РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 513/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за създаване на инструмента за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи като част от фонд „Вътрешна сигурност“ и за отмяна на Решение 2007/125/ПВР на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 82, параграф 1, член 84 и член 87, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Целта на Съюза за осигуряване на високо равнище на сигурност в рамките на пространство на свобода, сигурност и правосъдие съгласно член 67, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) следва да се осъществява, inter alia, посредством мерки за предотвратяване и борба с престъпността, както и чрез мерки за координиране и сътрудничество между правоприлагащите органи и други национални органи на държавите членки, включително Европол или други компетентни органи на Съюза, и със съответните трети държави и международни организации.
(2)
За постигането на тази цел следва да бъдат предприети засилени действия на равнището на Съюза за защита на населението и благата от заплахи, които са все по-транснационални по своя характер, и за подпомагане на работата, извършвана от компетентните органи на държавите членки. Тероризмът, организираната престъпност и пътуващата престъпност, трафикът на наркотици, корупцията, престъпленията в кибернетичното пространство, трафикът на хора и оръжия, inter alia, продължават да са предизвикателство за вътрешната сигурност на Съюза.
(3)
Стратегията на Европейския съюз за вътрешна сигурност („Стратегията за вътрешната сигурност“), приета от Съвета през февруари 2010 г., представлява споделена програма за справяне с тези общи предизвикателства, свързани със сигурността. Съобщението на Комисията от 22 ноември 2010 г., озаглавено „Стратегията за вътрешна сигурност на ЕС в действие: пет стъпки към една по-сигурна Европа“ превръща принципите и насоките на стратегията в конкретни действия, като определя пет стратегически цели: разбиване на международните престъпни мрежи, предотвратяване на тероризма и мерки срещу радикализацията и набирането на терористи, повишаване на нивото на сигурност за гражданите и предприятията в киберпространството, укрепване на сигурността чрез управление на границите и подобряване на устойчивостта на Европа спрямо кризи и бедствия.
(4)
Ключови принципи, ръководещи изпълнението на Стратегията за вътрешна сигурност, следва да бъдат солидарността между държавите членки, яснотата относно разпределението на задачите, зачитането на основните права и свободи и на принципите на правовата държава, надлежното отчитане на глобалната перспектива и на връзката и необходимата съгласуваност с външната сигурност.
(5)
За да се насърчи прилагането на Стратегията за вътрешна сигурност и да се гарантира, че тя действително функционира, на държавите членки следва да се осигури подходящо финансово подпомагане от страна на Съюза, като се създаде и управлява фонд „Вътрешна сигурност“ („Фондът“).
(6)
Фондът следва да отразява необходимостта от повишена гъвкавост и опростяване, като същевременно спазва изискванията за предвидимост и гарантира справедливо и прозрачно разпределение на ресурсите с цел постигане на общите и специфичните цели, предвидени в настоящия регламент.
(7)
Ефективността на мерките и качеството на разходите представляват ръководни принципи при прилагането на фонда. Освен това фондът следва също да бъде прилаган по възможно най-ефективния и улесняващ потребителите начин.
(8)
В период на финансови ограничения за политиките на Съюза, преодоляването на икономическите трудности изисква подновена гъвкавост, новаторски организационни мерки, по-добро използване на съществуващите структури и координация между институциите и агенциите на Съюза и националните органи и с трети държави.
(9)
Необходимо е да се увеличи максимално въздействието на финансирането от Съюза чрез мобилизиране, обединяване и допълване на публични и частни финансови ресурси.
(10)
Цикълът на политиката на ЕС, установен от Съвета на 8 - 9 ноември 2010 г., има за цел да противодейства по последователен и методичен начин на най-значимите заплахи за Съюза от тежката и организираната престъпност чрез оптимално сътрудничество между компетентните служби. С цел подкрепа на този многогодишен цикъл финансирането по Инструмента, създаден с настоящия регламент („Инструментът“) следва да си служи с всички възможни методи на приложение, установени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4), включително по целесъобразност - непряко управление, за да гарантира навременно и ефикасно изпълнение на дейностите и проектите.
(11)
Поради правните особености, приложими към дял V от ДФЕС, не е възможно Фондът да се създаде като един-единствен финансов инструмент. Поради това фондът следва да се създаде като цялостна рамка за финансово подпомагане от Съюза в областта на вътрешната сигурност, която обхваща Инструмента и Инструмента за финансово подпомагане за външните граници и визите, създаден с Регламент (ЕС) № 515/2014 на Европейския парламент и на Съвета (5). Тази цялостна рамка следва да се допълни от Регламент (ЕС) № 514/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(12)
На трансграничните престъпления като трафик на хора и експлоатация на незаконна имиграция от страна на престъпни организации може да се противодейства ефективно чрез полицейско сътрудничество.
(13)
Общите средства, предвидени за настоящия регламент и за Регламент (ЕС) №. 515/2014 заедно установяват финансовия пакет за целия срок на действие на Фонда, който следва да представлява основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (7) за Европейския парламент и Съвета по време на годишната бюджетна процедура.
(14)
В резолюцията на Европейския парламент от 23 октомври 2013 г. относно организираната престъпност, корупцията и изпирането на пари се отчита, че борбата срещу организираната престъпност представлява предизвикателство за Европа и се призовава за засилване на сътрудничеството между държавите членки в областта на правоприлагането, тъй като ефективното противодействие на организираната престъпност е от основно значение за защитата на законната икономика от типични престъпни явления като изпирането на незаконно придобити средства.
(15)
В цялостната рамка на Фонда финансовата помощ по Инструмента се предоставя за подпомагане на полицейското сътрудничество, обмена и достъпа до информация, предотвратяването на престъпността и борбата с трансграничната, тежката и организираната престъпност, включително тероризма, корупцията, трафика на наркотици, трафика на хора и оръжия, експлоатацията на незаконна имиграция, сексуалната експлоатация на деца, разпространението на изображения на насилие с деца и детската порнография, киберпрестъпността, изпирането на незаконно придобити средства, защитата на населението и на критичната инфраструктура срещу инциденти, свързани със сигурността, както и ефективното управление на рисковете и кризисните ситуации, свързани със сигурността, като се отчитат общите политики (стратегии, цикли на политики, програми и планове за действие), законодателство и практическо сътрудничество.
(16)
С финансовата помощ в тези области следва по-специално да се подпомагат действия за насърчаване на трансгранични съвместни операции, достъп и обмен на информация, обмен на най-добри практики, улеснени и защитени комуникационни връзки и координация, обучение и обмен на персонал, дейности по анализ, наблюдение и оценяване, цялостни оценки на заплахите и рисковете в съответствие с установените в ДФЕС правомощия, дейности за повишаване на осведомеността, изпитване и валидиране на нови технологии, научни изследвания, придобиването на оперативно съвместимо техническо оборудване и сътрудничество между държавите членки и съответните органи на Съюза, включително Европол. Финансовата подкрепа в тези области следва да подпомага единствено действия, които съответстват на приоритетите и инициативите, установени на равнището на Съюза, по-конкретно онези от тях, които са получили подкрепата на Европейския парламент и Съвета.
(17)
Във всеобхватната рамка на стратегията на Съюза за борба с наркотиците, която се застъпва за балансиран подход, основан на едновременно намаляване в търсенето и предлагането, предоставената по настоящия инструмент финансова помощ следва да подкрепя всички действия, насочени към предотвратяване и борба с трафика на наркотици (намаляване на предлагането), и по-конкретно мерките, насочени към производството, изработването, извличането, продажбата, транспорта, вноса и износа на забранени наркотични вещества, включително притежаването и закупуването на такива вещества с цел участие в дейности за трафик на наркотици.
(18)
Подпомаганите чрез настоящия инструмент мерки в трети държави или по отношение на трети държави следва да се приети във взаимодействие и съгласувано с други действия извън Съюза, подпомагани чрез географските и тематичните инструменти на Съюза за външно подпомагане. По-специално при изпълнението на такива действия следва да се търси пълна съгласуваност с принципите и общите цели на външната дейност и външната политика на Съюза по отношение на съответната държава или регион, както и по отношение на демократичните принципи и ценности, основните свободи и права, принципите на правовата държава и суверенитета на трети държави. Мерките не следва да са предназначени за пряко подпомагането на насочени към развитието действия, а следва да допълват, когато е целесъобразно, финансовата помощ, предоставяна чрез инструментите за външна помощ. Следва да се търси също така съгласуваност с хуманитарната политика на Съюза, особено по отношение на прилагането на спешни мерки.
(19)
Инструментът следва да се прилага при пълно спазване на правата и принципите, залегнали в Хартата на основните права на Европейския съюз и на международните задължения на Съюза.
(20)
Съгласно член 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) Инструментът следва да подкрепя дейности, които гарантират закрилата на децата срещу насилие, злоупотреба, експлоатация и оставяне без надзор. Инструментът следва да подкрепя предпазни мерки и помощ за деца, които са свидетели и жертви, по-специално непридружаваните деца или децата, които по други причини се нуждаят от настойничество или попечителство.
(21)
Инструментът следва да допълни и засили дейностите, предприети с цел развиване на сътрудничество между Европол или други компетентни органи на Съюза и държавите членки с цел постигане на целите на Инструмента в областта на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността, както и управлението на кризи. Това, inter alia, означава, че при съставянето на националните си програми държавите членки следва да имат предвид разработената от Европол информационна база данни, както и аналитичните инструменти и оперативните и техническите насоки, по-конкретно информационната система на Европол (EIS), приложението на Европол за мрежа за сигурен обмен на информация (SIENA) и оценката на заплахата за ЕС от тежка и организирана престъпност.
(22)
За да се осигури еднаквото изпълнение на Фонда, бюджетът на Съюза, отпуснат за Инструмента, се усвоява чрез пряко и непряко управление, по отношение на действия от особен интерес за Съюза („действия на Съюза“), действия за спешно подпомагане и за техническа помощ, и чрез споделено управление по отношение на националните програми и действия, изискващи административна гъвкавост.
(23)
По отношение на средствата, усвоени в рамките на споделеното управление, е необходимо да се гарантира, че националните програми на държавите членки съответстват на приоритетите и целите на Съюза.
(24)
Средствата, отпуснати на държавите членки за усвояване посредством техните национални програми, следва да бъдат установени в настоящия регламент и разпределени въз основа на ясни, обективни и съпоставими критерии Посочените критерии следва да са свързани с обществените блага, които трябва да бъдат защитени от държавите членки, и със степента на финансовия им капацитет да осигурят високо равнище на вътрешна сигурност, като например броя на населението, размера на територията на държавите членки и техния брутен вътрешен продукт. Освен това, тъй като в оценката на заплахата, която организираната престъпност представлява за ЕС за 2013 г., се посочва ключовото значение на пристанищата и летищата в качеството им на входни пунктове за престъпните организации за трафик на хора и на нелегални стоки, специфичната уязвимост на посочените външни граници, която се проявява в маршрутите, използвани за различните видове трафик, следва да бъде взета предвид при разпределянето на наличните ресурси за действия, предприемани от държавите членки, като се прилагат критерии, отнасящи се до броя на пътниците и теглото на товарите, обработени през международните летища и пристанища.
(25)
За да се засилят солидарността и поделянето на отговорността за общите политики, стратегии и програми на Съюза, държавите членки следва да бъдат насърчавани да използват част от общите средства, заделени за националните им програми, за постигането на стратегическите приоритети на Съюза, определени в приложение I към настоящия регламент. За проекти, свързани с тези приоритети, приносът на Съюза към общите допустими разходи следва да бъде увеличен до 90 % в съответствие с Регламент (ЕС) № 514/2014.
(26)
Таванът на средствата, които остават на разположение на Съюза, следва да бъде в допълнение към средствата, отпуснати на държавите членки за изпълнението на техните национални програми. Това ще гарантира, че в дадена бюджетна година Съюзът е в състояние да подпомага действия, които са от особен интерес за него, като проучвания, изпитване и утвърждаване на нови технологии, транснационални проекти, изграждане на мрежи от контакти и обмен на най-добри практики, наблюдение на прилагането на съответното право на Съюза и на политиките и действията на Съюза в трети държави и по отношение на трети държави. Подпомаганите действия следва да бъдат синхронизирани с приоритетите, определени в съответните стратегии, програми, планове за действие и оценки на рисковете и заплахите на Съюза.
