РЕШЕНИЕ 2014/912/ОВППС НА СЪВЕТА
от 15 декември 2014 година
в подкрепа на действията в областта на физическата сигурност и управлението на запасите (ФСУЗ) с цел намаляване на риска от незаконна търговия с малки оръжия и леки въоръжения (МОЛВ) и боеприпаси за тях в региона на Сахел
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 26, параграф 2 и член 31, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност,
като има предвид, че:
(1)
На 15 и 16 декември 2005 г. Европейският съвет прие стратегията на ЕС за борба с незаконното натрупване и трафика с МОЛВ и боеприпаси за тях. В тази стратегия Европейският съвет отбелязва, че изобилието на запаси от МОЛВ и боеприпаси прави тези оръжия еднакво леснодостъпни за цивилни лица, престъпници, терористи и бойци и се подчертава необходимостта да продължат превантивните действия за борба с незаконното предлагане на конвенционални оръжия и търсенето на такива оръжия. В стратегията Африка се определя като континента, който в най-голяма степен е засегнат от въздействието на вътрешните конфликти, влошавани от дестабилизиращия приток на МОЛВ.
(2)
На 21 март 2011 г. Съветът одобри стратегията на Европейския съюз за сигурността и развитието на Сахел, с която се осигурява интегрирана рамка за ангажиментите на Съюза в региона на Сахел. Едно от четирите направления за действие на стратегията цели да се укрепи капацитета в областите на сигурността, правоприлагането и правовата държава в региона в подкрепа на борбата със заплахите и справянето с тероризма и организираната престъпност по по-ефективен и съобразен с особеностите му начин, както и да ги обвърже с мерки за добро управление.
(3)
На 14 юни 2006 г. в Абуджа, Нигерия, държавите - членки на Икономическата общност на западноафриканските държави, приеха влязлата в сила на 29 септември 2009 г. Конвенция на Икономическата общност на западноафриканските държави относно малките оръжия и леките въоръжения, боеприсите за тях и други свързани материали. На 30 април 2010 г. в Киншаса, Демократична република Конго, държавите - членки на Икономическата общност на държавите от Централна Африка и Република Руанда, приеха Централноафриканската конвенция за контрол на малките оръжия и леките въоръжения, боеприпасите за тях, частите и компонентите, които могат да се използват за тяхното производство, поправка или сглобяване. Подписалите тези две конвенции държави са поели ангажимент, наред с другото, да предприемат необходимите мерки, за да гарантират безопасното и ефективно управление, съхранение и сигурност на националните запаси от МОЛВ, в съответствие с подходящите стандарти и процедури.
(4)
Буркина Фасо, Мали и Нигерия, както и 23 държави членки, са ратифицирали Договора за търговия с оръжие, а Чад, Мавритания и Нигер са го подписали. Съгласно член 16, параграф 1 от Договора за търговия с оръжие при прилагане на договора, всяка държава - страна по конвенцията, може да потърси помощ, включително правна или законодателна помощ, помощ за изграждане на институционален капацитет, както и техническа, материална или финансова помощ. Тази помощ може да включва управление на запасите, програми за разоръжаване, демобилизация и реинтеграция, примерно законодателство и ефективни практики за прилагане. Всяка държава - страна по конвенцията, която е в състояние да направи това, при поискване предоставя такава помощ.
(5)
Буркина Фасо, Мали, Мавритания и Нигерия са държави - страни по Протокола срещу незаконното производство и трафик с огнестрелни оръжия, техни части и компоненти и боеприпаси към Конвенцията на Организацията на обединените нации срещу транснационалната организирана престъпност (наричан по-долу „Протоколът за огнестрелните оръжия“).
(6)
Всички държави - членки на ООН, са поели ангажимент за ефективното изпълнение на Програмата за действие на ООН за предотвратяване, борба и премахване на незаконната търговия с малки оръжия и леки въоръжения във всичките ѝ аспекти (наричана по-долу „Програмата за действие на ООН“), както и на Международния инструмент, позволяващ на държавите своевременно и надеждно да идентифицират и проследяват незаконните малки оръжия и леки въоръжения.
(7)
На Петата двугодишна среща на държавите, на която да се разгледа изпълнението на Програмата за действие на ООН (Ню Йорк, 16-20 юни 2014 г.), всички държави - членки на ООН, за пореден път изтъкнаха, че правилното управление на запасите от МОЛВ, по-специално в ситуации на конфликт и след конфликт, е от основно значение за предотвратяване на нещастни случаи и намаляване на риска от пренасочване на МОЛВ към незаконна търговия, незаконни въоръжени групи, терористи и други получатели, които нямат разрешение за това. Държавите - членки на ООН, призоваха за засилване на международното и регионалното сътрудничество и помощ по въпросите на физическата сигурност и управлението на запасите, и поеха ангажимент да се възползват, когато е възможно, от напредъка в областта на технологиите за укрепване на управлението на запасите и мерките за физическа сигурност.
