġġetti biss għall-proċedura ta' diżimpenn stabbilita fil-paragrafu 4.
Artikolu 87
Eċċezzjoni għad-diżimpenn
1. L-ammont ikkonċernat minn diżimpenn għandu jitnaqqas bl-ammonti ekwivalenti għal dik il-parti tal-impenn baġitarju li għaliha:
(a)
l-operazzjonijiet huma sospiżi minn proċedura ġuridika jew appell amministrattiv li għandhom effett ta’ sospensjoni; jew
(b)
ma kienx possibbli li ssir talba għall-pagament minħabba raġunijiet ta’ forza maġġuri li jaffettwaw b’mod serju l-implimentazzjoni tal-programm kollu jew parti minnu.
L-awtoritajiet nazzjonali li jiddikjaraw forza maġġuri taħt il-punt (b) tal-ewwel subparagrafu għandhom juru l-konsegwenzi diretti tagħha fuq l-implementazzjoni tal-programm kollu jew ta' parti minnu.
Għall-finijiet tal-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu, it-tnaqqis imsemmi hawn fuq jista' jintalab darba, jekk is-suspensjoni jew il-forza maġġuri tkun damet mhux iktar minn sena, jew għadd ta' drabi li jikkorrispondu għad-durata tal-force majeure jew l-għadd ta' snin bejn id-data tad-deċiżjoni ġuridika jew amministrattiva li tissospendi l-implementazzjoni tal-operazzjoni u d-data tad-deċiżjoni ġuridika jew amministrattiva finali.
2. Sal-31 ta’ Jannar, l-Istat Membru għandu jibgħat lill-Kummissjoni informazzjoni dwar l-eċċezzjonijiet imsemmija fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 għall-ammont li jrid jiġi dikjarat sat-tmiem tas-sena preċedenti.
Artikolu 88
Proċedura
1. Il-Kummissjoni għandha tgħarraf fi żmien xieraq lill-Istat Membru u lill-awtoritajiet kkonċernati kull meta jkun hemm riskju ta’ applikazzjoni tar-regola ta' diżimpenn taħt l-Artikolu 86.
2. Abbażi tal-informazzjoni li tkun irċeviet sal-31 ta' Jannar, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Istat Membru u lill-awtorità ta’ ġestjoni dwar l-ammont tad-diżimpenn li jirriżulta minn dik l-informazzjoni.
3. L-Istat Membru għandu jkollu xahrejn biex jaqbel dwar l-ammont li għandu jiġi diżimpenjat jew biex jissottometti l-osservazzjonijiet tiegħu.
4. L-Istat Membru għandu jissottometti lill-Kummissjoni sat-30 ta’ Ġunju pjan ta’ finanzjament rivedut li jirrifletti għas-sena finanzjarja kkonċernata l-ammont imnaqqas ta’ sostenn rigward prijorità waħda jew iktar tal-programm b’kunsiderazzjoni tal-allokazzjoni mill-Fond u skont il-kategorija ta’ reġjun, kif ikun xieraq. Fin-nuqqas li ssir din is-sottomissjoni, il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-pjan ta’ finanzjament billi tnaqqas il-kontribuzzjoni mill-Fondi ESI għas-sena finanzjarja kkonċernata. Dak it-tnaqqis għandu jiġi allokat għal kull prijorità b’mod proporzjonat.
5. Il-Kummissjoni għandha temenda d-deċiżjoni li tadotta l-programm, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Settembru.
PARTI TLIETA
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI APPLIKABBLI GĦALL-FEŻR, L-FSE U L- FOND TA' KOEŻJONI
TITOLU I
OBJETTIVI U L-QAFAS FINANZJARJU
KAPITOLU I
Missjoni, għanijiet u kopertura ġeografika tas-sostenn
Artikolu 89
Missjoni u għanijiet
1. Il-Fondi għandhom jikkontribbwixxu għall-iżvilupp u l-insegwiment tal-azzjonijiet tal-Unjoni li jwasslu għat-tisħiħ tal-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali tagħha skont l-Artikolu 174 tat-TFUE.
L-azzjonijiet sostnuti mill-Fondi għandhom jikkontribbwixxu wkoll għat-twettiq tal-istrateġija tal-Unjoni ta’ tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv.
2. Għall-finijiet tal-missjoni msemmija fil- paragrafu 1, għandhom jiġu segwiti l-għanijiet li ġejjin:
(a)
Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi fi Stati Membri u reġjuni, li għandu jiġi sostnut mill-Fondi; u
(b)
kooperazzjoni territorjali Ewropea, li għandha tiġi sostnuta mill-FEŻR.
Artikolu 90
Għan tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi
1. Il-Fondi Strutturali għandhom isostnu l-għan tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi fir-reġjuni kollha li jikkorrispondu għal-livell 2 tal-klassifikazzjoni komuni ta' unitajiet territorjali għall-istatistika (reġjuni 'NUTS livell 2') stabbilita mir-Regolament (KE) Nru 1059/2003 (36) u emendata bir-Regolament (KE) Nru 105/2007.
2. Riżorsi għall-għan tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi għandhom jiġu allokati fost it-tliet kategoriji tan-NUTS livell 2 li ġejjin:
(a)
reġjuni anqas żviluppati, li l-PDG minn ras għal ras tagħhom huwa anqas minn 75 % tal-medja tal-PDG tal-UE-27.
(b)
reġjuni ta’ tranżizzjoni, li l-PDG minn ras għal ras tagħhom huwa bejn 75 % u 90 % tal-medja tal-PDG tal-UE-27;
(c)
reġjuni aktar żviluppati, li l-PDG minn ras għal ras tagħhom huwa ogħla minn 90 % tal-medja tal-PDG tal-UE-27.
Il-klassifikazzjoni tar-reġjuni f’waħda mit-tliet kategoriji ta’ reġjuni għandha tkun iddeterminata abbażi ta’ kif il-PDG minn ras għal ras tagħhom f’kull reġjun, imkejjel f’paritajiet ta’ poter ta’ akkwist (PPS) u kkalkolat abbażi tal-figuri tal-Unjoni għall-perjodu 2007 - 2009, jirrelata mal-medja tal-PDG tal-UE-27 għall-istess perjodu ta’ referenza.
3. Il-Fond ta’ Koeżjoni għandu jsostni lil dawk l-Istati Membri li l-ING l-per capita tagħhom, imkejjel f'PPSu kkalkolat abbażi tal-figuri tal-Unjoni għall-perjodu 2008 - 2010, ikun inqas minn 90 % tal-medja tal-ING minn ras għal ras tal-UE-27 għall-istess perjodu ta’ referenza.
L-Istati Membri eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta' Koeżjoni fl-2013, iżda li l-ING minn ras għal ras tagħhom jaqbeż id-90 % tal-medja tal-ING minn ras għal ras tal-UE-27 kif ikkalkolat taħt l-ewwel subparagrafu għandhom jirċievu sostenn mill-Fond ta’ Koeżjoni fuq bażi tranżizzjonali u speċifika.
4. Immedjatament wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta’ att ta' implimentazzjoni, li jistabbilixxi l-lista ta’ reġjuni li jissodisfaw il-kriterji tat-tliet kategoriji li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 2 u tal-Istati Membri li jissodisfaw il-kriterji tal-paragrafu 3. Dik il-lista għandha tkun valida mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020.
5. Fl-2016, il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-eliġibbiltà tal-Istati Membri għall-appoġġ mill-Fond ta’ Koeżjoni abbażi taċ-ċifri tal-Unjoni tal-ING għall-perjodu 2012 - 2014 għall-UE-27. Dawk l-Istati Membri li l-ING nominali tagħhom per capita jaqa' taħt 90 % tal-medja tal-ING per capita tal-UE-27 għandhom isiru mill-ġdid eliġibbli għall-appoġġ mill-Fond ta' Koeżjoni u dawk l-Istati Membri li kienu eliġibbli għall-Fond ta' Koeżjoni u li l-ING nominali per capita tagħhom jaqbeż 90 % għandhom jitilfu l-eliġibbiltà tagħhom u għandhom jirċievu appoġġ mill-Fond ta’ Koeżjoni fuq bażi tranżitorja u speċifika.
KAPITOLU II
Qafas finanzjarju
Artikolu 91
Riżorsi għal koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali
1. Ir-riżorsi għal koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali disponibbli għall-impenji tal-baġit għall-perjodu 2014 - 2020 għandhom ikunu EUR 325 145 694 739 fi prezzijiet tal-2011, skont ir-rendikont annwali stabbilit fl-Anness VI, li minnhom EUR 322 145 694 739 jirrappreżentaw ir-riżorsi globali allokati għall-FERŻ, il-FSE u l-Fond ta' Koeżjoni u EUR 3 000 000 000 jirrappreżentaw allokazzjoni speċifika għall-YEI. Għall-finijiet ta' programmazzjoni u tal-inklużjoni sussegwenti fil-baġit ġenerali tal-Unjoni, l-ammont tar-riżorsi għal koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali għandu jkun indiċizzat għal 2 % kull sena.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta’ atti ta' implimentazzjoni, li tistabbilixxi r-rendikont annwali tar-riżorsi globali skont l-Istat Membru, taħt l-għan tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi u l-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea, u r-rendikont annwali tar-riżorsi mill-allokazzjoni speċifika għall-YEI għal kull Stat Membru flimkien mal-lista ta' reġjuni eliġibbli, f'konformità rispettivament mal-kriterji u l-metodoloġija stabbiliti fl-Annessi VII u VIII rispettivament, mingħajr ħsara għall-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu jew għall-Artikolu 92(8).
3. 0,35 % tar-riżorsi globali wara t-tnaqqis tal-appoġġ għall-FNE imsemmija fl-Artikolu 92(6) u għall-għajnuna għal dawk l-aktar fil-bżonn imsemmija fl-Artikolu 92(7) għandhom jiġu allokati għal assistenza teknika fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni.
Artikolu 92
Riżorsi għall-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi u għall-mira tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea
1. Riżorsi għall-għan tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi għandhom jammontaw għal 96,33 % tar-riżorsi globali (jiġifieri, total ta’ EUR 313 197 435 409) u għandhom jiġu allokati kif ġej:
(a)
52.45 % (jiġifieri, total ta’ EUR 164 279 015 916) għar-reġjuni anqas żviluppati;
(b)
10,24 % (jiġifieri, total ta’ EUR 32 084 931 311) għar-reġjuni ta’ tranżizzjoni;
(c)
15,67 % (jiġifieri, total ta' EUR 49 084 308 755) għar-reġjuni aktar żviluppati;
(d)
21,19 % (jiġifieri, total ta’ EUR 66 362 384 703) għall-Istati Membri sostnuti mill-Fond ta’ Koeżjoni;
(e)
0,44 % (jiġifieri, it-total ta’ EUR 1 386 794 724) bħala finanzjament addizzjonali għar-reġjuni l-aktar imbiegħda identifikati fl-Artikolu 349 tat-Trattat u reġjuni tan-NUTS livell 2 li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2 tal-Protokoll Nru 6 għall-Att ta' Adeżjoni tal-1994.
2. Barra mill-ammonti stabbiliti fl-Artikolu 91 u l-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, għas-snin 2014 u 2015, ammont ulterjuri ta' EUR 94 200 000 u ta' EUR 92 400 000 rispettivament għandhom jiġu magħmula disponibbli kif stabbilit fl-"Aġġustamenti Addizzjonali" taħt l-Anness VII. Dawk l-ammonti għandhom jiġu ġustifikati fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni msemmija fl-Artikolu 91(2).
3. Fl-2016, il-Kummissjoni għandha, fl-aġġustament tekniku tagħha għas-sena 2017 f'konformità mal-Artikoli 4 u 5 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 1311/2013, tirrevedi l-allokazzjonijiet totali taħt l-għan Investmenti għat-Tkabbir u l-Impjiegi ta' kull Stat Membru għall-2017-2020, bl-applikazzjoni tal-metodu ta' allokazzjoni stabbilit fil-paragrafi 1 sa 16 tal-Anness VII fuq il-bażi tal-istatistika l-aktar reċenti disponibbli u tat-tqabbil, għall-Istati Membri b'limiti massimi, bejn il-PDG nazzjonali akkumulat osservat għas-snin 2014-2015 u l-PDG nazzjonali akkumulat għall-istess perjodu stmat fl-2012 f'konformità mal-paragrafu 10 tal-Anness VII. Fejn hemm diverġenza kumulattiva ta' aktar minn +/-5 % bejn l-allokazzjonijiet riveduti u l-allokazzjonijiet totali, l-allokazzjonijiet totali għandhom jiġu aġġustati b'mod korrispondenti. F'konformità mal-Artikolu 5 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 1311/2013, l-aġġustamenti għandhom jitqassmu fi proporzjonijiet ugwali tul is-snin 2017-2020 u l-limiti massimi korrispondenti tal-qafas finanzjarju għandhom jiġu mmodifikati b'mod korrispondenti. L-effett nett totali tal-aġġustamenti, sew jekk pożittiv jew negattiv, ma għandux jaqbeż EUR 4 000 000. Wara l-aġġustament tekniku, il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, li jfasslu rendikont annwali rivedut tar-riżorsi globali għal kull Stat Membru.
4. Sabiex jiġi żgurat li biżżejjed investiment ikun immirat lejn l-impjiegi taż-żgħażagħ, il-mobilità tal-ħaddiema, l-għarfien, l-inklużjoni soċjali u l-ġlieda kontra l-faqar, is-sehem tar-riżorsi tal-Fondi Strutturali disponibbli għall-ipprogrammar għall-programmi operazzjonali taħt il-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi allokat lill-FSE f’kull Stat Membru ma għandux ikun inqas mis-sehem korrispondenti tal-FSE għal dak l-Istat Membru kif stipulat fil-programmi operazzjonali għall-objettivi tal-Konverġenza u tal-Kompetittività reġjonali u tal-impjiegi għall-perjodu ta' programmazzjoni 2007-2013. Ma' dak is-sehem għandu jiżdied ammont addizzjonali għal kull Stat Membru determinat skont il-metodu stabbilit fl-Anness IX sabiex jiġi żgurat li s-sehem tal-FSE bħala perċentwal tar-riżorsi totali kombinati għall-Fondi fil-livell tal-Unjoni, minbarra l-appoġġ mill-Fond ta’ Koeżjoni għall-infrastruttura tat-trasport skont il-FNE imsemmi fil-paragrafu 6 u l-appoġġ mill-Fondi Strutturali għal għajnuna għal dawk l-aktar fil-bżonn imsemmija fil-paragrafu 7, fl-Istati Membri mhuwiex anqas minn 23,1 %. Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu, l-investiment provdut mill-FSE għall-YEI għandu jitqies li jkun parti mis-sehem ta’ Fondi Strutturali allokat lill-FSE
5. Ir-riżorsi għall-YEI għandhom jammontaw għal EUR 3 000 000 000 mill-allokazzjoni speċifika għall-YEI u mill-inqas EUR 3 000 000 000 mill-investiment immirat tal-FSE.
6. L-ammont ta' sostenn mill-Fond ta’ Koeżjoni li għandu jiġi ttrasferit għall-FNE għandu jkun ta’ EUR 10 000 000 000. Huwa għandu jintefaq fuq proġetti ta' infrastruttura tat-trasport f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 1316/2013 esklussivament fi Stati Membri eliġibbli għall-fondi mill-Fond ta' Koeżjoni.
Il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta' att ta' implimentazzjoni, li jistabbilixxi l-ammont li għandu jiġi trasferit mill-allokazzjoni tal-Fond ta’ Koeżjoni ta' kull Stat Membru għall-FNE liema ammont għandu jiġi ddeterminat fuq bażi pro rata, għall-perjodu sħiħ. L-allokazzjoni tal-Fond ta’ Koeżjoni ta' kull Stat Membru għandha titnaqqas skont dan.
L-approprjazzjonijiet annwali li jikkorrispondu għas-sostenn mill-Fond ta' Koeżjoni imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandhom jiddaħħlu fil-linji tal-baġit rilevanti tal-FNE mill-eżerċizzju tal-baġit tal-2014.
L-ammont ittrasferit mill-Fond ta' Koeżjoni lill-FNE, imsemmi fl-ewwel subparagrafu, għandu jiġi implimentat billi jitniedu sejħiet speċifiċi għal proġetti li jimplimentaw netwerks ċentrali għal u attivitajiet orizzontali identifikati fil-Parti I tal-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1316/2013
Ir-regoli applikabbli għas-settur tat-trasport taħt ir-Regolament (UE) Nru 1316/2013għandhom japplikaw għas-sejħiet speċifiċi msemmijin fir-raba' subparagrafu. Sal-31 ta' Diċembru 2016, l-għażla tal-proġetti eliġibbli għall-finanzjament għandhom jirrispettaw l-allokazzjonijiet nazzjonali taħt il-Fond ta' Koeżjoni. Mill-1 ta' Jannar 2017, ir-riżorsi trasferiti għall-FNE li ma jkunux ġew impenjati għal proġett tal-infrastruttura tat-trasport għandhom jiġu magħmula disponibbli lill-Istati Membri kollha eliġibbli għall-iffinanzjar mill-Fond ta' Koeżjoni biex jiġu ffinanzjati proġetti tal-infrastruttura tat-trasport f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 1316/2013.
Sabiex jiġu appoġġjati Stati Membri eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta' Koeżjoni, li jistgħu jesperjenzaw diffikultajiet fid-disinn ta' proġetti li huma ta' maturità, kwalità suffiċjenti, jew it-tnejn, u li għandhom valur miżjud suffiċjenti għall-Unjoni, għandha tingħata attenzjoni partikolari lill-azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi mmirati lejn it-tisħiħ l-kapaċità istituzzjonali u l-effiċjenza ta' amministrazzjonijiet pubbliċi u servizzi pubbliċi b'relazzjoni mal-iżvilupp u l-proġetti ta' implimentazzjoni elenkati fil-Parti I tal-Anness I għar-Regolament (UE) Nru 1316/2013. Biex jiġi żgurat l-ogħla assorbiment possibbli ta' fondi trasferiti fl-Istati Membri kollha eliġibbli għall-fondi mill-Fond ta' Koeżjoni, il-Kummissjoni tista' torganizza sejħiet addizzjonali.
7. Is-sostenn mill-Fondi Strutturali għal għajnuna lil dawk l-aktar fil-bżonn taħt l-għan tal-Investiment għat-Tkabbir u l-Impjiegi ma għandux ikun inqas minn EUR 2 500 000 000 u jista' jiżdied sa EUR 1 000 000 000 b'appoġġ addizzjonali fuq bażi volontarja mill-Istati Membri.
Il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta' att ta' implimentazzjoni, li jistabbilixxi l-ammont li għandu jiġi trasferit mill-allokazzjoni tal-Fondi Strutturali ta’ kull Stat Membru għal għajnuna lil dawk l-aktar fil-bżonn, għall-perjodu sħiħ. L-allokazzjoni tal-Fond Strutturali ta’ kull Stat Membru għandha titnaqqas kif meħtieġ, fuq il-bażi ta' tnaqqis pro rata skont il-kategorija tar-reġjun.
L-approprjazzjonijiet annwali li jikkorrispondu għas-sostenn mill-Fondi Strutturali msemmija fl-ewwel subparagrafu għandhom jiddaħħlu fil-linji tal-baġit rilevanti tal-għajnuna għall-istrument dwar il-persuni l-aktar fil-bżonn mal-eżerċizzju tal-baġit tal-2014.
8. EUR 330 000 000 tar-riżorsi tal-Fondi Strutturali għall-għan tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi għandhom jiġu allokati għall-azzjonijiet innovattivi taħt ġestjoni diretta jew indiretta mill-Kummissjoni fil-qasam tal-iżvilupp urban sostenibbli.
9. Ir-riżorsi għall-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea għandhom jammontaw għal 2.75 % tar-riżorsi globali disponibbli għall-impenji tal-baġit mill-Fondi għall-perjodu 2014 - 2020 (jiġifieri total ta’ EUR 8 948 259 330).
10. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, l-Artikoli 18, 91, 93, 95, 99, 120, l-Anness I u l-Anness X ta' dan ir-Regolament, tal-Artikolu 4 tar-Regolament FEŻR, l-Artikolu 4 u l-Artikoli 16 sa 32 tar-Regolament FSE, l-Artikolu 3(3) tar-Regolament KTE, ir-reġjun imbiegħed ta’ Mayotte għandu jitqies bħala reġjun NUTS livell 2 u jaqa’ fil-kategorija ta’ reġjuni anqas żviluppati. Għall-finijiet tal-Artikoli 3(1) u (2) tar-Regolament KTE, Mayotte u Saint Martin għandhom jitqiesu bħala reġjuni NUTS livell 3.
Artikolu 93
Nontrasferibbiltà tar-riżorsi bejn kategoriji ta' reġjuni
1. It-total tal-approprjazzjonijiet allokati lil kull Stat Membru fir-rigward ta’ reġjuni inqas żviluppati, reġjuni ta’ tranżizzjoni u reġjuni aktar żviluppati m'għandhomx ikunu trasferibbli bejn dawk il-kategoriji ta’ reġjuni.
2. B’deroga mill-paragrafu 1, il-Kummissjoni tista’ taċċetta, f’ċirkostanzi ġġustifikati kif mistħoqq li huma marbuta mal-implimentazzjoni ta’ objettiv tematiku wieħed jew aktar, proposta minn Stat Membru fl-ewwel sottomissjoni tiegħu tal-Ftehim tas-Sħubija jew, f'ċirkostanzi ġustifikati debitament, fil-mument tal-allokazzjoni tar-riserva tal-prestazzjoni, jew f'reviżjoni estensiva tal-Ftehim ta' Sħubija, li jittrasferixxi sa 3 % tal-approprjazzjoni totali għal kategorija ta’ reġjuni lil kategoriji oħra ta’ reġjuni.
Artikolu 94
Non-trasferibbiltà tar-riżorsi bejn l-għanijiet
1. L-approprjazzjonijiet totali allokati lil kull Stat Membru fir-rigward tal-għan tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi u l-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea ma għandhom ikunu trasferibbli bejn dawk l-għanijiet.
2. Permezz ta' deroga mill-paragrafu 1, il-Kummissjoni tista', sabiex iżomm il-kontribuzzjoni effettiva tal-Fondi lill-missjonijiet imsemmija fl-Artikolu 89(1), f'ċirkostanzi debitament ġustifikati, u suġġett għall-kundizzjoni stipulata fil-paragrafu 3, taċċetta, bis-saħħa ta' att ta' implimentazzjoni, proposta minn Stat Membru fl-ewwel sottomissjoni tiegħu tal-Ftehim ta' Sħubija li jittrasferixxi parti mill-approprjazzjonijiet tiegħu għall-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea lill-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi.
3. Is-sehem mill-għan ta' kooperazzjoni territorjali Ewropea fl-Istat Membru li jagħmel il-proposta msemmija fil-paragrafu 2 ma għandux ikun anqas minn 35 % tat-total allokat lil dak l-istat Membru fir-rispett tal-għan tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi u l-għan tal-kooperazzjoni territorjali Ewropea, u wara t-trasferiment għandu jkun mhux inqas minn 25 % ta' dak it-total.
Artikolu 95
Addizzjonalità
1. Għall-finijiet ta' dan l-Artikolu u l-Anness X, id-definizzjonijiet li ġejjin japplikaw:
(1)
‘formazzjoni ta’ kapital fiss gross’ tfisser l-akkwiżizzjonijiet kollha tal-produtturi residenti, bl-oġġetti ta’ valur disponibbli mnaqqsa, ta’ assi fissi matul perjodu partikolari u ċerti żidiet għall-valur ta’ assi mhux prodotti realizzati mill-attività produttiva ta’ produttur jew unitajiet istituzzjonali kif definit fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2223/96 (37);
(2)
‘assi fissi’ tfisser l-assi tanġibbli u mhux tanġibbli kollha prodotti bħala riżultati mill-proċessi ta’ produzzjoni li huma stess jintużaw b’mod ripetut, jew kontinwament, fil-proċess ta’ produzzjoni għal aktar minn sena waħda.