(27)
С цел да се допринесе за постигането на общата цел на Инструмента държавите членки следва да гарантират, че националните им програми включват дейности, насочени към всички специфични цели на Инструмента и че разпределението на средствата между целите е пропорционално на предизвикателствата и потребностите и че то гарантира, че целите могат да бъдат постигнати. Когато дадена национална програма не преследва нито една от специфичните цели или разпределените средства са под минималните проценти, определени в настоящия регламент, засегнатата държава членка следва да представи обосновка в рамките на програмата.
(28)
За да се увеличи капацитетът на Съюза да реагира незабавно в случай на инциденти, свързани със сигурността, или възникващи нови заплахи за Съюза, следва да се даде възможност за предоставяне на спешно подпомагане в съответствие с рамката, установена в Регламент (ЕС) №. 514/2014.
(29)
Финансирането от бюджета на Съюза следва да се съсредоточи върху дейности, при които интервенциите на Съюза могат да придадат добавена стойност в сравнение със самостоятелни действия на държавите членки. Тъй като Съюзът е в по-добра позиция от държавите членки да се справя с трансгранични ситуации и да предоставя платформа за общи подходи, допустимите за финансово подпомагане по силата настоящия регламент дейности следва да допринасят по-специално за укрепване на националния капацитет и капацитета на Съюза, както и за трансграничното сътрудничество и координация, изграждането на мрежи, взаимното доверие и обмена на информация и на най-добри практики.
(30)
С цел допълване или изменение на разпоредбите на настоящия инструмент относно определянето на стратегическите приоритети на Съюза на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с изменение, допълване или заличаване на стратегическите приоритети на Съюза, изброени в настоящия регламент. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(31)
При прилагането на настоящия регламент, включително подготовката на делегирани актове, Комисията следва да се консултира с експерти от всички държави членки.
(32)
Комисията следва да наблюдава прилагането на Инструмента в съответствие с приложимите разпоредби на Регламент (ЕС) № 514/2014 с помощта на ключови показатели за оценка на резултатите и въздействието. Показателите, включващи съответни основни параметри, следва да предоставят минималната основа за оценяване на степента, в която са постигнати целите на Инструмента.
(33)
За да се отчитат постиженията на Фонда, следва да се определят общи показатели по отношение на всяка специфична цел на Инструмента. Отчитането на постиженията по отношение на специфичните цели чрез общи показатели не придава задължителен характер на прилагането на действията, свързани с посочените показатели.
(34)
Решение 2007/125/ПВР на Съвета (8) следва да бъде отменено, като се спазват преходните разпоредби, предвидени в настоящия регламент.
(35)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно укрепването на координацията и сътрудничеството между правоприлагащите органи, предотвратяването и борбата с престъпността, защитата на населението и на критичната инфраструктура срещу инциденти, свързани със сигурността, и увеличаването на капацитета на държавите членки и на Съюза за ефективно управление на рисковете и кризите, свързани със сигурността, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, а могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да предприема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(36)
В съответствие с членове 1 и 2 от Протокол № 22 относно позицията на Дания, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Дания не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане.
(37)
В съответствие с член 3 от Протокол № 21 относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия по отношение на пространството на свобода, сигурност и правосъдие, приложен към ДЕС и към ДФЕС и без да се засяга член 4 от посочения протокол, Ирландия е нотифицирала желанието си да участва в приемането и прилагането на настоящия регламент.
(38)
В съответствие с членове 1 и 2 от Протокол № 21 относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия по отношение на пространството на свобода, сигурност и правосъдие, приложен към ДЕС и към ДФЕС, и без да се засяга член 4 от посочения протокол, Обединеното кралство не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързано от него, нито от неговото прилагане.
(39)
Целесъобразно е срокът на прилагане на настоящия регламент да се съгласува с този на Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (9). За тази цел настоящият регламент следва да се прилага, считано от 1 януари 2014 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Цел и приложно поле
1. С настоящия регламент се създава инструментът за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи („Инструментът“) като част от фонд „Вътрешна сигурност“ („Фондът“).
Заедно с Регламент (ЕС) № 515/2014 с настоящия регламент се създава Фондът за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2. С настоящия регламент се определят:
а)
целите, допустимите действия и стратегическите приоритети за финансовото подпомагане, което се предоставя чрез Инструмента;
б)
общата рамка за изпълнението на допустимите действия;
в)
средствата, предоставяни чрез Инструмента от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г., и тяхното разпределение.
3. С настоящия регламент се предвижда прилагането на правилата, установени с Регламент (ЕС) № 514/2014.
4. Инструментът не се прилага по отношение на въпроси, които са обхванати от програма „Правосъдие“, установена с Регламент (ЕС) № 1382/2013 на Европейския парламент и на Съвета (10). Инструментът може обаче да обхваща действия, чиято цел е насърчаването на сътрудничеството между съдебните и правоприлагащите органи.
5. Търси се взаимодействие, последователност и взаимно допълване с други относими финансови инструменти на Съюза, като Механизма за гражданска защита на Съюза, създаден с Решение № 1313/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11), Хоризонт 2020, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (12), третата многогодишна програма за действие на Съюза в областта на здравето, създадена с Регламент (ЕС) № 282/2014 на Европейския парламент и на Съвета (13), фонд „Солидарност“ на Европейския съюзи инструментите за външна помощ, а именно Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II), създаден с Регламент (ЕС) № 231/2014 на Европейския парламент и на Съвета (14), Европейския инструмент за съседство, създаден с Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета (15), Инструментa за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕС) № 233/2014 на Европейския парламент и на Съвета (16), Инструмента за партньорство за сътрудничество с трети държави, създаден с Регламент (ЕС) № 234/2014 на Европейския парламент и на Съвета (17), Европейския инструмент за демокрация и права на човека, създаден с Регламент (ЕС) № 235/2014 на Европейския парламент и на Съвета (18) u Инструмента, допринасящ за стабилността и мира, създаден с Регламент (ЕС) № 230/2014 на Европейския парламент и на Съвета (19). Дейностите, финансирани съгласно настоящия регламент, не получават финансова подкрепа за същата цел от други финансови инструменти на Съюза.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„полицейско сътрудничество“ означава специфични мерки и видове сътрудничество, включващи всички компетентни органи на държавите членки, както са посочени в член 87 от ДФЕС;
б)
„обмен и достъп до информация“ означава сигурно събиране, съхраняване, обработване, анализ и обмен на информация от значение за органи, както са посочени в член 87 от ДФЕС, с оглед на предотвратяването, разкриването, разследването и наказателно преследване на престъпления, по-специално прояви на трансгранична, тежка и организирана престъпност;
в)
„предотвратяване на престъпността“ означава всички мерки, които имат за цел да намалят или по друг начин да допринесат за намаляването на престъпността и на чувството за несигурност в гражданите, както е посочено в член 2, параграф 2 от Решение 2009/902/ПВР на Съвета (20);
г)
„организирана престъпност“ означава наказуемо деяние, свързано с участие в престъпна организация, съгласно определението в Рамково решение 2008/841/ПВР на Съвета (21);
д)
„тероризъм“ означава всяко едно от умишлените деяния и престъпления, определени в Рамково решение 2002/475/ПВР на Съвета (22);
е)
„управление на рискове и кризи“ означава всяка мярка, свързана с оценката, предотвратяването, готовността и управлението на последиците от тероризъм, организирана престъпност и други рискове, свързани със сигурността;
ж)
„предотвратяване и готовност“ означава всяка мярка, която има за цел предотвратяването и/или намаляването на рисковете, свързани с евентуални терористични нападения или други инциденти, свързани със сигурността;
з)
„управление на последиците“ означава ефективна координация на действията, предприети на национално равнище и/или на равнището на Съюза, за реагиране при терористично нападение или друг инцидент, свързан със сигурността, и за намаляване на въздействието на последствията от него;
и)
„критична инфраструктура“ означава елемент, мрежа, система или част от нея, които са от основно значение за поддържането на жизненоважни обществени функции, здравето, безопасността, сигурността, икономическото или социалното благосъстояние на населението, и чието прекъсване, нарушаване или унищожаване би оказало значително въздействие в дадената държава членка или в Съюза в резултат на невъзможността да се запазят тези функции;
й)
„извънредна ситуация“ означава всеки инцидент, свързан със сигурността, или възникваща нова заплаха, която има или може да има значително неблагоприятно въздействие върху сигурността на населението в една или повече държави членки.
Член 3
Цели
1. Общата цел на Инструмента е да допринесе за осигуряването на високо равнище на сигурност в Съюза.
2. В рамките на общата цел, определена в параграф 1, в съответствие с приоритетите, установени в съответните стратегии, цикли на политики, програми, оценки на заплахите и рисковете на Съюза, Инструментът допринася за постигането на следните специфични цели:
а)
предотвратяване на престъпността, борба с трансграничната, тежката и организираната престъпност, включително тероризма, и засилване на координацията и сътрудничеството между правоприлагащите органи и други национални органи на държавите членки, включително с Европол или други компетентни органи на Съюза, и със съответните трети държави и международни организации;
б)
увеличаване на капацитета на държавите членки и на Съюза за ефективно управление на рискове и кризи, свързани със сигурността, и подготвяне и защита на населението и на критичната инфраструктура срещу терористични нападения и други инциденти, свързани със сигурността.
Постигането на специфичните цели на Инструмента се оценява в съответствие с член 55, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 514/2014 чрез използване на общи показатели, посочени в приложение II към настоящия регламент, и специфичните програмни показатели, включени в националните програми.
3. С оглед постигане на целите, посочени в параграфи 1 и 2, с Инструмента се допринася за постигането на следните оперативни цели:
а)
насърчаване и разработване на мерки за повишаване на способността на държавите членки да предотвратяват престъпността и да се борят с трансграничната, тежката и организираната престъпност, включително тероризма, по-специално чрез публично-частни партньорства, обмен на информация и на най-добри практики, достъп до данни, оперативно съвместими технологии, съпоставими статистически данни, приложна криминология, обществена комуникация и повишаването на осведомеността;
б)
насърчаване и разработване на административната и оперативната координация, сътрудничеството, взаимното разбиране и обмена на информация между правоприлагащите органи на държавите членки, други национални органи, Европол или други компетентни органи на Съюза, и, когато е уместно, трети държави и международни организации;
в)
насърчаване и разработване на схеми за обучение, включително относно техническите и професионални умения и познаването на задълженията във връзка със зачитането на правата на човека и основните свободи, в изпълнение на европейските образователни политики, включително чрез специални програми на Съюза за обмен в областта на правоприлагането, с цел да се стимулира формирането на истинска европейска култура в областта на правосъдието и правоприлагането;
г)
насърчаване и разработване на мерки, гаранции, механизми и най-добри практики, свързани с ранната идентификация, защитата и подкрепата, оказвани на свидетели и жертви на престъпления, включително жертви на тероризъм, и по-специално на деца свидетели и жертви, особено онези от тях, които са непридружавани или които по други причини се нуждаят от настойничество или попечителство;
д)
мерки за укрепване на административния и оперативния капацитет на държавите членки да защитават критичната инфраструктура във всички сектори на икономическата дейност, включително чрез публично-частни партньорства и подобрена координация, сътрудничество, обмен и разпространение на ноу-хау и опит в рамките на Съюза и със съответните трети държави;
е)
защитени връзки и ефективна координация между съществуващите секторни участници в механизмите за ранно предупреждение и за сътрудничество в кризисни ситуации, както на равнището на Съюза, така и на национално равнище, включително ситуационни центрове, за да се даде възможност за бързо изготвяне на изчерпателни и точни анализи в кризисни ситуации, координирани ответни мерки и споделяне на обществено достъпна, доверителна и класифицирана информация;
ж)
мерки за укрепване на административния и оперативния капацитет на държавите членки и на Съюза за изготвяне на обстойни оценки на заплахите и рисковете, които се основават на данни и са съобразени с приоритетите и инициативите, определени на равнището на Съюза, по-специално тези, които са били одобрени от Европейския парламент и от Съвета, за да може Съюзът да разработи интегрирани подходи, основаващи се на общи и споделени виждания в кризисни ситуации, и да се повиши взаимното разбиране на различните определения на държавите членки и партньорските държави за степените на заплаха.
