РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 258/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 3 април 2014 година
за създаване на програма на Съюза в подкрепа на специфични дейности в областта на финансовото отчитане и одита за периода 2014-2020 г. и за отмяна на Решение № 716/2009/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
С Решение № 716/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3) беше създадена програма на Общността в подкрепа на специфични дейности в областта на финансовите услуги, финансовото отчитане и одита. Въз основа на това решение Европейската консултативна група за финансова отчетност (ЕКГФО), Фондацията за международните стандарти за финансово отчитане (наричана по-долу „Фондацията за МСФО“), която е правоприемникът на Фондацията на Съвета по международните счетоводни стандарти (ФСМСС), и Надзорният съвет за отчитане и отразяване на обществения интерес (PIOB) получиха съфинансиране от Съюза под формата на безвъзмездни средства за оперативни разходи до 31 декември 2013 г.
(2)
Настъпилата през 2008 г. финансова криза постави въпроса за финансовото отчитане и одита в центъра на политическата програма на Съюза. Наличието на добре функционираща обща рамка за финансова отчетност е от съществено значение за вътрешния пазар, за ефективното функциониране на капиталовите пазари и за постигането на интегриран пазар за финансови услуги в Съюза.
(3)
Освен че играят централна роля за това да се гарантира, че инвеститорите разполагат с важна информация относно баланса, отчета за приходите и разходите и паричните потоци, финансовите отчети подпомагат ефективното корпоративно управление.
(4)
Освен че играят жизненоважна роля при защитата на интересите на акционерите и кредиторите, финансовите отчети представляват основата на пруденциалното регулиране, тъй като всички значими законодателни инструменти в областта на финансовите услуги разчитат на финансовите отчети на дружествата, включително Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4) и Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5). Регулаторите разчитат на терминологията в областта на счетоводното отчитане, за да разберат какви рискове поема дадено дружество и какво се изисква следователно от това дружество.
(5)
В условията на глобална икономика е необходим глобален счетоводен език, като при това се отчитат множеството различни счетоводни традиции, които вече са се наложили. Г-20 призова няколкократно за разработване на глобални счетоводни стандарти и за сближаване на съществуващите и на бъдещите счетоводни стандарти. Международните стандарти за финансово отчитане (МСФО), разработени от Съвета по международни счетоводни стандарти (СМСС), са приети и се използват в много, но не и в някои основни юрисдикции в света. Такива международни счетоводни стандарти следва да бъдат разработени в рамките на прозрачен процес, отличаващ се с демократична отчетност. За да се осигури защитата на интересите на Съюза и наличието на глобални стандарти с високо качество, които са съвместими с правото на Съюза, особено важно е интересите на Съюза да бъдат добре представени в този процес на разработване на международни стандарти. Тези интереси включват запазването на принципа, че финансовите отчети следва да дават „вярна и точна представа“ и следва да бъдат надеждни, разбираеми, съпоставими и относими.
(6)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета (6) МСФО следва да бъдат включени в правото на Съюза, за да бъдат използвани от дружества, чиито ценни книжа се търгуват на регулиран пазар в Съюза, единствено при условие че МСФО отговарят на критериите, посочени в същия регламент, включително изискването отчетите да дават „вярна и точна представа“, както е предвидено в член 4, параграф 3 от Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7). Следователно МСФО играят важна роля при функционирането на вътрешния пазар, поради което Съюзът е пряко заинтересован да гарантира, че процесът, чрез който се разработват и одобряват МСФО, води до установяването на стандарти, съответстващи на изискванията на правната уредба на вътрешния пазар.
(7)
МСФО се приемат от СМСС, а свързаните с тях тълкувания - от Комитета за разяснения на МСФО, два органа в рамките на Фондацията за МСФO. Следователно е от съществено значение да се установят подходящи правила за финансиране на Фондацията за МСФО.
(8)
ЕКГФО беше създадена през 2001 г. от европейски организации, представляващи емитентите и счетоводителите, които участват в процеса на финансово отчитане. В съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002 ЕКГФО предоставя на Комисията становища дали даден счетоводен стандарт, приет от СМСС, или дадено тълкувание, прието от Комитета за разяснения на МСФО, чието одобрение предстои, отговаря на установените в посочения регламент критерии за одобрение.
(9)
В световен план ЕКГФО се налага като представител на единната европейска позиция по въпросите на счетоводното отчитане. В това си качество ЕКГФО участва в процеса на СМСС по установяване на стандартите. За да изпълнява тази роля, ЕКГФО следва да е запознат с всички възможни становища, изразени в Съюза в рамките на надлежен процес, при което разработващите стандартите на национално равнище, правителствата и регулаторите, както и други заинтересовани страни играят съществена роля предвид значителните различия в мненията, които вече съществуват между държавите членки и различните заинтересовани страни. Всички взаимодействия на ЕКГФО със СМСС следва да бъдат напълно прозрачни и ЕКГФО следва да взема всички решения след провеждане на изчерпателни консултации с разработващите стандартите на национално равнище.
(10)
Предвид ролята на ЕКГФО за извършване на оценка дали МСФО отговарят на изискванията на дружественото право на Съюза и неговата политика в тази област, съгласно предвиденото в Регламент (ЕО) № 1606/2002, е необходимо Съюзът да осигури стабилно финансиране за ЕКГФО и по този начин да допринесе за обезпечаване на необходимите ѝ средства.
(11)
На 12 ноември 2013 г. Комисията публикува доклада на Филип Мейстад, специален съветник на комисаря, отговарящ за вътрешния пазар и услугите (наричан по-долу „докладът на специалния съветник“), в който той очерта възможните реформи на управлението на ЕКГФО, целящи увеличаване на приноса на Съюза в разработването на международните счетоводни стандарти. За да се постигнат очакваните цели на програмата за съфинансиране, създадена с настоящия регламент (наричана по-долу „Програмата“), е необходимо правилата за управление да бъдат преразгледани в съответствие с препоръките, изложени в доклада на специалния съветник, както и тези реформи да бъдат проведени незабавно. Комисията следва да наблюдава провеждането на реформата на управлението на ЕКГФО и да информира Европейския парламент и Съвета за напредъка в провеждането ѝ. За тази цел до 31 март 2014 г. Комисията следва да представи пред Европейския парламент и Съвета доклад относно провеждането на реформата на управлението.
(12)
Техническата работа на ЕКГФО следва да бъде съсредоточена върху предоставянето на технически консултации за Комисията относно одобрението на МСФО, както и върху подходящото участие в процеса на разработване на тези МСФО, и следва да гарантира, че интересите на Съюза са отчетени в необходимата степен в процеса на разработване на международни стандарти. Посочените интереси следва да включват концепцията за „предпазливост“ и запазването на изискването за „вярна и точна представа“, както е предвидено в Директива 2013/34/ЕС, и следва да отчитат въздействието на стандартите върху финансовата стабилност и икономиката. Комисията следва да оцени техническата работа на ЕКГФО в докладите, изготвени в съответствие с критериите, предвидени в настоящия регламент.