(3)
‘gvern ġenerali’ tfisser it-totalità ta' unitajiet istituzzjonali li, flimkien mat-twettiq tar-responsabbiltajiet politiċi tagħhom u r-rwol tagħhom ta' regolamentazzjoni ekonomika, jipproduċu servizzi prinċipalment mhux tas-suq (possibbilment oġġetti) għall-konsum individwali u kollettiv u jiddistribbwixxu mill-ġdid id-dħul u l-ġid;
(4)
‘nefqa strutturali pubblika jew ekwivalenti’ tfisser il-formazzjoni tal-kapital fiss gross tal-gvern ġenerali;
2. Is-sostenn mill-Fondi għall-mira ta’ Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi ma għandux jieħu post in-nefqa pubblika jew strutturali ekwivalenti minn Stat Membru.
3. L-Istati Membri għandhom iżommu għall-perjodu 2014-2020 livell ta’ nefqa strutturali pubblika jew ekwivalenti, bħala medja kull sena, mill-inqas ugwali għal-livell ta’ referenza stabbilit fil-Ftehim ta’ Sħubija.
Fl-iffissar tal-livell ta’ referenza msemmi fl-ewwel subparagrafu, il-Kummissjoni u l-Istati Membri jistgħu jqisu l-kondizzjonijiet makroekonomiċi ġenerali u ċ-ċirkostanzi speċifiċi jew eċċezzjonali, bħal privatizzazzjonijiet, livell eċċezzjonali ta’ nefqa strutturali pubblika jew l-ekwivalenti tagħha minn Stat Membru fil-perjodu ta' programmazzjoni 2007-2013 u l-evoluzzjoni ta’ indikaturi oħra tal-investiment pubbliku. Għandhom ukoll iqisu bidliet fl-allokazzjonijiet nazzjonali mill-Fondi kif imqabbel mas-snin 2007-2013.
4. Verifika ta’ jekk il-livell tan-nefqa strutturali pubblika jew ekwivalenti taħt il-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi jkunx inżamm għall-perjodu għandha sseħħ biss f’dawk l-Istati Membri li fihom, ir-reġjuni inqas żviluppati u ta’ tranżizzjoni jkopru mill-inqas 15 % tat-total tal-popolazzjoni.
F’dawk l-Istati Membri li fihom, ir-reġjuni inqas żviluppati u ta’ tranżizzjoni jkopru mill-inqas 65 %tal-popolazzjoni totali, il-verifika għandha sseħħ fuq livell nazzjonali.
F’dawk l-Istati Membri, li fihom ir-reġjuni inqas żviluppati u ta’ tranżizzjoni jkopru aktar minn 15 % u inqas minn 65 % tal-popolazzjoni totali, il-verifika għandha sseħħ fuq livell nazzjonali u reġjonali. Għal dik il-fini, dawk l-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni informazzjoni dwar in-nefqa fir-reġjuni anqas żviluppati u ta' tranżizzjoni f'kull stadju tal-proċess tal-verifika.
5. Il-verifika ta’ jekk il-livell tan-nefqa strutturali pubblika jew ekwivalenti taħt il-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi tkunx inżammet għandha sseħħ fil-ħin tas-sottomissjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija (il-"verifika ex ante"), fl-2018 (il-"verifika ta’ nofs it-terminu"), u fl-2022 (il-"verifika ex post").
Ir-regoli dettaljati relatati mal-verifika tal-addizzjonalità huma stabbiliti fil-punt 2 tal-Anness X.
6. Jekk jiġi stabbilit mill-Kummissjoni fil-verifika ex post li Stat Membru ma jkunx żamm il-livell ta’ referenza ta’ nefqa strutturali pubblika jew ekwivalenti stabbilit fil-Ftehim ta’ Sħubija u kif stabbilit fl-Anness X, il-Kummissjoni, b'relazzjoni mal-grad tan-nuqqas ta' konformità, tista’ twettaq korrezzjoni finanzjarja, permezz tal-adozzjoni ta' deċiżjoni bis-saħħa ta' att ta' implimentazzjoni. Fid-determinazzjoni dwar jekk għandhiex tagħmel korrezzjoni finanzjarja, il-Kummissjoni għandha tqis jekk is-sitwazzjoni ekonomika tal-Istat Membru tkunx inbidlet b’mod sinifikanti mill-verifika ta’ nofs it-terminu. Ir-regoli dettaljati relatati mar-rati tal-korrezzjoni finanzjarja huma stabbiliti fil-punt 3 tal-Anness X.
7. Il-paragrafi 1 sa 6 ma għandhomx japplikaw għall-programmi taħt l-objettiv ta’ kooperazzjoni territorjali Ewropea.
TITOLU II
PROGRAMMAZZJONI
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fondi
Artikolu 96
Kontenut, adozzjoni u emenda tal-programmi operazzjonali taħt il-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi
1. Programm operazzjonali għandu jikkonsisti f’assi ta' prijorità. Assi ta' prijorità għandu jikkonċerna Fond wieħed u kategorija ta’ reġjun waħda, minbarra fil-każ tal-Fond ta’ Koeżjoni, u għandu jikkorrispondi, mingħajr ħsara għall-Artikolu 59, għal objettiv tematiku u għandu jinkludi waħda jew aktar mill-prijoritajiet ta’ investiment ta’ dak l-objettiv tematiku f’konformità mar-regoli speċifiċi għall-Fondi. Fejn hu xieraq u sabiex jiżdiedu l-impatt u l-effikaċja tiegħu permezz ta' approċċ integrat tematikament koerenti, assi ta' prijorità jista’:
(a)
jikkonċerna iżjed minn kategorija waħda ta’ reġjuni;
(b)
jikkombina prijorità kumplimentari waħda jew iżjed minn waħda mill-FEŻR, il-Fond ta' Koeżjoni u l-FSE taħt għan tematiku wieħed;
(c)
f’każijiet debitament ġustifikati jikkombina prijorità ta’ investiment kumplimentari waħda jew aktar minn objettivi tematikament differenti sabiex jilħaq il-kontribuzzjoni massima għal dak l-assi ta' prijorità;
(d)
għall-FSE jikkombina prijoritajiet ta’ investiment minn objettivi tematiċi differenti stabbiliti fil-punti (8), (9), (10), u (11) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 9 sabiex tiġi faċilitata l-kontribuzzjoni tagħhom għal assi ta' prijorità oħra u sabiex jiġu implimentati l-innovazzjoni soċjali u l-kooperazzjoni transnazzjonali.
L-Istati Membri jistgħu jikkombinaw tnejn jew iżjed mill-għażliet fil-punti (a) sa (d).
2. Programm operazzjonali għandu jikkontribwixxi għall-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv u għall-kisba ta’ koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali u għandu jistabbilixxi:
(a)
ġustifikazzjoni għall-għażla tal-objettivi tematiċi, il-prijoritajiet ta’ investiment u l-allokazzjonijiet finanzjarji korrispondenti, b’kont meħud tal-Ftehim ta’ Sħubija, abbażi tal-identifikazzjoni tal-ħtiġijiet reġjonali u, fejn xieraq, dawk nazzjonali, inkluża l-ħtieġa li jiġu indirizzati l-isfidi identifikati fir-rakkomandazzjonijiet rilevanti speċifiċi għall-pajjiż adottati f’konformità mal-Artikolu 121(2) tat-TFUE u r-rakkomandazzjonijiet relevanti tal-Kunsill adottati skont l-Artikolu 148(4) tat-TFUE, b’kont meħud tal-evalwazzjoni ex ante skont l-Artikolu 55;
(b)
għal kull assi ta' prijorità għajr assistenza teknika:
(i)
il-prijoritajiet ta’ investiment u l-objettivi speċifiċi korrispondenti;
(ii)
sabiex tissaħħaħ l-orjentazzjoni tar-riżultati tal-programmazzjoni, ir-riżultati mistennija għal kull objettiv speċifiku, u r-riżultati korrispondenti tal-indikaturi komuni, b’valur bażi u valur tal-mira, fejn xieraq, kwantifikati f’konformità mar-regoli speċifiċi għall-Fondi;
(iii)
deskrizzjoni tat-tip u eżempji ta’ azzjonijiet li jridu jiġu sostnuti taħt kull prijorità ta’ investiment u l-kontribut mistenni minnhom għall-objettivi speċifiċi msemmija fil-punt (i) inklużi l-prinċipji ta’ gwida għall-għażla tal-operazzjonijiet u fejn xieraq, l-identifikazzjoni tal-gruppi fil-mira ewlenin, it-territorji speċifiċi mmirati, it-tipi ta’ benefiċjarji, l-użu ppjanat ta’ strumenti finanzjarji u l-proġetti kbar;
(iv)
l-indikaturi tal-produzzjoni, inkluż il-valur kwantifikat tal-mira, li huma mistennija jikkontribwixxu għar-riżultati, f’konformità mar-regoli speċifiċi għall-Fondi, għal kull prijorità ta’ investiment;
(v)
l-identifikazzjoni tal-passi ta’ implimentazzjoni u l-indikaturi finanzjarji u tal-output, u fejn xieraq, indikaturi tar-riżultati, li għandhom jintużawbħala għanijiet u miri għall-qafas ta’ prestazzjoni skont l-Artikolu 21(1) u l-Anness II;
(vi)
il-kategoriji korrispondenti ta’ intervent ibbażati fuq nomenklatura adottata mill-Kummissjoni, u analiżi indikattiva tar-riżorsi pprogrammati;
(vii)
fejn hu xieraq, sommarju tal-użu maħsub għall-għajuna teknika inklużi, fejn meħtieġa, azzjonijiet biex isaħħu l-kapaċità amministrattiva tal-awtoritajiet involuti fil-ġestjoni u kontroll tal-programmi u benefiċjarji;
(c)
għal kull assi ta' prijorità li jikkonċerna assistenza teknika:
(i)
objettivi speċifiċi;
(ii)
ir-riżultati mistennija għal kull objettiv speċifiku, u, meta jkunu debitament ġustifikati minħabba l-kontenut tal-azzjonijiet, l-indikaturi tar-riżultati korrispondenti, b’valur tal-bażi u valur tal-mira, skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi;
(iii)
deskrizzjoni tal-azzjonijiet li għandhom jiġu sostnuti u l-kontribut mistenni minnhom għall-objettivi speċifiċi msemmija f'punt (i);
(iv)
l-indikaturi speċifiċi tal-produzzjoni li mistennija jikkontribwixxu għar-riżultati.
(v)
il-kategoriji korrispondenti ta’ intervent ibbażati fuq nomenklatura adottata mill-Kummissjoni, u analiżi indikattiva tar-riżorsi pprogrammati.
Il-punt (ii) m’għandux japplika meta l-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-assi ta’ prijorità jew ta’ prijoritajiet li jikkonċernaw l-assistenza teknika fi programm operattiv ma taqbiżx l-EUR 15 000 000.
(d)
pjan ta' finanzjament li jkun fih it-tabelli li ġejjin:
(i)
tabelli li jispeċifikaw għal kull sena, skont l-Artikoli 60, 120 u 121, l-ammont tal-approprjazzjoni finanzjarja totali prevista għall-kontribuzzjoni minn kull wieħed mill-Fondi, u li jispeċifikaw l-ammont relatati mar-riżerva tal-prestazzjoni;
(ii)
tabelli li jispeċifikaw, għall-perjodu sħiħ ta’ programmazzjoni, għall-programm operazzjonali u għal kull assi ta' prijorità, it-total tal-ammont tal-approprjazzjoni finanzjarja tas-sostenn minn kull wieħed mill-Fondi u l-kofinanzjament nazzjonali, li jidentifika l-ammonti relatati mar-riżerva tal-prestazzjoni. Fil-każ ta’ assi ta' prijorità li jikkonċernaw diversi kategoriji ta’ reġjun, it-tabelli għandhom jispeċifikaw l-ammont tal-approprjazzjoni finanzjarja totali mill-Fondi u l-kofinanzjament nazzjonali għal kull kategorija ta’ reġjun;
Għal assi ta’ prijorità li jikkombinaw flimkien prijoritajiet ta’ investiment minn objettivi tematiċi differenti, it-tabella għandha tispeċifika l-ammont tal-approprjazzjoni finanzjarja totali minn kull wieħed mill-Fondi u l-kofinanzjament nazzjonali għal kull wieħed mill-objettivi tematiċi korrispondenti;
Fejn il-kofinanzjament nazzjonali jkun jikkonsisti minn kofinanzjament pubbliku u privat, it-tabella għandha tagħti t-tqassim indikattiv bejn il-komponenti pubbliċi u privati. Għandha turi, għall-finijiet ta' informazzjoni, il-parteċipazzjoni prevista mill-BEI.
(e)
lista ta’ proġetti kbar li l-implimentazzjoni tagħhom hi ppjanata matul il-perjodu ta’ programmazzjoni.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni li jikkonċernaw in-nomenklatura msemmija fil-punt (b) (vi) u (c)(v) tal-ewwel subparagrafu. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċeduta ta' eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
3. Filwaqt li jitqiesu l-kontenut u l-objettivi tiegħu, programm operazzjonali għandu jiddeskrivi, b’kont meħud tal-kontenut u l-objettivi tiegħu, l-approċċ integrat għal żvilupp territorjali, b’kunsiderazzjoni għall-Ftehim ta’ Sħubija, u billi juri kif dak il-programm operazzjoni jikkontribwixxi għat-twettiq tal-objettivi u r-riżultati mistennija tiegħu, billi jispeċifika, fejn xieraq, dan li ġej:
(a)
l-approċċ għall-użu tal-istrumenti ta' żvilupp lokali mmexxi mill-komunità u l-prinċipji għall-identifikazzjoni tal-oqsma fejn se jiġi implimentat;
(b)
l-ammont indikattiv tal-appoġġ tal-FEŻR għal azzjonijiet integrati għal żvilupp urban sostenibbli, li għandu jiġi implimentat f’konformità mad-dispożizzjonijiet fl-Artikolu 7(3) tar-Regolament FEŻR u l-allokazzjoni indikattiva tal-appoġġ tal-FSE għal azzjonijiet integrati;
(c)
l-approċċ għall-użu tal-istrument tal-ITI minbarra l-każijiet koperti mill-punt (b), u l-allokazzjoni finanzjarja indikattiva tagħhom minn kull assi ta' prijorità;
(d)
l-arranġamenti għal azzjonijiet interreġjonali u transnazzjonali ma’ benefiċjarji li jinsabu mill-inqas fi Stat Membru wieħed ieħor;
(e)
fejn l-Istati Membri u r-reġjuni jipparteċipaw fi strateġiji makroreġjonali u strateġiji ta’ qiegħ il-baħar, soġġetti għall-ħtiġijiet tal-qasam tal-programm kif identifikati mill-Istat Membru, il-kontribuzzjoni tal-interventi ppjanati taħt il-programm għal tali strateġiji.
4. Minbarra dan, il-programm operazzjonali għandu jispeċifika dan li ġej:
(a)
fejn hu xieraq, l-identifikazzjoni dwar jekk u kif jindirizza l-ħtiġijiet speċifiċi ta’ żoni ġeografiċi l-aktar milquta mill-faqar jew gruppi fil-mira bl-ogħla riskju ta’ diskriminazzjoni jew esklużjoni soċjali, b’kunsiderazzjoni speċjali għal komunitajiet marġinalizzati, u persuni b’diżabilità, u fejn rilevanti l-kontribut għall-approċċ integrat stabbilit fil-Ftehim ta’ Sħubija;
(b)
fejn xieraq, l-identifikazzjoni dwar jekk u kif jindirizza l-isfidi demografiċi tar-reġjuni jew il-ħtiġijiet speċifiċi ta’ żoni li jsofru minn diffikultajiet naturali jew demografiċi severi u permanenti, kif imsemmi fl-Artikolu 174 tat-TFUE u l-kontribuzzjoni għall-approċċ integrat stipulat fil-Ftehim ta’ Sħubija għal din il-għan.
5. Il-programm operazzjonali għandu jidentifika:
(a)
l-awtorità ta’ ġestjoni, l-awtorità ta’ ċertifikazzjoni, fejn applikabbli, u l-awtorità tal-awditjar;
(b)
il-korp li għandhom isirulu l-pagamenti mill-Kummissjoni;
(c)
l-azzjonijiet meħuda sabiex is-sħab imsemmija fl-Artikolu 5 jiġu involuti fit-tħejjija tal-programm operazzjonali, u r-rwol ta' dawk is-sħab fl-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-programm operazzjonali.
6. Il-programm operazzjonali għandu jistabbilixxi wkoll dan li ġej, b’kunsiderazzjoni għall-kontenut tal-Ftehim ta’ Sħubija u b’kont meħud tal-qafas istituzzjonali u legali tal-Istati Membri:
(a)
mekkaniżmi biex jiżguraw koordinazzjoni bejn il-Fondi, il-FAEŻR, il-FEMS u strumenti ta’ ffinanzjar oħra tal-Unjoni u nazzjonali, u bil-BEI iqis id-dispożizzjonijiet rilevanti stipulati fil-QSK;
(b)
għal kull kondizzjonalità ex ante, stabbilita skont l-Artikolu 19 u Anness XI, li huwa applikabbli għall-programm operazzjonali stima dwar jekk il-kundizzjonalità ex ante hiex sodisfatta fid-data tas-sottomissjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija u l-programm operazzjonali, u fejn kundizzjonalitajiet ex ante mhumiex sodisfatti, deskrizzjoni tal-azzjonijiet biex tiġi sodisfatta l-kundizzjonalità ex ante, il-korpi responsabbli u skeda ta' żmien għal dawn l-azzjonijiet f'konformità mas-sommarju sottomess fil-Ftehim ta’ Sħubija;
(c)
sommarju tal-valutazzjoni tal-piż amministrattiv fuq il-benefiċjarji u, fejn meħtieġ, l-azzjonijiet ippjanati, akkumpanjati bi skeda ta’ żmien indikattiva, biex jitnaqqas il-piż amministrattiv.
7. Kull programm operazzjonali, minbarra fejn ikun hemm assistenza teknika taħt programm operattiv speċifiku, soġġett għall-valutazzjoni tal-Istat Membru fir-rigward tar-rilevanza tiegħu għall-kontenut u l-objettivi tal-programmi operazzjonali, għandu jinkludi deskrizzjoni ta':
(a)
l-azzjonijiet speċifiċi sabiex jitqiesu rekwiżiti ta’ protezzjoni ambjentali, l-effiċjenza fir-riżorsi, il-mitigazzjoni u tat-tibdil fil-klima u l-addattament għaliha, ir-reżistenza għad-diżastri u l-prevenzjoni u l-ġestjoni tar-riskji, fis-selezzjoni tal-operazzjonijiet;
(b)
l-azzjonijiet speċifiċi sabiex jiġu promossi opportunitajiet ugwali u tiġi evitata diskriminazzjoni abbażi ta’ sess, ta’ oriġini razzjali jew etnika, ta’ reliġjon jew twemmin, ta’ diżabilità, ta’ età jew ta’ orjentazzjoni sesswali matul it-tħejjija, id-disinn u l-implimentazzjoni tal-programm operazzjonali u partikolarment fir-rigward tal-aċċess għall-finanzjament filwaqt li jitqiesu l-ħtiġijiet tad-diversi gruppi fil-mira f’riskju ta’ din id-diskriminazzjoni u partikolarment ir-rekwiżiti biex tiġi żgurata aċċessibilità għal persuni b’diżabilità;
(c)
il-kontribut tiegħu tal-programm operazzjonali għall-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel u, fejn xieraq, l-arranġamenti sabiex tiġi żgurata l-integrazzjoni tal-perspettiva tal-ugwaljanza bejn is-sessi fil-livell tal-programm operazzjonali u dak ta’ operazzjoni.
L-Istati Membri għandhom jippreżentaw opinjoni mill-korpi nazzjonali tal-ugwaljanza dwar il-miżuri stabbiliti fil-punti (b) u (c) tal-ewwel subparagrafu mal-proposta għal programm operazzjonali fil-qafas tal-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi.
8. Meta Stat Membru jħejji massimu ta' programm operazzjonali wieħed għal kull Fond, l-elementi tal-programm operazzjonali li jaqgħu fl-ambitu tal-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-pargarafu 2, il-punti (a), (c) u (d) tal-paragrafu 3, il-paragrafu 4 u l-paragrafu 6 jistgħu jiġu inkorporati biss taħt id-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Ftehim ta' Sħubija.
9. Il-programm operazzjonali għandu jitħejja skont mudell. Il-Kummissjoni għandha, sabiex tiżgura kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan l-Artikolu tadotta att ta' implimentazzjoni li jistabbilixxi dan il-mudell. Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jiġi adottat f'konformità mal-proċedura ta’ konsulenza msemmija fl-Artikolu 150(2).
10. Il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, billi tapprova l-elementi kollha,inkluż kwalunkwe emenda futura tagħha, tal-programm operazzjonali li jaqgħu taħt dan l-Artikolu, minbarra dawk taħt il-punti (b) (ivi) (c)(v) u (e) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 2, il-paragrafi 4 u 5, u l-punti (a) u (c) tal-paragrafu 6 u l-paragrafu 7, li jibqgħu taħt ir-responsabilità tal-Istati Membri.
11. L-awtorità ta' ġestjoni għandha tinnotifika lill-Kummissjoni dwar kwalunkwe deċiżjoni li temenda l-elementi tal-programm operazzjonali mhux koperti mid-deċiżjoni tal-Kummissjoni, imsemmija fil-paragrafu 10, fi żmien xahar mid-data tad-deċiżjoni ta' emenda. Id-deċiżjoni ta' emenda għandha tispeċifika d-data tad-dħul fis-seħħ tagħha, li m'għandhiex tkun qabel id-data tal-adozzjoni tagħha.
Artikolu 97
Dispożizzjonijiet speċifiċi dwar l-ipprogrammar ta' appoġġ għall-istrumenti konġunti għal garanziji mingħajr limitu massimu u titolizzazzjoni fil-qafas tal-mira tal-Investment għat-tkabbir u l-impjiegi
F'konformità mal-Artikolu 28, il-programmi operazzjonali msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 39(4) għandhom jinkludu biss l-elementi msemmija fil-punt (b)(i), (ii) u (iv) u l-punt (d) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 96(2), l-Artikolu 96(5) u l-punt (b) tal-Arikolu 96(6).
Artikolu 98
Sostenn konġunt mill-Fondi taħt il-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi
1. Il-Fondi jistgħu jipprovdu appoġġ b’mod konġunt għall-programmi operazzjonali tal-mira għall-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi.
2. L-FEŻR u l-FSE jistgħu jiffinanzjaw, b’mod komplementari u soġġett għal limitu ta’ 10 % tal-finanzjament tal-Unjoni għal kull assi ta' prijorità ta’ programm operazzjonali, parti minn operazzjoni li għaliha l-ispejjeż huma eliġibbli għal sostenn mill-Fond l-ieħor abbażi tar-regoli ta’ eliġibbiltà applikati lil dak il-Fond, sakemm tali spejjeż ikunu meħtieġa għall-implimentazzjoni sodisfaċenti tal-operazzjoni u huma marbuta direttament magħha.
3. Il-paragrafi 1 u 2 m'għandhomx japplikaw għall-programmi taħt l-objettiv ta' kooperazzjoni territorjali Ewropea.
Artikolu 99
Ambitu ġeografiku tal-programmi operazzjonali taħt il-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi
Sakemm ma jsirx ftehim mod ieħor bejn il-Kummissjoni u l-Istat Membru, il-programmi operazzjonali għall-FEŻR u l-FSE għandhom jitfasslu fil-livell ġeografiku xieraq u mill-inqas fin-NUTS livell 2, skont il-qafas istituzzjonali u legali tal-Istat Membru.
Il-programmi operazzjonali b’sostenn mill-Fond ta’ Koeżjoni għandhom jitfasslu fil-livell nazzjonali.