4. Инструментът допринася и за финансирането на техническа помощ по инициатива на държавите членки и на Комисията.
5. Действията, финансирани по Инструмента, се прилагат при пълно спазване на основните права и човешкото достойнство. По-специално дейностите са съобразени с разпоредбите на Хартата на основните права на Европейския съюз, правото на Съюза в областта на защитата на личните данни и Европейската конвенция за защита на правата на човека и основните свободи (ЕКПЧ).
По-специално, когато е възможно, при осъществяването на дейности държавите членки обръщат особено внимание на предоставянето на помощ и закрила на уязвимите лица, по-конкретно на децата и непридружените малолетни и непълнолетни лица.
Член 4
Допустими действия по националните програми
1. В рамките на целите, посочени в член 3 от настоящия регламент, като се вземат предвид постигнатите заключения от диалога по въпросите на политиката, предвиден в член 13 от Регламент (ЕС) № 514/2014, и в съответствие с целите на националната програма, посочена в член 7 от настоящия регламент, с Инструмента се подпомагат действия в държавите членки и по-специално действията от следния списък:
а)
действия за подобряване на полицейското сътрудничество и координацията между правоприлагащите органи, включително с и между компетентните органи на Съюза, по-специално Европол и Евроюст, съвместните екипи за разследване и всяка друга форма на трансгранична съвместна операция, достъп и обмен на информация и оперативно съвместими технологии;
б)
проекти, насърчаващи изграждането на мрежи, публично-частни партньорства, взаимно доверие, разбиране и обучение, установяване, обмен и разпространение на ноу-хау, опит и най-добри практики, споделяне на информация, споделено осведомяване за текущото и бъдещото състояние на дадена ситуация, планиране на действия при извънредни ситуации и взаимна съвместимост;
в)
дейности по анализ, наблюдение и оценяване, включително проучвания и оценки на заплахите, рисковете и въздействието, които се основават на данни и са съобразени с приоритетите и инициативите, набелязани на равнището на Съюза, и по-специално такива, които са били одобрени от Европейския парламент и Съвета;
г)
повишаване на осведомеността, разпространение на информация и комуникационни дейности;
д)
придобиване, поддръжка на информационни системи на Съюза и национални информационни системи, допринасящи за постигането на целите на настоящия регламент, и/или по-нататъшно модернизиране на информационни системи и техническо оборудване, включително тестване на съвместимостта на системите, обезопасяване на съоръжения, инфраструктури, свързани с тях сгради и системи, и по-специално системи за информационни и комуникационни технологии (ИКТ) и техните компоненти, включително за целите на европейското сътрудничество в областта на киберсигурността и престъпността в кибернетичното пространство, по-специално с Европейския център по киберпрестъпност;
е)
обмен, обучение и образование на служители и експерти на компетентните органи, включително езиково обучение и съвместни учения или програми;
ж)
мерки за внедряване, прехвърляне, изпитване и утвърждаване на нови методология или технология, включително пилотни проекти и последващи мерки във връзка с финансирани от Съюза научноизследователски проекти, свързани със сигурността.
2. В рамките на целите, определени в член 3, с Инструмента могат да се подпомагат също следните действия в трети държави и по отношение на трети държави:
а)
действия за подобряване на полицейското сътрудничество и координацията между правоприлагащите органи, включително съвместните екипи за разследване и всяка друга форма на трансгранична съвместна операция и достъп и обмен на информация и оперативно съвместими технологии;
б)
изграждане на мрежи от контакти, взаимно доверие, разбиране и обучение, установяване, обмен и разпространение на ноу-хау, опит и най-добри практики, споделяне на информация, споделено осведомяване за текущото и бъдещото състояние на дадена ситуация, планиране на действия при извънредни ситуации и взаимна съвместимост;
в)
обмен, обучение и образование на служители и експерти на компетентните органи.
Комисията и държавите членки, заедно с Европейската служба за външна дейност, осигуряват координацията по отношение на действията в трети държави и по отношение на трети държави, съобразно установеното в член 3, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 514/2014.
ГЛАВА II
ФИНАНСОВА РАМКА И РАМКА ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 5
Общи средства и изпълнение
1. Общите средства за изпълнението на Инструмента се определят на 1 004 млн. евро по текущи цени.
2. Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка.
3. Общите средства се привеждат в действие чрез следните способи:
а)
национални програми в съответствие с член 7;
б)
действия на Съюза в съответствие с член 8;
в)
техническа помощ в съответствие с член 9;
г)
спешно подпомагане в съответствие с член 10;
4. Отпуснатият по Инструмента бюджет за действията на Съюза, посочени в член 8 от настоящия регламент, за техническата помощ, посочена в член 9 от настоящия регламент, и за спешното подпомагане, посочено в член 10 от настоящия регламент, се изпълнява в рамките на пряко управление и непряко управление в съответствие съответно с член 58, параграф 1, букви а) и в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (23).
Отпуснатият бюджет за националните програми, посочени в член 7 от настоящия регламент, се изпълнява в рамките на споделено управление в съответствие с член 58, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
5. Без да се засягат правомощията на Европейския парламент и на Съвета, общите средства се използват, както следва:
а)
662 милиона евро за националните програми на държавите членки;
б)
342 милиона евро за действия на Съюза, спешно подпомагане и техническа помощ по инициатива на Комисията.
6. Всяка държава членка предоставя за националните програми, посочени в приложение III, следните суми:
а)
най-малко 20 % за действия, свързани със специфичната цел, посочена в член 3, параграф 2, първа алинея, буква а); и
б)
най-малко 10 % за действия, свързани със специфичната цел, посочена в член 3, параграф 2, първа алинея, буква б).
Държавите членки могат да се отклонят от посочените минимални проценти при условие че в националните програми е включена обосновка, от която да е видно, че предоставянето на ресурси под посоченото равнище не заплашва постигането на съответната цел. Комисията оценява посочената обосновка в контекста на нейното одобрение на националните програми, както е посоченото в член 7, параграф 2.
7. Заедно с общите средства, предвидени за Регламент (ЕС) № 515/2014, общите средства, предвидени за Инструмента, както е определено в параграф 1 от настоящия член, представляват цялостния финансов пакет за Фонда и са основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (24) за Европейския парламент и за Съвета по време на годишната бюджетна процедура.
Член 6
Средства за допустими действия в държавите членки
1. На държавите членки се отпускат 662 милиона евро, както следва:
а)
30 % пропорционално на броя на тяхното население;
б)
10 % пропорционално на размера на тяхната територия;
в)
15 % пропорционално на броя на пътниците и 10 % - на тоновете товари, обработвани на техните международни летища и морски пристанища;
г)
35 % обратно пропорционално на брутния им вътрешен продукт (стандарт за покупателната способност на глава от населението).
2. За референтни стойности за данните, посочени в параграф 1, се приемат последните статистически данни, осигурени от Комисията (Евростат) въз основа на данни, предоставяни от държавите членки в съответствие с правото на Съюза. Референтната дата е 30 юни 2013 г. Предоставените средства за национални програми, изчислени въз основа на посочените в параграф 1 критерии, са предвидени в приложение III.
Член 7
Национални програми
1. Националната програма, която се изготвя по силата на Инструмента, и тази, изготвяна по силата на Регламент (ЕС) № 515/2014, се предлага на Комисията под формата на една-единствена национална програма за Фонда в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 514/2014.
2. В националните програми, които Комисията разглежда и одобрява съгласно член 14 от Регламент (ЕС) № 514/2014, държавите членки, в рамките на целите, посочени в член 3 от настоящия регламент, преследват по-специално стратегическите приоритети на Съюза, изброени в приложение I към настоящия регламент, като вземат предвид изхода от диалога по въпросите на политиката, посочен в член 13 от Регламент (ЕС) № 514/2014. Държавите членки използват не повече от 8 % от общо отпуснатите по националната програма средства за поддръжка на информационните системи на Съюза и на националните информационни системи, които допринасят за постигането на целите на настоящия регламент и не повече от 8 % за дейности по отношение на трети държави или в трети държави, чрез които се изпълняват стратегическите приоритети на Съюза, изброени в приложение I към настоящия регламент.
3. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 11 с цел изменение, допълване или заличаване на стратегическите приоритети на Съюза, изброени в приложение I към настоящия регламент.
Член 8
Действия на Съюза
1. По инициатива на Комисията Инструментът може да бъде използван за финансиране на транснационални действия или действия, представляващи особен интерес за Съюза („действия на Съюза“), които се отнасят до общите, специфичните и оперативните цели, посочени в член 3.
2. За да бъдат допустими за финансиране, действията на Съюза са съобразени с приоритетите и инициативите, определени на равнището на Съюза, и по-специално онези, които са получили одобрението на Европейския парламент и на Съвета, в съответните стратегии, цикли на политики, програми, оценки на заплахите и рисковете на Съюза, и по-конкретно подпомагат:
а)
подготовката и наблюдението, както и административните и техническите дейности, и разработването на механизъм за оценяване, необходим за провеждането на политиките в областта на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи;
б)
транснационални проекти, включващи две или повече държави членки или най-малко една държава членка и една трета държава;
в)
дейности по анализ, наблюдение и оценяване, включително оценки на заплахите, рисковете и въздействието, основани на данни и съобразени с приоритетите и инициативите, набелязани на равнището на Съюза, и по-специално онези, които са получили одобрението на Европейския парламент и Съвета, както и проекти за наблюдение на прилагането на правото на Съюза и на целите на политиката на Съюза в държавите членки;
г)
проекти за насърчаване на изграждането на мрежи от контакти, публично-частни партньорства, взаимното доверие, разбирането и обучението, установяването и разпространението на най-добри практики и новаторски подходи на равнището на Съюза, обучението и програмите за обмен;
д)
проекти, подпомагащи разработването на методологични, и по-специално статистически инструменти, методи и общи показатели;
е)
придобиване, поддръжка и/или по-нататъшно модернизиране на техническо оборудване, експертни познания, обезопасяване на съоръжения, инфраструктури, свързани с тях сгради и системи, и по-специално ИКТ системи и техните компоненти на равнището на Съюза, включително за целите на европейското сътрудничество в областта на кибернетичната сигурност и престъпността в кибернетичното пространство, по-специално с Европейския център по киберпрестъпност;
ж)
проекти, повишаващи осведомеността относно политиките и целите на Съюза сред заинтересованите страни и широката общественост, включително институционална комуникация относно политическите приоритети на Съюза;
з)
особено иновативни проекти за разработване на нови методи и/или внедряването на нови технологии с потенциал за преносимост в други държави членки, най-вече проекти, целящи изпитването и валидирането на резултатите от научноизследователски проекти в областта на сигурността, финансирани от Съюза;
и)
проучвания и пилотни проекти.
3. В рамките на целите, посочени в член 3, с Инструмента се подпомагат също действия по отношение на трети държави и в трети държави, и по-специално, както следва:
а)
действия за подобряване на полицейското сътрудничество и координацията между правоприлагащите органи, и когато е приложимо - международни организации, включително съвместни екипи за разследване и всяка друга форма на трансгранична съвместна операция, достъп и обмен на информация и оперативно съвместими технологии;
б)
изграждане на мрежи от контакти, взаимно доверие, разбиране и обучение, установяване, обмен и разпространение на ноу-хау, опит и най-добри практики, споделяне на информация, споделено осведомяване за текущото и бъдещото състояние на дадена ситуация, планиране на действия при извънредни ситуации и взаимна съвместимост;
в)
придобиване, поддръжка и/или по-нататъшно модернизиране на техническо оборудване, включително ИКТ системи и техните компоненти;
г)
обмен, обучение и образование на служители и експерти на компетентните органи, включително и езиково обучение;
д)
повишаване на осведомеността, разпространение на информация и комуникационни дейности;
е)
оценки на заплахите, рисковете и въздействието;
ж)
проучвания и пилотни проекти.