(13)
В областта на задължителния одит през 2005 г. Групата за текущо наблюдение - международна организация, която отговаря за наблюдението на реформата на управлението на Международната федерация на счетоводителите (МФС) - създаде PIOB. Ролята на PIOB е да наблюдава процеса, който води до приемането на Международните стандарти за одит (МСО), и други дейности на МФС от обществен интерес. МСО могат да бъдат приети с цел прилагането им в Съюза, при условие че са разработени по-специално в рамките на надлежен процес, при публичен надзор и прозрачност в съответствие с изискванията по член 26 от Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8). В предложенията за одит от 30 ноември 2011 г. се предвижда също така въвеждането на МСО в Съюза.
(14)
Включването на МСО в правото на Съюза и ключовата роля на PIOB, чиято цел е да гарантира, че стандартите отговарят на предвидените в Директива 2006/43/ЕО изисквания, означава, че Съюзът е пряко заинтересован да гарантира, че процесът, чрез който са разработени и одобрени тези стандарти, води до приемането на стандарти, които са съвместими с правната уредба в областта на вътрешния пазар. В предложението на Комисията за изменение на Директива 2006/43/ЕО също така изрично се признава ролята на PIOB. Следователно е важно да се предвидят подходящи правила за финансиране на PIOB.
(15)
Органите, работещи в областта на счетоводното отчитане и одита, са силно зависими от предоставеното им финансиране и играят основна роля в Съюза, която е от решаващо значение за функционирането на вътрешния пазар. Предложените бенефициери по програмата,създадена с Решение № 716/2009/ЕО, са получили съфинансиране от бюджета на Съюза посредством безвъзмездни средства за оперативни разходи, което засилва финансовата им независимост от частния сектор, и от инцидентно получени средства, като по този начин се повишават техните възможности и надеждност. Публичното финансиране само по себе си обаче не следва да се разглежда като потвърждение за тази независимост от частния сектор. В частност, следва да се изисква по-голяма прозрачност във връзка с членовете на управителните органи, наред с другото, на СМСС и ЕКГФО, за да се гарантира, че всички заинтересовани страни са представени в процеса на установяване на стандарти и тяхното одобрение. ЕКГФО и СМСС следва да предприемат всички подходящи мерки за избягване на конфликтите на интереси, включително изисквания за разгласяване, които са съобразени с функцията и отговорностите на различните категории персонал, наети от тези организации.
(16)
Опитът показва, че съфинансирането от Съюза осигурява ясно, стабилно, диверсифицирано, надеждно и адекватно финансиране за бенефициерите и им помага да изпълняват независимо и ефикасно мисията си от обществен интерес. Поради тази причина с вноската на Съюза следва да продължи да се осигурява достатъчно финансиране, предназначено за работата по установяване на международни счетоводни стандарти и международни стандарти за одит, и по-специално за Фондацията за МСФО, ЕКГФО и PIOB.
(17)
Освен промените в схемите им на финансиране Фондацията за МСФО и ЕКГФО проведоха управленски реформи, за да гарантират, че структурата и процесите им способстват за това, те да изпълняват мисията си в обществен интерес по независим, ефикасен и прозрачен начин, характеризиращ се с демократична отчетност. Що се отнася до Фондацията за МСФО, през 2009 г. беше създадена Групата за текущо наблюдение с цел гарантиране на публична отчетност и надзор, беше подобрена ефективността на Консултативния съвет по стандартите и прозрачността и беше уредена ролята на оценките на въздействието като част от надлежния процес на СМСС. Ще продължат усилията за подобряване на начина на управление на тези органи. През 2013 г. Комисията започна оценка на прилагането на Регламент (ЕО) № 1606/2002. Оценката обхваща по-специално критериите за одобрение на МСФО в Съюза, както е предвидено в член 3, параграф 2 от посочения регламент, както и правилата за управление, въведени от Фондацията за МСФО и СМСС. Комисията възнамерява да приключи оценката и да докладва за резултатите пред Европейския парламент и Съвета до 31 декември 2014 г. Когато е целесъобразно, Комисията ще представи законодателно предложение за подобряване на действието на посочения регламент.
(18)
С настоящия регламент се определя финансовият пакет за цялата продължителност на Програмата, който представлява основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно сътрудничеството по бюджетните въпроси и относно доброто финансово управление (9) за Европейския парламент и Съвета в хода на годишната бюджетна процедура.
(19)
Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (10) и Делегиран регламент (ЕС, Евратом) № 1268/2012 на Комисията (11), които гарантират финансовите интереси на Съюза, трябва да се прилагат в хода на изпълнение на Програмата, като се вземат предвид принципите на опростеност и последователност при избора на бюджетни инструменти, ограничаването на броя на случаите, в които Комисията запазва пряка отговорност за изпълнението и управлението, както и необходимата пропорционалност между обема на ресурсите и административната тежест, свързана с тяхната употреба.
(20)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка със съставянето на годишни работни програми.
(21)
Очаква се Програмата да допринесе за постигането на целите за осигуряване на съпоставимост и прозрачност на счетоводните отчети на дружествата в Съюза, както и да осигури гласност за потребностите на Съюза в контекста на глобалното хармонизиране на стандартите за финансово отчитане. Наличието на единна европейска позиция би спомогнало за насърчаване на приемането на МСФО в международен план, за сближаването на практиките и за въвеждане на висококачествени международни стандарти за одит във всички държави членки. Програмата следва също така да допринесе за изпълнението на стратегията „Европа 2020“, като укрепи единния пазар на финансови услуги и капитали, както и външното измерение на стратегията.
(22)
Настоящият регламент следва да предвижда възможност за съфинансиране на дейностите на някои органи, преследващи цели, които попадат в обхвата или са в подкрепа на политиката на Съюза в областта на разработването и одобряването на стандарти или на надзора на процесите за установяване на стандарти за финансовото отчитане и одита.
(23)
Финансиране от страна на Съюза се предлага за конкретен и ограничен брой най-значими органи в областта на финансовото отчитане и одита.В рамките на настоящата институционална структура новите правила за финансиране ще осигурят стабилно, диверсифицирано, надеждно и достатъчно финансиране, което ще позволи на съответните органи да изпълняват независимо и ефикасно мисията си, която е свързана със Съюза или която представлява обществен интерес. Тези органи следва да разгласят разбивка на данните за друго финансиране, получено от алтернативни източници.
(24)
Като отчита промените вследствие на препоръките, изложени в доклада на специалния съветник, Комисията следва да представи доклади относно напредъка на ЕКГФО при провеждането на реформите на управлението ѝ през март 2014 г. и след това, считано от 2015 г. - ежегодно, най-късно през юни. СМСС започна преглед на концептуалната рамка. След приемането на преразгледаната концептуална рамка Комисията следва да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад относно всички промени, внесени в концептуалната рамка и основанията за тях, като обърне специално внимание на концепциите за предпазливост и надеждност, които гарантират спазването на изискването за „вярна и точна представа“, предвидено в Директива 2013/34/ЕС. Бенефициерите следва да гарантират ефикасно и пестеливо използване на публичните средства, включително за пътни и свързани с тях разходи.