KAPITOLU II
Proġetti kbar
Artikolu 100
Kontenut
Bħala parti minn programm operazzjonali jew minn programmi operazzjonali, li kienu soġġetti għal Deċiżjoni tal-Kummissjoni skont l-Artikolu 96(10) ta' dan ir-Regolament, jew taħt l-Artikolu 8(12) tar-Regolament KTE, il-FEŻR u l-Fond ta' Koeżjoni jistgħu jiffinanzjaw operazzjoni li tinkludi sensiela ta’ xogħlijiet, attivitajiet jew servizzi maħsuba fiha nfisha sabiex twettaq kompitu indiviżibbli ta’ natura ekonomika jew teknika preċiża, li jkollha għanijiet identifikati b’mod ċar u li għaliha t-total tal-ispiża eliġibbli jaqbeż EUR 50 000 000 u fil-każ ta’ operazzjonijiet li jikkontribwixxu għall-objettiv tematiku taħt il-punt (7) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 9 fejn it-total tal-ispiża eliġibbli jaqbeż EUR 75 000 000 (il-‘proġett kbir’). L-istrumenti finanzjarji ma għandhomx jiġu kkunsidrati li huma proġetti kbar.
Artikolu 101
Informazzjoni meħtieġa għall-approvazzjoni ta' proġett kbir
Qabel ma jiġi approvat proġett kbir, l-awtorità ta’ ġestjoni għandha tiżgura li l-informazzjoni li ġejja tkun disponibbli:
(a)
dettalji li jikkonċernaw il-korp li se jkun responsabbli għall-implementazzjoni tal-proġett kbir u l-kapaċità tiegħu;
(b)
deskrizzjoni tal-investiment u l-lokalità tiegħu;
(c)
l-ispiża totali u l-ispiża eliġibbli totali, billi jitqiesu r-rekwiżiti sabbiliti fl-Artikolu 61;
(d)
l-istudji tal-fattibilità mwettqa, inkluż l-analiżi tal-għażliet, u r-riżultati;
(e)
analiżi tal-benefiċċji meta mqabbla mal-ispejjez, inkluż analiżi ekonomika u finanzjarja, u valutazzjoni tar-riskju;
(f)
analiżi tal-impatt ambjentali filwaqt li jitqiesu l-ħtiġijiet tal-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u l-adattament għalih u r-reżistenza għad-diżastri;
(g)
spjegazzjoni dwar kif il-proġett kbir jkun konsistenti mal-assi ta' prijorità rilevanti tal-programm operazzjonali jew il-programmi operazzjonali kkonċernati, u l-kontribuzzjoni mistennija tiegħu għall-kisba tal-objettivi speċifiċi ta’ dawk l-assi ta' prijorità u l-kontribuzzjoni mistennija għall-iżvilupp soċjoekonomiku;
(h)
il-pjan ta’ finanzjament li juri r-riżorsi finanzjarji totali ppjanati u s-sostenn ippjanat mill-Fondi, il-BEI, u s-sorsi l-oħra kollha ta’ finanzjament, flimkien mal-indikaturi fiżiċi u finanzjarji għall-monitoraġġ tal-progress filwaqt li jitqiesu r-riskji identifikati;
(i)
skeda ta' żmien għall-implimentazzjoni tal-proġett kbir u, fejn il-perjodu ta' implimentazzjoni huwa mistenni li jkun itwal mill-perjodu ta' programmazzjoni, il-fażijiet li għalihom huwa mitlub sostenn mill-Fondi matul il-perjodu ta' programmar.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu l-metodoloġija li għandha tintuża abbażi tal-aħjar prattika rikonoxxuta, sabiex titwettaq l-analiżi tal-benefiċċji meta mqabbla mal-ispejjeż magħmula msemmija fil-punt (e) tal-ewwel paragrafu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura konsultattiva li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 150(2).
Fuq l-inizjattiva ta' Stat Membru, l-informazzjoni fil-punti (a) sa (i) tal-ewwel paragrafu tista' tiġi valutata minn esperti indipendenti appoġġjati minn għajnuna teknika tal-Kummissjoni jew, bi qbil mal-Kummissjoni, minn esperti indipendenti oħrajn ("reviżjoni tal-kwalità"). F'każijiet oħra, l-Istat Membru għandu jippreżenta lill-Kummissjoni l-informazzjoni stabbilita fil-punti (a) sa (i) tal-ewwel paragrafu hekk kif tkun disponibbli.
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, f’konformità mal-Artikolu 149, li jistabbilixxu l-metodoloġija li għandha tintuża fit-twettiq tar-rieżami ta’ kwalità ta’ proġett kbir.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu l-format għall-preżentazzjoni tal-informazzjoni stabbilit fil-punti (a) sa (i) tal-ewwel paragrafu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 150(2).
Artikolu 102
Deċiżjoni dwar proġett kbir
1. Meta proġett kbir ikun ġie vvalutat b’mod pożittiv permezz ta’ rieżami ta’ kwalità minn esperti indipendenti, abbażi tal-valutazzjoni tagħhom tal-informazzjoni msemmija fl-fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 101, l-awtorita ta' ġestjoni tista’ tipproċedi bl-għażla tal-proġett kbir skont l-Artikolu 125(3). L-awtorità ta’ ġestjoni għandha tinnotifika lill-Kummissjoni bil-proġett kbir magħżul. Dik in-notifika għandha tikkonsisti fl-elementi li ġejjin:
(a)
id-dokument imsemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 125(3) li jistabbilixxi:
(i)
il-korp li għandu jkun responsabbli għall-implementazzjoni tal-proġett kbir;
(ii)
deskrizzjoni tal-investiment, fejn huwa lokalizzat, l-iskeda ta’ żmien u l-kontribut mistenni tal-proġett kbir għall-objettivi speċifiċi tal-assi ta' prijorità jew l-assi ta' prijorità rilevanti;
(iii)
l-ispiża totali u l-ispiża eliġibbli totali, b’kont meħud tar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 61;
(iv)
il-pjan ta’ finanzjament, u l-indikaturi fiżiċi u finanzjarji għall-monitoraġġ tal-progress, b’kont meħud tar-riskji identifikati;
(b)
ir-rieżami ta’ kwalità tal-esperti indipendenti, li tipprovdi dikjarazzjonijiet ċari dwar il-fattibilità tal-investiment u l-vijabbiltà ekonomika tal-proġett kbir.
Il-kontribuzzjoni finanzjarja għall-proġett kbir mill-Istat Membru għandha titqies bħala approvata mill-Kummissjoni fin-nuqqas ta’ deċiżjoni, permezz ta’ att ta’ implimentazzjoni, li tirrifjuta l-kontribuzzjoni finanzjarja fi żmien tliet xhur mid-data tan-notifika msemmija fl-ewwel subparagrafu. Il-Kummissjoni għandha tirrifjuta l-kontribuzzjoni finanzjarja biss għar-raġuni li hija tkun stabbiliet dgħufija sinifikanti fir-rieżami ta’ kwalità indipendenti.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu l-format għan-notifika msemmija fl-ewwel subparagrafu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
2. F’każijiet għajr dawk imsemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-proġett kbir abbażi tal-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 101 sabiex tiddetermina jekk il-kontribuzzjoni finanzjarja rikjesta għall-proġett kbir magħżul mill-awtorità ta’ ġestjoni f’konformità mal-Artikolu 125(3) tkunx iġġustifikata. Il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni dwar l-approvazzjoni tal-kontribuzzjoni finanzjarja għall-proġett kbir magħżul, permezz ta’ att ta' implimentazzjoni, mhux aktar tard minn tliet xhur wara d-data tal-preżentazzjoni tal-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 101.
3. L-approvazzjoni mill-Kummissjoni taħt it-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 u l-paragrafu 2 għandha tkun kondizzjonali fuq il-fatt li l-kuntratt tal-ewwel xogħlijiet jiġi konkluż, jew fil-każ ta’ operazzjonijiet implimentati taħt strutturi PPP), meta jiġi ffirmat il-ftehim tal-PPP bejn il-korp pubbliku u l-korp tas-settur privat, fi żmien tliet snin mid-data tal-approvazzjoni. Fuq talba motivata kif xieraq tal-Istat Membru, b’mod partikulari fil-każ ta’ dewmien li jirriżulta minn proċedimenti amministrattivi u legali relatati mal-implimentazzjoni tal-proġetti kbar, u magħmula fil-perjodu ta’ tliet snin, il-Kummissjoni tista’ tadotta deċiżjoni, permezz ta’ att ta' implimentazzjoni, dwar l-estensjoni tal-perjodu ta’ mhux aktar minn sentejn.
4. Fejn il-Kummissjoni ma tapprovax il-kontribuzzjoni finanzjarja għall-proġett kbir magħżul, hija għandha tagħti fid-deċiżjoni tagħha r-raġunijiet għar-rifjut tagħha.
5. Proġetti kbar notifikati lill-Kummissjoni taħt il-paragrafu 1 jew ippreżentati għall-approvazzjoni taħt il-paragrafu 2 għandhom jiġu inklużi fil-lista ta’ proġetti kbar fi programm operazzjonali.
6. In-nefqa relatata ma’ proġett kbir tista’ tiġi inkluża f’talba għal pagament wara n-notifika msemmija fil-paragrafu 1 jew wara l-preżentazzjoni għall-approvazzjoni msemmija fil-paragrafu 2. Fejn il-Kummissjoni ma tapprovax il-proġett kbir magħżul mill-awtorità ta' ġestjoni, id-dikjarazzjoni tan-nefqa wara l-adozzjoni tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni għandha tiġi rettifikata kif meħtieġ.
Artikolu 103
Deċiżjoni dwar proġett kbir soġġett għal implimentazzjoni maqsuma f’fażijiet
1. B’deroga mit-tielet paragrafu tal-Artikolu 101 u l-Artikolu 102(1) u (2), il-proċeduri stabbiliti fil-paragrafi 2, 3 u 4 ta' dan l-Artikolu għandhom japplikaw għal operazzjoni li tissodisfa l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-operazzjoni tikkonsisti mit-tieni fażi jew minn dik sussegwenti ta’ proġett kbir taħt il-perjodu ta’ programmar preċedenti li għalih il-fażi jew il-fażijiet preċedenti jkunu approvati mill-Kummissjoni mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2015 skont ir-Regolament (KE) Nru 1083/2006; jew fil-każ tal-Istati Membri li aderixxew mal-Unjoni wara l-1 ta’ Jannar 2013, mhux iktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2016;
(b)
it-total tal-ispejjeż eliġibbli totali tal-fażijiet kollha tal-proġett kbir jaqbeż il-livelli rispettivi stabbiliti fl-Artikolu 100;
(c)
l-applikazzjoni u l-valutazzjoni tal-proġett kbir mill-Kummissjoni taħt il-perjodu ta’ programmar preċedenti koprew il-fażijiet kollha ppjanati;
(d)
m'hemm l-ebda bidla sostanzjali fl-informazzjoni msemmija fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 101 ta' dan ir-Regolament għall-proġett kbir meta mqabbla mal-informazzjoni prevista għall-applikazzjoni tal-proġett il-kbir ippreżentata taħt ir-Regolament (KE) Nru 1083/2006, b'mod partikolari fir-rigward tan-nefqa eliġibbli totali;
(e)
il-fażi tal-proġett il-kbir li se tiġi implimentata taħt il-perjodu ta’ programmar preċedenti hija lesta jew se tkun lesta biex tintuża għall-fini intenzjonat tagħha kif speċifikat fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni sal-iskadenza tal-preżentazzjoni tad-dokumenti ta’ għeluq għall-programm jew il-programmi operazzjonali rilevanti.
2. L-awtortà ta' ġestjoni tista’ tipproċedi bl-għażla tal-proġett kbir f’konformità mal-Artikolu 125(3) u tippreżenta n-notifika li tinkludi l-elementi kollha stabbiliti fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 102(1) flimkien mal-konferma tagħha li l-kondizzjoni skont il-punt (d) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu ġiet sodisfatta. M’għandu jkun meħtieġ ebda rieżami ta’ kwalità tal-informazzjoni minn esperti indipendenti.
3. Il-kontribuzzjoni finanzjarja lill-proġett kbir magħżul mill-awtorità ta' ġestjoni għandha titqies bħala approvata mill-Kummissjoni fin-nuqqas ta’ deċiżjoni, permezz ta’ att ta’ implimentazzjoni, li tirrifjuta l-kontribuzzjoni finanzjarja għall-proġett kbir fi żmien tliet xhur mid-data tan-notifika msemmija fil-paragrafu 2. Il-Kummissjoni għandha tirrifjuta biss il-kontribuzzjoni finanzjarja għar-raġuni li kien hemm bidliet sostanzjali fl-informazzjoni msemmija fil-punt (d) tal-paragrafu (1) jew li l-proġett kbir ma jkunx konsistenti mal-assi ta’ prijorità rilevanti tal-programm operazzjonali jew tal-programmi kkonċernati.
4. L-Artikolu 102(3) sa (6) għandu japplik għal proġett kbir soġġett għal implimentazzjoni f'fażijiet.
KAPITOLU III
Pjan ta’ azzjoni konġunta
Artikolu 104
Kamp ta' Applikazzjoni
1. Pjan ta’ azzjoni konġunta huwa operazzjoni li l-iskop tagħha huwa definit u hi ġestita fir-rigward tal-eżiti u r-riżultati li għandhom jinkisbu. Jikkonsisti fi proġett jew grupp ta’ proġetti li ma jikkonsistux fil-forniment ta’ infrastruttura mwettqa taħt ir-responsabbiltà tal-benefiċjarju, bħala parti mill-programm operazzjonali jew programmi operazzjonali. Il-produzzjoni u r-riżultati ta’ pjan ta’ azzjoni konġunta għandhom jiġu miftiehma bejn Stat Membru u l-Kummissjoni u għandhom jikkontribbwixxu għal objettivi speċifiċi tal-programmi operazzjonali u jiffurmaw il-bażi ta' sostenn mill-Fondi. Ir-riżultati għandhom jirreferu għall-effetti diretti tal-pjan ta’ azzjoni konġunta. Il-benefiċjarju ta' pjan ta' azzjoni konġunta għandu jkun korp tal-liġi pubblika. Pjanijiet ta’ azzjoni konġunta m’għandhomx jitqiesu li jkunu proġetti maġġuri.
2. In-nefqa pubbliku allokata għal pjan ta’ azzjoni konġunta għandha tkun minimu ta’ EUR 10 000 000 jew 20 % tas-sostenn pubbliku tal-programm operazzjonali jew programmi operazzjonali, liema minnhom ikun l-anqas. Bil-għan li jsir proġett pilota, in-nefqa pubblika minima allokata għal pjan ta’ azzjoni konġunta għal kull programm operazzjonali tista’ titnaqqas għal EUR 5 000 000.
3. Il-paragrafu 2 għandu japplika għal operazzjonijiet appoġġati taħt il-YEI.
Artikolu 105
Tħejjija tal-pjanijiet ta' azzjoni konġunti
1. L-Istat Membru, l-awtorità ta’ ġestjoni jew kwalunkwe korp tal-liġi pubblika nnominat jistgħu jippreżentaw proposta għal pjan ta’ azzjoni konġunta fl-istess ħin jew wara l-preżentazzjoni tal-programmi operazzjonali kkonċernati. Dik il-proposta għandha tinkludi l-informazzjoni kollha msemmija fl-Artikolu 106.
2. Pjan ta’ azzjoni konġunta għandu jkopri parti mill-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2014 u l-31 ta’ Diċembru 2023. Il-produzzjoni u r-riżultati ta’ pjan ta’ azzjoni konġunta għandhom iwasslu għal rimborż biss jekk jinkisbu wara d-data tad-deċiżjoni tal-approvazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni konġunta msemmi fl-Artikolu 107 u qabel it-tmiem tal-perjodu tal-implimentazzjoni definit f'dik id-deċiżjoni.
Artikolu 106
Kontenut tal-pjanijiet ta’ azzjoni konġunta
Pjan ta’ azzjoni konġunta għandu jkun fih:
(1)
analiżi tal-ħtiġijiet u l-għanijiet tal-iżvilupp li jiġġustifikawha, billi jiġu kkunsidrati l-għanijiet tal-programmi operazzjonali u, fejn ikunu applikabbli, ir-rakkomandazzjonijiet rilevanti speċifiċi għall-pajjiżi u l-linji gwida ġenerali tal-politika ekonomika tal-Istati Membri u tal-Unjoni skont l-Artikolu 121(2) tat-TFUE u r-rakkomandazzjonijiet rilevanti tal-Kunsill li l-Istati Membri għandhom jikkunsidraw fil-politika tal-impjiegi tagħhom skont l-Artikolu 148(4) tat-TFUE;
(2)
il-qafas li jiddeskrivi r-raġunament bejn l-objettivi ġenerali u speċifiċi tal-pjan ta’ azzjoni konġunta, l-għanijiet u l-miri għall-produzzjoni u r-riżultati, u l-proġetti jew it-tipi ta' proġetti previsti;
(3)
l-indikaturi komuni u speċifiċi użati sabiex jimmonitorjaw il-produzzjoni u r-riżultati, fejn rilevanti, skont l-assi ta' prijorità;
(4)
informazzjoni dwar il-kopertura ġeografika tiegħu u l-gruppi fil-mira;
(5)
il-perjodu tal-implimentazzjoni mistenni tiegħu;
(6)
analiżi tal-effetti tiegħu dwar il-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel u l-prevenzjoni tad-diskriminazzjoni;
(7)
analiżi tal-effetti tiegħutiegħu fuq il-promozzjoni tal-iżvilupp sostenibbli, fejn ikun xieraq;
(8)
id-dispożizzjonijiet tal-implimentazzjoni tiegħu, inkluż dan li ġej:
(a)
in-nomina tal-benefiċjarju responsabbli għall-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni konġunta, bil-provvista ta’ garanziji għall-kompetenza tiegħu fid-dominju kkonċernat kif ukoll il-kapaċità ta’ ġestjoni amministrattiva u finanzjarja tiegħu;
(b)
l-arranġamenti għall-ġestjoni tal-pjan ta’ azzjoni konġunta, skont l-Artikolu 108;
(c)
l-arranġamenti għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-pjan ta' azzjoni konġunt inkluż l-arranġamenti li jiżguraw il-kwalità, il-ġbir u l-ħażna tad-dejta dwar il-kisba tal-għanijiet, il-produzzjoni u r-riżultati;
(d)
l-arranġamenti li jiżguraw it-tixrid ta' informazzjoni u l-komunikazzjoni f'relazzjoni mal-pjan ta' azzjoni konġunt u mal-Fondi;
(9)
l-arranġamenti finanzjarji tiegħu, inkluż dan li ġej:
(a)
l-ispejjeż tal-kisba tal-għanijiet, il-produzzjoni u miri għall-produzzjoni u r-riżultati b’referenza għall-punt (2), abbażi tal-metodi stabbiliti fl-Artikolu 67(5) ta’ dan ir-Regolament u fl-Artikolu 14 tar-Regolament tal-FSE;
(b)
skeda indikattiva tal-pagamenti lill-benefiċjarju marbuta mal-għanijiet u l-miri;
(c)
il-pjan ta’ finanzjament skont il-programm operazzjonali u l-assi ta' prijorità, inkluż l-ammont totali eliġibbli u l-ammont tan-nefqa pubblika.
Il-Kummissjoni, għandha, sabiex tiżgura kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan l-Artikolu, tadotta atti ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu l-format tal-mudell għall-pjan ta' azzjoni konġunta. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 150(2).
Artikolu 107
Deċiżjoni dwar il-pjan ta' azzjoni konġunta
1. Il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-pjan ta’ azzjoni konġunta abbażi tal-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 106 sabiex tkun tista’ tiddetermina jekk is-sostenn mill-Fondi huwiex iġġustifikat.
Fejn il-Kummissjoni, fi żmien xahrejn wara s-sottomissjoni ta’ proposta ta’ pjan ta’ azzjoni konġunta, tikkunsidra li ma tissodisfax ir-rekwiżiti tal-valutazzjoni, imsemmija fl-Artikolu 104 għandha tagħmel osservazzjonijiet lill-Istat Membru. L-Istat Membru għandu jipprovdi lill-Kummissjoni bl-informazzjoni addizzjonali kollha meħtieġa u, fejn xieraq, jirrevedi l-pjan ta’ azzjoni konġunta kif meħtieġ.
2. Dment li kull osservazzjoni tkun ġiet ikkunsidrata b’mod adegwat, il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta’ att ta’ implimentazzjoni, li tapprova l-pjan ta’ azzjoni konġunta mhux aktar tard minn erba’ xhur wara s-sottomissjoni tagħha minn Stat Membru iżda mhux qabel l-adozzjoni tal-programmi operazzjonali kkonċernati.
3. Id-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 2 għandha tiddefinixxi l-benefiċjarju u l-objettivi ġenerali u speċifiċi tal-pjan ta’ azzjoni konġunta, l-għanijiet u l-miri għall-produzzjoni u r-riżultati, l-ispejjeż tal-kisba ta’ dawk l-għanijiet, il-miri tal-produzzjoni u r-riżultati, u l-pjan ta’ finanzjament skont il-programmi operazzjonali, l-assi ta' prijorità, inkluż l-ammont eliġibbli totali u l-ammont tan-nefqa pubblika, il-perjodu tal-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni konġunta, u fejn rilevanti l-kopertura ġeografika u l-gruppi fil-mira tal-pjan ta’ azzjoni konġunta.
4. Fejn il-Kummissjoni tirrifjuta, permezz ta' att ta' implimentazzjoni, li tippermetti li sostenn mill-Fondi jiġi allokat għal pjan ta’ azzjoni konġunta, għandha tinnotifika lill-Istat Membru bir-raġunijiet tagħha fi ħdan il-perjodu stabbilit fil-paragrafu 2.
Artikolu 108
Il-kumitat ta' tmexxija u l-emenda tal-pjan ta' azzjoni konġunt
1. L-Istat Membru jew l-awtorità ta’ ġestjoni għandhom jistabbilixxu kumitat ta’ ġestjoni tal-pjan ta’ azzjoni konġunta, distint mill-kumitat tal-monitoraġġ tal-programmi operazzjonali rilevanti. Il-kumitat ta’ tmexxija għandu jiltaqa’ għall-inqas darbtejn fis-sena u għandu jirrapporta lill-awtorità ta’ ġestjoni. L-awtorità ta’ ġestjoni għandha tinforma lill-kumitat tal-monitoraġġ rilevanti bir-riżultati tax-xogħol imwettaq mill-kumitat ta’ tmexxija u l-progress tal-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni konġunta skont il-punt (e) tal-Artikolu 110(1) u l-punt (a) tal-Artikolu 125(2).
Il-kompożizzjoni tal-kumitat ta' tmexxija għandha tiġi deċiża mill-Istat Membru bi qbil mal-awtorità ta’ ġestjoni rilevanti, li tirrispetta l-prinċipju ta’ sħubija.
Il-Kummissjoni tista’ tipparteċipa fil-ħidma tal-kumitat ta’ tmexxija f’kapaċità konsultattiva.
2. Il-kumitat ta’ tmexxija għandu jwettaq l-attivitajiet li ġejjin:
(a)
jirrevedi l-progress lejn il-kisba tal-għanijiet, il-produzzjoni u r-riżultati tal-pjan ta’ azzjoni konġunta'
(b)
jikkunsidra u japprova kwalunkwe proposta sabiex jiġi emendat il-pjan ta’ azzjoni konġunta sabiex titqies kwalunkwe kwistjoni li taffettwa l-prestazzjoni tiegħu.
3. Talbiet għall-emenda tal-pjanijiet ta’ azzjoni konġunta sottomessi minn Stat Membru lill-Kummissjoni għandhom jiġu sostanzjati b'mod dovut. Il-Kummissjoni għandha tivvaluta jekk it-talba għall-emenda hijiex ġustifikata, filwaqt li tqis l-informazzjoni provduta mill-Istat Membru. Il-Kummissjoni tista’ tagħmel osservazzjonijiet u l-Istat Membru għandu jipprovdi lill-Kummissjoni bl-informazzjoni addizzjonali kollha meħtieġa. Il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta' att ta' implimentazzjoni, fuq talba għal emenda mhux aktar tard minn tliet xhur wara s-sottomissjoni tagħha mill-Istat Membru sakemm kwalunkwe osservazzjoni magħmula mill-Kummissjoni tkun tqieset b’mod sodisfaċenti. L-emenda għandha tidħol fis-seħħ mid-data tad-deċiżjoni, sakemm mhux stabbilit mod ieħor fid-deċiżjoni.