4. Действията на Съюза се осъществяват в съответствие с член 6 от Регламент (ЕС) № 514/2014.
Член 9
Техническа помощ
1. По инициатива на и/или от името на Комисията чрез Инструмента може да се предоставят за Фонда до 800 000 EUR годишно за техническа помощ в съответствие с член 9 от Регламент (ЕС) № 514/2014
2. По инициатива на дадена държава членка чрез Инструмента може да се финансират дейности за техническа помощ в съответствие с член 20 от Регламент (ЕС) № 514/2014. Заделената за техническа помощ сума за периода 2014-2020 г. не надвишава 5 % от общата сума, отпусната на дадена държава членка, плюс 200 000 EUR.
Член 10
Спешна помощ
1. С Инструмента се предоставя финансова помощ за посрещане на неотложни и специфични нужди в случай на извънредна ситуация съгласно член 2, буква й).
2. Спешната помощ се осъществява в съответствие с членове 6 и 7 от Регламент (ЕС) № 514/2014.
ГЛАВА III
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 11
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 7, параграф 3, се предоставя на Комисията за срок от седем години, считано от 21 май 2014 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на седемгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срок от три години, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на седемгодишния срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 7, параграф 3, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 7, параграф 3, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 12
Приложимост на Регламент (ЕС) № 514/2014
Разпоредбите на Регламент (ЕС) № 514/2014 се прилагат спрямо Инструмента.
Член 13
Отмяна
Решение 2007/125/ПВР се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Член 14
Преходни разпоредби
1. Настоящият регламент не засяга продължаването или изменянето, включително пълната или частичната отмяна на проектите до тяхното приключване или на финансовата помощ, одобрена от Комисията въз основа на Решение 2007/125/ПВР или въз основа на всеки друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г.
2. Когато приема решения за съфинансиране по Инструмента, Комисията взема предвид мерките, приети въз основа на Решение 2007/125/ПВР преди 20 май 2014 г., които имат финансово отражение през периода, обхванат от това съфинансиране.
3. Сумите, предвидени за съфинансиране, одобрени от Комисията между 1 януари 2011 г. и 31 декември 2014 г., за които необходимите за приключване на операциите документи не са били изпратени на Комисията до изтичане на крайния срок за представяне на окончателния доклад, автоматично се отменят от Комисията до 31 декември 2017 г., което води до възстановяване на недължимо изплатените суми.
Сумите, свързани с операции, които са били спрени поради съдебни производства или административни обжалвания със суспензивно действие, не се вземат предвид при изчисляването на сумата, която подлежи на автоматична отмяна.
4. До 31 декември 2015 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета последваща оценка на Решение 2007/125/ПВР относно периода 2007-2013 г.
Член 15
Преразглеждане
Европейският парламент и Съветът преразглеждат въз основа на предложение на Комисията настоящия регламент до 30 юни 2020 г.
Член 16
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите-членки в съответствие с договорите.
Съставено в Страсбург, 16 април 2014 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 513/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta’ April 2014
li jistabbilixxi, bħala parti mill-Fond għas-Sigurtà Interna, l-istrument għal appoġġ finanzjarju għall-kooperazzjoni tal-pulizija, il-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità, u l-ġestjoni tar-riskji u li jħassar id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/125/JHA
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 82(1), 84 u 87(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
L-objettiv tal-Unjoni li jiġi żgurat livell għoli ta’ sigurtà fi spazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja skont l-Artikolu 67(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) għandu jinkiseb, inter alia, permezz ta’ miżuri għall-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità kif ukoll permezz ta’ miżuri għal koordinazzjoni u kooperazzjoni bejn awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi u awtoritajiet nazzjonali oħrajn tal-Istati Membri, inkluż mal-Europol jew korpi relevanti oħrajn tal-Unjoni u ma’ pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti.
(2)
Sabiex jinkiseb dan l-objettiv, għandhom jittieħdu azzjonijiet imtejba fuq livell tal-Unjoni għall-protezzjoni ta’ persuni u oġġetti minn theddidiet transnazzjonali dejjem jiżdiedu u għall-appoġġ tax-xogħol imwettaq mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri. It-terroriżmu, organizzata, il-kriminalità itineranti, it-traffikar tad-droga, il-korruzzjoni, iċ-ċiberkriminalità, it-traffikar tal-bnedmin u l-armi, inter alia, jibqgħu jisfidaw is-sigurtà interna tal-Unjoni.
(3)
L-Istrateġija tas-Sigurtà Interna għall-Unjoni Ewropea (“Strateġija tas-Sigurtà Interna), adottata mill-Kunsill fi Frar 2010, tikkostitwixxi aġenda kondiviża sabiex jiġu indirizzati dawn l-isfidi tas-sigurtà komuni. Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-22 ta’ Novembru 2010 intitolata “L-Istrateġija tas-Sigurtà Interna tal-UE fl-Azzjoni: Ħames passi lejn Ewropa aktar sikura” tittraduċi l-prinċipji u l-linji gwida tal-istrateġija f’azzjonijiet konkreti billi tidentifika ħames objettivi strateġiċi: it-tfixkil tan-netwerks tal-kriminalità internazzjonali, il-prevenzjoni tat-terroriżmu u l-indirizzar tar-radikalizzazzjoni u r-reklutaġġ, iż-żieda fil-livelli tas-sigurtà għal ċittadini u negozji fiċ-ċiberspazju, it-tisħiħ tas-sigurtà permezz tal-ġestjoni fil-fruntieri u għaż-żieda tar-reżiljenza tal-Ewropa meta ffaċċjata minn kriżijiet u diżastri.
(4)
Is-solidarjetà fost l-Istati Membri, iċ-ċarezza dwar id-diviżjoni tal-kompiti, ir-rispett għad-drittijiet u l-libertajiet fundamentali u l-istat tad-dritt, l-iffukar b’saħħtu fuq il-perspettiva globali u fuq il-konnessjoni u l-koerenza neċessarja mas-sigurtà esterna għandhom ikunu l-prinċipji ewlenin li jiggwidaw l-implimentazzjoni tal-Istrateġija tas-Sigurtà Interna.
(5)
Għall-promozzjoni tal-implimentazzjoni tal-Istrateġija għas-Sigurtà Interna u sabiex jiġi żgurat li din issir realtà operazzjonali, l-Istati Membri għandhom ikunu provduti b’appoġġ finanzjarju xieraq tal-Unjoni billi jiġi stabbilit u ġestit Fond għas-Sigurtà Interna (“il-Fond”).
(6)
Il-Fond għandu jirrifletti l-ħtieġa ta’ flessibilità u semplifikazzjoni akbar filwaqt li jiġu osservati r-rekwiżiti f’termini ta’ prevedibilità, u tkun żgurata distribuzzjoni ekwa u trasparenti tar-riżorsi għall-qadi tal-objettivi ġenerali u speċifiċi preskritti f’dan ir-Regolament.
(7)
L-effiċjenza tal-miżuri u l-kwalità tal-infiq jikkostitwixxu prinċipji gwida fl-implementazzjoni tal-Fond. Barra minn hekk, il-Fond għandu wkoll ikun implementat bil-manjiera li tkun l-aktar effikaċi u favur l-utent.
(8)
Fi żminijiet ta’ awsterità għall-politiki tal-Unjoni, id-diffikultajiet ekonomiċi jingħelbu bi flessibilità mġedda, miżuri organizzattivi innovattivi, użu aħjar tal-istrutturi eżistenti u koordinament bejn l-istituzzjonijiet tal-Unjoni, aġenziji u awtoritajiet nazzjonali flimkien ma’ pajjiżi terzi.
(9)
Hemm bżonn li jiġi massimizzat l-impatt tal-finanzjament tal-Unjoni permess tal- immobilizzar, pooling u leverage tar-riżorsi finanzjarji pubbliċi u privati.
(10)
Iċ-ċiklu tal-politiki tal-UE, imwaqqaf mill-Kunsill fit-8 u d-9 ta’ Novembru 2010 għandu l-objettiv li jittratta t-theddidiet kriminali għall-Unjoni li jkunu l-aktar importanti, gravi, u organizzati b’mod koerenti u metodiku permezz ta’ kooperazzjoni ottimali bejn is-servizzi relevanti. Sabiex tkun appoġġjata implementazzjoni effikaċi ta’ dan iċ-ċiklu pluriennali, il-finanzjament skont l-istrument stabbilit b’dan ir-Regolament (“l-Istrument”) għandu juża, mill-metodi kollha possibbli ta’ implementazzjoni ddelineati fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), inkluż, fejn ikun xieraq, b’ġestjoni indiretta, biex jkun żgurat it-twettiq f’waqtu u effiċjenti tal-attivitajiet u l-proġetti.
(11)
Minħabba l-partikolaritajiet legali applikabbli għat-Titolu V tat-TFUE, mhuwiex legalment possibbli li jiġi stabbilit il-Fond bħala strument finanzjarju wieħed. Il-Fond għandu għaldaqstant jiġi stabbilit bħala qafas komprensiv għal appoġġ finanzjarju tal-Unjoni fil-qasam tas-sigurtà interna li jinkludi l-Istrument u l-istrument għal appoġġ finanzjarju għal fruntieri esterni u l-viża stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 515/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5). Dak il-qafas komprensiv għandu jkun ikkomplementat bir-Regolament (UE) Nru 514/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6).
(12)
Ir-reati transkonfinali, bħat-traffikar tal-bnedmin u l-isfruttament tal-immigrazzjoni illegali min-naħa tal-organizzazzjonijiet kriminali, jistgħu jkunu ttrattati b’mod effikaċi permezz tal-kooperazzjoni tal-pulizija.
(13)
Ir-riżorsi globali għal dan ir-Regolament u għar-Regolament (UE) Nru 515/2014 jistipulaw b’mod konġunt il-pakkett finanzjarju għat-tul taż-żmien kollu tal-Fond, li għandu jikkostitwixxi l-ammont tar-referenza primarja fit-tifsira tal-il-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta’ Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni fi kwistjonijiet baġitarji u dwar ġestjoni finanzjarja tajba (7), għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(14)
Ir-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tat-23 ta’ Ottubru 2013 dwar i-kriminalità organizzata, il-korruzzjoni u l-ħasil tal-flus irrikonoxxiet li l-ġlieda kontra l-kriminalità organizzata hija sfida Ewropea u appellat għal aktar kooperazzjoni bejn l-Istati membri fil-qasam tal-infurzar tal-liġi, minħabba li l-indirizzar tal-kriminalità organizzata b’mod effikaċi huwa fundamentali għall-protezzjoni tal-ekonomija legali minn attivitajiet kriminali bħalma huwa l-ħasil tar-rikavati mill-attivitajiet kriminali.
(15)
Fi ħdan il-qafas komprensiv tal-Fond, l-assistenza finanzjarja provduta taħt l-Istrument għandha tappoġġa l-kooperazzjoni tal-pulizija, l-iskambju tal-informazzjoni u l-aċċess għaliha, il-prevenzjoni tal-kriminalità, il-ġlieda kontra l-kriminalità transkonfinali, serja u organizzata li tinkludi t-terroriżmu, il-korruzzjoni, it-traffikar tad-drogi, it-traffikar tal-bnedmin u l-armi, l-isfruttament tal-immigrazzjoni illegali, l-isfruttament sesswali tat-tfal, id-distribuzzjoni ta’ xbihat b’abbużi fuq it-tfal u l-pedopornografija, iċ-ċiberkriminalità, il-ħasil tar-rikavati mill-attivitajiet kriminali, il-protezzjoni tan-nies u l-infrastruttura kritika kontra l-inċidenti marbuta mas-sigurtà u l-ġestjoni effettiva tar-riskju u kriżijiet marbuta mas-sigurtà filwaqt li jiġu kkunsidrati l-politiki komuni (strateġiji, ċikli tal-politiki, programmi u pjanijiet ta’ azzjoni), il-leġislazzjoni u l-kooperazzjoni prattika.