(25)
Програмата следва да замени предишната програма за съфинансиране за бенефициерите. Ето защо, от съображения за правна сигурност Решение № 716/2009/ЕО следва да бъде отменено.
(26)
Доколкото целта на настоящия регламент, а именно създаването на програма на Съюза за периода 2014-2020 г. в подкрепа на дейността на органите, които допринасят за постигането на целите на политиката на Съюза в областта на финансовото отчитане и одита,не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а поради неговия обхват и последици може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(27)
Всяко финансиране на нови бенефициери, дори ако те са преки правоприемници на един от бенефициерите, изброени в настоящия регламент, следва да подлежи на одобрение от страна на Европейския парламент и Съвета, в съответствие с член 294 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
(28)
Уместно е срокът на прилагане на настоящия регламент да бъде съобразен с този на Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (12). Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Приема се програма на Съюза (наричана по-долу „Програмата“) за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. с цел подкрепа на дейността на органите, които допринасят за постигането на целите на политиката на Съюза в областта на финансовото отчитане и одита.
2. Програмата обхваща дейностите по разработване или осигуряване на данни за разработването на стандарти, прилагането, оценяването или мониторинга на стандартите или по надзора на процесите за установяване на стандарти в подкрепа на прилагането на политиките на Съюза в областта на финансовото отчитане и одита, извършвани от Фондацията за МСФО, ЕКГФО или PIOB.
Член 2
Цел
Целта на Програмата е подобряване на условията за ефикасното функциониране на вътрешния пазар чрез подкрепа на прозрачното и независимо разработване на международните стандарти за финансово отчитане и одит.
Член 3
Бенефициери
1. Бенефициери по Програмата са:
а)
в областта на финансовото отчитане:
i)
ЕКГФО за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2016 г.;
ii)
Фондацията за МСФО;
б)
в областта на одита - PIOB.
2. Органите, работещи в областта на финансовото отчитане и одита, които получават финансиране от Съюза по Програмата, са задължени да осигурят своята независимост и пестеливото и ефикасно използване на публичните средства, без оглед на различните източници на финансиране, от които могат да се ползват.
Член 4
Отпускане на безвъзмездни средства
Финансирането по Програмата се предоставя под формата на оперативни безвъзмездни средства, отпускани на годишна основа.
Член 5
Прозрачност
Всеки бенефициер на финансиране, отпуснато по Програмата, посочва на видно място, като например интернет страница, публикация или годишен доклад, обстоятелството, че е получил финансиране от бюджета на Съюза, и подробна разбивка на данни за друго финансиране, получено от алтернативни източници.
Член 6
Финансови разпоредби
1. Финансовият пакет за изпълнението на Програмата за периода 2014-2020 г. е 43 176 000 EUR по текущи цени.
2. Годишните бюджетни кредити се одобряват от Европейския парламент и от Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка.
3. Индикативната разбивка на определения в параграф 1 финансов пакет за тримата бенефицери е, както следва:
а)
за ЕКГФО - 9 303 000 EUR;
б)
за Фондация за МСФО - 31 632 000 EUR;
в)
за PIOB - 2 241 000 EUR.
Член 7
Изпълнение на Програмата
Комисията изпълнява Програмата, като съставя годишни работни програми в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Всяка годишна работна програма изпълнява целите на Програмата, определени в член 2 от настоящия регламент, като конкретизира следното:
а)
очакваните резултати;
б)
разбивка на бюджета за всеки отделен бенефициер, в съответствие с индикативните стойности, определени в член 6, параграф 3.
С цел гарантиране на прозрачност, в годишната работна програма също така се посочва, чрез включване на препратка, предвидената в член 2 цел, определения в член 4 метод на изпълнение и констатациите от докладите.
Комисията приема годишните работни програми чрез актове за изпълнение.
Член 8
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на дейностите, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени, като за целта прилага превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности чрез ефективни проверки, а при установяването на нередности - чрез възстановяване на недължимо платените суми и, когато е целесъобразно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили финансови средства от Съюза по Програмата.
Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва проверки и инспекции на място по отношение на икономически оператори, заинтересовани пряко или непряко от такова финансиране в съответствие с процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (13) с цел установяване дали е налице измама, корупция или всякаква друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за безвъзмездни средства, решение за безвъзмездни средства или договор относно финансиране от страна на Съюза.
Без да се засягат първа и втора алинея, в споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, споразуменията за безвъзмездни средства, решенията за безвъзмездни средства и договорите, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, изрично се предоставят правомощия на Комисията, Сметната палата и OLAF да провеждат такива одити, проверки и инспекции на място.
Член 9
Оценка
1. До 31 март 2014 г. Комисията представя на Европейския парламент и Съвета първи доклад относно необходимите реформи на управлението в областта на счетоводството и финансовата информация по отношение на ЕКГФО, като взема предвид, наред с другото, промените вследствие на препоръките, изложени в доклада на специалния съветник, и мерките, които вече са предприети от ЕКГФО за провеждане на посочените реформи.
2. До 31 декември 2014 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно констатациите от оценката на Комисията на Регламент (ЕО) № 1606/2002, който, когато е целесъобразно, включва предложения за изменение на посочения регламент с оглед подобряване на действието му, както и относно правилата за управление на всички съответни институции.
3. От 2015 г. Комисията подготвя годишен доклад относно дейността на Фондацията за МСФО по отношение на промените в МСФО, PIOB и ЕКГФО.
4. По отношение на Фондацията за МСФО докладът по параграф 3 обхваща дейността ѝ, и по-специално общите принципи, въз основа на които са разработени новите стандарти. Посоченият доклад разглежда също така въпроса, дали МСФО са надлежно съобразени с различните бизнес модели, дали отразяват действителните последици от икономическите операции, дали не са прекалено сложни и дали избягват изкуствено поставени кратки срокове и допускането на нестабилност.
След приемането на преразгледаната концептуална рамка докладът разглежда всички промени, въведени чрез концептуалната рамка, като отделя особено внимание на концепциите за предпазливост и надеждност.
5. По отношение на PIOB или неговия правоприемник докладът по параграф 3 разглежда промените в областта на диверсификацията на финансирането. Ако финансирането от страна на МФС за определена година надвиши две трети от общото годишно финансиране за PIOB, Комисията предлага годишната ѝ вноска за съответната година да бъде ограничена до максимална сума от 300 000 EUR.