Artikolu 109
Ġestjoni u kontroll finanzjarju tal-pjan ta' azzjoni konġunta
1. Pagamenti lill-benefiċjarju ta’ pjan ta’ azzjoni konġunta għandhom jiġu ttrattati bħala somom f’daqqa jew skali standard ta’ spejjeż unitarji. M’għandux japplika l-limitu massimu għal somma f'daqqa stabbilita fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 67(1).
2. Il-ġestjoni, il-kontroll u l-awditjar finanzjarji tal-pjan ta' azzjoni konġunta għandhom isiru esklussivament bil-għan li ssir verifika dwar jekk il-kundizzjonijiet ta' pagament kif imfissra fid-deċiżjoni li tapprova l-pjan ta' azzjoni koġunta jkunux qed jiġu ssodisfatti.
3. Il-benefiċjarju ta' pjan ta' azzjoni konġunta u l-korpi li jkunu qed jaġixxu taħt ir-responsabbiltà tiegħu jistgħu japplikaw il-prattiki ta’ kontabilità tagħhom għall-ispejjeż tal-operazzjonijiet ta’ implimentazzjoni. Dawk il-prattiki ta’ kontabilità, u l-ispejjeż li effettivament jispiċċa jġorr il-benefiċjarju m’għandhomx ikunu suġġetti għal awditjar mill-awtorità tal-awditjar jew mill-Kummissjoni.
TITOLU III
Il-MONITORAĠĠ, L-EVALWAZZJONI, L-INFORMAZZJONI U L-KOMUNIKAZZJONI
KAPITOLU I
Il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni
Artikolu 110
Funzjonijiet tal-kumitat għall-monitoraġġ
1. Il-kumitat tal-monitoraġġ għandu jeżamina b’mod partikolari:
(a)
kwalunkwe kwistjoni li taffettwa l-prestazzjoni tal-programm operazzjonali;
(b)
il-progress li jkun sar fl-implimentazzjoni tal-pjan tal-evalwazzjoni u s-segwitu li jingħata lis-sejbiet tal-evalwazzjonijiet;
(c)
l-implimentazzjoni tal-istrateġija ta’ komunikazzjoni;
(d)
l-implimentazzjoni ta’ proġetti kbar;
(e)
l-implimentazzjoni ta’ pjanijiet ta’ azzjoni konġunta'
(f)
azzjonijiet li jippromwovu l-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel, l-opportunitajiet indaqs, u n-nondiskriminazzjoni, inkluż l-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabbiltà;
(g)
azzjonijiet li jippromwovu l-iżvilupp sostenibbli;
(h)
fejn kondizzjonalitajiet ex ante applikabbli mhumiex sodisfatti fid-data tas-sottomissjoni tal-Ftehim ta’ Sħubija u l-programm operazzjonali, progress fuq azzjonijiet biex jiġu sodisfatti kondizzjonalitajiet ex ante applikabbli;
(i)
l-istrumenti finanzjarji
2. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 49(3), il-kumitat tal-monitoraġġ għandu jeżamina u japprova:
(a)
il-metodoloġija u l-kriterji użati għas-selezzjoni tal-operazzjonijiet;
(b)
ir-rapporti annwali u finali tal-implimentazzjoni;
(c)
il-pjan tal-evalwazzjoni għall-programm operazzjonali u kwalunke emenda tal-pjan tal-evalwazzjoni, inkluż fejn wieħed minnhom hu parti minn pjan ta’ evalwazzjoni komuni skont l- Artikolu 114(1);
(d)
l-istrateġija tal-komunikazzjoni għall-programm u kwalunkwe emenda tal-istrateġija;
(e)
kwalunkwe proposta mill-awtorità ta’ ġestjoni għal kull emenda għall-programm operazzjonali.
Artikolu 111
Rapporti ta’ implimentazzjoni għall-mira ta’ Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi
1. Sal-31 ta’ Mejju 2016 u sal-istess data ta’ kull sena sussegwenti sa u inkluż l-2023, l-Istat Membru għandu jissottometti lill-Kummissjoni rapport annwali ta’ implimentazzjoni skont l-Artikolu 50(1). Ir-rapport sottomess fl-2016 għandu jkopri s-snin finanzjarji 2014 u 2015, kif ukoll il-perjodu bejn id-data tal-bidu għall-eliġibbiltà tan-nefqa u l-31 ta’ Diċembru 2013.
2. Għar-rapporti mressqa fl-2017 u fl-2019, l-iskadenza msemmija f’paragrafu 1 għandha tkun it-30 ta’ Ġunju.
3. Ir-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali għandhom jistabbilixxu informazzjoni dwar:
(a)
implimentazzjoni tal-programm operazzjonali skont l-Artikolu 50(2);
(b)
progress fit-tħejjija u l-implimentazzjoni ta’ proġetti kbar u l-pjanijiet ta’ azzjoni konġunta.
4. Ir-rapporti ta' implimentazzjoni annwali ppreżentati fl-2017 u l-2019 għandhom jagħtu u jivvalutaw l-informazzjoni meħtieġa skont l-Artikolu 50(4) u (5) rispettivament u l-informazzjoni mogħtija fil-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu flimkien mal-informazzjoni li ġejja
(a)
il-progress fl-implimentazzjoni tal-pjan ta' evalwazzjoni u s-segwitu għas-sejbiet għall-evalwazzjonijiet;
(b)
ir-riżultati tal-miżuri ta' informazzjoni u pubbliċità tal-Fondi mwettqa taħt l-istrateġija tal-komunikazzjoni;
(c)
l-involviment tal-imsieħba fl-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-programm operazzjonali.
Ir-rapporti tal-implimentazzjoni annwali sottomessi fl-2017 u l-2019 jistgħu, skont il-kontenut u l-objettivi tal-programmi operazzjonali, jistabbilixxu informazzjoni u jivvalutaw li ġej:
(a)
il-progress fl-implimentazzjoni tal-approċċ integrat għal żvilupp territorjali, inkluż żvilupp tar-reġjuni li qed jiffaċċjaw sfidi demografiċi u żvantaġġi permanenti u naturali, l-iżvilupp urban sostenibbli, u żvilupp immexxi mill-komunità lokali taħt il-programm operazzjonali;
(b)
il-progress fl-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet sabiex tiġi rinfurzata l-kapaċità tal-awtoritajiet u l-benefiċjarji tal-Istat Membru sabiex jamministraw u jużaw il-Fondi;
(c)
il-progress fl-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe azzjoni interreġjonali u transnazzjonali;
(d)
fejn hu xieraq, il-kontribut għal strateġiji makroreġjonali u tal-baċini tal-baħar;
(e)
l-azzjonijiet speċifiċi meħuda sabiex tiġi promossa l-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel u sabiex tiġi prevenuta d-diskriminazzjoni, b’mod partikolari l-aċċessibbiltà għal persuni b’diżabbiltà, u l-arranġamenti implimentati sabiex tiġi żgurata l-integrazzjoni tal-perspettiva tal-ġeneru fil-programm u l-operazzjonijiet;
(f)
azzjonijiet meħuda biex jiġi promoss l-iżvilupp sostenibbli skont l-Artikolu 8;
(g)
il-progress fl-implimentazzjoni ta' azzjonijiet fil-qasam tal-innovazzjoni soċjali, fejn xieraq;
(h)
il-progress fl-implimentazzjoni ta’ miżuri sabiex jiġu indirizzati l-ħtiġijiet speċifiċi taż-żoni ġeografiċi l-aktar milquta mill-faqar jew ta’ gruppi fil-mira bl-ogħla riskju ta’ diskriminazzjoni jew esklużjoni soċjali, b’kunsiderazzjoni speċjali għal komunitajiet marġinalizzati, persuni b’diżabilità, il-persuni qiegħda fit-tul u żgħażagħ mingħajr xogħol, inkluż, fejn xieraq, ir-riżorsi finanzjarji użati;
Permezz ta’deroga mill-ewwel u t-tieni subparagrafi, u sabiex tkun żgurata konsistenza bejn il-Ftehim ta’ Sħubija u r-rapport ta’ progress, l-Istati Membri b’mhux aktar minn programm operazzjonali wieħed għal kull Fond jistgħu jinkludu l-informazzjoni relatata ma’ kondizzjonalitajiet ex ante msemmija fl-Artikolu 50(3), l-informazzjoni rikjesta mill-Artikolu 50(4) u l-informazzjoni msemmija f’punti (a), (b), (c) u (h) tat-tieni subparagrafu ta' dan il-paragrafu fir-rapport ta’ progress minflok ir-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali sottomessi fl-2017 u 2019 rispettivament u r-rapport finali tal-implimentazzjoni, mingħajr ħsara għall-punt (b) tal-Artikolu 110(2).
5. Il-Kummissjoni għandha, sabiex tiżgura kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan l-Artikolu, tadotta atti ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu l-mudelli għar-rapportu tal-implimentazzjoni annwali u finali. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 150(2).
Artikolu 112
Trażmissjoni ta' data finanzjarja
1. Sal-31 ta’ Jannar, il-31 ta’ Lulju u l-31 ta’ Ottubru, l-Istat Membru għandu jittrażmetti b’mod elettroniku lill-Kummissjoni għall-finijiet ta’ monitoraġġ, għal kull programm operazzjonali u skont l-assi ta' prijorità:
(a)
in-nefqa pubblika totali u eliġibbli tal-operazzjonijiet u n-numru ta' operazzjonijiet magħżula għas-sostenn;
(b)
l-ispiża eliġibbli totali ddikjarata mill-benefiċjarji lill-awtorità ta’ ġestjoni.
2. Barra minn hekk, it-trażmissjoni magħmula sal-31 ta’ Jannar għandha tinkludi d-dejta kollha msemmija hawn fuq imqassma skont il-kategorija tal-intervent. Dik it-trażmissjoni għandha tiġi kkunsidrata li tissodisfa r-rekwiżit għall-preżentazzjoni tad-dejta finanzjarja msemmija fl-Artikolu 50(2).
3. Previżjoni tal-ammont li għalih l-Istati Membri huma mistennija li jippreżentaw applikazzjonijiet ta’ pagament għas-sena finanzjarja attwali u s-sena finanzjarja sussegwenti għandu jakkompanja t-trażmissjonijiet li jridu jsiru sal-31 ta’ Jannar u l-31 ta’ Lulju.
4. Id-data tal-iskadenza għad-dejta ppreżentata taħt dan l-Artikolu għandha tkun l-aħħar tax-xahar ta’ qabel ix-xahar tal-preżentazzjoni.
5. Il-Kummissjoni għandha, sabiex tiżgura kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan l-Artikolu, tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu l-mudell li għandu jintuża meta tintbagħat id-dejta finanzjarja lill-Kummissjoni għal-skopijiet ta' monitoraġġ. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
Artikolu 113
Rapport ta' Koeżjoni
Ir-rapport tal-Kummissjoni msemmi fl-Artikolu 175 TFUE għandu jinkludi:
(a)
rekord tal-progress magħmul lejn il-kisba tal-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali, inkluż is-sitwazzjoni soċjo-ekonomika u l-iżvilupp tar-reġjuni, kif ukoll l-integrazzjoni tal-prijoritajiet tal-Unjoni;
(b)
rekord tar-rwol tal-Fondi, il-finanzjament tal-BEI u tal-istrumenti finanzjarji l-oħra fil-progress magħmul, kif ukoll l-effett tal-linji politiċi Komunitarji u nazzjonali l-oħra fuq dan il-progress;
(c)
fejn hu xieraq, indikazzjoni ta’ miżuri u politiki futuri tal-Unjoni meħtieġa biex isaħħu l-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali, kif ikoll biex jitwettqu l-prijoritajiet tal-Unjoni.
Artikolu 114
Evalwazzjoni
1. Għandu jitfassal pjan ta’ evalwazzjoni mill-awtorità ta’ ġestjoni jew minn Stat Membru għal programm operazzjonali wieħed jew aktar. Il-pjan ta’ evalwazzjoni għandu jiġi ppreżentat lill-kumitat ta' monitoraġġ mhux aktar tard minn sena wara l-adozzjoni tal-programm operazzjonli.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2022, l-awtoritajiet ta’ ġestjoni għandhom jissottomettu lill-Kummissjoni, għal kull programm operazzjonli, rapport li jagħti deskrizzjoni fil-qosor tar-riżultati tal-evalwazzjonijiet imwettqa matul il-perjodu ta’ programmazzjoni u tal-produzzjoni prinċipali u r-riżultati tal-programm operazzjonli, filwaqt li jagħmlu kummenti dwar l-informazzjoni rrappurtata.
3. Il-Kummissjoni għandha twettaq evalwazzjonijiet ex post f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri u l-awtoritajiet ta’ ġestjoni.
4. Il-paragrafi 1, u 2 ta' dan l-Artikolu m'għandhomx japplikaw għall-programmi ddedikati msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 39(4).
KAPITOLU II
Informazzjoni u komunikazzjoni
Artikolu 115
Tagħrif u kommunikazzjoni
1. L-Istati Membri u l-awtoritajiet ta’ ġestjoni għandu jkollhom ir-responsabbiltà biex:
(a)
ifasslu strateġiji ta’ komunikazzjoni;
(b)
jiżguraw il-ħolqien ta' websajt unika jew portal ta’ websajts uniku li jipprovdi informazzjoni dwar il-programmi operazzjonali kollha f’dak l-Istat Membru u aċċess għalihom, inkluż informazzjoni dwar iż-żmien tal-implimentazzjoni tal-programmazzjoni u kwalunkwe proċess ta’ konsultazzjoni pubblika relatata;
(c)
jinfurmaw lill-benefiċjarji potenzjali dwar l-opportunitajiet ta’ finanzjament taħt programmi operazzjonali;
(d)
jippubbliċizzaw għall-benefiċċju taċ-ċittadini tal-Unjoni r-rwol u l-kisbiet tal-politika ta’ koeżjoni u tal-Fondi permezz ta’ azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ komunikazzjoni dwar ir-riżultati u l-impatt tal-Ftehimiet ta’ Sħubija, il-programmi operazzjonali u l-operazzjonijiet.
2. L-Istati Membri jew l-awtoritajiet ta’ ġestjoni għandhom, sabiex jiżguraw it-trasparenza li tikkonċerna s-sostenn ipprovdut mill-Fondi, iżommu lista tal-operazzjonijiet skont il-programmi operazzjonali u skont il-Fond f’format ta’ spreadsheet tad-dejta, li jippermetti li d-dejta tiġi magħżula, imfittxa, estratta, imqabbla u ppublikata faċilment fuq l-internet, pereżempju f’format CSV jew XML. Il-lista ta’ operazzjonijiet għandha tkun aċċessibbli permezz tal-websajt unika jew tal-portal tal-websajts uniku li jipprovdu lista u sommarju tal-programmi operazzjonali kollha f’dak l-Istat Membru.
Sabiex jiġi mħeġġeġ l-użu tal-lista ta’ operazzjonijiet sussegwentement mis-settur privat, is-soċjetà ċivili u l-ammistrazzjoni pubblika nazzjonali, il-websajt tista’ tindika b'mod ċar ir-regoli ta’ liċenzjar applikabbli li permezz tagħhom hija ppubblikata d-dejta.
Il-lista ta’ operazzjonijiet għandha tiġi aġġornata mill-inqas kull sitt xhur.
L-informazzjoni minima li trid tiġi stabbilita fil-lista tal-operazzjonijiet hija stabbilita fl-Anness XII.
3. Regoli dettaljati li jikkonċernaw il-miżuri ta’ informazzjoni u komunikazzjoni għall-applikanti u l-benefiċjarji huma stabbiliti fl-Anness XII.
4. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni rigward il-karatteristiċi tekniċi ta' miżuri ta’ informazzjoni u ta’ komunikazzjoni għall-operazzjoni u l-istruzzjonijiet għall-ħolqien ta’ emblema u definizzjoni tal-kuluri standard. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
Artikolu 116
Strateġija ta' komunikazzjoni
1. L-Istat Membru jew l-awtoritajiet ta’ ġestjoni għandhom ifasslu strateġija ta’ komunikazzjoni għal kull programm operazzjonali. Strateġija komuni ta’ komunikazzjoni tista’ titfassal għal diversi programmi operazzjonali. L-istrateġija ta’ komunikazzjoni għandha tieħu kont tad-daqs tal-programm jew programmi operazzjonali kkonċernati, f’konformità mal-prinċipju ta’ proporzjonalità.
L-istrateġija ta’ komunikazzjoni għandha tinkludi l-elementi stabbiliti fl-Anness XII.
2. L-istrateġija ta’ komunikazzjoni għandha tiġi ppreżentata lill-kumitat tal-monitoraġġ għall-approvazzjoni f’konformità mal-punt (d) tal-Artikolu 110(2) mhux aktar tard minn sitt xhur wara l-adozzjoni tal-programm jew programmi operazzjonali kkonċernati.
Meta strateġija ta’ komunikazzjoni komuni titfassal għal diversi programmi operazzjonali u tirrigwardja diversi kumitati tal-monitoraġġ, l-Istat Membru jista’ jinnomina kumitat tal-monitoraġġ wieħed li jkollu r-responsabbiltà, f’konsultazzjoni ma’ kumitati tal-monitoraġġ rilevanti oħrajn, għall-approvazzjoni tal-istrateġija ta' komunikazzjoni komuni u għall-approvazzjoni ta’ kwalunkwe emenda sussegwenti ta' dik l-istrateġija.
Fejn meħtieġ, l-Istat Membru jew l-awtoritajiet ta’ ġestjoni jistgħu jemendaw l-istrateġija ta' komunikazzjoni matul il-perjodu ta' programmar. L-istrateġija ta' komunikazzjoni emendata għandha tiġi ppreżentata mill-awtorità ta’ ġestjoni lill-kumitat tal-monitoraġġ għall-approvazzjoni f'konformità mal-punt (d) tal-Artikolu 110(2).
3. Permezz ta’ deroga mit-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2, l-awtorità ta’ ġestjoni għandha tinforma lill-kumitat jew kumitati tal-monitoraġġ responsabbli mill-inqas darba f’sena dwar il-progress fl-implimentazzjoni tal-istrateġija ta’ komunikazzjoni kif imsemmi fil-punt (c) tal-Artikolu 110(1) u dwar l-analiżi tagħha tar-riżultati kif ukoll dwar l-attivitajiet ta’ informazzjoni u komunikazzjoni ppjanati li għandhom jitwettqu s-sena ta’ wara. Il-kumitat tal-monitoraġġ għandu, jekk iqis li hu xieraq, jagħti opinjoni dwar l-attivitajiet ippjanati għas-sena ta’ wara.
Artikolu 117
Ufficjali tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni u n-netwerks taghhom
1. Kull Stat Membru għandu jinnomina uffiċjal tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni sabiex jikkoordina l-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta’ komunikazzjoni fir-rigward ta’ Fond wieħed jew iktar, inkluż il-programmi rilevanti taħt il-mira tal-Kooperazzjoni Territorjali Ewropea KTE, u għandu jinforma lill-Kummissjoni b’dan.
2. L-uffiċjal tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni għandu jkun responsabbli għall-koordinazzjoni tan-netwerk nazzjonali ta’ komunikaturi tal-Fondi, fejn jeżisti tali netwerk, il-ħolqien u ż-żamma tal-websajt jew tal-portal ta’ websajts imsemmi fl-Anness XII u l-għoti ta’ ħarsa ġenerali lejn il-miżuri ta’ komunikazzjoni meħuda fil-livell ta’ Stat Membru.
3. Kull awtorità ta’ ġestjoni għandha tinnomina persuna waħda li għandha tkun responsabbli għall-informazzjoni u l-komunikazzjoni fil-livell tal-programm u għandha tinforma lill-Kummissjoni b’dawk innominati. Fejn hu xieraq, tista’ tiġi nnominata persuna waħda għal diversi programmi operazzjonali.
4. Netwerks tal-Unjoni li jinkludu l-membri nominati mill-Istati Membri għandhom jiġu stabbiliti mill-Kummissjoni sabiex jiġi żgurat skambju ta' informazzjoni dwar ir-riżultati tal-implimentazzjoni tal-istrateġiji ta’ komunikazzjoni, l-iskambju tal-esperjenza fl-implimentazzjoni tal-miżuri ta’ informazzjoni u komunikazzjoni, u l-iskambju ta’ prattiki tajba.
TITOLU IV
ASSISTENZA TEKNIKA
Artikolu 118
Assistenza teknika fuq inizjattiva tal-Kummissjoni
Il-Fondi, meta jqisu t-tnaqqis li sar skont l-Artikolu 91(3), jistgħu jappoġġjaw l-assistenza teknika sa limitu massimu ta’ 0,35 % tal-allokazzjoni annwali rispettiva tagħhom.
Artikolu 119
Għajnuna teknika tal-Istati Membri
1. L-ammont tal-Fondi allokati għal għajnuna teknika għandu jiġi limitat għal 4 % tal-ammont totali tal-Fondi allokati għal programmi operazzjonali fi Stat Membru taħt kull kategorija ta' reġjun, fejn applikabbli, tal-għan tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi.
L-allokazzjoni speċifika għall-YEI tista’ tiġi ikkunsidrata mill-Istati Membri fil-kalkolu tal-limitu fuq l-ammont totali tal-Fondi allokati għal assistenza teknika għal kull Stat Membru.
2. Kull Fond jista’ jappoġġa operazzjonijiet ta’ assistenza teknika eliġibbli taħt kwalunkwe wieħed mill-Fondi l-oħrajn. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, l-allokazzjoni għall-għajnuna teknika minn Fond m’għandhiex taqbeż l-10 % tal-allokazzjoni totali ta’ dak il-Fond għall-programmi operazzjonali fi Stat Membru taħt kull kategorija ta’ reġjun, fejn applikabbli, tal-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi.
3. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 70(1) u (2), operazzjonijiet ta’ assistenza teknika jistgħu jigu implimentati barra l-qasam tal-programm, iżda fl-Unjoni, dment li l-operazzjonijiet jkunu għall-benefiċċju tal-programm operazzjonali, jew, fil-każ tal-programm operazzjonali ta’ għajnuna teknika għall-programmi l-oħrajn ikkonċernati.
4. Fil-każ tal-Fondi Strutturali, fejn l-allokazzjonijiet msemmija fil-paragrafu 1 jintużaw biex jappoġġjaw operazzjonijiet ta’ assistenza teknika relatati ma’ aktar minn kategorija waħda ta’ reġjun, in-nefqa relatata mal-operazzjonijiet tista’ tiġi implimentata taħt assi ta' prijorità bil-kombinazzjoni ta’ kategoriji differenti ta’ reġjuni u attribwita fuq bażi pro rata b’kunsiderazzjoni tal-allokazzjoni taħt kull kategorija ta’ reġjun bħala sehem tal-allokazzjoni totali għall-Istat Membru.
5. Permezz ta’ deroga mill-paragrafu 1, fejn l-ammont totali tal-Fondi allokati għal Stat Membru taħt il-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi ma jkunx jaqbeż EUR 1 000 000 000, l-ammont allokat għall-għajnuna teknika jista’ jiżdied sa 6 % ta' dak l-ammont totali jew EUR 50 000 000, skont liema ammont ikun l-inqas.
6. Assistenza teknika għandha tieħu l-forma ta’ assi ta' prijorità ta’ monofond fi ħdan programm jew ta’ programm operazzjonali speċifiku, jew it-tnejn.