(16)
L-assistenza finanzjarja f’dawn l-oqsma għandha b’mod partikolari tappoġġa azzjonijiet għall-promozzjoni ta’ operazzjonijiet transkonfinali konġunti, l-aċċess għall-informazzjoni u l-iskambju tagħha, l-iskambju tal-aħjar prattiċi, komunikazzjoni u koordinazzjoni faċilitati u siguri, it-taħriġ u l-iskambju tal-persunal, attivitajiet analitiċi, ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni, valutazzjonijiet komprensivi ta’ theddid u riskji skont il-kompetenzi ddelineati fit-TFUE, attivitajiet li jżidu l-għarfien, l-ittestjar u l-validazzjoni ta’ teknoloġiji ġodda, ir-riċerka tax-xjenza forensika, l-akkwist ta’ tagħmir interoperabbli tekniku u l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri u l-korpi rilevanti tal-Unjoni, inkluża l-Europol. L-assistenza finanzjarja f’dawn l-oqsma għanda tappoġġa biss l-azzjonijiet li jkunu konsistenti mal-prijoritajiet u l-inizjattivi identifikati f’livell tal-Unjoni, b’mod partikolari dawk li jkunu li ġew approvati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill.
(17)
Fi ħdan il-qafas komprensiv tal-istrateġija tal-Unjoni kontra d-drogi li tippromwovi approċċ ekwilibrat imsejjes fuq tnaqqis simultanju fil-provvista u fid-domanda, l-assistenza finanzjarja mogħtija skont dan l-Istrument għandha tappoġġja l-azzjonijiet kollha li jkollhom l-objettiv li jipprevjenu u jikkumbattu t-traffikar fid-drogi (it-tnaqqis fil-provvista), u b’mod partikolari l-miżuri li għandhom fil-mira tagħhom il-produzzjoni, il-manifattura, l-estrazzjoni, il-bejgħ, it-trasport, l-importazzjoni u l-esportazzjoni tad-drogi illegali, inklużi l-pussess u x-xiri bi skop ta’ involviment f’attivitajiet ta’ traffikar tad-drogi.
(18)
Miżuri f’pajjiżi terzi u b’ relazzjoni magħhom appoġġati permezz ta’ dan l-Istrument għandhom jiġu adottati f”sinerġija u koerenza ma’ azzjonijiet oħra barra l-Unjoni bl-appoġġ tal-istrumenti ta’ assistenza esterna tal-Unjoni, kemm dawk ġeografiċi kif ukoll tematiċi. B’mod partikolari, fl-implimentazzjoni ta’ dawn l-azzjonijiet, għandha titfittex koerenza sħiħa mal-prinċipji u l-objettivi ġenerali tal-azzjoni esterna tal-Unjoni u l-politika barranija marbuta mal-pajjiż jew reġjun inkwistjoni, il-prinċipji u l-valuri demokratiċi, il-libertajiet u d-drittijiet fundamentali, l-istat tad-dritt u s-sovranità ta’ pajjiżi terzi. Il-miżuri m’għandhomx ikunu maħsuba biex jappoġġjaw azzjonijiet direttament orjentati lejn l-iżvilupp u għandhom jikkomplimentaw, meta xieraq, l-assistenza finanzjarja pprovduta permezz tal-istrumenti tal-assistenza esterna. Għandhom ukoll isiru sforzi għal koerenza fil-politika umanitarja tal-Unjoni, b’mod partikolari fir-rigward tal-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ emerġenza.
(19)
L-Istrument għandu jiġi implimentat fir-rispett sħiħ tad-drittijiet u l-prinċipji stabbiliti fil-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea u għall-obbligi internazzjonali tal-Unjoni.
(20)
Skont l-Artikolu 3 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE), l-Istrument għandu jappoġġja attivitajiet li jiżguraw il-protezzjoni tat-tfal mill-vjolenza, l-abbuż, l-isfruttament u n-negliġenza. L-Istrument għandu wkoll jappoġġja s-salvagwardji u l-assistenza ta’ tfal li jkunu xhieda u vittmi, b’mod partikolari dawk li ma jkunux akkumpanjati jew li jkollhom bżonn tutela għal raġunijiet oħra.
(21)
L-Istrument għandu jikkomplementa u jsaħħaħ l-attivitajiet magħmulin għall-iżvilupp tal-kooperazzjoni bejn l-Europol jew korpi rilevanti oħrajn tal-Unjoni u l-Istati Membri sabiex jinkisbu l-objettivi tal-Istrument fil-qasam tal-kooperazzjoni tal-pulizija, tkun prevenuta u miġġielda l-kriminalità, u l-ġestjoni tal-kriżijiet. Dan ifisser inter alia li, meta jiġu redatti l-programmi nazzjonali tagħhom, l-Istati Membri għandhom iqisu d-database tagħhom tal-informazzjoni, l-għodod analitiċi u l-linji-gwida operazzjonali u tekniċi żviluppati mill-Europol, b’mod partikolari s-sistema ta’ informazzjoni tal-Europol (EIS), l-Applikazzjoni ta’ Netwerk Sikura għall-Iskambju ta’ Informazzjoni (SIENA) u l-Valutazzjoni tat-Theddid Gravi tal-Kriminalità Organizzata tal-UE (SOCTA).
(22)
Sabiex tiġi żgurata implimentazzjoni unformi tal-Fond, il-baġit tal-Unjoni allokat għal l-Istrument għandu jiġi implimentat permezz ta’ ġestjoni diretta u indiretta kondiviża fir-rigward ta’ azzjonijiet ta’ interess partikolari għall-Unjoni (“azzjonijiet tal-Unjoni”), assistenza ta’ emerġenza u assistenza teknika, u b’ġestjoni kondiviża fir-rigward tal-programmi u l-azzjonijiet nazzjonali li jkunu jirrikjedu flessibilità amministrattiva.
(23)
Għar-riżorsi implimentati skont il-ġestjoni kondiviża, jeħtieġ li jiġi żgurat li l-programmi nazzjonali tal-Istati Membri jkunu konsistenti mal-prijoritajiet u objettivi tal-Unjoni.
(24)
Ir-riżorsi allokati lill-Istati Membri għall-implimentazzjoni permezz tal-programmi nazzjonali tagħhom għandhom jiġu stabbiliti f’dan ir-Regolament u jitqassmu abbażi ta’ kriterji ċari oġġettivi u li jistgħu jitkejlu. Dawk il-kriterji għandhom ikunu marbutin mal-ġid pubbliku li għandu jiġi protett mill-Istati Membri u l-livell tal-kapaċità finanzjarja tagħhom sabiex jiġi żgurat livell għoli ta’ sigurtà interna, bħad-daqs tal-popolazzjoni tagħhom, id-daqs territorjali tagħhom u l-prodott gross domestiku tagħhom. Barra minn hekk, billi s-SOCTA tal-2013 tindika l-importanza prevalenti tal-portijiet tal-baħar u tal-ajru bħala punti ta’ dħul għall-organizzazzjonijiet kriminali għall-kummerċ tal-bnedmin u tal-kommoditajiet illegali, il-vulnerabilitajiet speċifiċi rappreżentati mir-rotot tal-kriminalità f’dawn il-punti ta’ passaġġ esterni għandhom jiġu riflessi fid-distribuzzjoni tar-riżorsi disponibbli għall-azzjonijiet magħmulin mill-Istati Membri permezz tal-kriterji marbutin mal-għadd ta’ passiġġieri u l-piż tal-merkanzija proċessati fl-ajruporti u portijiet tal-baħar internazzjonali.
(25)
Sabiex jirrinfurzaw is-solidarjetà u l-kondiviżjoni tar-responsabbiltà għal politiki, strateġiji u programmi komuni tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom jiġu inkoraġġuti sabiex jużaw parti tar-riżorsi globali disponibbli għall-programmi nazzjonali għall-indirizzar tal-prijoritajiet strateġiċi tal-Unjoni stabbiliti fl-Anness I għal dan ir-Regolament. Għal proġetti li jindirizzaw dawk il-prijoritajiet, il-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-ispiża totali eliġibbli tagħhom għandha tiżdied għal 90 %, skont ir-Regolament (UE) Nru 514/2014.
(26)
Il-limitu massimu għal riżorsi li jibqgħu għad-dispożizzjoni tal-Unjoni għandu jkun komplementari għar-riżorsi allokati lill-Istati Membri għall-implimentazzjoni tal-programmi nazzjonali tagħhom. Dak se jiżgura li l-Unjoni hija kapaċi tappoġġa f’sena baġitarja partikolari, azzjonijiet li huma ta’ interess partikolari għall-Unjoni, bħal studji, ittestjar u validazzjoni ta’ teknoloġiji ġodda, proġetti transnazzjonali, netwerking u skambju tal-aħjar prattiċi, monitoraġġ tal-implimentazzjoni tad-dritt rilevanti tal-Unjoni u l-politiki u l-azzjonijiet tal-Unjoni b’rabta ma’ pajjiżi terzi u fihom. L-azzjonijiet appoġġjati għandhom ikunu konformi mal-prijoritajiet identifikati fl-istrateġiji, il-programmi, il-pjanijiet ta’ azzjoni u l-valutazzjonijiet tar-riskji u t-theddid rilevanti tal-Unjoni.
(27)
Bil-għan li jikkontribwixxu għall-kisba tal-obejttiv ġenerali tal-istrument, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-programmi nazzjonali tagħhom jinkludu azzjonijiet li jindirizzaw l-objettivi speċifiċi kollha tal-Istrument u li l-allokazzjoni ta’ riżorsi bejn l-objettivi tkun proporzjonati għall-isfidi u u l-ħtiġijiet, u tiżgura li l-objettivi jkunu jistgħu jintlaħqu. Meta programm nazzjonali ma jindirizzax wieħed mill-objettivi speċifiċi jew l-allokazzjoni tkun aktar baxxa mill-perċentwali minimi stabbiliti f’dan ir-Regolament, l-Istat Membru kkonċernat għandu jagħti ġustifikazzjoni fi ħdan il-programm.
(28)
Sabiex tissaħħaħ il-kapaċità tal-Unjoni biex tirreaġixxi immedjatament għal inċidenti marbuta mas-sigurtà jew theddidiet emerġenti ġodda għall-Unjoni, għandu jkun possibbli li tingħata assistenza ta’ emerġenza skont il-qafas stabbilit fir-Regolament (UE) Nru. 514/2014.
(29)
Il-finanzjament mill-baġit tal-Unjoni għandu jikkonċentra fuq attivitajiet fejn l-intervent tal-Unjoni jista’ jġib valur miżjud meta mqabbel ma’ azzjoni li Istati Membri jieħdu waħedhom. Peress li l-Unjoni hi f’pożizzjoni aħjar mill-Istati Membri biex tindirizza sitwazzjonijiet transkonfinali u tipprovdi pjattaforma għal approċċi komuni, l-attivitajiet eliġibbli għall-appoġġ taħt dan ir-Regolament għandhom jikkontribwixxu b’mod partikolari għat-tisħiħ tal-kapaċitajiet nazzjonali u Ewropej kif ukoll il-kooperazzjoni u koordinazzjoni transkonfinali, in-netwerking, il-fiduċja reċiproka u l-iskambju tal-informazzjoni u l-aħjar prattiki.
(30)
Sabiex tissupplimenta jew temenda dispożizzjonijiet f’dan ir-Regolament rigward id-definizzjoni tal-prijoritajiet strateġiċi tal-Unjoni, is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti taħt l-Artikolu 290 tat-TFUE għandha tingħata fir-rigward tal-emenda, iż-żieda jew it-tħassir tal-prijoritajiet strateġiċi tal-Unjoni elenkati f’dan ir-Regolament. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol tagħha ta’ tħejjija, anke fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura t-trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(31)
Fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament, inkluż fit-tħejjija ta’ atti delegati, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta esperti mill-Istati Membri kollha.