6. По отношение на ЕКГФО докладът по параграф 3 разглежда следното:
а)
дали в техническата си работа по международните счетоводни стандарти ЕКГФО отчита надлежно изискванията на член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1606/2002, по-специално чрез оценка на съответствието на новите или изменени МСФО с принципа за „вярна и точна представа“ и на приноса им за европейските обществени интереси;
б)
дали в техническата си работа по МСФО ЕКГФО предоставя подходяща оценка на това дали разработваните от МСФО проекти на международни счетоводни стандарти и нови или изменени международни счетоводни стандарти се основават на доказателства и дали отговарят на потребностите на Съюза, като отчитат съществуващото в Съюза разнообразие на счетоводни и икономически модели и гледни точки; и
в)
напредъкът на ЕКГФО в провеждането на реформите на управлението ѝ, като отчита промените вследствие на препоръките, изложени в доклада на специалния съветник.
Когато е целесъобразно, Комисията представя законодателно предложение за продължаване на финансирането за ЕКГФО след 31 декември 2016 г.
7. Комисията предава докладите, посочени в параграф 3, на Европейския парламент и на Съвета най-късно до 30 юни всяка година.
8. Най-късно дванадесет месеца преди края на Програмата Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно постигането на целта на Програмата. Докладът оценява най-малко целесъобразността и последователността на Програмата, степента на ефективност на изпълнението ѝ, както и ефективността като цяло и поотделно на различните работни програми на бенефициерите за постигането на целта, посочена в член 2.
9. Комисията изпраща докладите, посочени в настоящия член, на Европейския икономически и социален комитет за информация.
Член 10
Отмяна
Решение № 716/2009/ЕО се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Член 11
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 258/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-3 ta’ April 2014
dwar l-istabbiliment ta’ programm tal-Unjoni għas-sostenn ta’ attivitajiet speċifiċi fil-qasam tar-rappurtar finanzjarju u l-awditjar għall-perjodu 2014-2020 u li jħassar id-Deċiżjoni Nru 716/2009/KE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 114 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni Nru 716/2009/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) stabbilixxiet programm Komunitarju għall-appoġġ ta’ attivitajiet speċifiċi fil-qasam tas-servizzi finanzjarji, tar-rappurtar finanzjarju u l-verifika. Abbażi ta’ dik id-Deċiżjoni, il-Grupp Konsultattiv Ewropew għar-Rappurtar Finanzjarju (EFRAG), il-Fondazzjoni tal-Istandards Internazzjonali tar-Rappurtar Finanzjarju (il-Fondazzjoni tal-IFRS), li hi s-suċċessur ġuridiku tal-Fondazzjoni tal-Kumitat tal-Istandards Internazzjonali tal-Kontabilità (IASCF) u l-Bord tas-Sorveljanza tal-Interess Pubbliku (PIOB) ibbenefikaw minn kofinanzjament min-naħa tal-Unjoni fil-forma ta’ għotjiet operattivi sal-31 ta’ Diċembru 2013.
(2)
Il-kriżi fis-swieq finanzjarji li żviluppat sa mill-2008 ressqet il-kwistjoni tar-rappurtar finanzjarju u l-awditjar fil-qalba tal-aġenda politika tal-Unjoni. Qafas ta’ rappurtar finanzjarju komuni li jaħdem sew huwa essenzjali għas-suq intern, għall-funzjonament effikaċi tas-swieq tal-kapital u għall-ħolqien ta’ suq integrat għas-servizzi finanzjarji fl-Unjoni.
(3)
Minbarra li għandhom rwol ċentrali biex jiżguraw li l-investituri jkollhom informazzjoni importanti dwar il-karta tal-bilanċ, id-dikjarazzjoni tal-profitt u t-telf u l-fluss tal-flus, ir-rendikonti finanzjarji jappoġġaw governanza korporattiva effikaċi.
(4)
Minbarra li għandhom rwol fundamentali biex jipproteġu l-interessi tal-azzjonisti u tal-kredituri, ir-rendikonti finanzjarji jiffurmaw il-pedament tar-regolamentazzjoni prudenzjali fis-sens li l-istrumenti leġislattivi ewlenin dwar is-servizzi finanzjarji jiddependu fuq ir-rendikonti finanzjarji tal-kumpaniji, inklużi r-Regolament (UE) Nru 648/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) u r-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5). Ir-regolaturi jiddependu mit-terminoloġija tal-kontabbiltà sabiex jifhmu x’riskji tkun qiegħda tieħu kumpanija u għalhekk x’ikun mitlub minn dik il-kumpanija.
(5)
F’ekonomija globali, hemm il-ħtieġa ta’ lingwa globali tal-kontabbiltà, filwaqt li jiġu kkunsidrati l-ħafna tradizzjonijiet u lingwi tal-kontabbiltà diġà użati. Il-G20 ripetutament talab standards ta’ kontabbiltà globali u l-konverġenza tal-istandards ta’ kontabbiltà eżistenti u futuri. L-Istandards Internazzjonali tar-Rappurtar Finanzjarju (IFRS) żviluppati mill-Bord dwar l-Istandards Internazzjonali tal-Kontabbiltà (IASB) huma adottati u użati f’bosta ġurisdizzjonijiet madwar id-dinja, iżda dan mhuwiex il-każ f’uħud mill-ġurisdizzjonijiet ewlenin. Tali standards internazzjonali tal-kontabbiltà jridu jiġu żviluppati fi proċess trasparenti u demokratikament responsabbli. Sabiex jiġi żgurat li l-interessi tal-Unjoni jiġu rispettati u li l-istandards globali jkunu ta’ kwalità għolja u kompatibbli mal-liġi tal-Unjoni, huwa essenzjali li l-interessi tal-Unjoni jitqiesu b’mod adegwat f’dak il-proċess ta’ ffissar ta’ standards internazzjonali. Dawk l-interessi jinkludu ż-żamma tal-prinċipju li r-rendikonti finanzjarji għandhom jagħtu “stampa vera u ġusta”, u għandhom ikunu affidabbli, intelliġibbli, komparabbli u rilevanti.
(6)
F’ konformita’ mar-Regolament (KE) Nru 1606/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), l-IFRS għandhom jiġu inkorporati fil-liġi tal-Unjoni sabiex jiġu applikati mill-kumpaniji b’titoli elenkati f’suq regolat fl-Unjoni, biss jekk l-IFRS jissodisfaw il-kriterji stabbiliti f’dak ir-Regolament, inkluż ir-rekwiżit li l-kontijiet jagħtu “stampa vera u ġusta” kif stabbilit fl-Artikolu 4(3) tad-Direttiva 2013/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7). L-IFRS, għalhekk, għandhom rwol ewlieni fil-funzjonament tas-suq intern u għaldaqstant l-Unjoni għandha interess dirett li tiżgura li l-proċess li permezz tiegħu l-IFRS jiġu żviluppati u approvati jirriżulta fi standards li jkunu konsistenti mar-rekwiżiti tal-qafas ġuridiku tas-suq intern.