TITOLU V
SOSTENN FINANZJARJU MILL-FONDI
Artikolu 120
Determinazzjoni tar-rati ta’ kofinanzjament
1. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tadotta programm operazzjonali għandha tiffissa r-rata ta’ kofinanzjament u l-ammont massimu ta’ sostenn mill-Fondi għal kull assi ta' prijorità. Fejn assi ta' prijorità jikkonċerna aktar minn kategorija waħda ta' reġjuni jew aktar minn Fond wieħed, id-deċiżjoni tal-Kummissjoni għandha, fejn meħtieġ, tiffissa r-rata ta' kofinanzjament skont il-kategorija tar-reġjun u l-Fond.
2. Għal kull assi ta' prijorità, id-deċiżjoni tal-Kummissjoni għandha tistabbilixxi jekk ir-rata ta’ kofinanzjament għall-assi ta' prijorità għandhiex tiġi applikata:
(a)
għan-nefqa totali eliġibbli inkluż nefqa pubblika u privata; jew
(b)
għan-nefqa pubblika eliġibbli.
3. Ir-rata ta’ kofinanzjament fil-livell ta’ kull assi ta’ prijorità u, fejn rilevanti, skont il-kategorija tar-reġjun u l-Fond, tal-programmi operazzjonali fil-mira għal Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi ma għandhiex tkun ogħla minn:
(a)
85 % għall-Fond ta’ Koeżjoni:
(b)
85 % għar-reġjuni l-anqas żviluppati ta' dawk l-Istati Membri li l-PDG per capita tagħhom għall-perjodu 2007 - 2009 kien anqas minn 85 % tal-medja tal-UE-27 matul l-istess perjodu u għar-reġjuni l-aktar imbiegħda inkluża l-allokazzjoni addizzjonali għar-reġjuni l-aktar imbiegħda skont il-punt (e) tal-Artikolu 4(2) tar-Regolament KTE;
(c)
80 % għar-reġjuni l-anqas żviluppati ta' Stati Membri barra dawk imsemmija fil-punt (b), u għar-reġjuni kollha li l-PDG per capita tagħhom li hu użat bħala kriterju ta' eliġibbiltà għall-perjodu ta' programmazzjoni 2007-2013 kien anqas minn 75 % tal-medja tal-UE-25 iżda li l-PDG per capita tagħhom ikun ogħla minn 75 % tal-medja tal-PDG tal-UE27, kif ukoll għar-reġjuni definiti fl-Artikolu 8(1) tar-Regolament (UE) 1083/2006 li jirċievu appoġġ tranżizzjonali għall-perjodu ta' programmazzjoni 2007-2013;
(d)
60 % għar-reġjuni ta’ tranżizzjoni oħra għajr dawk imsemmija fil-punt (c);
(e)
50 % għar-reġjuni l-aktar żviluppati barra dawk imsemmija fil-punt (c).
Għall-perjodu mill-1 ta' Jannar 2014 sat-30 ta' Ġunju 2017, ir-rata ta' kofinanzjament fil-livell ta' kull assi ta' prijorità għall-programmi operazzjonali kollha f'Ċipru m'għandhiex tkun ogħla minn 85 %.
Il-Kummissjoni għandha twettaq analiżi biex tivvaluta l-ġustifikazzjoni għaż-żamma tar-rata ta' kofinanzjament, imsemmija fit-tieni subparagrafu, wara t-30 ta' Ġunju 2017 u, jekk meħtieġ, għandha tagħmel proposta leġiżlattiva qabel it-30 ta' Ġunju 2016.
Ir-rata ta’ kofinanzjament fil-livell ta’ kull assi ta’ prijorità tal-programmi operazzjonali taħt il-kooperazzjoni territorjali Ewropea m’għandhiex tkun ogħla minn 85 %.
Ir-rata massima ta' kofinanzjament tal-punti (b), (c), (d) u (e) tal-ewwel subparagrafu għandha tiżdied għal kull assi ta' prijorità li jimplimenta l-YEI u fejn assi ta' prijorità tkun iddedikata għall-innovazzjoni soċjali jew għall-kooperazzjoni transnazzjonali, jew kombinament tat-tnejn. Dik iż-żieda għandha tiġi determinata skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
4. Ir-rata ta’ kofinanzjament tal-allokazzjoni addizzjonali skont il-punt (e) tal-Artikolu 92(1) m'għandhiex tkun ogħla minn 50 % għal reġjuni tal-livell NUTS 2 li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fil-Protokoll Nru 6 tal-Att tal-Adeżjoni tal-1994.
5. Ir-rata massima ta’ kofinanzjament taħt il-paragrafu 3 fil-livell ta' assi ta' prijorità għandha tiżdied b'għaxar punti perċentwali, fejn l-assi ta' prijorità kollu jitwassal permezz ta' strumenti finanzjarji, jew permezz tal-iżvilupp lokali mmexxi mill-komunità.
6. Il-kontribuzzjoni mill-Fondi għal kull assi ta' prijorità m'għandhiex tkun inqas minn 20 % tan-nefqa pubblika eliġibbli.
7. Assi ta’ prijorità separat b’rata ta’ kofinanzjament li tasal sa 100 % jista’ jiġi stabbilit fi ħdan il-programm operazzjonali sabiex jappoġġja l-operazzjonijiet implimentati permezz tal-istrumenti finanzjarji mfassla fuq livell tal-Unjoni u ġestiti direttament jew indirettament mill-Kummissjoni. Fejn huwa stabbilit assi ta' prijorità separat għal dan il-għan, l-appoġġ tal-assi ma jista’ jiġi implimentat bl-ebda mod ieħor.
Artikolu 121
Modulazzjoni tar-rati ta’ kofinanzjament
Ir-rata ta’ kofinazjament mill-Fondi lill-assi ta' prijorità tista' tiġi modulata sabiex tqis:
(1)
l-importanza tal-assi ta' prijorità għat-twassil tal-prijoritajiet tal-istrateġija tal-Unjoni għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, filwaqt li jitqiesu d-distakki speċifiċi li jridu jiġu indirizzati;
(2)
il-protezzjoni u t-titjib tal-ambjent, l-aktar bl-applikazzjoni tal-prinċipju ta' prekawzjoni, il-prinċipju ta' azzjoni preventiva, u l-prinċipju li min iniġġes iħallas;
(3)
ir-rata ta' mobilizzazzjoni tal-finanzjament mill-privat;
(4)
il-kopertura ta’ żoni bi żvantaġġi naturali u demografiċi gravi u permanenti definiti kif ġej:
(a)
Stati Membri gżejjer eliġibbli taħt il-Fond ta' Koeżjoni, u gżejjer oħra ħlief dawk fejn tkun tinsab il-belt kapitali ta' Stat Membru jew li jkollhom kollegament fiss mal-kontinent.
(b)
żoni muntanjużi kif definiti mil-leġiżlazzjoni nazzjonali tal-Istat Membru;
(c)
żoni b'densità ta' popolazzjoni baxxa (jiġifieri inqas minn 50 abitant kull kilometru kwadru) u baxxa ħafna (inqas minn 8 abitanti kull kilometru kwadru);
(d)
l-inklużjoni tar-Reġjuni l-aktar imbiegħda kif imsemmi fl-Artikolu 349 tat-TFUE;
IR-RABA’ PARTI
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI APPLIKABBLI GĦALL-FONDI U L-FEMS
TITOLU I
ĠESTJONI U KONTROLL
KAPITOLU I
Sistemi ta' ġestjoni u kontroll
Artikolu 122
Responsabbiltajiet tal-Istati Membri
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li s-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll għall-programmi operazzjonali huma stabbiliti skont l-Artikoli 72, 73 u 74.
2. L-Istati Membri għandhom jipprevjenu, jindividwaw u jikkorreġu l-irregolaritajiet u għandhom jirkupraw l-ammonti li tħallsu indebitament, flimkien mal-imgħax fuq pagamenti li saru tard. Huma għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni dwar l-irregolaritajiet li jaqbżu EUR 10 000 f’kontribuzzjoni mill-Fondi u għandhom iżommuha mgħarrfa dwar il-progress sinifikanti fi proċeduri amministrattivi u legali relatati.
L-Istati Membri ma għandhomx jinfurmaw lill-Kummissjoni dwar l-irregolaritajiet f'relazzjoni ma' dan li ġej:
(a)
il-każijiet fejn l-irregolarità tikkonsisti biss fin-nuqqas li tiġi eżegwita, b’mod parzjali jew sħiħ, operazzjoni inkluża fil-programm operazzjonali kofinanzjat minħabba l-falliment tal-benefiċjarju;
(b)
il-każijiet li b’mod volontarju jinġiebu għall-attenzjoni tal-awtorità ta’ ġestjoni jew tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni mill-benefiċjarju u qabel individwazzjoni minn kwalunkwe waħda mill-awtoritajiet, kemm qabel jew wara l-pagament tal-kontribuzzjoni pubblika;
(c)
il-każijiet skoperti u rranġati mill-awtorità ta’ ġestjoni jew l-awtorità ta’ ċertifikazzjoni qabel l-inklużjoni tan-nefqa kkonċernata f’dikjarazzjoni tan-nefqa ppreżentata lill-Kummissjoni.
Fil-każijiet l-oħra kollha, b'mod partikolari dawk li jiġu qabel il-falliment jew f'każijiet ta' suspett ta' frodi, l-irregolaritajiet skoperti u l-miżuri ta' prevenzjoni u korrettivi assoċjati għandhom jiġu rrappurtati lill-Kummissjoni.
Meta l-ammonti mħallsa bi żball lil benefiċjarju ma jistgħux jiġu rkuprati u dan huwa riżultat ta’ difett jew negliġenza min-naħa ta’ Stat Membru, l-Istat Membru għandu jkun responsabbli għar-rimborż tal-ammonti kkonċernati lill-baġit tal-Unjoni. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li ma jirkuprawx ammont li ma kellux jitħallas jekk l-ammont li għandu jiġi rkuprat mill-benefiċjarju, li ma jinkludix l-interess, ma jaqbiżx EUR 250 f’kontribuzzjoni mill-Fondi.
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 149 li jistabbilixxi regoli dettaljati addizzjonali rigward il-kriterji għad-determinazzjoni tal-każijiet ta’ irregolarità li jridu jiġu rapportati, id-dejta li trid tingħata u dwar il-kundizzjonijiet u l-proċeduri li jridu jiġu applikati biex jiġi ddeterminat jekk l-ammonti li ma jistgħux jiġu rkuprati għandhomx jiġu rimborżati mill-Istati Membri.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu l-frekwenza tar-rapportar u l-format tar-rapportar li għandu jintuża. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artiolu 150(2).
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2015 l-iskambji kollha ta’ informazzjoni bejn il-benefiċjarji u awtorità ta’ ġestjoni, awtorità ta’ ċertifikazzjoni, awtorità ta’ awditjar u l-korpi intermedji jistgħu jitwettqu permezz ta’ sistemi tal-iskambju tad-dejta elettronika.
Is-sistemi msemmija fl-ewwel subparagrafu għandhom jiffaċilitaw l-interoperabbiltà ma’ oqfsa nazzjonali u tal-Unjoni u jippermettu lill-benefiċjarji jissottomettu l-informazzjoni kollha msemmija fis-subparagrafu darba biss.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu regoli dettaljati rigward l-iskambji tal-informazzjoni skont dan il-paragrafu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
4. Il-paragrafu 3 ma għandux japplika għall-FEMS.
KAPITOLU II
Awtoritajiet ta’ ġestjoni u kontroll
Artikolu 123
Nomina tal-awtoritajiet
1. Kull Stat Membru għandu jinnomina, għal kull programm operazzjonali, awtorità jew korp pubbliku nazzjonali, reġjonali jew lokali jew korp privat bħala awtorità ta’ ġestjoni. L-istess awtorità ta' ġestjoni tista' tiġi nnominata għal aktar minn programm operazzjonali wieħed.
2. L-Istat Membru għandu jinnomina, għal kull programm, awtorità jew korp pubbliku nazzjonali, reġjonali jew lokali bħala awtorità ta’ ċertifikazzjoni, mingħajr ħsara għall-paragrafu 3. L-istess awtorità li tiċċertifika tista' tintgħażel għal aktar minn programm operazzjonali wieħed.
3. L-Istat Membru jista’ jinnomina għal programm operazzjonali awtorità ta’ ġestjoni, li hija awtorità jew korp pubbliku, biex twettaq ukoll il-funzjonijiet tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni.
4. L-Istat Membru għandu jinnomina, għal kull programm operazzjonali, awtorità jew korp pubbliku nazzjonali, reġjonali jew lokali, funzjonalment indipendenti mill-awtorità ta’ ġestjoni u l-awtorità ta’ ċertifikazzjoni, bħala l-awtorità ta’ awditjar. L-istess awtorità tal-awditjar tista' tintgħażel għal aktar minn programm operazzjonali wieħed.
5. Fil-każ tal-Fondi relatati mal-mira tal-Investiment għat-tkabbir u l-impjiegi u u fil-każ tal-FEMS, sakemm jiġi rispettat il-prinċipju tas-separazzjoni tal-funzjonijiet, l-awtorità ta’ ġestjoni, l-awtorità ta’ ċertifikazzjoni, fejn applikabbli, u l-awtorità tal-awditjar jistgħu jkunu parti mill-istess awtorità jew korp pubbliku.
Fejn l-ammont totali ta' sostenn mill-Fondi għal programm operazzjonali jaqbeż EUR 250 000 000 jew, mill-FEMS jaqbeż EUR 100 000 000, l-awtorità tal-awditjar tista' tkun parti mill-istess awtorità jew korp pubbliku bħall-awtorità ta' ġestjoni jekk, skont id-dispożizzjonijiet applikabbli għall-perjodu preċedenti ta' programmazzjoni, il-Kummissjoni tkun infurmat lill-Istat Membru qabel id-data ta' adozzjoni tal-programm operazzjonali kkonċernat dwar il-konklużjoni tagħha li wieħed jista' joqgħod prinċipalment fuq l-opinjoni tiegħu dwar l-awditjar, jew jekk il-Kummissjoni tkun sodisfatta abbażi tal-esperjenza tal-perjodu ta' programmazzjoni preċedenti li l-organizzazzjoni istituzzjonali u r-responsabbiltà tal-awtorità tal-awditjar jipprovdu garanziji adegwati tal-indipendenza funzjonali u l-affidabbiltà tagħha.
6. L-Istat Membru jista' jinnomina korp intermedju wieħed jew aktar sabiex iwettaq ċertu kompiti tal-awtorità ta' ġestjoni jew ta' ċertifikazzjoni taħt ir-responsabbiltà ta' dik l-awtorità. L-arranġamenti rilevanti bejn l-awtorità ta’ ġestjoni jew l-awtorità ta’ ċertifikazzjoni u l-korpi intermedji għandhom jiġu rreġistrati formalment bil-miktub.
7. L-Istat Membru jew l-awtorità ta’ ġestjoni tista’ tafda l-ġestjoni ta’ parti minn programm lil korp intermedju permezz ta' ftehim bil-miktub bejn il-korp intermedju u l-Istat Membru jew l-awtorità ta' ġestjoni ('għotja globali'). Il-korp intermedju għandu jipprovdi garanziji tas-solvenza u l-kompetenza tiegħu fid-dominju kkonċernat kif ukoll il-kapaċità tiegħu ta' ġestjoni amministrattiva u finanzjarja.
8. L-Istat Membru jista', fuq inizjattiva tiegħu stess, jinnomina korp ta' koordinazzjoni li r-responsabbiltà tiegħu għandha tkun il-kollegament mal-Kummissjoni u l-għoti ta' informazzjoni lilha, il-koordinazzjoni tal-attivitajiet tal-korpi nominati rilevanti l-oħrajn u l-promozzjoni tal-applikazzjoni armonizzata tal-liġi applikabbli.
9. L-Istat Membru għandu jistabbilixxi bil-miktub regoli li jirregolaw ir-relazzjoni tiegħu mal-awtoritajiet ta' ġestjoni, l-awtoritajiet ta' ċertifikazzjoni u l-awtoritajiet ta' verifika, ir-relazzjonijiet bejn dawn l-awtoritajiet, u r-relazzjoni ta' dawn l-awtoritajiet mal-Kummissjoni.
Artikolu 124
Proċedura għan-nomina tal-awtorità ta’ ġestjoni u l-awtorità ta’ ċertifikazzjoni
1. L-Istat Membru għandu jinnotifika lill-Kummissjoni dwar id-data u l-forma tan-nomini, li għandhom jitwettqu f’livell xieraq, tal-awtorità ta’ ġestjoni u, fejn ikun xieraq, tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni qabel il-preżentazzjoni tal-ewwel applikazzjoni għal pagament interim lill-Kummissjoni.
2. In-nomini msemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu bbażati fuq rapport u opinjoni ta’ korp indipendenti ta’ awditjar li jivvaluta kemm l-awtoritajiet nominati jissodisfaw il-kriterji marbuta mal-ambjent ta’ kontroll intern, il-ġestjoni tar-riskji, l-attivitajiet ta’ ġestjoni u kontroll, u l-monitoraġġ, li jinsabu fl-Anness XIII. Il-korp indipendenti ta’ awditjar għandu jkun l-awtorità ta’ awditjar, jew korp legali ieħor pubbliku jew privat bil-kapaċità meħtieġa ta’ verifika, li jkun indipendenti mill-awtorità ta’ ġestjoni u, fejn applikabbli, mill-awtorità ta’ ċertifikazzjoni, u li għandu jwettaq il-funzjonijiet tiegħu b’konsiderazzjoni ta’ standards ta’ awditjar internazzjonalment aċċettati. Meta l-korp indipendenti ta’ awditjar jikkonkludi li l-parti mis-sistema ta’ ġestjoni u kontroll, li tirrigwarda l-awtorità ta’ ġestjoni jew l-awtorità ta’ ċertifikazzjoni, tkun essenzjalment l-istess bħal dik għall-perjodu ta’ programmazzjoni preċedenti, u li jkun hemm evidenza, abbażi tal-ħidma ta' awditjar imwettqa skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006 u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1198/2006 (38), tal-funzjonament effettiv tagħhom matul dak il-perjodu, huwa jista’ jikkonkludi li l-kriterji rilevanti huma sodisfatti mingħajr ma jwettaq aktar ħidma ta’ awditjar.
3. Meta l-ammont totali ta’ sostenn mill-Fondi għal programm operazzjonali jaqbeż EUR 250 000 000 jew mill-FEMS jaqbeż EUR 100 000 000, il-Kummissjoni tista’ titlob, fi żmien xahar min-notifika dwar in-nomini msemmija fil-paragrafu 1, ir-rapport u l-opinjoni tal-korp indipendenti ta’ awditjar imsemmi fil-paragrafu 2 u d-deskrizzjoni tal-funzjonijiet u l-proċeduri fis-seħħ għall-awtorità ta’ ġestjoni jew, fejn ikun xieraq, l-awtorità ta’ ċertifikazzjoni. Il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi jekk titlobx dawk id-dokumenti abbażi tal-valutazzjoni tagħha tar-riskji, filwaqt li tqis informazzjoni dwar bidliet sinifikanti fil-funzjonijiet u l-proċeduri tal-awtorità ta’ ġestjoni jew, fejn ikun xieraq, tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni, meta mqabblin ma’ dawk fis-seħħ għall-perjodu preċedenti ta’ programmazzjoni, u evidenza rilevanti tal-funzjonament effettiv tagħhom.
Il-Kummissjoni tista’ tagħmel osservazzjonijiet fi żmien xahrejn minn meta tkun irċeviet id-dokumenti msemmija fl-ewwel subparagrafu. Mingħajr preġudizzju għall- Artikolu 83, l-eżami ta' dawk id-dokumenti m’għandux jinterrompi t-trattament tal-applikazzjonijiet għal pagamenti interim.
4. Meta l-ammont totali ta’ sostenn mill-Fondi għal programm operazzjonali jaqbeż l-EUR 250 000 000 jew mill-FEMS jaqbeż l-EUR 100 000 000 u jkun hemm bidliet sinifikanti fil-funzjonijiet u l-proċeduri tal-awtorità ta’ ġestjoni jew, fejn ikun xieraq, tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni, meta mqabblin ma’ dawk fis-seħħ għall-perjodu preċedenti ta’ programmazzjoni, l-Istat Membru jista’, fuq inizjattiva tiegħu stess, jippreżenta lill-Kummissjoni, fi żmien xahrejn min-notifika tan-nomini msemmija fil-paragrafu 1, id-dokumenti msemmijin fil-paragrafu 3. Il-Kummissjoni għandha tagħmel osservazzjonijiet dwar dawk id-dokumenti fi żmien tliet xhur minn meta jaslulha.
5. Meta r-riżultati eżistenti ta’ awditjar u kontrolli juru li l-awtorità nominata ma tkunx għadha tissodisfa l-kriterji msemmijin fil-paragrafu 2, l-Istat Membru għandu, f’livell xieraq, jiffissa, skont is-severità tal-problema, perjodu ta’ prova, li waqtu għandha tittieħed l-azzjoni ta’ rimedju meħtieġa.
Meta l-awtorità nominata tonqos milli timplimenta l-azzjoni ta’ rimedju mitluba fi żmien il-perjodu ta’ prova ddeterminat mill-Istat Membru, l-Istat Membru, f’livell xieraq, għandu jtemm in-nomina tagħha.
L-Istat Membru għandu jinnotifika lill-Kummissjoni mingħajr dewmien meta awtorità nominata titpoġġa taħt prova, filwaqt li jagħti informazzjoni dwar il-perjodu rispettiv ta’ prova, meta l-prova tintemm wara l-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet ta’ rimedju, kif ukoll meta tintemm in-nomina ta’ awtorità. In-notifika li korp nominat ikun tqiegħed taħt prova mill-Istat Membru, mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tal-Artikolu 83, ma għandhiex tinterrompi t-trattament ta’ applikazzjonijiet għal pagamenti interim.
6. Meta n-nomina ta' awtorità ta' ġestjoni jew awtorità ta' ċertifikazzjoni tintemm, l-Istati Membri għandhom jinnominaw, skont il-proċedura stipulata fil-paragrafu 2, korp ġdid biex jieħu f'idejh il-funzjonijiet tal-awtorità ta' ġestjoni jew tal-awtorità ta' ċertifikazzjoni, u għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar dan.
7. Il-Kummissjoni għandha, sabiex tiżgura kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan l-Artikolu, tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jikkonċernaw il-mudell għar-rapport u l-opinjoni tal-korp indipendenti ta’ verifika u d-deskrizzjoni tal-funzjonijiet u l-proċeduri fis-seħħ għall-awtorità ta’ ġestjoni u, fejn ikun xieraq, l-awtorità ta’ ċertifikazzjoni. Dawn l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
Artikolu 125
Il-funzjonijiet tal-awtorità ta' ġestjoni
1. L-awtorità ta' ġestjoni għandha tkun responsabbli għall-ġestjoni tal-programm operazzjonali skont il-prinċipju ta' amministrazzjoni finanzjarja tajba.
2. Fir-rigward tal- ġestjoni tal-programm operazzjonali, l-awtorità ta’ ġestjoni għandha:
(a)
tappoġġja l-ħidma tal-kumitat tal-monitoraġġ imsemmija fl-Artikolu 47 u tipprovdih bl-informazzjoni li jeħtieġ sabiex iwettaq il-kompiti tiegħu, b’mod partikolari dejta relatata mal-progress tal-programm operazzjonali fl-ilħuq tal-objettivi tiegħu, dejta finanzjarja u dejta relatata ma’ indikaturi u għanijiet;
(b)
tfassal u, wara approvazzjoni mill-kumitat tal-monitoraġġ, tissottometti lill-Kummissjoni rapporti ta’ implimentazzjoni annwali u finali msemmija fl-Artikolu 50;
(c)
tagħmel disponibbli lill-korpi intermedji u lill-benefiċjarji informazzjoni li hija rilevanti għall-eżekuzzjoni tal-kompiti tagħhom u l-implimentazzjoni tal-operazzjonijiet rispettivament;
(d)
tistabbilixxi sistema sabiex tirreġistra u taħżen f’forma kompjuterizzata dejta dwar kull operazzjoni meħtieġa għall-monitoraġġ, l-evalwazzjoni, il-ġestjoni finanzjarja u l-verifika, inkluż dejta dwar parteċipanti individwali fl-operazzjonijiet fejn applikabbli;
(e)
tiżgura li d-dejta msemmija fil-punt (d) tinġabar, tiġi rreġistrata u maħżuna fis-sistema msemmija fil-punt (d), u li d-dejta fuq l-indikaturi titqassam skont is-sess fejn meħtieġ bl-Annessi I u II tar-Regolament FSE.