(32)
Il-Kummissjoni għandha twettaq monitoraġġ tal-implimentazzjoni tal-Istrument, b’konformità tad-dispożizzjonijiet relevanti tar-Regolament (UE) Nru 514/2014, bl-għajnuna ta’ indikaturi ewlenin għall-valutazzjoni tar-riżultati u l-impatti. L-indikaturi, inklużi x-xenarji ta’ referenza rilevanti, għandhom jipprovdu l-bażi minima sabiex jiġi evalwat sa liema punt ikunu ntlaħqu l-objettivi tal-Istrument.
(33)
Sabiex jitkejlu l-kisbiet ta’ dan il-Fond, għandhom jiġu stabbiliti indikaturi komuni b’rabta ma’ kull objettiv speċifiku tal-Istrument. Il-kejl tal-ksib tal-objettivi speċifiċi permezz tal-indikaturi komuni ma jrendix lill-implementazzjoni ta’ azzjonijiet marbutin ma’ dawk l-indikaturi mandatorja.
(34)
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/125/ĠAI (8) għandha titħassar, soġġett għad-dispożizzjonijiet tranżizzjonali stabbiliti f’dan ir-Regolament.
(35)
Minħabba li l-objettivi ta’ dan ir-Regolament, fosthom it-tisħiħ tal-koordinazzjoni u l-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi, il-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità, il-protezzjoni tan-nies u l-infrastruttura kritika kontra inċidenti marbuta mas-sigurtà u t-titjib tal-kapaċità tal-Istati Membri u l-Unjoni biex jimmaniġġjaw b’mod effettiv ir-riskji u l-kriżijiet marbuta mas-sigurtà, ma jistgħux jinkisbu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri imma jistgħu pjuttost jinksibu aħjar fuq livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri skont il-prinċipju ta’ sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 TUE. Skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-objettiv.
(36)
Skont l-Artikolu 1 u 2 tal-Protokoll Nru 22 dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka, anness mat-TUE u mat-TFUE, id-Danimarka mhijiex qed tieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhijiex marbuta bih jew suġġetta għall-applikazzjoni tiegħu.
(37)
Skont l-Artikolu 3 tal-Protokoll Nru 21 dwar il-pożizzjoni tar-Renju Unit u l-Irlanda fir-rigward tal-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja anness mat-TUE u mat-TFUE, u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 4 ta’ dak il-Protokoll, l-Irlanda nnotifikat ix-xewqa tagħha li tieħu sehem fl-adozzjoni u l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
(38)
Skont l-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll Nru 21 dwar il-pożizzjoni tar-Renju Unit u l-Irlanda fir-rigward tal-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja anness mat-TUE u mat-TFUE, u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 4 ta’ dan il-Protokoll, ir-Renju Unit mhux qed jieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhuwiex marbut bih jew suġġett għall-applikazzjoni tiegħu.
(39)
Huwa xieraq li l-perijodu ta’ applikazzjoni tair-Regolament ikun allinjat ma’ dak tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (9). Għaldaqstant, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Għan u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-istrument għal appoġġ finanzjarju għal kooperazzjoni tal-pulizija, il-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità, u l-ġestjoni tal-kriżi (“l-Istrument”), bħala parti mill-Fond għas-Sigurtà Interna (“il-Fond”).
Flimkien mar-Regolament (UE) Nru 515/2014, dan ir-Regolament jistabbilixxi l-Fond għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020 Fond għas-Sigurtà Interna.
2. Dan ir-Regolament jistabbilixxi:
(a)
l-objettivi, l-azzjonijiet eliġibbli u l-prijoritajiet strateġiċi għal appoġġ finanzjarju li għandhom jiġu provduti taħt l-Istrument;
(b)
il-qafas ġenerali għall-implimentazzjoni tal-azzjonijiet eliġibbli;
(c)
ir-riżorsi magħmula disponibbli taħt l-Istrument mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020 u d-distribuzzjoni tagħhom.
3. Dan ir-Regolament jipprovdi għall-applikazzjoni tar-regoli stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 514/2014.
4. Dan l-Istrument m’għandux japplika għal kwistjonijiet li huma koperti mill-programm tal-Ġustizzja, kif stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 1382/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10). Madankollu, l-Istrument jista’ jkopri azzjonijiet li għandhom l-iskop li jinkoraġġixxu kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet ġudizzjarji u l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi.
5. Is-sinerġiji, il-konsistenza u l-komplementarjetà għandhom ikunu mfittxin ma’ strumenti finanzjarji rilevanti oħrajn tal-Unjoni, bħalma huma l-Mekkaniżmu ta’ Protezzjoni Ċivili tal-Unjoni, stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 1313/2013/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), Orizzont 2020, stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1291/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12), it-tielet programm pluriennali ta’ azzjoni tal-Unjoni fil-qasam tas-saħħa, stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 282/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13), il-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea u l-istrumenti għall-assistenza esterna, jiġifieri l-Istrument għall-Assistenza ta’ Qabel l-Adeżjoni (IPA II) stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 231/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14) l-Istrument Ewropew ta’ Viċinat stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 232/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15) l-Istrument tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 233/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16), l-Istrument ta’ Sħubija għall-kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 234/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17) l-Istrument Ewropew għad-Demokrazija u għad-Drittijiet tal-Bniedem stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 235/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18) u l-Istrument li jikkontribbwixxi għall-Istabbiltà u l-Paċi stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 230/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19). L-azzjonijiet iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni ma għandhomx jirċievu appoġġ finanzjarju għall-istess fini minn strumenti finanzjarji oħrajn tal-Unjoni.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“kooperazzjoni tal-pulizija” tfisser il-miżuri speċifiċi u t-tipi ta’ kooperazzjoni li tkun tinvolvi l-awtoritajiet kompetenti kollha tal-Istati Membri kif imsemmija fl-Artikolu 87 tat-TFUE.
(b)
“skambju tal-informazzjoni u l-aċċess għaliha” tfisser il-ġbir, il-ħażna, l-ipproċessar, l-analiżi u l-iskambju siguri tal-informazzjoni rilevanti għall-awtoritajiet kif imsemmija fl-Artikolu 87 tat-TFUE f’rabta mal-prevenzjoni, id-detezzjoni, l-investigazzjoni u l-prosekuzzjoni ta’ reati kriminali, b’mod partikolari reati kriminali transkonfinali, serji u organizzati;
(c)
“prevenzjoni kontra l-kriminalità” tfisser il-miżuri kollha li huma maħsuba sabiex jnaqqsu jew b’mod ieħor jikkontribwixxu għat-tnaqqis fil-kriminalità u s-sensazzjoni ta’ nuqqas ta’ sigurtà taċ-ċittadini, kif imsemmija fl-Artikolu 2(2) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/902/ĠAI (20);
(d)
“kriminalità organizzata” tfisser imġiba kastigabbli relatata ma’ parteċipazzjoni f’organizzazzjoni kriminali, kif definit fid-Deċiżjoni Qafas tal-Kunsill 2008/841/ĠAI (21);
(e)
“terroriżmu” tfisser kwalunkwe mill-atti jew reati internazzjonali kif definit fid-Deċiżjoni Qafas tal-Kunsill 2002/475/ĠAI (22);
(f)
“ġestjoni tar-riskju u tal-kriżi” tfisser kwalunkwe miżura marbuta mal-valutazzjoni, il-prevenzjoni, it-tħejjija u l-ġestjoni tal-konsegwenzi tat-terroriżmu, tal-kriminalità organizzata u riskji oħra marbuta mas-sigurtà;
(g)
“prevenzjoni u preparazzjoni” tfisser kwalunkwe miżura mmirata lejn il-prevenzjoni u/jew it-tnaqqis tar-riskji konnessi ma’ attakki terroristiċi possibbli jew inċidenti oħra marbuta mas-sigurtà;
(h)
“ġestjoni ta’ konsegwenzi” tfisser il-koordinazzjoni effettiva ta’ azzjonijiet meħuda f’livell nazzjonali u/jew tal-Unjoni sabiex ikun hemm intervent u għat-tnaqqis tal-impatt tal-effetti ta’ attakk terroristiku jew kwalunkwe inċident ieħor marbut mas-sigurtà;
(i)
“infrastruttura kritika” tfisser assi, netwerk, sistema jew parti minnhom li jinsabu fl-Istati Membri essenzjali għall-manteniment ta’ funzjonijiet vitali tas-soċjetà, is-saħħa, is-sigurtà, is-sikurezza, il-benesseri ekonomiku jew soċjali tal-poplu, u li t-tfixkil, il-ksur, jew il-qerda tagħhom ikollu impatt sinifikanti fi Stat Membru jew fl-Unjoni bħala riżultat tan-nuqqas tal-manteniment dawk il-funzjonijiet;
(j)
“sitwazzjoni ta’ emerġenza” tfisser kwalunkwe inċident relatat mas-sigurtà jew theddida emerġenti ġdida li għandu jew li jista’ jkollu impatt negattiv sinifikanti fuq is-sigurtà tan-nies fi Stat Membru wieħed jew iżjed.
Artikolu 3
Objettivi
1. L-objettiv ġenerali tal-Istrument għandu jkun li jikkontribwixxi biex jiġi żgurat livell għoli ta’ sigurtà fl-Unjoni.
2. Fi ħdan l-objettiv ġenerali stabbilit fil-paragrafu 1, l-Istrument għandu jikkontribwixxi - f’konformita’ mal-prijoritajiet identifikati fl-istrateġiji, ċikli ta’ politiki, programmi, valutazzjonijiet ta’ theddid u riskji rilevanti tal-Unjoni - għall-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
il-prevenzjoni tal-kriminalità u l-ġlieda kontra l-kriminalità transkonfinali serja u organizzata, inkluż it-terroriżmu, u t-tisħiħ tal-koordinazzjoni u l-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi u awtoritajiet nazzjonali oħrajn tal-Istati Membri, inkluż mal-Europol u korpi rilevanti oħrajn tal-Unjoni, u ma’pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti;
(b)
it-titjib tal-kapaċità tal-Istati Membri u tal-Unjoni għall-ġestjoni effettiva tar-riskji relatati mas-sigurtà u l-kriżijiet, u tipprepara u tħares lill-pubbliku u l-infrastruttura kritika kontra l-attakki terroristiċi u inċidenti oħra relatati mas-sigurtà.
Il-kisba tal-objettivi speċifiċi tal-Istrument għandha tiġi evalwata skont it-termini tal-Artikolu 55(2) tar-Regolament Nru 514/2014 bl-użu ta’ indikaturi komuni, kif delineati fl-Anness II għal dan ir-Regolament u indikaturi speċifiċi għall-programmi inklużi fil-programmi nazzjonali.