(7)
L-IFRS jinħarġu mill-IASB u l-interpretazzjonijiet relatati jinħarġu mill-Kumitat tal-Interpretazzjonijiet tal-IFRS, żewġ korpi fil-Fondazzjoni tal-IFRS. Għalhekk huwa importanti li jiġu stabbiliti arranġamenti ta’ finanzjament xierqa għall-Fondazzjoni tal-IFRS.
(8)
L-EFRAG twaqqaf fl-2001 minn organizzazzjonijiet Ewropej li jirrappreżentaw lill-emittenti u l-professjoni tal-kontabbiltà involuti fil-proċess ta’ rappurtar finanzjarju. Skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002, l-EFRAG jagħti lill-Kummissjoni opinjonijiet dwar jekk standard tal-kontabbiltà maħruġ mill-IASB jew interpretazzjoni maħruġa mill-Kumitat tal-Interpretazzjonijiet tal-IFRS, li għandhom jiġu approvati, jikkonformawx mal-kriterji tal-approvazzjoni stabbiliti f’dak ir-Regolament.
(9)
L-EFRAG qiegħed jieħu r-rwol tal-‘vuċi unika tal-Ewropa dwar il-kontabbiltà’ fl-arena globali. F’dik il-kapaċità, l-EFRAG jagħti input għall-proċess ta’ ffissar ta’ standards tal-IASB. Sabiex l-EFRAG iwettaq dan ir-rwol, huwa għandu jiġi espost għall-opinjonijiet kollha possibbli fl-Unjoni matul il-proċess dovut, fejn dawk li jiffissaw l-istandards, il-gvernijiet u r-regolaturi nazzjonali, kif ukoll partijiet interessati oħra, għandhom rwol essenzjali minħabba d-differenzi sinifikanti ta’ opinjoni li diġà jeżistu bejn l-Istati Membri u d-diversi partijiet interessati. L-interazzjonijiet kollha tal-EFRAG mal-IASB għandhom ikunu trasparenti bis-sħiħ u kull deċiżjoni tal-EFRAG għandha tittieħed wara konsultazzjoni sħiħa ma’ dawk li jiffissaw l-istandards nazzjonali.
(10)
B’ kont meħud tar-rwol tal-EFRAG li jivvaluta jekk l-IFRS jikkonformawx mar-rekwiżit tal-liġi u l-politika tal-Unjoni dwar il-kumpaniji, kif stabbilit fir-Regolament (KE) Nru 1606/2002, jinħtieġ li l-Unjoni tiżgura finanzjament stabbli għall-EFRAG u għalhekk tikkontribwixxi għall-finanzjament tiegħu.
(11)
Fit-12 ta’ Novembru 2013, il-Kummissjoni ppubblikat rapport ta’ Philippe Maystadt, konsulent speċjali għall-Kummissarju inkarigat mis-suq intern u s-servizzi (ir-“rapport tal-konsulent speċjali”), fejn ġew deskritti riformi potenzjali għall-governanza tal-EFRAG li għandhom l-għan li jsaħħu l-kontribut tal-Unjoni għall-iżvilupp ta’ standards internazzjonali tal-kontabbiltà. Sabiex jinkisbu l-objettivi mistennijin tal-programm ta’ kofinanzjament stabbilit minn dan ir-Regolament (il-“Programm”), jinħtieġ li l-arranġamenti għall-governanza jiġu riveduti f’konformità mar-rakkomandazzjonijiet stipulati fir-rapport tal-konsulent speċjali u li dawn ir-riformi jiġu implimentati mingħajr dewmien. Il-Kummissjoni għandha twettaq monitoraġġ tar-riforma tal-governanza fl-EFRAG u għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-progress miksub fl-implimentazzjoni tagħha. Għal dan il-għan, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni tar-riforma tal-governanza sal-31 ta’ Marzu 2014.
(12)
Ix-xogħol tekniku tal-EFRAG għandu jkun iffukat fuq l-għoti ta’ pariri tekniċi lill-Kummissjoni dwar l-approvazzjoni tal-IFRS, kif ukoll dwar il-parteċipazzjoni xierqa fil-proċess ta’ żvilupp ta’ tali IFRS, u għandu jiżgura li l-interessi tal-Unjoni jitqiesu b’mod adegwat fil-proċess ta’ ffissar ta’ standards internazzjonali. Dawk l-interessi għandhom jinkludu l-kunċett ta’ “prudenza” u ż-żamma tar-rekwiżit dwar “stampa vera u ġusta” kif stabbiliti fid-Direttiva 2013/34/UE u għandhom iqisu l-impatt tal-istandards fuq l-istabbiltà finanzjarja u l-ekonomija. Il-Kummissjoni għandha tevalwa x-xogħol tekniku tal-EFRAG f’rapporti mħejjija skont il-kriterji stabbiliti f’dan ir-Regolament.
(13)
Fil-qasam tal-awditjar statutorju, il-PIOB inħoloq fl-2005 mill-Grupp ta’ Monitoraġġ, organizzazzjoni internazzjonali responsabbli mill-monitoraġġ tar-riforma tal-governanza tal-Federazzjoni Internazzjonali tal-Kontabilisti (IFAC). Ir-rwol tal-PIOB huwa li jissorvelja l-proċess li jwassal għall-adozzjoni tal-Istandards Internazzjonali tal-Awditjar (International Standards on Auditing - ISAs) u attivitajiet oħra ta’ interess pubbliku tal-IFAC. Huwa possibbli li ISAs jiġu adottati għall-applikazzjoni tagħhom fl-Unjoni dment li, b’mod partikulari, ikunu ġew żviluppati bi proċess, sorveljanza pubblika u trasparenza dovuti, kif meħtieġ mill-Artikolu 26 tad-Direttiva 2006/43/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8). Il-proposti tal-awditjar tal-Kummissjoni tat-30 ta’ Novembru 2011 jipprevedu wkoll l-introduzzjoni tal-ISAs fl-Unjoni.
(14)
L-introduzzjoni tal-ISAs fl-Unjoni u r-rwol ewlieni tal-PIOB biex jiġi żgurat li jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fid-Direttiva 2006/43/KE jfissru li l-Unjoni għandha interess dirett biex tiżgura li l-proċess li bih dawn l-istandards jiġu żviluppati u approvati jirriżulta fi standards li jkunu konsistenti mal-qafas ġuridiku tas-suq intern. Il-proposta tal-Kummissjoni għall-emendament ta-Direttiva 2006/43/KE -tirrikonoxxi wkoll b’mod espliċitu r-rwol tal-PIOB. Għalhekk huwa importanti li jiġu żgurati arranġamenti ta’ finanzjament xierqa għall-PIOB.