3. Fir-rigward tas-selezzjoni tal-operazzjonijiet, l-awtorità ta’ ġestjoni għandha:
(a)
tfassal u, ladarba approvati, tapplika proċeduri u kriterji xierqa ta’ selezzjoni li:
(i)
tiżgura l-kontribuzzjoni tal-operazzjonijiet għall-kisba ta' objettivi u riżultati speċifiċi tal-prijorità rilevanti;
(ii)
huma non-diskriminatorji u trasparenti;
(iii)
iqisu l-prinċipji ġenerali stabbiliti fl-Artikoli 7 u 8;
(b)
tiżgura li l-operazzjoni magħżula taqa’ fl-ambitu tal-Fond jew il-Fondi kkonċernati u tista’ tkun attribwita għal kategorija ta’ intervent jew, fil-każ tal-FEMS, miżura identifikata fil-prijorità jew fil-prijoritajiet tal-programm operazzjonali;
(c)
tiżgura li l-benefiċjarju jiġi pprovdut b’dokument li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet għas-sostenn għal kull operazzjoni inkluż ir-rekwiżiti speċifiċi li jikkonċernaw il-prodotti jew is-servizzi li jridu jitwasslu taħt l-operazzjoni, il-pjan finanzjarju, u l-limitu ta’ żmien għall-eżekuzzjoni;
(d)
tissodisfa lilha nnifisha li l-benefiċjarju għandu l-kapaċità amministrattiva, finanzjarja u operattiva sabiex jissodisfa l-kondizzjonijiet imsemmija fil-punt (c) qabel l-approvazzjoni tal-operazzjoni;
(e)
tissodisfa lilha nnifisha li, fejn l-operazzjoni tkun bdiet qabel is-sottomissjoni ta’ applikazzjoni għall-finanzjament lill-awtorità ta’ ġestjoni, il-liġi applikabbli rilevanti għall-operazzjoni tkun ġiet osservata;
(f)
tiżgura ruħha li l-operazzjonijiet magħżula għal sostenn mill-Fondi jew l-FEMS ma jinkludux attivitajiet li kienu parti minn operazzjoni li kienet jew kellha tkun soġġetta għal proċedura ta’ rkupru skont l-Artikolu 71 wara r-rilokazzjoni ta’ attività produttiva barra mill-qasam tal-programm;
(g)
tiddetermina l-kategoriji ta’ intervent jew, fil-każ tal-FEMS, il-miżuri li għalihom għandha tiġi attribwita n-nefqa ta’ operazzjoni.
4. Fir-rigward tal-ġestjoni u l-kontroll finanzjarju tal-programm, l-awtorità ta’ ġestjoni għandha:
(a)
tivverifika li l-prodotti u s-servizzi kofinanzjati jkunu twasslu u li n-nefqa ddikjarata mill-benefiċjarji tkun tħallset u li tikkonforma mal-liġi applikabbli, il-programm operazzjonali u l-kundizzjonijiet għas-sostenn tal-operazzjoni;
(b)
tiżgura li l-benefiċjarji involuti fl-implimentazzjoni tal-operazzjonijiet rimborsati abbażi tal-ispejjeż eliġibbli mġarrba jżommu jew sistema ta' awditjar separata jew kodiċi ta' awditjar xieraq għat-tranżazzjonijiet kollha relatati ma' operazzjoni;
(c)
tpoġġi fis-seħħ miżuri effettivi u proporzjonati kontra l-frodi filwaqt li tqis ir-riskji identifikati;
(d)
tistabbilixxi proċeduri sabiex jiġi żgurat li d-dokumenti kollha dwar in-nefqa u l-verifiki meħtieġa għal sekwenza xierqa tal-awditjar jinżammu skont ir-rekwiżiti tal-punt (g) tal-Artikolu 72;
(e)
tfassal id-dikjarazzjoni ta’ ġestjoni u s-sommarju annwali msemmi fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 59(5) tar-Regolament Finanzjarju.
Permezz ta' deroga mill-punt (a) tal-ewwel subparagrafu, ir-Regolament KTE jista' jistabbilixxi regoli speċifiċi dwar verifiki applikabbli għall-programmi ta' kooperazzjoni.
5. Verifiki skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4 għandhom jinkludu l-proċeduri li ġejjin:
(a)
verifiki amministrattivi fir-rigward ta’ kull applikazzjoni għar-rimborż mill-benefiċjarji;
(b)
verifiki fuq il-post tal-operazzjonijiet.
Il-frekwenza u l-kopertura tal-verifiki fuq il-post għandu jkun proporzjonat għall-ammont ta’ sostenn pubbliku għal operazzjoni u għal-livell ta’ riskju identifikat minn tali verifiki u mill-verifiki mill-awtorità tal-awditjar tal-kontijiet għas-sistema kollha kemm hi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll.
6. Il-verifiki fuq il-post ta' operazzjonijiet individwali skont il-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 5 jistgħu jitwettqu fuq bażi ta' kampjuni.
7. Fejn l-awtorità ta’ ġestjoni hija wkoll benefiċjarju taħt il-programm operazzjonali, arranġamenti għall-verifiki msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu tal-ewwel subparagrafu 4 għandhom jiżguraw is-separazzjoni adegwata tal-funzjonijiet.
8. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 149, li jistabbilixxu regoli li jispeċifikaw l-informazzjoni relatata mad-dejta li trid tiġi rreġistrata u maħżuna f’forma kompjuterizzata fis-sistema ta’ monitoraġġ stabbilita fil-punt (d) tal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu.
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tas-sistema stabbilita skont il-punt (d) tal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċeduri ta' eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
9. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 149, li jistabbilixxu r-rekwiżiti minimi dettaljati għas-sekwenza tal-awditjar imsemmija fil-punt (d) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu fir-rigward tal-kotba tal-kontijiet li għandhom jinżammu u d-dokumenti ta’ appoġġ li għandhom jinħażnu fil-livell tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni, l-awtorità ta’ ġestjoni, il-korpi intermedjarji u l-benefiċjarji.
10. Il-Kummissjoni għandha, sabiex tiżgura kundizzjonijiet uniformi dwar l-implimentazzjoni ta' dan l-Artikolu, tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jikkonċernaw il-mudell għad-dikjarazzjoni tal-maniġment msemmija fil-punt (e) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 150(2).
Artikolu 126
Il-funzjonijiet tal-awtorità ta' ċertifikazzjoni
L-awtorità ta' ċertifikazzjoni ta' programm operazzjonali għandha tkun responsabbli b'mod partikolari sabiex:
(a)
tfassal u tissottometti lill-Kummissjoni applikazzjonijiet ta’ pagament u tiċċertifika li jirriżultaw minn sistemi ta’ kontabilità affidabbli, huma bbażati fuq dokumenti ta’ sostenn verifikabbli u ġew soġġetti għal verifiki mill-awtorità ta’ ġestjoni;
(b)
tfassal il-kontijiet imsemmijin fil-punt (a) tal-Artikolu 59(5) tar-Regolament Finanzjarju;
(c)
tiċċertifika l-kompletezza, l-eżattezza u l-veraċità tal-kontijiet u li n-nefqa rreġistrata fil-kontijiet tikkonforma mal-liġi applikabbli u tkun tħallset fir-rigward ta' operazzjonijiet magħżula għall-finanzjament f'konformità mal-kriterji applikabbli għall-programm operazzjonali u li tikkonforma mal-liġi applikabbli;
(d)
tiżgura li jkun hemm sistema li tirreġistra u taħżen, f’forma kompjuterizzata, rekords ta’ awditjar għal kull operazzjoni, u li ssostni d-dejta kollha meħtieġa għat-tfassil ta’ applikazzjonijiet ta’ pagament u kontijiet, inklużi rekords ta’ ammonti li jistgħu jiġu rkuprati, ammonti rkuprati u ammonti rtirati wara kanċellazzjoni tal-kontribuzzjoni kollha jew parti minnha għal operazzjoni jew programm operazzjonali;
(e)
tiżgura għall-finijiet tat-tfassil u s-sottomissjoni tal-applikazzjonijiet tal-pagament li tkun irċeviet informazzjoni adegwata mill-awtorità ta’ ġestjoni dwar il-proċeduri u l-verifiki mwettqa fir-rigward tan-nefqa;
(f)
tqis, meta tfassal u tissottometti l-applikazzjonijiet ta’ pagament tar-riżultati tal-verifiki kollha mwettqa minn jew taħt ir-responsabilità tal-awtorità tal-awditjar;
(g)
iżżomm, f’forma kompjuterizzata, rekords ta’ kontabilità, tan-nefqa ddikjarata lill-Kummissjoni u tal-kontribuzzjoni pubblika korrispondenti mħallsa lill-benefiċjarji;
(h)
iżżomm kont tal-ammonti li jistgħu jiġu rkuprati u ta' ammonti miġbuda wara kanċellazzjoni tal-kontribuzzjoni kollha jew parti mill-kontribuzzjoni għal operazzjoni. L-ammonti rkuprati għandhom jitħallsu lura lill-baġit tal-Unjoni qabel l-għeluq tal-programm operazzjonali billi jitnaqqsu mid-dikjarazzjonijiet tan-nefqa sussegwenti.
Artikolu 127
Funzjonijiet tal-awtorità tal-awditjar
1. L-awtorità tal-awditjar għandha tiżgura li jitwettaq awditjar rigward il-funzjonament xieraq tas-sistema ta’ ġestjoni u kontroll tal-programmi operazzjonali u fuq kampjun xieraq ta’ operazzjonijiet fuq il-bażi tan-nefqa ddikjarata. In-nefqa ddikjarata għandha tkun verifikata abbażi ta’ kampjun rappreżentattiv u, bħala regola ġenerali, fuq metodi statistiċi tat-teħid ta’ kampjuni.
Metodu mhux statistiku ta’ teħid ta’ kampjuni jista’ jintuża fuq il-ġudizzju professjonali tal-awtorità tal-awditjar, f’każijiet debitament ġustifikati, skont standards tal-awditjar aċċettati fuq livell internazzjonali u fi kwalunkwe każ fejn in-numru ta’ operazzjonijiet għal sena ta’ kontabilità ma jkunx biżżejjed biex jippermetti l-użu ta’ metodu statistiku.
F’każijiet bħal dawn id-daqs tal-kampjun għandu jkun biżżejjed biex jippermetti lill-awtorità tal-awditjar tħejji opinjoni tal-awditjar valida skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 59(5) tar-Regolament Finanzjarju.
Il-metodu ta’ kampjun mhux statistiku għandu jkopri minimu ta’ 5 % tal-operazzjonijiet li għalihom in-nefqa tkun ġiet iddikjarata lill-Kummissjoni matul sena ta’ kontabilità u 10 % tan-nefqa li tkun ġiet iddikjarata lill-Kummissjoni matul sena ta’ kontabilità.
2. Fejn l-awditjar jitwettaq minn korp ieħor għajr l-awtorità tal-awditjar, l-awtorità tal-awditjar għandha tiżgura li kwalunkwe korp bħal dan għandu l-indipendenza funzjonali meħtieġa.
3. L-awtorità tal-awditjar għandha tiżgura li x-xogħol tal-awditjar iqis standards tal-awditjar aċċettati internazzjonalment.
4. L-awtorità tal-awditjar għandha, fi żmien tmien xhur mill-adozzjoni ta’ programm operazzjonali, tħejji strateġija ta’ awditjar biex isir l-awditjar. L-istrateġija tal-awditjar għandha tistabbilixxi l-metodoloġija tal-verifika, il-metodu tat-teħid ta’ kampjuni għall-awditjar fuq l-operazzjonijiet u l-ippjanar tal-awditjar fir-rigward tas-sena attwali ta’ kontabilità u s-sentejn ta’ kontabilità sussegwenti. L-istrateġija tal-verifika għandha tiġi aġġornata kull sena mill-2016 sa, u inkluża, l-2024. Fejn sistema komuni ta' ġestjoni u ta' kontroll tapplika għal aktar minn programm wieħed, tista’ titħejja strateġija tal-awditjar waħda għall-programmi operazzjonali kkonċernati. L-awtorità tal-awditjar għandha tissottometti l-istrateġija tal-awditjar lill-Kummissjoni fuq talba.
5. L-awtorità tal-awditjar għandha tfassal:
(a)
opinjoni tal-awditjar f'konformità mat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 59(5) tar-Regolament Finanzjarju;
(b)
rapport ta’ kontroll dwar ir-riżultati ewlenin, tal-awditjar imwettaq skont il-paragrafu 1, inklużi sejbiet fir-rigward tan-nuqqasijiet li nstabu fis-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll, u l-azzjonijiet korrettivi proposti u implimentati.
Fejn sistema komuni ta’ ġestjoni u ta’ kontroll tapplika għal aktar minn programm wieħed, l-informazzjoni meħtieġa taħt il-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tista’ tingħaqad f’rapport wieħed.
6. Il-Kummissjoni għandha, sabiex tiżgura kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan l-Artikolu, tadotta atti ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu mudelli għall-istrateġija tal-awditjar, l-opinjoni tal-awditjar u r-rapport ta’ kontroll. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 150(2).
7. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 149 biex tistabbilixxi l-kamp ta’ applikazzjoni u l-kontenut tal-awditjar tal-operazzjonijiet u l-awditjar tal-kontijiet u l-metodoloġija għall-għażla tal-kampjuni ta’ operazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
8. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, f'konformità mal-Artikolu 149, li jistabbilixxu regoli dettaljati dwar l-użu tad-dejta miġbura matul dan l-awditjar imwettaq mill-uffiċjali tal-Kummissjoni jew minn rappreżentati tal-Kummissjoni awtorizzati.
KAPITOLU III
Kooperazzjoni mal-awtoritajiet tal-awditjar
Artikolu 128
Kooperazzjoni mal-awtoritajiet tal-awditjar
1. Il-Kummissjoni għandha tikkopera mal-awtoritajiet tal-awditjar sabiex tikkoordina l-pjanijiet u l-metodi tagħhom ta’ awditjar u għandha minnufih tagħmel skambju ma’ dawk l-awtoritajiet tar-riżultati tal-awditjar imwettqa fuq is-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll.
2. Sabiex tiġi faċilitata din il-kooperazzjoni fil-każijiet fejn Stat Membru jinnomina aktar minn awtorità tal-awditjar waħda, l-Istat Membru jista' jinnomina korp ta' koordinazzjoni.
3. Il-Kummissjoni u l-awtoritajiet tal-awditjar u kwalunkwe korp ta’ koordinazzjoni għandhom jiltaqgħu fuq bażi regolari u bħala regola ġenerali, mill-inqas darba fis-sena, sakemm ma jkunx ġie miftiehem mod ieħor, sabiex jeżaminaw ir-rapport annwali ta’ kontroll, l-opinjoni tal-awditjar u l-istrateġija tal-awditjar u sabiex jiskambjaw fehmiet dwar kwistjonijiet relatati mat-titjib tas-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll.
TITOLU II
ĠESTJONI FINANZJARJA, TĦEJJIJA, EŻAMI, AĊĊETTAZZJONI U GĦELUQ TAL-KONTIJIET U KORREZZJONIJIET FINANZJARJI
KAPITOLU I
Ġestjoni finanzjarja
Artikolu 129
Regoli komuni għall-pagamenti
L-Istat Membru għandu jiżgura li mal-għeluq tal-programm operazzjonali, l-ammont tan-nefqa pubblika mħallsa lill-benefiċjarji huwa tal-inqas daqs il-kontribuzzjoni mill-Fondi mħallsa mill-Kummissjoni lill-Istat Membru.
Artikolu 130
Regoli komuni għall-kalkolu ta' pagamenti interim u l-pagament tal-bilanċ finali
1. Il-Kummissjoni għandha tirrimborża bħala pagamenti interim 90 % tal-ammont li jirriżulta mill-applikazzjoni tar-rata ta' kofinanzjament għal kull prijorità stabbilita fid-deċiżjoni li tadotta l-programm għan-nefqa eliġibbli għall- prijorità inkluża fl-applikazzjoni tal-ħlas. Il-Kummissjoni għandha tiddetermina l-ammonti li jkun fadal għar-rimborż bħala pagamenti interim jew li għandhom jiġu rkuprati skont l-Artikolu 139.
2. Il-kontribuzzjoni mill-Fondi jew il-FEMS lil prijorità permezz ta’ pagamenti interim u l-pagament tal-bilanċ finali m'għandhiex tkun ogħla minn:
(a)
in-nefqa pubblika eliġibbli indikata fl-applikazzjoni għal pagament għall-prijorità; jew
(b)
il-kontribuzzjoni mill-Fondi jew il-FEMS għall-prijorità stabbilita fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tapprova l-programm operazzjonali.
Artikolu 131
Applikazzjonijiet għall-pagamenti
1. L-applikazzjonijiet għall-pagamenti għandhom jinkludu, għal kull prijorità:
(a)
l-ammont totali tan-nefqa eliġibbli mġarrba mill-benefiċjarji u mħallsa f’operazzjonijiet ta' implimentazzjoni, kif irreġistrati fis-sistema tal-kontabilità tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni;
(b)
l-ammont totali ta’ nefqa pubblika mġarrba f’operazzjonijiet implimentattivi, kif irreġistrati fis-sistema tal-kontabilità tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni.
2. In-nefqa eliġibbli inkluża f'applikazzjoni ta' pagament għandha tiġi evidenzjata b'riċevuti jew dokumenti ta' kontabilità ta' valur probatorju ekwivalenti, ħlief għall-forom ta' appoġġ taħt il-punti (b), (c) u (d) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 67(1), taħt l-Artikolu 68, l-Artikolu 69(1) u l-Artikolu 108 ta' dan ir-Regolament u taħt l-Artikolu 14 tar-Regolament FSE. Għal dawk il-forom ta’ appoġġ, l-ammonti inklużi f’applikazzjoni ta’ pagament għandhom ikunu l-kosti kkalkolati fuq il-bażi applikabbli.
3. Fil-każ ta' skemi ta' għajnuna skont l-Artikolu 107 tat-TFUE, il-kontribuzzjoni pubblika li tikkorrispondi man-nefqa inkluża f'applikazzjoni ta' pagament għandha tkun tħallset lill-benefiċjarji mill-entità li tagħti l-għajnuna.
4. Permezz ta' deroga mill-paragrafu 1, fil-każ tal-għajnuna mill-Istat, l-applikazzjoni tal-pagament tista' tinkludi pagamenti bil-quddiem imħallsa lill-benefiċjarju mill-entità li tagħti l-għajnuna taħt il-kundizzjonijiet kumulattivi li ġejjin:
(a)
dawk il-pagamenti bil-quddiem huma suġġetti għal garanzija pprovduta minn bank jew istituzzjoni finanzjarja oħra stabbilita fl-Istat Membru jew ikunu koperti minn faċilità pprovduta bħala garanzija minn entità pubblika jew mill-Istat Membru;
(b)
dawk il-pagamenti bil-quddiem ma jaqbżux l-40 % tal-ammont totali tal-għajnuna li għandha tingħata lil benefiċjarju għal operazzjoni partikolari;
(c)
dawk il-pagamenti bil-quddiem huma koperti b'nefqa mħallsa minn benefiċjarji fl-implimentazzjoni tal-operazzjoni u sostnuti b'fatturi riċevuti jew dokumenti ta' kontabilità ta' valur probatorju ekwivalenti l-aktar tard fi żmien tliet snin wara s-sena tal-pagament bil-quddiem jew fil-31 ta' Diċembru 2023, skont liema tkun l-aktar kmieni, u f'każ ta' nuqqas ta' dan, l-applikazzjoni tal-pagament li jmiss għandha tiġi korretta b'mod kif xieraq.
5. Kull applikazzjoni ta' pagament li tinkludi pagamenti bil-quddiem tat-tip imsemmija fil-paragrafu 4 għandha tiżvela separatament l-ammont totali mħallas mill-programm operazzjonali bħala pagamenti bil-quddiem, l-ammont li ġie kopert minn nefqa mħallsa minn benefiċjarji fi żmien tliet snin mill-pagament tal-pagament bil-quddiem f'konformità mal-punt (c) tal-paragrafu 4, u l-ammont li ma ġiex kopert min-nefqa mħallsa mill-benefiċjarji u li għaliha l-perjodu ta' tliet snin ma jkunx għadu skada.
6. Il-Kummissjoni għandha, sabiex tiżgura kundizzjoni uniformi għall-implimentazzjoni ta' din id-dispożizzjoni, tadotta atti ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu il-mudell għall-applikazzjonijiet ta’ ħlas. Dawn l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
Artikolu 132
Pagament lill-benefiċjarji
1. Suġġett għad-disponibilità ta' finanzjament minn pagamenti ta' prefinanzjament u interim inizjali u annwali, l-awtorità ta' ġestjoni għandha tiżgura li benefiċjarju jirċievi l-ammont totali tan-nefqa pubblika eliġibbli kollu kemm hu u mhux aktar tard minn 90 jum mid-data ta' sottomissjoni tal-klejm għall-pagament mill-benefiċjarju.
L-ebda ammont m'għandu jitnaqqas jew jinżamm u l-ebda tariffa speċifika jew tariffa oħra b’effett ekwivalenti m'għandhom jiġu imposti li jnaqqsu ammonti dovuti lill-benefiċjarji.
2. L-iskadenza tal-pagament imsemmija fil-paragrafu 1 tista' tiġi sospiża mill-awtorità ta' ġestjoni f'wieħed mill-każijiet ġustifikati debitament li ġejjin:
(a)
l-ammont tal-klejm għall-pagament mhuwiex dovut jew id-dokumenti ta' sostenn xierqa, inklużi d-dokumenti neċessarji għall-verifika amministrattiva skont il-punt (a) equivalent probative value tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 125(4), ma jkunux ġew ipprovduti;
(b)
tkun bdiet investigazzjoni fir-rigward ta' irregolarità possibbli li taffettwa n-nefqa kkonċernata.
Il-benefiċjarju kkonċernat għandu jiġi infurmat bil-kitba dwar l-interruzzjoni u r-raġunijiet għaliha.
Artikolu 133
Użu tal-euro
1. L-Istati Membri li ma adottawx l-euro bħala l-munita tagħhom fid-data ta' applikazzjoni għall-pagament għandhom jikkonvertu f'euro l-ammonti tan-nefqa mġarrba fil-munita nazzjonali. Dawk l-ammonti għandhom jiġu konvertiti f’euro bl-użu tar-rata tal-kambju tal-kontabilità mensili tal-Kummissjoni fix-xahar li matulu n-nefqa ġiet irreġistrata fil-kontijiet tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni tal-programm operazzjonali kkonċernat. Ir-rata tal-kambju għandha tiġi ppubblikata elettronikament mill-Kummissjoni kull xahar.
2. Permezz ta' deroga mill-paragrafu 1, ir-Regolament KTE jista' jistabbilixxi regoli speċifiċi dwar il-mument meta ssir il-konverżjoni fl-euro.
3. Meta l-euro ssir il-munita ta’ Stat Membru, il-proċedura ta’ konverżjoni stabbilita fil-paragrafu 1 għandha tkompli tapplika għan-nefqa kollha reġistrata fil-kontijiet mill-awtorità ta’ ċertifikazzjoni qabel id-data tad-dħul fis-seħħ tar-rata fissa ta’ konverżjoni bejn il-munita nazzjonali u l-euro.