(8)
Народният бунт в Либия през февруари 2011 г. и последвалият въоръжен конфликт, както и политическата криза и кризата на сигурността в Мали през 2012 г. показаха, че недържавни участници, включително терористи, могат да се възползват от неправилно съхранявани и управлявани държавни запаси от МОЛВ и боеприпаси за тях и да ги пренасочват в ущърб на мира и сигурността. В контекста на нарастваща активност от страна на недържавни участници в региона на Сахел, включително в Северна Нигерия, приоритетно значение придобива подобряването на сигурността на местата за съхранение на оръжия и боеприпаси в държавите в Сахел.
(9)
В съответствие с мандата, получен от Общото събрание на ООН (Резолюция 40/151 G, 16 декември 1985 г.) Регионалният център на ООН за мир и разоръжаване в Африка, който е част от Службата на ООН по въпросите на разоръжаването, е натрупал дългогодишен опит в оказване на подкрепа на държавите от Сахел и гражданското общество при прилагането от тяхна страна на международните и регионалните инструменти за контрол върху МОЛВ.
(10)
От 2013 г. насам посредством Службата на ООН за борба срещу противопехотните мини и в съответствие с резолюции 2100 (2013) и 2164 (2014) на Съвета за сигурност на ООН Интегрираната многостранна мисия на ООН за стабилизиране в Мали съдейства на властите на Мали в областта на разминирането и управлението на оръжия и боеприпаси.
(11)
Неправителствената организация Mine Advisory Group (Консултативна група по разминиране) наскоро започна регионален проект по неотложни въпроси, свързани със сигурността и управлението на конвенционални оръжия и боеприпаси в целеви държави в района Сахел-Магреб.
(12)
Съгласно Решение 2011/428/ОВППС на Съвета (1) Съюзът финансира, наред с другото, предоставянето на маркиращо оборудване за правоприлагащите органи в няколко държави в Западна Африка, както и обучение по въпроси, свързани с Международния инструмент, позволяващ на държавите своевременно и надеждно да идентифицират и проследяват незаконните малки оръжия и леки въоръжения (наричанпо-долу „Международният инструмент за проследяване“) и с международните технически насоки за боеприпасите.
(13)
Съгласно Решение 2013/320/ОВППС на Съвета (2) Съюзът подкрепя мерки, насочени към осигуряване на действителна физическа сигурност и управление на запасите (ФСУЗ) в либийските оръжейни арсенали, с цел да се намалят породените от незаконното разпространение на МОЛВ и боеприпаси за тях рискове за сигурността на Либия и на съседните ѝ държави, включително в региона на Сахел.
(14)
Съгласно Решение 2013/698/ОВППС на Съвета (3) Съюзът подкрепя създаването на глобален механизъм за докладване относно незаконни МОЛВ и други конвенционални оръжия и боеприпаси („iTrace“), по-специално въз основа на проучвания на място относно МОЛВ и боеприпаси за тях, разпространявани в засегнати от конфликти райони, включително в Африка.
(15)
В рамките на своята обща политика за сигурност и отбрана Съюзът започна три действия в региона на Сахел, а именно, на първо място, започналата на 8 август 2012 г. мисия на Европейския съюз по линия на ОПСО в Нигер за подпомагане на борбата срещу организираната престъпност и тероризма в Нигер; на второ място, започналата на 18 февруари 2013 г. военна мисия на Европейския съюз в подкрепа на обучението на въоръжените сили на Мали, с която чрез обучение и консултации се допринася за преструктурирането и реорганизацията на въоръжените сили в Мали; и, на трето място, започналата на 15 април 2014 г. мисия на Европейския съюз по линия на ОПСО в Мали за предоставяне на стратегически съвети и обучение на силите за вътрешна сигурност в Мали.
(16)
От 2011 г. насам по линия на Инструмента, допринасящ за стабилността и мира, Съюзът оказва подкрепа на Службата на ООН по наркотиците и престъпността в усилията ѝ за насърчаване на ратифицирането и изпълнението на Протокола за огнестрелните оръжия, по-специално в Западна Африка. От 2010 г. насам в рамките на същия инструмент Съюзът осигурява финансова подкрепа за Регионалния център за малки оръжия в региона на Големите езера, Африканския рог и съседните държави, установен в Найроби,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ
Член 1
1. Съюзът допринася за сигурността и стабилността в региона на Сахел, като подпомага държавите в региона да предотвратяват пренасочването и незаконния трафик на държавни МОЛВ и боеприпаси чрез подобряване на физическата сигурност и управлението на запасите (ФСУЗ).