(15)
Il-korpi li jaħdmu fil-qasam tal-kontabbiltà u tal-awtidjar jiddependu ħafna mill-finanzjament u għandhom rwoli importanti fl-Unjoni, rwoli li huma deċiżivi għall-funzjonament tas-suq intern. Il-benefiċjarji proposti tal-Programm stabbilit mid-Deċiżjoni Nru 716/2009/KE kienu ġew kofinanzjati b’għotjiet operattivi mill-baġit tal-Unjoni, fattur li ppermettielhom iżidu l-indipendenza finanzjarja tagħhom mis-settur privat u minn sorsi ad hoc, u b’hekk iżidu l-kapaċità u l-kredibbiltà tagħhom. Madankollu, il-finanzjament pubbliku fih innifsu m’għandux jitqies bħala konferma ta’ din l-indipendenza mis-settur privat. B’mod partikolari, għandha tkun meħtieġa trasparenza akbar fir-rigward tas-sħubija tal-bordijiet ta’, fost l-oħrajn, l-IASB u l-EFRAG sabiex jiġi żgurat li l-partijiet interessati kollha jkunu rrappreżentati fil-proċess ta’ ffissar ta’ standards u ta’ approvazzjoni. L-EFRAG u l-IASB għandhom jieħdu l-passi kollha xierqa sabiex jiġu evitati l-kunflitti ta’ interess, inklużi rekwiżiti ta’ żvelar adattati għall-funzjoni u r-responsabbiltajiet ta’ kategoriji differenti ta’ ħaddiema impjegati minn dawk l-organizzazzjonijiet.
(16)
L-esperjenza wriet li l-kofinanzjament tal-Unjoni jiżgura li dawn il-benefiċjari jibbenefikaw minn finanzjament ċar, stabbli, diversifikat, sod u adegwat u jikkontribwixxi biex il-benefiċjarji jkunu jistgħu jwettqu l-missjoni tagħhom ta’ interess pubbliku b’mod indipendenti u effiċjenti. Għalhekk, għandu jkompli jingħata finanzjament suffiċjenti permezz ta’ kontribuzzjoni tal-Unjoni lejn il-funzjonament tal-iffissar ta’ standards internazzjonali tal-kontabbiltà u l-awditjar, u b’mod partikolari lill-Fondazzjoni tal-IFRS, lill-EFRAG u lill-PIOB.
(17)
Barra mit-tibdil tax-xejriet tal-finanzjament tagħhom, il-Fondazzjoni tal-IFRS u l-EFRAG għaddew minn riformi ta’ governanza biex jiġi żgurat li bl-istrutturi u l-proċessi tagħhom jaqdu l-missjoni tagħhom ta’ interess pubbliku b’mod indipendenti, effiċjenti, trasparenti u demokratikament responsabbli. Fir-rigward tal-Fondazzjoni tal-IFRS, il-Bord tal-Monitoraġġ inħoloq fl-2009 biex jiżgura r-responsabbiltà u s-sorveljanza pubblika, ġiet imsaħħa l-effikaċja tal-Kunsill Konsultattiv dwar l-Istandards, ittejbet it-trasparenza u r-rwol tal-valutazzjonijiet tal-impatt ġie fformalizzat bħala parti mill-proċess dovut tal-IASB. L-isforzi biex jittejbu l-mod ta’ kif inhuma rregolati dawk il-korpi se jitkomplew. Fl-2013 il-Kummissjoni bdiet evalwazzjoni tal-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1606/2002. L-ambitu tal-evalwazzjoni jkopri b’mod partikolari l-kriterji għall-approvazzjoni tal-IFRS fl-Unjoni kif stabbilit fl-Artikolu 3(2) ta’ dak ir-Regolament u l-arranġamenti ta’ governanza tal-Fondazzjoni tal-IFRS u l-IASB. Sal-31 ta’ Diċembru 2014, il-Kummissjoni beħsiebha tkompli l-evalwazzjoni u tirrapporta dwar ir-riżultati lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Fejn xieraq, il-Kummissjoni se tippreżenta proposta leġislattiva biex jittejjeb il-funzjonament ta’ dak ir-Regolament.
(18)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi pakkett finanzjarju għat-tul sħiħ tal-Programm, li għandu jikkostitwixxi r-referenza primarja, skont it-tifsira tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta’ Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni fil-qasam baġitarju u dwar ġestjoni finanzjarja tajba (9), għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(19)
Ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10) u r-Regolament ta’ Delega tal-Kummissjoni (UE, Euratom) Nru 1268/2012 (11), li jissalvagwardaw l-interessi finanzjarji tal-Unjoni, għandhom jiġu applikati fil-kors tal-implimentazzjoni tal-Programm, b’kont meħud tal-prinċipji tas-sempliċità u l-konsistenza fl-għażla tal-istrumenti tal-baġit, limitazzjoni fuq l-għadd ta’ każijiet fejn il-Kummissjoni żżomm responsabbiltà diretta għall-implimentazzjoni u l-immaniġġjar, u l-proporzjonalità meħtieġa bejn il-livell tar-riżorsi u l-piż amministrattiv marbut mal-użu tagħhom.
(20)
Biex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni għall-finijiet tal-istabbiliment tal-programmi ta’ ħidma annwali.
(21)
Il-Programm huwa mistenni jikkontribwixxi għall-għanijiet li jiġu żgurati l-komparabbiltà u t-trasparenza tal-kontijiet tal-kumpaniji madwar l-UE, u li l-bżonnijiet tal-Unjoni jinstemgħu fil-kuntest tal-armonizzazzjoni globali tal-istandards tar-rappurtar finanzjarju. Vuċi unika Ewropea se tgħin tippromwovi l-aċċettazzjoni internazzjonali tal-IFRS, il-konverġenza u standards internazzjonali ta’ kwalità għolja għall-awditjar fl-Istati Membri kollha. Il-Programm jikkontribwixxi wkoll għall-Istrateġija Ewropa 2020 billi jsaħħaħ is-suq uniku tas-servizzi finanzjarji u tal-kapital, u kif ukoll għad-dimensjoni esterna tal-Istrateġija.
(22)
Dan ir-Regolament għandu jipprovdi għall-possibbiltà ta’ kofinanzjament tal-attivitajiet ta’ ċerti korpi li jsegwu oġġettiv li jifforma parti mill-politika tal-Unjoni, u jsostniha, fil-qasam tal-iżvilupp tal-istandards, l-approvazzjoni ta’ standards jew is-superviżjoni tal-proċessi ta’ ffissar ta’ standards relatati mar-rappurtar finanzjarju u l-awditjar.
(23)
Il-finanzjament mill-Unjoni qed jiġi propost għal għadd definit sew u limitat tal-aktar korpi importanti fil-qasam tar-rappurtar finanzjarju u tal-awditjar. Fil-qafas istituzzjonali attwali, l-arranġamenti ta’ finanzjament għandhom jiżguraw finanzjament stabbli, diversifikat, sod u adegwat sabiex ikun possibbli li l-korpi rilevanti jwettqu l-missjoni tagħhom b’rabta mal-Unjoni jew fl-interess pubbliku b’mod indipendenti u effiċjenti. Dawk il-korpi għandhom jagħtu rendikont dettaljat tal-finanzjament l-ieħor minn sorsi alternattivi.