Artikolu 134
Pagament ta’ prefinanzjament
1. L-ammont ta' prefinanzjament għandu jitħallas fi pagamenti parzjali kif ġej:
(a)
fl-2014: 1 % tal-ammont ta' appoġġ mill-Fondi u l-FEMS għall-perjodu ta' programmazzjoni kollu lill-programm operazzjonali jew 1.5 % tal-ammont ta' appoġġ mill-Fondi u mill-FEMS għall-perjodu ta' programmazzjoni kollu lill-programm operazzjonali meta Stat Membru jkun ilu jirċievi assistenza finanzjarja sa mill-2010, f'konformità mal-Artikoli 122 u 143 TFUE, jew mill-Faċilità Ewropea ta' Stabbiltà Finanzjarja (EFSF), jew ikun qed jirċievi assistenza finanzjarja fil-31 ta' Diċembru 2013 f'konformità mal-Artikoli 136 u 143 TFUE;
(b)
fl-2015: 1 % tal-ammont ta' appoġġ mill-Fondi u l-FEMS għall-perjodu ta' programmazzjoni kollu lill-programm operazzjonali jew 1.5 % tal-ammont ta' appoġġ mill-Fondi u mill-FEMS għall-perjodu ta' programmazzjoni kollu lill-programm operazzjonali meta Stat Membru jkun ilu jirċievi assistenza finanzjarja sa mill-2010, f'konformità mal-Artikoli 122 u 143 TFUE, jew mill-EFSF, jew ikun qed jirċievi assistenza finanzjarja fil-31 ta' Diċembru 2014 f'konformità mal-Artikoli 136 u 143 TFUE;
(c)
fl-2016: 1 % tal-ammont ta' appoġġ mill-Fondi u l-FEMS għall-perjodu ta’ programmazzjoni kollu lill-programm operazzjonali.
Jekk programm operazzjonali jiġi adottat fl-2015 jew aktar tard, il-pagamenti preċedenti għandhom jitħallsu fis-sena tal-adozzjoni.
2. Ammont annwali ta' prefinanzjament għandu jitħallas qabel l-1 ta’ Lulju tas-snin 2016 sa 2023. Għandu jkun perċentwal tal-ammont tal-appoġġ mill-Fondi u l-FEMS għall-perjodu ta’ programmazzjoni kollu lill-programm operazzjonali kif ġej:
-
2016: 2 %
-
2017: 2,625 %
-
2018: 2,75 %
-
2019: 2,875 %
-
2020 sa 2023: 3 %.
3. Meta jiġi kkalkulat l-ammont ta' prefinanzjament inizjali msemmi fil-paragrafu 1, l-ammont ta' appoġġ għall-perjodu ta' programmazzjoni kollu għandu jeskludi l-ammonti mir-riżerva għall-prestazzjoni li huma relatati mal-programm operazzjonali.
Meta jiġi kkalkulat l-ammont ta' prefinanzjament annwali msemmi fil-paragrafu 2 sa u li jinkludi l-2020, l-ammont ta' appoġġ għall-perjodu ta' programmazzjoni kollu għandu jeskludi l-ammonti mir-riżerva għall-prestazzjoni li kienu allokati inizjalment lill-programm operazzjonali.
Artikolu 135
Dati tal-iskadenza għall-preżentazzjoni ta' applikazzjonijiet għal pagamenti interim u għall-pagament tagħhom
1. L-awtorità ta' ċertifikazzjoni għandha fuq bażi regolari tissottometti applikazzjoni għal pagament interim f'konformità mal-Artikolu 131(1) li jkopri l-ammonti mdaħħla fis-sistema ta' kontabilità tagħha fis-sena ta' kontabilità. Madankollu, l-awtorità ta' ċertifikazzjoni, fejn tqis li jkun meħtieġ, tista' tinkludi dawk l-ammonti fl-applikazzjonijiet għal pagament imressqa fi snin ta' kontabilità sussegwenti.
2. L-awtorità ta’ ċertifikazzjoni għandha tissottometti l-applikazzjoni finali għal pagament interim sal-31 ta’ Lulju wara t-tmien tas-sena ta’ kontabilità preċedenti u, fi kwalunkwe każ, qabel l-ewwel applikazzjoni għal pagament interim għas-sena ta' kontabilità li jmiss.
3. L-ewwel applikazzjoni għal pagament temporanju m’għandhiex issir qabel in-notifika lill-Kummissjoni tan-nomina tal-awtoritajiet ta’ ġestjoni u ta’ ċertifikazzjoni skont l-Artikolu 124.
4. Il-pagamenti interim m’għandhomx isiru għal programm operazzjonali sakemm ir-rapport tal-implimentazzjoni annwali ma jkunx intbagħat lill-Kummissjoni skont ir-regoli speċifiċi għall-Fondi.
5. Soġġett għall-finanzjament disponibbli, il-Kummissjoni għandha tagħmel il-pagament interim mhux aktar tard minn 60 ġurnata wara d-data li fiha applikazzjoni għal pagament tkun ġiet irreġistrata mal-Kummissjoni.
Artikolu 136
Diżimpenn
1. Il-Kummissjoni għandha tiddiżimpenja kwalunkwe parti mill-ammont fi programm operazzjonali li ma jkunx intuża għall-pagament tal-prefinanzjament inizjali u annwali u għall-pagamenti interim sal-31 ta’ Diċembru tat-tielet sena finanzjarja wara s-sena ta’ impenn tal-baġit skont il-programm operazzjonali jew għal applikazzjoni ta’ pagament imfassla skont l-Artikolu 131 li ma ġietx sottomessa skont l-Artikolu 135.
2. Dik il-parti tal-impenji li jkunu għadhom miftuħa fil-31 ta’ Diċembru 2023 għandha tiġi diżimpenjata jekk kwalunkwe wieħed mid-dokumenti meħtieġa skont l-Artikolu 141(1) ma jkunx ġie sottomess lill-Kummissjoni sal-iskadenza stabbilita fl-Artikolu 141(1).
KAPITOLU II
Tħejjija, eżami u aċċettazzjoni ta’ kontijiet u għeluq ta' programmi operazzjonali u sospensjoni ta' pagamenti
Taqsima I
Tħejjija, eżami u aċċettazzjoni ta' kontijiet
Artikolu 137
Tħejjija tal-kontijiet
1. Il-kontijiet imsemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 59(5) tar-Regolament Finanzjarju għandhom jiġu ppreżentati lill-Kummissjoni għal kull programm operazzjonali. Il-kontijiet għandhom ikopru s-sena ta’ kontabilità u għandhom jinkludu fil-livell ta’ kull assi ta' prijorità u, fejn applikabbli, kull fond u kategorija ta’ reġjuni:
(a)
l-ammont totali ta’ nefqa eliġibbli rreġistrat fis-sistemi ta' kontabilità tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni li ġie inkluż fl-applikazzjonijiet ta' pagament sottomessi lill-Kummissjoni f'konformità mal-Artikolu 131 u l0-Artikolu 135(2) sal-31 ta' Lulju wara t-tmiem tas-sena ta' kontabilità, l-ammont totali tan-nefqa pubblika korrispondenti mġarrba fl-operazzjonijiet implimentattivi, u l-ammont totali ta' pagamenti korrispondenti li saru lill-benefiċjarji skont l-Artikolu 132(1);
(b)
l-ammonti rtirati u rkuprati matul is-sena fiskali, l-ammonti li jridu jiġu rkuprati fl-aħħar tas-sena ta’ kontabilità, l-ammonti rkuprati skont l-Artikolu 71 u l-ammonti irrekuperabbli;
(c)
l-ammonti ta' kontribuzzjonijiet tal-programm imħallsa lill-istrumenti finanzjarji skont l-Artikolu 41(1) u pagamenti bil-quddiem ta' għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 131(4)
(d)
għal kull prijorità, rikonċiljazzjoni bejn in-nefqa ddikjarata skont il-punt (a) u n-nefqa ddikjarata fir-rigward tal-istess sena ta' kontabilità f’applikazzjonijiet għall-ħlas, akkompanjati minn spjegazzjoni ta’ kwalunkwe differenza.
2. Fejn in-nefqa li preċedentement kienet inkluża f'applikazzjoni għal pagament interim għas-sena ta' kontabilità tiġi eskluża minn Stat Membru mill-kontijiet tiegħu għar-raġuni ta' valutazzjoni pendenti tal-legalità u r-regolarità ta' dik in-nefqa, kwalunkwe nefqa jew in-nefqiet kollha li sussegwentament jinstab li huma legali u regolari tista' tiġi inkluża f'applikazzjoni għal pagament interim b'rabta ma' snin ta' kontabilità sussegwenti.
3. Il-Kummissjoni għandha, sabiex tiżgura kundizzjoni uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan l-Artikolu, tadotta atti ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu il-mudell għall-applikazzjonijiet ta’ ħlas. Dawn l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 150(3).
Artikolu 138
Preżentazzjoni tal-informazzjoni
Għal kull sena mill-2016 sal-2025, l-Istati Membri għandhom jissottomettu, sad-data tal-iskadenza msemmija fl-Artikolu 59(5) tar-Regolament Finanzjarju, id-dokumenti msemmija f'dak l-Artikolu jiġifieri:
(a)
il-kontijiet, imsemmija fl-Artikolu 137(1) ta' dan ir-Regolament, għas-sena kontabilistika preċedenti;
(b)
id-dikjarazzjoni tal-amministrazzjoni u s-sommarju annwali msemmija fil-punt (e) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 125(4) ta' dan ir-Regolament, għas-sena kontabilistika preċedenti;
(c)
l-opinjoni tal-awditjar u r-rapport ta' kontroll imsemmija fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 127(5) ta' dan ir-Regolament, għas-sena kontabilistika preċedenti.
Artikolu 139
Eżami u aċċettazzjoni tal-kontijiet
1. Il-Kummissjoni għandha twettaq eżami tad-dokumenti ppreżentati mill-Istat Membru skont l-Artikolu 138. Fuq talba mill-Kummissjoni, l-Istat Membru għandu jipprovdi l-informazzjoni addizzjonali kollha meħtieġa biex tippermetti lill-Kummissjoni tiddetermina jekk il-kontijiet humiex kompluti, preċiżi u veri sad-data ta’ skadenza mogħtija fl-Artikolu 84.
2. Il-Kummissjoni għandha taċċetta l-kontijiet fejn tkun tista’ tikkonkludi li l-kontijiet huma kompluti, preċiżi u veri. Il-Kummissjoni għandha tasal għal dik il-konklużjoni meta l-awtorità tal-awditjar tkun ipprovdiet opinjoni tal-awditjar mhux kwalifikata dwar il-kompletezza, il-preċiżjoni u l-veraċità tal-kontijiet ħlief jekk il-Kummissjoni jkollha evidenza speċifika li l-opinjoni tal-awditjar dwar il-kontijiet ma tkunx affidabbli.
3. Il-Kummissjoni għandha tgħarraf lill-Istat Membru, sal-iskadenza mogħtija fl-Artikolu 84, dwar jekk tistax taċċetta l-kontijiet.
4. Jekk, għal raġunijiet attribwibbli għall-Istati Membri, il-Kummissjoni ma tkunx tista’ taċċetta l-kontijiet sad-data stabbilita fl-Artikolu 84, il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-Istati Membri u tispeċifika r-raġunijiet f'konformità mal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu u l-azzjonijiet li huma meħtieġa jitwettqu u l-perjodu ta’ żmien għat-tlestija tagħhom. Fl-aħħar tal-perjodu ta’ żmien għat-tlestija ta' dawk l-azzjonijiet, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Istat Membru dwar jekk tistax taċċetta l-kontijiet.
5. Kwistjonijiet marbuta mal-legalità u r-regolarità tat-transazzjonijiet sottostanti marbuta man-nefqa mdaħħla fil-kontijiet m’għandhomx jitqiesu għall-finijiet tal-aċċettazzjoni tal-kontijiet mill-Kummissjoni. Il-proċedura għall-eżami u l-aċċettazzjoni tal-kontijiet m’għandhiex tinterrompi t-trattament tal-applikazzjonijiet għal pagamenti interim u m’għandhiex twassal għas-sospensjoni ta’ pagamenti, mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 83 u 142.
6. Fuq il-bażi tal-kontijiet aċċettati, il-Kummissjoni għandha tikkalkula l-ammont li jintalab mill-Fondi għas-sena ta’ kontabilità u l-aġġustamenti konsegwenti fir-rigward tal-pagamenti lill-Istat Membru. Il-Kummissjoni għandha tqis:
(a)
l-ammonti fil-kontijiet imsemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 137(1) u li għalih għandha tiġi applikata r-rata ta’ kofinanzjament għal kull prijorità;
(b)
l-ammont totali ta’ pagamenti magħmula mill-Kummissjoni matul dik is-sena ta’ kontabilità li jikkonsisti minn:
(i)
l-ammont tal-pagamenti interim imħallsa mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 130(1) u l-Artikolu 24; kif ukoll
(ii)
l-ammont ta’ prefinanzjament annwali mħallas taħt l-Artikolu 134(2).
7. Wara l-kalkolu mwettaq skont il-paragrafu 6, il-Kummissjoni għandha tirrilaxxa l-prefinanzjament annwali rispettiv u tħallas kwalunkwe ammont addizzjonali dovut fi żmien 30 jum mill-aċċettazzjoni tal-kontijiet. Meta jkun hemm ammont li jista’ jiġi rkuprat mill-Istat Membru, huwa għandu jkun soġġett għal ordni ta’ rkupru maħruġa mill-Kummissjoni li għandha tiġi eżegwita, fejn ikun possibbli, billi jitnaqqsu l-ammonti dovuti lill-Istat Membru għal pagamenti sussegwenti għall-istess programm operazzjonali. Dak l-irkupru m’għandux jikkostitwixxi korrezzjoni finanzjarja u m’għandux inaqqas l-appoġġ mill-Fondi għall-programm operazzjonali. L-ammont irkuprat għandu jikkostitwixxi dħul assenjat f’konformità mal-Artikolu 177(3) tar-Regolament Finanzjarju.
8. Wara li tiġi applikata l-proċedura stabbilita fil-paragrafu 4, il-Kummissjoni ma tkunx tista' taċċetta l-kontijiet, il-Kummissjoni għandha tiddetermina, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli u f'konformità mal-paragrafu 6, l-ammont attribwibbli għall-Fondi għas-sena ta' kontabilità, u għandha tgħarraf lill-Istat Membru. Meta l-Istat Membru jinnotifika lill-Kummissjoni bil-qbil tiegħu fi żmien xahrejn minn meta l-Kummissjoni tibgħat l-informazzjoni, għandu japplika l-paragrafu 7. Fin-nuqqas ta’ tali ftehim, il-Kummissjoni għandha tadotta deċiżjoni, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, li tistabbilixxi l-ammont dovut lill-Fondi għas-sena ta’ kontabilità. Dik id-deċiżjoni m’għandhiex tikkostitwixxi korrezzjoni finanzjarja u m’għandhiex tnaqqas l-appoġġ mill-Fondi għall-programm operazzjonali. Fuq il-bażi tad-deċiżjoni, il-Kummissjoni għandha tapplika l-aġġustamenti għall-pagamenti lill-Istat Membru f’konformità mal-paragrafu 7.
9. L-aċċettazzjoni tal-kontijiet mill-Kummissjoni, jew deċiżjoni mill-Kummissjoni taħt il-paragrafu 8 ta' dan l-Artikolu, għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni ta' korrezzjonijiet taħt l-Artikoli 144 u 145.
10. Stati Membri jistgħu jissostitwixxu ammonti irregolari li jinkixfu wara l-preżentazzjoni tal-kontijiet billi tagħmel l-aġġustamenti korrispondenti fil-kontijiet għas-sena ta’ kontabilità fejn tinkixef l-irregolarità, mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 144 u 145.
Artikolu 140
Disponibbiltà ta' dokumenti
1. Mingħajr preġudizzju għar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, l-awtorità ta' ġestjoni għandha tiżgura li kull dokument ta' prova marbut ma' nefqa appoġġata mill-Fondi dwar operazzjonijiet li n-nefqa eliġibbli totali għalihom hija inqas minn EUR 1 000 000, ikunu disponibbli fuq talba mill-Kummissjoni jew mill-Qorti Ewropea tal-Awdituri għal perjodu ta' tliet snin mill-31 ta' Diċembru wara l-preżentazzjoni tal-kontijiet fejn tkun inkluża n-nefqa tal-operazzjoni.
Fil-każ tal-operazzjonijiet għajr dawk imsemmija fl-ewwel subparagrafu, id-dokumenti ta' sostenn kollha għandhom ikunu disponibbli għal perjodu ta' sentejn mill-31 ta' Diċembru wara l-preżentazzjoni tal-kontijiet fejn tkun inkluża l-aħħar nefqa tal-operazzjoni kompluta.
Awtorità ta' ġestjoni tista' tiddeċiedi li tapplika għal operazzjonijiet li għalihom in-nefqa totali eliġibbli hija inqas minn EUR 1 000 000 r-regola msemmija fit-tieni subparagrafu.
Dan il-perjodu ta' żmien, imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jiġi interpretat jew fil-każ ta’ proċeduri legali jew inkella permezz ta’ rapport debitament iġġustifikat tal-Kummissjoni.
2. L-awtorità ta’ ġestjoni għandha tgħarraf lill-benefiċjarji bid-data tal-bidu tal-perjodu msemmi fil-paragrafu 1.
3. Id-dokumenti għandhom jinżammu jew fil-forma tal-oriġinali, jew f’kopji veri attestati, jew fuq mezzi tal-ġarr tad-dejta komunement aċċettati inklużi verżjonijiet elettroniċi ta’ dokumenti oriġinali jew dokumenti li jeżistu fil-verżjoni elettronika biss.
4. Id-dokumenti għandhom jinżammu f’forma li tippermetti l-identifikazzjoni ta’ suġġetti tad-dejta għal mhux aktar milli jkun meħtieġ għall-finijiet li għalihom inġabret id-dejta jew li għalihom jiġu pproċessati ulterjorment;
5. Il-proċedura għaċ-ċertifikazzjoni tal-konformità ta' dokumenti miżmuma data carriers normalment aċċettati mad-dokumenti oriġinali għandha tiġi stabbilita mill-awtoritajiet nazzjonali u għandha tiżgura li l-verżjonijiet miżmuma jikkonformaw mar-rekwiżiti legali nazzjonali affidabbli għal skopijiet ta' awditjar.
6. Fejn id-dokumenti jeżistu fil-forma elettronika biss, is-sistemi tal-kompjuter użati għandhom jissodisfaw standards ta' sigurtà aċċettati li jiżguraw li d-dokumenti miżmuma jikkonformaw mar-rekwiżiti legali nazzjonali u huma affidabbli għal skopijiet ta’ awditjar.
Taqsima II
Għeluq tal-programmi operazzjonali
Artikolu 141
Sottomissjoni tad-dokumenti ta’ għeluq u pagament tal-bilanċ finali
1. Minbarra d-dokumenti msemmija fl-Artikolu 138, għall-aħħar sena ta' kontabilità mill-1 ta' Lulju 2023 sat-30 ta' Ġunju 2024, l-Istati Membri għandhom jissottomettu rapport ta' implimentazzjoni finali għall-programm operazzjonali jew l-aħħar rapport ta' implimentazzjoni annwali għall-programm operazzjonali appoġġat mill-FEMS.
2. Il-bilanċ finali għandu jitħallas sa mhux aktar tard minn tliet xhur wara d-data tal-aċċettazzjoni tal-kontijiet tas-sena finanzjarja finali jew xahar wara d-data tal-aċċettazzjoni tar-rapport finali ta’ implimentazzjoni, skont liema data tiġi l-aħħar.
Taqsima III
Is-sospensjoni tal-pagamenti
Artikolu 142
Sospensjoni ta' pagamenti
1. Il-pagamenti interim kollha jew parti minnhom fil-livell ta’ assi ta' prijorità jew ta’ programmi operazzjonali jistgħu jiġu sospiżi mill-Kummissjoni jekk tiġi sodisfatta kundizzjoni waħda jew aktar minn dawn li ġejjin:
(a)
ikun hemm nuqqas serju fil-funzjonament effikaċi tas-sistema ta’ ġestjoni u kontroll tal-programm operazzjonali li jkun poġġa f’riskju l-kontribuzzjoni tal-Unjoni lill-programm operazzjonali u li għalih ma jkunux ittieħdu miżuri korrettivi;
(b)
in-nefqa f'dikjarazzjoni tan-nefqa tkun marbuta ma' irregolarità li għandha konsegwenzi finanzjarji serji u li ma tkun ġiet ikkoreġuta;
(c)
l-Istat Membru jkun naqas milli jieħu l-azzjoni meħtieġa sabiex jirrimedja s-sitwazzjoni li tagħti lok għal interruzzjoni skont l-Artikolu 83;
(d)
ikun hemm nuqqas serju fil-kwalità u fl-affidabilità tas-sistema ta' monitoraġġ jew tad-dejta dwar l-indikaturi komuni u speċifiċi;
(e)
ikun hemm nuqqas ta’ tlestija ta’ azzjonijiet biex tiġi sodisfatta kundizzjonalità ex ante soġġetta għall-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 19;
(f)
minn analiżi tal-prestazzjoni għal prijorità jirriżulta li hemm evidenza li kien hemm nuqqas serju fil-kisba tal-istadji importanti relatati ma’ indikaturi finanzjarji u ta’ produzzjoni u passi ta’ implimentazzjoni ewlenin stipulati fil-qafas ta’ prestazzjoni suġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 22.
Ir-regoli speċifiċi għall-Fondi għall-FEMS jistgħu jistabbilixxu bażijiet speċifiċi għal sospensjoni ta' pagamenti marbuta ma' nonkonformità mar-regoli applikabbli skont il-Politika Komuni tas-Sajd, li għandhom ikunu proporzjonati, b'kunsiderazzjoni tan-natura, il-gravità, id-durata u r-rikorrenza tan-nonkonformità.
2. Il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi, permezz ta’ atti ta' implimentazzjoni, li tissospendi l-pagamenti interim kollha jew parti minnhom, wara li tkun tat l-opportunità lill-Istat Membru biex jippreżenta l-osservazzjonijiet tiegħu.
3. Il-Kummissjoni għandha ttemm is-sospensjoni tal-pagamenti interim kollha jew ta' parti minnhom meta l-Istat Membru jkun ħa l-miżuri meħtieġa li jippermettu t-tneħħija tas-sospensjoni.
KAPITOLU III
Korrezzjonijiet finanzjarji
Taqsima I
Korrezzjonijiet finanzjarji mill-istati membri
Artikolu 143
Korrezzjonijiet finanzjarji mill-Istati Membri
1. L-Istati Membri għandhom qabel xejn jerfgħu r-responsabilità biex jinvestigaw l-irregolaritajiet, u biex jagħmlu l-korrezzjonijiet finanzjarji meħtieġa u jsegwu l-irkupri. F'każ ta' irregolarità sistematika, l-Istat Membru għandu jestendi l-investigazzjoni tiegħu b'mod li jkopri l-operazzjonijiet kollha li jistgħu jkunu milquta.
2. L-Istati Membri għandhom jagħmlu l-korrezzjonijiet finanzjarji meħtieġa b’konnessjoni mal-irregolaritajiet individwali jew sistemiċi li jiġu individwati fl-operazzjonijiet jew fil-programmi operazzjonali. Il-korrezzjonijiet finanzjarji għandhom jikkonsistu fil-kanċellazzjoni tal-kontribuzzjoni pubblika kollha jew ta' parti minnha f'operazzjoni jew fil-programm operazzjonali. L-Istati Membri għandhom iqisu n-natura u l-gravità tal-irregolaritajiet u t-telf finanzjarju li jġarrbu l-Fondi jew il-FEMS u għandu japplika korrezzjoni proporzjonata. Il-korrezzjonijiet finanzjarji għandhom jiġu rreġistrati fil-kontijiet mill-awtorità ta’ ġestjoni għas-sena ta’ kontabilità li fiha tkun ittieħdet id-deċiżjoni dwar il-kanċellazzjoni.
3. Il-kontribuzzjoni mill-Fondi jew il-FEMS li tkun ġiet ikkanċellata skont il-paragrafu 2 tista' terġa' tintuża mill-Istat Membru fi ħdan il-programm operazzjonali ikkonċernat, soġġett għall-paragrafu 4.