3. Sabiex jilħaq l-objettivi msemmija fil-paragrafi 1 u 2, l-Istrument għandu jikkontribwixxi għall-objettivi operazzjonali li ġejjin:
(a)
il-promozzjoni u l-iżvilupp ta’ miżuri li jsaħħu l-kapaċità tal-Istati Membri biex jevitaw u jiġġieldu l-kriminalità transkonfinali, serja u organizzata li tinkludi t-terroriżmu, b’mod partikolari permezz ta’ sħubijiet pubbliċi-privati, l-iskambju tal-informazzjoni u l-aħjar prattiċi, aċċess għad-dejta, teknoloġiji interoperabbli, statistika komparabbli, kriminoloġija applikata, komunikazzjoni pubblika u żieda ta’ għarfien;
(b)
il-promozzjoni u l-iżvilupp ta’ koordinazzjoni amministrattiva u operazzjonali, kooperazzjoni, ftehim reċiproku u l-iskambju tal-informazzjoni fost l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi tal-Istati Membri, awtoritajiet nazzjonali oħra, l-Europol jew entitajiet tal-Unjoni rilevanti oħrajn u, fejn xieraq, ma’ pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali;
(c)
il-promozzjoni u l-iżvilupp ta’ skemi ta’ taħriġ, inkluż rigward il-ħiliet tekniċi u professjonali u l-għarfien tal-obbligi marbutin mar-rispett għad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, fl-implimentazzjoni tal-politiki ta’ taħriġ Ewropej, inkluż permezz ta’ programmi tal-Unjoni speċifiċi ta’ skambju tal-infurzar tal-liġi, sabiex titrawwem kultura Ewropea ġenwina ġudizzjarja u tal-infurzar tal-liġi;
(d)
il-promozzjoni u l-iżvilupp ta’ miżuri, salvagwardji, mekkaniżmi u l-aħjar prattiki għall-identifikazzjoni bikrija, il-protezzjoni u l-appoġġ għax-xhieda u l-vittmi tal-kriminalità, inklużi l-vittmi tat-terroriżmu, u b’mod partikolari x-xhieda u vittmi li huma tfal, l-aktar dawk li ma jkunux akkumpanjati jew li b’xi mod ieħor ikunu jeħtieġu t-tutela;
(e)
miżuri li jsaħħu l-kapaċità amministrattiva u operazzjonali tal-Istati Membri biex jipproteġu l-infrastruttura kritika fis-setturi kollha ta’ attività ekonomika, inkluż permezz ta’ sħubijiet pubbliċi-privati u koordinazzjoni, kooperazzjoni, skambju u tixrid imtejjeb ta’ kompetenzi u esperjenza fi ħdan l-Unjoni u ma’ pajjiżi terzi rilevanti;
(f)
rabtiet siguri u koordinazzjoni effettiva bejn l-atturi tal-kooperazzjoni eżistenti ta’ twissija bikrija speċifika għas-settur u kooperazzjoni tal-kriżi fuq livell tal-Unjoni u dak nazzjonali, inklużi ċentri tas-sitwazzjoni sabiex tkun permessal-produzzjoni rapida tal-prospetti komprensivi u preċiżi f’sitwazzjonijiet ta’ kriżi, jiġu koordinati miżuri ta’ rispons u titqassam informazzjoni miftuħa, privileġġata u klassifikata;
(g)
miżuri li jsaħħu l-kapaċità amministrattiva u operazzjonali tal-Istati Membri u l-Unjoni biex jiżviluppaw valutazzjonijiet komprensivi ta’ theddid u riskji, li huma bbażati fuq evidenza u huma konsistenti mal-prijoritajiet u l-inizjattivi li jkunu ġew identifikati fil-livell tal-Unjoni, b’mod partikolari dawk li jkunu ġew approvati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill, sabiex jippermettu lill-Unjoni tiżviluppa approċċi integrati bbażati fuq apprezzamenti komuni u kondiviżi f’sitwazzjonijiet ta’ kriżi u ttejjeb il-fehim reċiproku tad-definizzjonijiet varji tal-livelli ta’ theddid tal-Istati Membri u l-pajjiżi sħab.
4. L-Istrument għandu jikkontribwixxi wkoll għall-finanzjament ta’ assistenza teknika b’inizjattiva tal-Istati Membri u l-Kummissjoni.
5. Azzjonijiet iffinanzjati skont l-istrument għandhom jiġu implementati b’ rispett sħiħ għad-drittijiet fundamentali u mad-dinjità umana. B’mod partikolari, l-azzjonijiet għandhom jottemperaw ruħhom mad-dispożizzjonijiet tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea, mal-liġijiet tal-Unjoni dwar il-protezzjoni tad-data u mal-Konvenzjoni Ewropea għall-Protezzjoni tad-Drittijiet tal-Bniedem u tal-Libertajiet Fundametnali (KEDB).
B’mod partikolari, kull fejn ikun possibbli, għandha tingħata attenzjoni speċjali mill-Istati Membri, meta jimplimentaw l-azzjonijiet, għall-assistenza u l-protezzjoni tal-persuni vulnerabbli, b’mod partikolari t-tfal u l-minorenni mhux akkumpanjati.
Artikolu 4
Azzjonijiet elġibbli taħt il-Programmi Nazzjonali
1. Fi ħdan l-objettivi msemmija fl-Artikolu 3 ta’ dan ir-Regolament, fid-dawl tal-konklużjonijiet maqbula tad-djalogu ta’ politika kif previst fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014 u f’konformita’ mal-objettivi tal-programm nazzjonali msemmija fl-Artikolu 7 ta’ dan ir-Regolament, l-Istrument għandu jappoġġja azzjonijiet fl-Istati Membri, u b’mod partikolari dawk mil-lista li ġejja:
(a)
attivitajiet li jtejbu l-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni tal-pulizija bejn l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi, inkluż mal-korpi rilevanti tal-Unjoni u bejniethom, b’mod partikolari l-Europol u l-Eurojust, skwadri ta’ investigazzjoni komuni u kwalunkwe forma oħra ta’ operazzjoni transkonfinali konġunta, l-aċċess għall-informazzjoni u l-iskambju tagħha u teknoloġiji interoperabbli;
(b)
il-proġetti li jippromwovu netwerking, sħubijiet pubbliċi-privati, kunfidenza reċiproka, ftehim u tagħlim, l-identifikazzjoni, l-iskambju u t-tixrid ta’ konoxxenzi, l-esperjenza u l-aħjar prattiċi, il-kondiviżjoni ta’ informazzjoni, l-għarfien u t-tbassir kondiviżi tas-sitwazzjoni, l-ippjanar ta’ kontinġenza u interoperabbiltà;
(c)
attivitajiet analitiċi, ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni, inklużi studji u valutazzjonijiet ta’ theddid, riskju u impatt li jkunu bbażati fuq evidenza u jkunu konsistenti mal-prijoritajiet u l-inizjattivi identifikati fil-livell tal-Unjoni, b’mod partikolari dawk li jkunu ġew approvati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill;
(d)
attivitajiet ta’ żieda, tixrid u komunikazzjoni ta’ għarfien;
(e)
akkwist, manutenzjoni tas-sistemi tal-IT tal-Unjoni u tas-sistemi tal-IT nazzjonali li jikkontribwixxu għall-ilħiq tal-objettivi ta’ dan ir-Regolament, u/jew aġġornament ulterjuri ta’ sistemi tal-IT u ta’ tagħmir tekniku, inkluż l-ittestjar tal-kompatibbiltà tas-sistemi, faċilitajiet siguri, infrastrutturi, bini u sistemi relatati, speċjalment sistemi tat-teknoloġija tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni (ICT) u l-komponenti tagħhom, inkluż għall-fini tal-kooperazzjoni Ewropea dwar iċ-ċibersigurtà u ċ-ċiberkriminalità, notevolment maċ-Ċentru Ewropew għaċ-Ċiberkriminalità;
(f)
skambju, taħriġ u edukazzjoni ta’ persunal u esperti tal-awtoritajiet rilevanti, inklużi taħriġ fil-lingwa u eżerċizzji jew programmi konġunti;
(g)
miżuri għall-iskjerament, trasferiment, ittestjar u validazzjoni ta’ metodoloġiji jew teknoloġiji ġodda inklużi proġetti pilota u miżuri ta’ segwitu għal proġetti ta’ riċerka tas-sigurtà ffinanzjati mill-Unjoni.
2. Fi ħdan l-objettivi imsemmija fl-Artikolu 3, l-Istrument jista’ jappoġġja wkoll azzjonijiet li ġejjin b’rabta ma’ pajjiżi terzi u fihom:
(a)
attivitajiet li jtejbu l-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni tal-pulizija bejn l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi, inklużi skwadri ta’ investigazzjoni komuni u kwalunkwe forma oħra ta’ operazzjoni transkonfinali konġunta, l-aċċess għall-informazzjoni u l-iskambju tagħha u teknoloġiji interoperabbli;
(b)
netwerking, kunfidenza reċiproka, ftehim u tagħlim, l-identifikazzjoni, l-iskambju u t-tixrid ta’ kompetenzi, l-esperjenza u l-aħjar prattiċi, il-kondiviżjoni ta’ informazzjoni, l-għarfien u t-tbassir kondiviżi tas-sitwazzjoni, l-ippjanar ta’ kontinġenza u interoperabbiltà;
(c)
skambju, taħriġ u edukazzjoni ta’ persunal u esperti tal-awtoritajiet rilevanti.
Il-Kummissjoni u l-Istati Membri, flimkien mas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna, għandhom jiżguraw koordinament fir-rigward ta’ azzjonijiet f’pajjiżi terzi u relatati magħhom kif stabbilit fl-Artikolu 3(5) tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
KAPITOLU II
QAFAS FINANZJARJU U TA’ IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 5
Riżorsi globali u implimentazzjoni
1. Ir-riżorsi globali għall-implimentazzjoni tal-Istrument għandhom ikunu EUR 1 004 miljun fi prezzijiet attwali.
2. Approprjazzjonijiet annwali għandhom ikunu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill fi ħdan il-limiti tal-Qafas Finanzjarju pluriennali.
3. Ir-riżorsi globali għandhom jiġu implimentati permezz tal-mezzi li ġejjin:
(a)
programmi nazzjonali, skont l-Artikolu 7;
(b)
azzjonijiet tal-Unjoni, skont l-Artikolu 8;
(c)
assistenza teknika skont l-Artikolu 9;
(d)
assistenza ta’ emerġenza, skont l-Artikolu 10.
4. Il-baġit allokat taħt l-Istrument lill-azzjonijiet tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 8 ta’ dan ir-Regolament, lill-assistenza teknika msemmija fl-Artikolu 9 ta’ dan ir-Regolament u lill-assistenza fl-emerġenza msemmija fl-Artikolu 10 ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi implimentat taħt ġestjoni diretta u indiretta f’konformita’, rispettivament mal-punti (a) u (c) tal-Artikoli 58(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (23).
Il-baġit allokat lill-programmi nazzjonali msemmija fl-Artikolu 7 ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi implementat taħt ġestjoni kondiviża f’konformita’ mal-punt (b) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament (UE) Nru 966/2012/.
5. Mingħajr preġudizzju għall-prerogattivi tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, ir-riżorsi globali għandhom jintużaw kif ġej:
(a)
EUR 662 miljun għall-programmi nazzjonali tal-Istati Membri;
(b)
EUR 342 miljun għal azzjonijiet tal-Unjoni, l-assistenza ta’ emerġenza u l-assistenza teknika fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni.
6. Kull Stat Membru għandu jalloka l-ammonti għall-programmi nazzjonali indikati fl-Anness III kif ġej:
(a)
tal-anqas 20 % għal azzjonijiet marbuta mal-objettiv speċifiku msemmi fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2); u
(b)
tal-anqas 10 % għal azzjonijiet marbuta mal-objettiv speċifiku msemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 3(2).
L-Istati Membri jistgħu jiddevjaw minn dawn il-perċentwali minimi sakemm fil-pjanijiet nazzjonali jdaħħlu spjegazzjoni dwar il-għala l-allokazzjoni ta’ riżorsi taħt dak il-livell ma jipperikolax il-kisba tal-objettiv rilevanti. Dik l-ispjegazzjoni tiġi vvalutata mill-Kummissjoni fil-kuntest tal-approvazzjoni tagħha tal-programmi nazzjonali kif imsemmi fl-Artikolu 7(2).
7. Flimkien mar-riżorsi globali stabbliti għar-Regolament (UE) Nru. 515/2014, ir-riżorsi globali disponibbli għal dan l-Istrument kif stabbilit fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu,jikkostitwixxu l-pakkett finanzjarju għall-Fond u jservu bħala r-referenza primarja fis-sens tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja, il-kooperazzjoni fi kwistjonijiet baġitarji u dwar ġestjoni finanzjarja soda (24),għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
Artikolu 6
Riżorsi għal azzjonijiet eliġibbli fl-Istati Membri
1. EUR 662 miljun għandhom jiġu allokati lill-Istati Membri kif ġej:
(a)
30 % bi proporzjon għad-daqs tal-popolazzjoni totali tagħhom;
(b)
10 % bi proporzjon għad-daqs tat-territorju tagħhom;
(c)
15 % bi proporzjon għan-numru ta’ passiġġieri u 10 % bi proporzjon għan-numru ta’ tunnellati ta’ merkanzija li jgħaddu mill-ajruporti internazzjonali u mill-portijiet tagħhom;
(d)
35 % bi proporzjon invers għall-prodott gross domestiku tiegħu (standard tal-kapaċità tal-akkwist għal kull abitant).