(24)
Il-Kummissjoni, filwaqt li tqis l-iżviluppi wara r-rakkomandazzjonijiet stipulati fir-rapport tal-konsulent speċjali, għandha tippreżenta rapporti f’Marzu 2014 u fuq bażi annwali mill-2015 ‘il quddiem, mhux aktar minn Ġunju, dwar il-progress tal-EFRAG fl-implimentazzjoni tar-riformi ta’ governanza tiegħu. L-IASB beda r-reviżjoni tal-Qafas Kunċettwali. Wara l-ħruġ tal-Qafas Kunċettwali rivedut, il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar kwalunwkwe bidla li tkun ġiet introdotta fil-Qafas Kunċettwali u r-raġunijiet li jispjegaw dawn il-bidliet, b’enfasi partikolari fuq il-kunċetti tal-prudenza u l-affidabbiltà, filwaqt li tiżgura li l-istampa ‘vera u ġusta’, kif stabbilita fid-Direttiva 2013/34/UE hija rrispettata. Il-benefiċjarji għandhom jiżguraw l-użu effiċjenti u ekonomiku tal-fondi pubbliċi, inklużi spejjeż għall-ivvjaġġar u spejjeż relatati.
(25)
Il-Programm għandu jissostitwixxi l-programm preċedenti ta’ kofinanzjament għall-benefiċjarji. Għalhekk, għal raġunijiet ta’ ċertezza ġuridika, id-Deċiżjoni Nru 716/2009/KE għandha titħassar.
(26)
Minħabba li l-objettiv ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri l-istabbilment ta’ programm tal-Unjoni għall-perjodu 2014 sal-2020 sabiex isostni l-attivitajiet ta’ korpi li jikkontribwixxu għall-ksib tal-għanijiet tal-politika tal-Unjoni b’rabta mar-rappurtar finanzjarju u l-awditjar, ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri iżda pjuttost jista’, minħabba l-iskala u l-effetti tiegħu, jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, f’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F’konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-objettiv.
(27)
Kwalunkwe finanzjament ta’ benefiċjarji ġodda, anke jekk ikunu suċċessuri diretti ta’ wieħed mill-benefiċjarji elenkati f’dan ir-Regolament, għandu jkun soġġett għall-approvazzjoni mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill skont l-Artikolu 294 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
(28)
Huwa meħtieġ li l-perjodu ta’ applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament jiġi allinjat ma’ dak tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (12). Għaldaqstant, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Is-suġġett u l-kamp ta’ applikazzjoni
1. B’dan huwa stabbilit programm tal-Unjoni (il-“Programm”) għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020, sabiex isostni l-attivitajiet ta’ korpi li jikkontribwixxu għall-kisba tal-objettiva tal-politika tal-Unjoni b’rabta mar-rappurtar finanzjarju u l-awditjar.
2. Il-Programm ikopri l-attivitajiet ta’ żvilupp jew ta’ għoti ta’ input għall-iżvilupp ta’ standards, l-applikazzjoni, il-valutazzjoni jew il-monitoraġġ tal-istandards jew is-sorveljanza tal-iffissar tal-istandards b’sostenn għall-implimentazzjoni tal-politiki tal-Unjoni fil-qasam tar-rappurtar finanzjarju u l-awditjar li jsiru mill-Fondazzjoni tal-IFRS, mill-EFRAG jew mill-PIOB.
Artikolu 2
Objettivi
L-objettiv tal-Programm huwa li jittejbu l-kundizzjonijiet għall-funzjonament effiċjenti tas-suq intern billi jappoġġa l-iżvilupp trasparenti u indipendenti ta’ standards internazzjonali tar-rappurtar finanzjarju u l-awditjar.
Artikolu 3
Benefiċjarji
1. Il-benefiċjarji taħt il-Programm għandhom ikunu li ġejjin:
(a)
fil-qasam tar-rappurtar finanzjarju:
(i)
l-EFRAG għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2016;
(ii)
il-Fondazzjoni tal-IFRS;
(b)
fil-qasam tal-awditjar: il-PIOB.
2. Il-korpi li jaħdmu fil-qasam tar-rappurtar finanzjarju u l-awditjar, li jirċievu finanzjament mill-Unjoni permezz tal-Programm, għandu jkollhom id-dmir ta’ kura sabiex jiżguraw l-indipendenza tagħhom stess u l-użu tal-fondi pubbliċi b’mod ekonomiku u effiċjenti, irrispettivament mill-finanzjamenti differenti li jistgħu jibbenefikaw minnhom.
Artikolu 4
Għoti ta’ għotjiet
Il-finanzjament taħt il-Programm għandu jingħata fil-forma ta’ għotjiet operattivi mogħtija fuq bażi annwali.
Artikolu 5
Transparenza
Kull benefiċjarju ta’ finanzjament mogħti taħt il-Programm għandu jindika f’post prominenti, bħal websajt, pubblikazzjoni jew rapport annwali, li jkun irċieva finanzjament mill-baġit tal-Unjoni Ewropea u jagħti rendikont dettaljat ta’ finanzjament ulterjuri minn sorsi alternattivi.
Artikolu 6
Dispożizzjonijiet finanzjarji
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-Programm għall-perjodu mill-2014 sal-2020 għandu jkun ta’ EUR 43 176 000 fi prezzijiet attwali.
2. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali.
3. It-tqassim indikattiv tal-pakkett finanzjarju stabbilit fil-paragrafu 1 għat-tliet benefiċjarji għandu jkun kif ġej:
(a)
għall-EFRAG: EUR 9 303 000;
(b)
għall-Fondazzjoni tal-IFRS: EUR 31 632 000;
(c)
għall-PIOB: EUR 2 241 000.
Artikolu 7
Implimentazzjoni tal-Programm
Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-Programm billi tistabbilixxi programmi ta’ ħidma annwali f’konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012. Kull programm ta’ ħidma annwali għandu jimplimenta l-objettivi tal-Programm, kif stipulat fl-Artikolu 2 ta’ dan ir-Regolament, billi jispeċifika dan li ġej:
(a)
ir-riżultati mistennija;
(b)
rendikont dettaljat tal-baġit għal kull benefiċjarju, f’konformità mal-ammonti indikattivi stabbiliti fl-Artikolu 6(3).
Sabiex tiġi żgurata t-trasparenza, il-programm ta’ ħidma annwali għandu jsemmi wkoll, permezz ta’ referenza, l-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2, il-metodu ta’ implimentazzjoni determinat fl-Artikolu 4 u r-riżultati tar-rapporti.
Il-Kummissjoni għandha tadotta l-programmi ta’ ħidma annwali permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni.