4. Il-kontribuzzjoni kkanċellata skont il-paragrafu 2 ma tista terġa' tintuża għal ebda operazzjoni li kienet is-suġġett tal-korrezzjoni, jew, meta tkun saret korrezzjoni finanzjarja għal irregolarità sistemika, għal ebda operazzjoni affettwata mill-irregolarità sistemika.
5. Ir-regoli speċifiċi għall-Fondi għall-FEMS jistgħu jistabbilixxu bażijiet speċifiċi għal korrezzjonijiet finanzjarji mill-Istati Membri marbuta ma' nonkonformità mar-regoli applikabbli skont il-Politika Komuni tas-Sajd li għandhom ikunu proporzjonati, b'kunsiderazzjoni tan-natura, il-gravità, id-durata u r-rikorrenza tan-nonkonformità.
Taqsima II
Korrezzjonijiet finanzjarji mill-kummissjoni
Artikolu 144
Kriterji għall-korrezzjonijiet finanzjarji
1. Il-Kummissjoni għandha tagħmel korrezzjonijiet finanzjarji permezz ta’ atti ta' implimentazzjoni billi tikkanċella l-kontribuzzjoni kollha tal-Unjoni jew parti minnha fi programm operazzjonali, skont l-Artikolu 85 meta, wara li jkun twettaq l-eżami meħtieġ, hija tikkonkludi li:
(a)
hemm nuqqas gravi fil-funzjonament effettiv tas-sistema ta' ġestjoni u ta’ kontroll tal-programm operazzjonali li poġġa f'riskju l-kontribuzzjoni tal-Unjoni li tkun diġà tħallset lill-programm operazzjonali;
(b)
l-Istat Membru ma jkunx ikkonforma mal-obbligi tiegħu skont l-Artikolu 143 qabel il-ftuħ tal-proċedura ta' korrezzjoni skont dan il-paragrafu;
(c)
in-nefqa msemmija f'applikazzjoni ta’ pagament tkun irregolari u ma tkunx ġiet ikkorreġuta mill-Istat Membru qabel il-ftuħ tal-proċedura ta' korrezzjoni skont dan il-paragrafu.
Il-Kummissjoni għandha tibbaża l-korrezzjonijiet finanzjarji tagħha fuq każijiet individwali ta' irregolaritajiet identifikati u għandha tqis jekk l-irregolarità hijiex sistemika. Fejn ma jkunx possibbli li jiġi kwantifikat b’mod preċiż l-ammont ta’ nefqa irregolari mħallas mill-Fondi jew mill-FEMS, il-Kummissjoni għandha tapplika rata fissa jew korrezzjoni finanzjarja estrapolata.
2. Meta tkun qed tiddeċiedi dwar korrezzjoni skont il-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tirrispetta l-prinċipju tal-proporzjonalità billi tqis in-natura u l-gravità tal-irregolarità u l-firxa u l-implikazzjonijiet finanzjarji tan-nuqqasijiet fis-sistemi ta’ ġestjoni u ta' kontroll li jkunu nstabu fil-programm operazzjonali.
3. Meta l-Kummissjoni tibbaża l-pożizzjoni tagħha fuq rapporti ta’ awdituri li mhumiex dawk tas-servizzi tagħha stess, hija għandha tiġbed il-konklużjonijiet tagħha dwar il-konsegwenzi finanzjarji wara li teżamina l-miżuri meħuda mill-Istat Membru kkonċernat taħt l-Artikolu 143(2), in-notifiki li jkunu ntbagħtu taħt l-Artikolu 122(2), u kwalunkwe tweġiba mill-Istat Membru.
4. Skont l-Artikolu 22(7), fejn il-Kummissjoni, fuq il-bażi tal-eżami tar-rapport ta’ implimentazzjoni finali tal-programm operazzjonali għall-Fondi jew l-aħħar rapport ta' implimentazzjoni annwali għall-FEMS, tistabbilixxi nuqqas serju fil-kisba tal-għanijiet stabbiliti fil-qafas tal-prestazzjoni, hija tista’ tapplika korrezzjonijiet finanzjarji fir-rigward tal-prijoritajiet kkonċernati permezz ta’ atti ta' implimentazzjoni.
5. Meta Stat Membru ma jikkonformax mal-obbligi tiegħu skont l-Artikolu 95, il-Kummissjoni tista', fir-rigward tal-grad ta' nuqqas ta' konformità ma’ dawk l-obbligi, tagħmel korrezzjoni finanzjarja billi tikkanċella l-kontribuzzjoni kollha tal-Fondi Strutturali jew parti minnha fir-rigward tal-Istat Membru kkonċernat.
6. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 142, li jistabbilixxu regoli dettaljati rigward il-kriterji sabiex jiġu determinati nuqqasijiet serji fil-funzjonament effettiv tas-sistemi ta' kontroll u ġestjoni, inkluż it-tipi ewlenin ta' tali nuqqasijiet, il-kriterji għall-istabbiliment tal-livell ta’ korrezzjoni finanzjarja li għandha tiġi applikata u l-kriterji għall-applikazzjoni ta' regoli fissi jew korrezzjonijiet finanzjarji estrapolati.
7. Ir-regoli speċifiċi għall-Fondi għall-FEMS jistgħu jistabbilixxu bażijiet speċifiċi għall-korrezzjonijiet finanzjarji, marbuta man-nuqqas ta' konformità mar-regoli applikabbli taħt il-Politika Komuni tas-Sajd, li għandhom ikunu proporzjonati b'kont meħud tan-natura, il-gravità, it-tul u r-rikorrenza tan-nuqqas ta' konformità.
Artikolu 145
Proċedura
1. Qabel ma tieħu deċiżjoni dwar il-korrezzjoni finanzjarja, il-Kummissjoni għandha tiftaħ il-proċedura billi tinforma lill-Istat Membru dwar il-konklużjonijiet provviżorji tal-eżami tagħha u titlob lill-Istat Membru biex jissottometti l-kummenti tiegħu fi żmien xahrejn.
2. Meta l-Kummissjoni tipproponi korrezzjoni finanzjarja fuq il-bażi ta' estrapolazzjoni jew rata fissa, l-Istat Membru għandu jingħata l-opportunità li juri, permezz ta' eżami tad-dokumentazzjoni konċernata, li l-livell reali tal-irregolarità huwa inqas mill-valutazzjoni tal-Kummissjoni. Bi qbil mal-Kummissjoni, l-Istat Membru jista' jillimita l-kamp ta' applikazzjoni ta' dan l-eżami għal proporzjon jew kampjun xieraq tad-dokumentazzjoni kkonċernata. Minbarra f'każijiet debitament iġġustifikati, il-ħin permess għal dak l-eżami m'għandux jaqbeż perjodu ta' aktar minn xahrejn wara l-perjodu ta' xahrejn imsemmi fil-paragrafu 1.
3. Il-Kummissjoni għandha tqis kwalunkwe prova pprovduta mill-Istat Membru fil-limiti ta' żmien stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2.
4. Meta Stat Membru ma jaċċettax il-konklużjonijiet provviżorji tal-Kummissjoni, il-Kummissjoni għandha tistieden lill-Istat Membru għal seduta ta' smigħ sabiex jiġi żgurat li l-informazzjoni u l-osservazzjonijiet kollha rilevanti jkunu disponibbli bħala bażi għall-konklużjonijiet tal-Kummissjoni fir-rigward tal-applikazzjoni tal-korrezzjoni finanzjarja.
5. Fl-eventwalità ta' ftehim, u mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 6 ta' dan l-Artikolu, l-Istat Membru jista' juża mill-ġdid il-Fondi kkonċernati f'konformità mal-Artikolu 143(3).
6. Sabiex tapplika l-korrezzjonijiet finanzjarji, il-Kummissjoni għandha tieħu deċiżjoni, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, fi żmien sitt xhur mid-data tas-smigħ, jew mid-data tal-wasla ta' informazzjoni addizzjonali meta l-Istat Membru jaqbel li jissottometti din l-informazzjoni addizzjonali wara s-seduta ta' smigħ. Il-Kummissjoni għandha tqis l-informazzjoni u l-osservazzjonijiet kollha sottomessi matul il-proċedura. Jekk ma jseħħ l-ebda seduta ta' smigħ, il-perjodu ta’ sitt xhur għandu jibda jiddekorri xahrejn wara d-data tal-ittra tal-istedina għas-seduta ta' smigħ mibgħuta mill-Kummissjoni.
7. Meta l-Kummissjoni, filwaqt li twettaq ir-responsabilitajiet tagħha skont l-Artikolu 75, jew il-Qorti Ewropea tal-Awdituri, jidentifikaw irregolaritajiet li jagħtu xhieda ta' nuqqas serju fil-funzjonament effettiv tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll, il-korrezzjoni finanzjarja li tirriżulta għandha tnaqqas l-appoġġ mill-Fondi għall-programm operazzjonali.
L-ewwel subparagrafu ma għandux japplika fil-każ ta' nuqqas serju fil-funzjonament effettiv ta' sistema ta' kontroll u ġestjoni li, qabel id-data ta' identifikazzjoni mill-Kummissjoni jew mill-Qorti Ewropea tal-Awdituri:
(a)
kien ġie identifikat fid-dikjarazzjoni tal-ġestjoni, fir-rapport ta' kontroll annwali jew l-opinjoni ta' awditjar sottomessa lill-Kummissjoni f'konformità mal-Artikolu 59(5) tar-Regolament finanzjarju, jew f'rapporti oħra ta' awditjar tal-awtorità tal-awditjar sottomessi lill-Kummissjoni u jittieħdu miżuri xierqa; jew
(b)
kien is-suġġett ta' miżuri ta' rimedju xierqa mill-Istat Membru.
L-evalwazzjoni ta' nuqqasijiet serji fil-funzjonament effettiv tas-sistemi ta' ġestjoni u ta' kontroll għandha tkun ibbażata fuq il-liġi applikabbli meta ġew sottomessi d-dikjarazzjonijiet ta' ġestjoni rilevanti, ir-rapporti ta' kontroll annwali u l-opinjonijiet ta' awditjar.
Meta tiddeċiedi dwar korrezzjoni finanzjarja, il-Kummissjoni għandha:
(a)
tirrispetta l-prinċipju tal-proporzjonalità billi tqis in-natura u l-gravità tan-nuqqas serju fil-funzjonament effettiv ta' sistema ta' kontroll u ġestjoni u l-implikazzjonijiet finanzjarji tiegħu għall-baġit tal-Unjoni;
(b)
għall-iskop tal-applikazzjoni ta' rata fissa jew korrezzjoni estrapolata, teskludi nefqiet irregolari li nstabu preċedentement mill-Istat Membru, li kienu s-suġġett ta' aġġustament fil-kontijiet f'konformità mal-Artikolu 139(10), u nefqiet suġġetti għal evalwazzjoni kontinwa tal-legalità u r-regolarità skont l-Artikolu 137(2);
(c)
tikkunsidra korrezzjonijiet ta' rati fissi jew estrapolati applikati għan-nefqa mill-Istat Membru għal nuqqasijiet serji oħra li jkunu ġew identifikati mill-Istat Membru meta jiddetermina r-riskju residwu għall-baġit tal-Unjoni.
8. Ir-regoli speċifiċi għall-Fondi għall-FEMS jistgħu jistabbilixxu regoli addizzjonali ta' proċedura għall-korrezzjonijiet finanzjarji msemmija fl-Artikolu 144(7).
Artikolu 146
Obbligi tal-Istati Membri
Korrezzjoni finanzjarja mill-Kummissjoni għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-obbligu tal-Istat Membru li jsegwi l-irkupri skont l-Artikolu 143(2) ta’ dan ir-Regolament u li jirkupra l-għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE u skont l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (39).
Artikolu 147
Pagament lura
1. Kwalunkwe pagament lura dovut li għandu jsir lill-baġit tal-Unjoni għandu jsir qabel id-data indikata fl-ordni għall-irkupru mfassal skont l-Artikolu 73 tar-Regolament Finanzjarju. Id-data dovuta għandha tkun l-aħħar ġurnata tat-tieni xahar wara l-ħruġ tal-ordni.
2. Kwalunkwe dewmien fil-pagament lura għandu jagħti lok għal imgħax minħabba pagament tard, li jibda mid-data dovuta u jintemm fid-data tal-pagament attwali. Ir-rata ta’ dan l-imgħax għandha tkun punt perċentwali u nofs aktar mir-rata applikata mill-Bank Ċentrali Ewropew fl-operazzjonijiet ta’ rifinanzjament ewlenin tiegħu fl-ewwel jum ta’ ħidma tax-xahar li fih tkun id-data dovuta.
TITOLU III
KONTROLL PROPORZJONALI TAL-PROGRAMMI OPERAZZJONALI
Artikolu 148
Kontroll proporzjonali tal-programmi operazzjonali
1. Operazzjonijiet li fir-rigward tagħhom in-nefqa totali eliġibbli ma taqbiżx EUR 200 000 għall-FEŻR u l-Fond ta' Koeżjoni, EUR 150 000 għall-FSE jew EUR 100 000 għall-FEMS, m’għandhomx ikunu soġġetti għal aktar minn awditu wieħed mill-awtorità tal-awditjar jew mill-Kummissjoni qabel is-sottomissjoni tal-kontijiet li fihom tkun inkluża n-nefqa finali tal-operazzjoni kompluta. Operazzjonijiet oħra m’għandhomx ikunu soġġetti għal aktar minn awditu wieħed f’kull sena ta’ kontabilità, mill-awtorità tal-awditjar jew mill-Kummissjoni qabel is-sottomissjoni tal-kontijiet li fihom tkun inkluża n-nefqa finali tal-operazzjoni kompluta. L-operazzjonijiet m’għandhomx ikunu soġġetti għal awditjar mill-Kummissjoni jew l-awtorità tal-awditjar f'ebda sena jekk diġà kien hemm awditjar f’dik is-sena mill-Qorti Ewropea tal-Awdituri, sakemm ir-riżultati tax-xogħol ta’ awditjar imwettaq mill-Qorti Ewropea tal-Awdituri għal dawn l-operazzjonijiet jistgħu jintużaw mill-awtorità tal-awditjar jew mill-Kummissjoni għall-iskop li jaqdu l-kompiti rispettivi tagħhom.
2. Fir-rigward ta' programmi operazzjonali li għalihom l-opinjoni tal-awditjar l-aktar riċenti tindika li ma hemm l-ebda nuqqas sinifikanti, il-Kummissjoni tista’ taqbel mal-awtorità tal-awditjar fil-laqgħa sussegwenti msemmija fl-Artikolu 128(3) li l-livell ta’ xogħol ta’ awditjar meħtieġ jista’ jitnaqqas sabiex ikun proporzjonat mar-riskju stabbilit. F’dawn il-każijiet, il-Kummissjoni ma għandhiex twettaq awditjar fuq il-post sakemm ma jkunx hemm prova li tissuġġerixxi nuqqasijiet fis-sistema ta’ ġestjoni u ta’ kontroll li jaffettwaw in-nefqa ddikjarata lill-Kummissjoni f’sena ta’ kontabilità li għaliha l-kontijiet kienu ġew aċċettati mill-Kummissjoni.
3. Fil-każ ta' programmi operazzjonali li għalihom il-Kummissjoni tikkonkludi li l-opinjoni tal-awtorità tal-awditjar hija affidabbli, tista’ taqbel mal-awtorità tal-awditjar li tillimita l-awditjar tal-Kummissjoni stess fuq il-post għall-verifika tal-ħidma tal-awtorità tal-awditjar sakemm ma jkunx hemm evidenza ta' nuqqasijiet fix-xogħol tal-awtorità tal-awditjar għal sena ta’ kontabilità li għaliha l-kontijiet ikunu ġew aċċettati mill-Kummissjoni.
4. Minkejja li l-paragrafu 1, l-awtorità tal-awditjar u l-Kummissjoni jistgħu jwettqu awditjar ta’ operazzjonijiet fl-eventwalità li valutazzjoni tar-riskju jew awditjar mill-Qorti Ewropea tal-Awdituri jistabbilixxu riskju speċifiku ta’ irregolarità jew frodi, f’każ ta’ prova ta’ nuqqasijiet serji fil-funzjonament effettiv tas-sistema ta’ ġestjoni u ta’ kontroll tal-programm operazzjonali kkonċernat, u matul il-perjodu msemmi fl-Artikolu 140(1). Il-Kummissjoni tista’, bl-iskop tal-valutazzjoni tax-xogħol ta’ awtorità għall-awditjar, tirrevedi r-rekord tal-awditjar tal-awtorità għall-awditjar jew tieħu sehem fl-awditjar fuq il-post tal-awtorità għall-awditjar u, fejn, skont l-istandards ta’ awditjar aċċettati internazzjonalment, dan ikun meħtieġ sabiex tinkiseb assigurazzjoni dwar il-funzjonament effettiv tal-awtorità għall-awditjar, il-Kummissjoni tista’ twettaq awditjar tal-operazzjonijiet.
PARTI ĦAMSA
DELEGI TA’ SETGĦAT, DISPOŻIZZJONIJIET TA’ IMPLIMENTAZZJONI, TRANŻITORJI U FINALI
KAPITOLU I
Delega tas-setgħa u l-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet
Artikolu 149
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti delegati msemmija fl-Artikolu 5(3), it-tieni paragrafu tal-Artikolu 12, ir-raba' subparagrafu tal-Artikolu 22(7), l-Artikolu 37(13), it-tielet subparagrafu tal-Artikolu 38(4), l-Artikolu 40(4), l-Artikolu 41(3), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 42(1), l-Artikolu 42(6), it-tieni, it-tielet, ir-raba' u s-seba' subparagrafi tal-Artikolu 61(3), l-Artikoli 63(4) u 64(4), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 68(1), ir-raba' paragrafu tal-Artikolu 101, il-ħames subparagrafu tal-Artikolu 122(2), l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 125(8), l-Artikolu 125(9), l-Artikolu 127(7) u (8), u l-Artikolu 144(6) għandhom jingħataw lill-Kummissjoni minn 21 ta’ Diċembru 2013 sal-31 ta' Diċembru 2020.
3. Id-delega tas-setgħa imsemmija fl-Artikolu 5(3), it-tieni paragrafu tal-Artikolu 12, ir-raba' subparagrafu tal-Artikolu 22(7), l-Artikolu 37(13), it-tielet subparagrafu tal-Artikolu 38(4), l-Artikolu 40(4), l-Artikolu 41(3), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 42(1), l-Artikolu 42(6), it-tieni, it-tielet, ir-raba' u s-seba' subparagrafi tal-Artikolu 61(3), l-Artikoli 63(4) u 64(4), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 68(1), ir-raba' paragrafu tal-Artikolu 101, il-ħames subparagrafu tal-Artikolu 122(2), l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 125(8), l-Artikolu 125(9), l-Artikolu 127(7) u (8) u l-Artikolu 144(6) tista’ tiġi rrevokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni biex issir revoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Din tidħol fis-seħħ fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data sussegwenti li tkun speċifikata fiha. Ma għandha taffettwa l-validità ta’ ebda att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 5 (3), it-tieni paragrafu tal-Artikolu 12, ir-raba' subparagrafu tal-Artikolu 22(7), l-Artikolu 37(13), it-tielet subparagrafu tal-Artikolu 38(4), l-Artikolu 40(4), l-Artikolu 41(3), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 42(1), l-Artikolu 42(6), it-tieni, it-tielet, ir-raba' u s-seba' subparagrafi tal-Artikolu 61(3), l-Artikoli 63(4) u 64(4), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 68(1), ir-raba' paragrafu tal-Artikolu 101, il-ħames subparagrafu tal-Artikolu 122(2), l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 125(8), l-Artikolu 125(9), l-Artikolu 127(7) u (8) u l-Artikolu 144(6) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun saret l-ebda oġġezzjoni jew mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jagħlaq dak il-perjodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li ma mhumiex se joġġezzjonaw. Dan il-perjodu għandu jiġi estiż b’xahrejn wara l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 150
Proċedura ta’ Kumitat
1. Fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament, ir-Regolament FEŻR, ir-Regolament KTE, ir-Regolament FSE u r-Regolament FK, il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn Kumitat ta’ Koordinazzjoni għall-Fondi Strutturali u ta' Investimenti Ewropej. Dak il-kumitat ikun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Meta l-kumitat ma jagħtix opinjoni, il-Kummissjoni m'għandhiex tadotta l-abbozz tal-att ta' implimentazzjoni fir-rigward tas-setgħat ta' implimentazzjoni msemmija fit-tielet paragrafu tal-Artikolu 8, il-ħames subparagrafu tal-Artikolu 22(7), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 38(3), l-Artikolu 38(10), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 39(4), l-Artikolu 46(3), it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 96(2), l-Artikolu 115(4) u t-tieni subparagrafu tal-Artikolu 125(8), u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
KAPITOLU II
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali jew finali
Artikolu 151
Rieżami
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jirrevedu dan ir-Regolament sal-31 ta' Diċembru 2020 skont l-Artikolu 177 TFUE.
Artikolu 152
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
1. Dan ir-Regolament m’għandu jaffettwa la l-kontinwazzjoni u lanqas il-modifika, inkluża l-kanċellazzjoni totali jew parzjali ta’ assistenza approvata mill-Kummissjoni abbażi tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006, jew ta’ kwalunkwe leġiżlazzjoni oħra li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta' Diċembru 2013. Dak ir-Regolament jew tali leġiżlazzjoni applikabbli oħra għandhom konsegwentement ikomplu japplikaw wara l-31 ta' Diċembru 2013 għal din l-għajnuna jew l-operazzjonijiet ikkonċernati sal-għeluq tagħhom. Għall-finijiet ta' dan il-paragrafu l-assistenza għandha tkopri programmi operazzjonali u proġetti kbar.
2. L-applikazzjonijiet biex wieħed jirċievi assistenza magħmulin jew approvati taħt ir-Regolament (KE) Nru 1083/2006 għandhom jibqgħu validi.
3. Fejn Stat Membru jagħmel użu mill-opzjoni stabbilita fl-Artikolu 123(3), huwa għandu jippreżenta talba lill-Kummissjoni biex l-awtorità ta’ ġestjoni twettaq il-funzjonijiet tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni permezz ta’ deroga mill-punt (b) tal-Artikolu 59(1) tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006 għall-programmi operazzjonali korrispondenti implimentati abbażi tar-Regolament (KE) Nru 1083/2006. It-talba għandha tkun akkumpanjata minn valutazzjoni magħmula mill-awtorità tal-awditjar. Fejn il-Kummissjoni hija sodisfatta abbażi tal-informazzjoni magħmula disponibbli mill-awtorità tal-awditjar u mill-awditjar tagħha stess li s-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll ta’ dawk il-programmi operazzjonali jiffunzjonaw effettivament u li l-funzjonament tagħhom mhux se jkun ippreġudikat mill-awtorità ta’ ġestjoni li twettaq il-funzjonijiet tal-awtorità ta’ ċertifikazzjoni, hija għandha tinforma lill-Istat Membru bil-qbil tagħha fi żmien xahrejn minn meta tasal it-talba.
Artikolu 153
Revoka
1. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 152, ir-Regolament (KE) Nru 1083/2006 huwa revokat b'effett mill-1 ta' Jannar 2014.
2. Ir-referenzi għar-Regolament imħassar għandhom jitqiesu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw skont it-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness XIV.
Artikolu 154
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikoli 20 sa 24, l-Artikolu 29(3), il-punt (a) tal-Artikolu 38(1), l-Artikoli 58, 60, 76 sa 92, 118, 120, 121 u l-Artikoli 129 sa 147 għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2014.
It-tieni sentenza tas-seba' subparagrafu tal-Artikolu 39(2) u l-ħames paragrafu tal-Artikolu 76 għandhom japplikaw b'effett mid-data li fiha tkun daħlet fis-seħħ l-emenda għar-Regolament Finanzjarju fir-rigward tad-diżimpenn ta' approprjazzjonijiet.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Diċembru 2013.