2. Iċ-ċifri ta’ referenza għad-data msemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu l-aħħar statistika prodotta mill-Kummissjoni (Eurostat), abbażi tad-data provduta mill-Istati Membri skont il-liġi tal-Unjoni. Id-data ta’ referenza hija t-30 ta’ Ġunju 2013. L-allokazzjonijiet għall-programmi nazzjonali kkalkolati abbażi tal-kriterji msemmija fil-paragrafu 1 huma stabbiliti fl-Anness III.
Artikolu 7
Programmi nazzjonali
1. Il-programm nazzjonali li għandu jiġi preparat taħt l-Istrument u dak li għandu jiġi preparat taħt ir-Regolament (UE) Nru. 515/2014 għandu jiġi propost lill-Kummissjoni bħala programm nazzjonali uniku għall-Fond, skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
2. Taħt il-programmi nazzjonali li għandhom jiġu eżaminati u approvati mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014, l-Istati Membri għandhom, fi ħdan l-objettivi msemmija fl-Artikolu 3 ta’ dan ir-Regolament, isegwu b’mod partikolari l-prijoritajiet strateġiċi tal-Unjoni elenkati f’Anness I għal dan ir-Regolament, b’kont meħud tal-eżitu tad-djalogu ta’ politika msemmi fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014.. L-Istati Membri ma għandhomx jużaw aktar minn 8 % tal-allokazzjoni totali tagħhom taħt il-programm nazzjonali għall-manutenzjoni tas-sistemi tal-IT tal-Unjoni u tas-sistemi tal-IT nazzjonali li jikkontribwixxu għall-ksib tal-objettivi ta’ dan ir-Regolament u mhux aktar minn 8 % għal azzjonijiet relatati ma’ pajjiżi terzi li jimplimentaw il-prijoritajiet strateġiċi tal-Unjoni elenkati fl-Anness I għal dan ir-Regolament.
3. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 11 sabiex temenda, iżżid jew tħassar il-prijoritajiet strateġiċi tal-Unjoni elenkati fl’Anness I għal dan ir-Regolament.
Artikolu 8
Azzjonijiet tal-Unjoni
1. Fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni, dan l-Istrument jista’ jintuża sabiex jiffinanzja azzjonijiet transnazzjonali u azzjonijiet ta’ interess partikolari għall-Unjoni (“azzjonijiet tal-Unjoni”) li jikkonċernaw l-objettivi ġenerali, speċifiċi u operazzjonali msemmija fl-Artikolu 3.
2. Sabiex ikunu eliġibbli għall-finanzjament, l-azzjonijiet tal-Unjoni għandhom ikunu konsistenti mal-prijoritajiet u mal-inizjattivi identifikati fil-livell tal-Unjoni, b’mod partikolari dawk li jkunu ġew approvati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill, fl-istrateġiji, ċikli ta’ politiki, programmi, valutazzjonijiet ta’ theddid u riskju rilevanti tal-Unjoni, u appoġġ b’mod partikolari:
(a)
it-tħejjija, il-monitoraġġ, l-attivitajiet amministrattivi u tekniċi, u l-iżvilupp ta’ mekkaniżmu ta’ evalwazzjoni meħtieġ biex jiġu implimentati l-politiki dwar il-kooperazzjoni tal-pulizija, il-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità, u l-immaniġġjar tal-kriżijiet;
(b)
proġetti transnazzjonali li jinvolvu żewġ Stati Membri jew iżjed jew mill-inqas Stat Membru wieħed u pajjiż terz;
(c)
attivitajiet analitiċi, ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni, inklużi valutazzjonijiet ta’ theddid, riskju u impatt li huma msejsa fuq l-evidenza u konsistenti mal-prijoritajiet u l-inizjattivi identifikati fil-livell tal-Unjoni, b’mod partikolari dawk li jkunu ġew approvati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill u proġetti li jissorveljaw l-implimentazzjoni tad-dritt tal-Unjoni u objettivi ta’ politika tal-Unjoni fl-Istati Membri;
(d)
proġetti li jippromwovu n-netwerking, is-sħubijiet pubbliċi-privati, kunfidenza reċiproka, ftehim u tagħlim, identifikazzjoni u tixrid tal-aħjar prattiċi u approċċi innovattivi fuq livell tal-Unjoni, programmi ta’ taħriġ u skambju;
(e)
proġetti li jappoġġjaw l-iżvilupp ta’ għodod u metodi metodoloġiċi, partikolarment dawk statistiċi, u indikaturi komuni;
(f)
l-akkwist, il-manutenzjoni u/jew titjib ulterjuri ta’ tagħmir tekniku, għarfien espert, faċilitajiet siguri, infrastrutturi, bini u sistemi relatati speċjalment sistemi tal-ICT u l-komponenti tagħhom fuq livell tal-Unjoni, inkluż għall-fini tal-kooperazzjoni Ewropea dwar iċ-ċibersigurtà u ċ-ċiberkriminalità, partikolarment iċ-Ċentru Ewropew għaċ-Ċiberkriminalità;
(g)
proġetti li jtejbu l-għarfien tal-politiki u l-objettivi tal-Unjoni fost il-partijiet interessati u l-pubbliku ġenerali, inkluża komunikazzjoni korporattiva fuq il-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni;
(h)
proġetti partikolarment innovattivi li jiżviluppaw metodi ġodda u/jew li jħaddmu teknoloġiji ġodda b’potenzjal għal trasferabbiltà lejn Stati Membri oħra, b’mod speċjali proġetti mmirati lejn l-ittestjar u l-validazzjoni tar-riżultati ta’ proġetti ta’ riċerka tas-sigurtà ffinanzjati mill-Unjoni;
(i)
studji u proġetti pilota;
3. Fi ħdan l-objettivi imsemmija fl-Artikolu 3, l-Istrument għandu jappoġġja wkoll azzjonijiet b’rabta ma’ pajjiżi terzi u fihom, u b’mod partikolari dan li ġej:
(a)
attivitajiet li jtejbu l-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni tal-pulizija bejn l-awtoritajiet tal-infurzar tal-liġi, u, fejn ikun applikabbli, tal-organizzazzjonijiet internazzjonali, inklużi skwadri ta’ investigazzjoni komuni u kwalunkwe forma oħra ta’ operazzjoni transkonfinali konġunta, l-aċċess għall-informazzjoni u l-iskambju tagħha u teknoloġiji interoperabbli;
(b)
netwerking, kunfidenza reċiproka, ftehim u tagħlim, l-identifikazzjoni, l-iskambju u t-tixrid ta’ kompetenzi, l-esperjenza u l-aħjar prattiċi, il-kondiviżjoni ta’ informazzjoni, l-għarfien u t-tbassir kondiviżi tas-sitwazzjoni, l-ippjanar ta’ kontinġenza u interoperabbiltà;
(c)
akkwist, manutenzjoni, u/jew aġġornament ulterjuri ta’ tagħmir tekniku, inklużi sistemi tal-ICT u l-komponenti tagħhom;
(d)
skambju, taħriġ u edukazzjoni ta’ persunal u esperti tal-awtoritajiet rilevanti, inkluż taħriġ fil-lingwa;
(e)
attivitajiet ta’ żieda, tixrid u komunikazzjoni ta’ għarfien;
(f)
valutazzjonijiet ta’ theddid, riskju u tal-impatt;
(g)
studji u proġetti pilota.
4. L-azzjonijiet tal-Unjoni għandhom jiġu implimentati skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014.
Artikolu 9
Assistenza teknika
1. Fuq inizjattiva tal-Kummissjoni u/jew f’isimha, l-Istrument jista’ jikkontribwixxi sa massimu ta’ EUR 800 000 kull sena għal assistenza teknika lill-Fond, skont l-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014.
2. Fuq inizjattiva ta’ Stat Membru, l-Istrument jista’ jiffinanzja assistenza teknika taħt il-programm nazzjonali, skont l-Artikolu 20 tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014. L-ammont riżervat għall-assistenza teknika ma għandux jaqbeż, għall-perijodu 2014-2020, il-5 % tal-ammont totali allokat lill-Istat Membru u EUR 200 000 għal.
Artikolu 10
Assistenza ta’ emerġenza
1. L-Istrument għandu jipprovdi assistenza finanzjarja biex jindirizza ħtiġijiet urġenti u speċifiċi fil-każ ta’ sitwazzjoni ta’ emerġenza, kif definit fil-punt (j) tal-Artikolu 2.
2. L-assistenza ta’ emerġenza għandha tiġi implimentata skont l-Artikoli 6 u 7 tar-Regolament (UE) Nru 514/2014.
KAPITOLU III
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 11
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati msemmija fl-Artikolu 7(3)għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perjodu ta’ seba’ snin mill-21 ta’ Mejju 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega tas-setgħat mhux iktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perjodu ta’ seba’ snin. Id-delega tas-setgħat għandha tiġi estiża awtomatikament għal perjodu ta’ tliet snin, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw għal tali estensjoni mhux iktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem tal-perjodu ta’ seba’ snin.
3. Id-delega tas-setgħat imsemmija fl-Artikolu 7(3) tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 7(3) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perjodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perjodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 12
Applikabbiltà tar-Regolament (UE) Nru 514/2014
Id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru. 514/2014 għandhom japplikaw għall-Istrument.
Artikolu 13
Revoka
Id-Deċiżjoni 2007/125/ĠAI hija revokata b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 14
Dispożizzjonijiet tranżizzjonali
1. Dan ir-Regolament m’għandux jaffettwa l-kontinwazzjoni jew il-modifika, inkluż il-kanċellament totali jew parzjali tal-proġetti sal-għeluq tagħhom jew l-assistenza finanzjarja approvata mill-Kummissjoni abbażi tad-Deċiżjoni 2007/125/ĠAI, jew kwalunkwe leġislazzjoni oħra li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta’ Diċembru 2013.
2. Meta tadotta deċiżjonijiet dwar il-kofinanzjament taħt l-Istrument, il-Kummissjoni għandha tieħu in kunsiderazzjoni l-miżuri adottati abbażi tad-Deċiżjoni 2007/125/ĠAI, qabel l-20 ta’ Mejju 2014 li għandhom riperkussjonijiet finanzjarji waqt il-perjodu kopert minn dak il-konfinanzjament.
3. Is-somom impenjati għal konfinanzjament approvati mill-Kummissjoni bejn l-1 ta’ Jannar 2011 u l-31 ta’ Diċembru 2014 li għalihom id-dokumenti meħtieġa għall-għeluq tal-operazzjonijiet ma ntbagħtux lill-Kummissjoni sad-data ta’ għeluq għas-sottomissjoni tar-rapport finali għandhom awtomatikament jiġu diżimpenjati mill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2017, li jwassal għall-ħlas lura tal-ammonti li ma kellhomx jitħallsu.
L-ammonti relatati ma’ operazzjonijiet li ġew sospiżi minħabba proċeduri legali jew appelli amministrattivi li għandhom sospensiv għandhom jiġu injorati fil-kalkolu tal-ammont li għandu jiġi awtomatikament diżimpenjat.
4. Il-Kummissjoni għandha tissottometti lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill, sal-31 ta’ Diċembru 2015, evalwazzjoni ex-post tad-Deċiżjoni 2007/125/GAI li tikkonċerna l-perjodu mill-2007 - 2013.
Artikolu 15
Reviżjoni
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom, abbażi ta’ proposta mill-Kummissjoni, jirrevedu dan ir-Regolament sat-30 ta’ Ġunju 2020.
Artikolu 16
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta’ April 2014.