Artikolu 8
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu l-miżuri kollha biex tiżgura li, meta jiġu implimentati attivitajiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jitħarsu permezz tal-applikazzjoni ta’ miżuri ta’ prevenzjoni kontra l-frodi, il-korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra, permezz ta’ verifiki effikaċi u, jekk jinstabu xi irregolaritajiet, permezz tal-irkupru tal-ammonti mħallsa fejn mhux dovuti u, fejn xieraq, permezz ta’ penali effikaċi, proporzjonati u deterrenti.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa ta’ awditjar, abbażi ta’ dokumenti u ta’ verifiki fuq il-post, fir-rigward tal-benefiċjarji ta’ għotjiet, tal-kuntratturi u tas-subkuntratturi kollha li jkunu rċevew fondi tal-Unjoni taħt il-Programm.
L-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) jista’ jagħmel verifiki u ispezzjonijiet fuq il-post fuq operaturi ekonomiċi kkonċernati direttament jew indirettament minn tali finanzjament skont il-proċeduri stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (13) bil-ħsieb li jkun stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività oħra illegali li tolqot l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b’rabta ma’ xi ftehim ta’ għotja jew deċiżjoni ta’ għotja jew kuntratt li jikkonċerna finanzjament mill-Unjoni.
Mingħajr ħsara għall-ewwel u t-tieni subparagrafi, il-ftehimiet ta’ kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali, il-ftehimiet ta’ għotja, u d-deċiżjonijiet ta’ għotja u kuntratti li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandhom jagħtu espressament lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF is-setgħa li jagħmlu tali awditjar, verifiki u ispezzjonijiet fuq il-post.
Artikolu 9
Evalwazzjoni
1. Sal-31 ta’ Marzu 2014, il-Kummissjoni għandha tippreżenta l-ewwel rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar ir-riformi tal-governanza neċessarji fil-qasam tal-informazzjoni ta’ kontabbiltà u finanzjarja fir-rigward tal-EFRAG, b’kont meħud, inter alia, tal-iżviluppi konsegwentement għar-rakkomandazzjonijiet espressi fir-rapport tal-konsulent speċjali, u dwar il-passi li diġà ttieħdu mill-EFRAG biex jiġu implimentati dawk ir-riformi.
2. Sal-31 ta’ Diċembru 2014, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar ir-riżultati tal-evalwazzjoni tal-Kummissjoni fir-rigward tar-Regolament (KE) Nru 1606/2002 li jkun jinkludi, fejn xieraq, proposti għall-emendar ta’ dak ir-Regolament bil-għan li jittejjeb il-funzjonament tiegħu, kif ukoll dwar arranġamenti ta’ governanza għall-istituzzjonijiet rilevanti kollha.
3. Mill-2015, il-Kummissjoni għandha tħejji rapport annwali dwar l-attività tal-Fondazzjoni tal-IFRS fir-rigward tal-iżvilupp tal-IFRS, tal-PIOB u tal-EFRAG.
4. Fir-rigward tal-Fondazzjoni tal-IRFS, ir-rapport imsemmi fil-paragrafu -1b għandu jkopri l-attività tagħha u b’mod partikolari l-prinċipji ġenerali li abbażi tagħhom ġew żviluppati standards ġodda. Ir-rapport għandu jkopri wkoll il-kwistjoni ta’ jekk l-IFRS jieħdux kont xieraq tal-mudelli differenti ta’ negozju, jekk jirriflettux il-konsegwenzi reali tat-tranżazzjonijiet ekonomiċi, jekk humiex kumplessi żżejjed u jekk jevitawx preġudizzji artifiċjali għal terminu qasir u ta’ volatilità.
Wara l-ħruġ ta’ Qafas Kunċettwali rivedut, ir-rapport għandu jindirizza kwalunkwe bidla li ġiet introdotta fil-Qafas Kunċettwali, b’enfasi partikolari fuq il-kunċetti ta’ prudenza u affidabbiltà.
5. Fir-rigward tal-PIOB (jew l-organizzazzjoni li tkun is-suċċessur tagħha), ir-rapport imsemmi fil-paragrafu -1b għandu jkopri l-iżviluppi fid-diversifikazzjoni tal-finanzjament. Jekk il-finanzjament mill-IFAC f’sena partikolari jilħaq aktar minn żewġ terzi tat-total annwali tal-finanzjament tal-PIOB, il-Kummissjoni għandha tipproponi li l-kontribuzzjoni annwali tagħha għal dik is-sena tkun limitata għal massimu ta’ EUR 300 000.
6. Fir-rigward tal-EFRAG, ir-rapport imsemmi fil-paragrafu -1b għandu jkopri dan li ġej:
(a)
jekk l-EFRAG fix-xogħol tekniku tiegħu fir-rigward tal-istandards ta’ kontabbiltà internazzjonali jieħux kont xieraq ir-rekwiżit tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament (KE) Nru 1606/2002, b’mod partikolari, huwa u jivvaluta jekk l-IFRS ġodda jew emendati humiex konsistenti mal-prinċipju tal-“istampa vera u ġusta” u jwasslux għall-ġid pubbliku Ewropew;
(b)
jekk l-EFRAG fix-xogħol tekniku tiegħu dwar l-IAS jipprovdix valutazzjoni adegwata ta’ kemm l-istandards ta’ kontabbiltà internazzjonali abbozzati, ġodda jew emendati kif żviluppati mill-IASB ikunu ibbażati fuq evidenza u kemm jissodisfaw il-bżonnijiet tal-Unjoni, filwaqt li titqies id-diversità ta’ mudelli u opinjonijiet tal-kontabbiltà u ekonomiċi fl-Unjoni; kif ukoll
(c)
il-progress tal-EFRAG fl-implimentazzjoni tar-riformi ta’ governanza tiegħu, filwaqt li jqis l-iżviluppi wara r-rakkomandazzjonijiet espressi fir-rapport tal-konsulent speċjali.
Jekk ikun il-każ, il-Kummissjoni għandha tippreżenta proposta leġislattiva biex ikompli jiġi ffinanzjat l-EFRAG wara l-31 ta’ Diċembru 2016.
7. Il-Kummissjoni għandha tibgħat ir-rapporti msemmijin fil-paragrafu 3 lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Ġunju ta’ kull sena.
8. Mhux aktar tard minn tnax-il xahar qabel tmiem il-Programm, il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill rapport dwar il-ksib tal-objettivi tal-Programm. Dak ir-rapport għandu jevalwa tal-anqas il-pertinenza u koerenza kumplessiva tal-Programm, l-effikaċja tal-eżekuzzjoni tiegħu u l-effikaċja kumplessiva u individwali tal-programm ta’ ħidma tal-benefiċjarji f’termini tal-kisbiet tal-objettivi msemmija fl-Artikolu 2.
9. Il-Kummissjoni għandha tibgħat ir-rapporti msemmijin f’dan l-Artikolu lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew għall-informazzjoni.
Artikolu 10
Tħassir
Id-Deċiżjoni Nru 716/2009/KE b’dan titħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 11
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta’ April 2014.