2. Дейностите, които Съюзът ще подкрепя, имат следните конкретни цели:
а)
да създават необходимия политически консенсус относно подобряване на процедурите в областта на ФСУЗ и да насърчават регионалното сътрудничество и обмена на знания;
б)
да подпомагат държавите, към които са насочени, в разработването на актуално законодателство, административни процедури и практически стандартни оперативни процедури, които да служат за основа на укрепването на ФСУЗ в съответствие с международните стандарти за добри практики;
в)
да предоставят пряка помощ за извършването на дейности в областта на управлението и сигурността на запасите, включително чрез обновяване на съоръжения за съхранение, унищожаване на излишни, остарели или незаконни МОЛВ, както и пилотното въвеждане на нови технологии.
Подробно описание на тези дейности се съдържа в приложението.
Член 2
1. Върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (наричан по-долу „върховният представител“) отговаря за изпълнението на настоящото решение.
2. Техническото изпълнение на дейностите, посочени в член 1, параграф 2, се извършва от Службата на ООН по въпросите на разоръжаването чрез нейния Регионален център за мир и разоръжаване в Африка. Службата на ООН по въпросите на разоръжаването изпълнява тези задачи под ръководството на върховния представител. За тази цел върховният представител постига необходимите договорености със Службата на ООН по въпросите на разоръжаването.
Член 3
1. Референтната сума за изпълнение на дейностите, посочени член 1, параграф 2, е в размер на 3 561 257,06 EUR. Общият прогнозен бюджет на целия проект е 4 129 393,06 EUR, като той се осигурява чрез съфинансиране.
2. Разходите, финансирани от предвидената в параграф 1 сума, се управляват в съответствие с процедурите и правилата на Съюза, приложими за общия бюджет на Съюза.
3. Комисията осъществява надзор върху правилното използване на посочено в параграф 1 финансово участие на Съюза. За тази цел тя сключва споразумение за финансиране със Службата на ООН по въпросите на разоръжаването. В споразумението се предвижда, че Службата на Организацията на обединените нации по въпросите на разоръжаването гарантира, че приносът на Съюза се отразява в съответствие с неговия размер.
4. Комисията полага усилия да сключи споразумението за финансиране, посочено в параграф 3, възможно най-скоро след 15 декември 2014 г. Тя информира Съвета и върховния представител за всички трудности в хода на този процес, както и за датата на сключване на споразумението за финансиране, в срок от две седмици след подписването.
Член 4
1. Върховният представител докладва на Съвета за изпълнението на настоящото решение въз основа на редовни доклади, изготвяни от Службата на ООН по въпросите на разоръжаването. Тези доклади служат за основа на оценката от страна на Съвета.
2. Комисията предоставя информация по финансовите аспекти на изпълнението на дейностите, посочени в член 1, параграф 2.
Член 5
1. Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.
2. Срокът на действие на настоящото решение изтича 42 месеца след датата на сключване на съответното споразумение за финансиране, посочено в член 3, параграф 3, или шест месеца след датата на приемането на настоящото решение, ако в рамките на този срок все още не е сключено споразумение за финансиране.
Съставено в Брюксел на 15 декември 2014 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2014/912/PESK
tal-15 ta' Diċembru 2014
b'appoġġ għall-attivitajiet relatati mas-sigurtà fiżika u l-ġestjoni tal-ħażniet (PSSM) biex jitnaqqas ir-riskju tal-kummerċ illeċitu tal-armi ħfief u ta' kalibru żgħir (SALW) u l-munizzjon tagħhom fir-reġjun tas-Saħel
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikoli 26(2) u 31(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta' Sigurtà,
Billi:
(1)
Fil-15 u s-16 ta' Diċembru 2005, il-Kunsill Ewropew adotta l-“Istrateġija tal-UE fil-ġlieda kontra l-akkumulazzjoni u t-traffikar illeċiti tas-SALW u l-munizzjon tagħhom”. F'dik l-Istrateġija, il-Kunsill Ewropew jirrikonoxxi li l-abbundanza tal-ħażniet tas-SALW u l-munizzjon tiffaċilita l-kisba ta' tali armi minn persuni nonmilitari, persuni involuti f'attivitajiet kriminali, terroristi u kombattenti mingħajr distinzjoni, u jisħaq dwar il-ħtieġa li ssir azzjoni preventiva biex tiġi indirizzata l-provvista illegali ta' armi konvenzjonali u d-domanda għalihom. Barra minn hekk huwa jidentifika lill-Afrika bħala l-kontinent l-aktar milqut mill-impatt tal-konflitti interni aggravati mill-influss destabbilizzanti ta' SALW.
(2)
Fil-21 ta' Marzu 2011, il-Kunsill approva l-Istrateġija tal-Unjoni Ewropea għas-Sigurtà u l-Iżvilupp fis-Saħel, li tipprovdi qafas integrat għall-impenn tal-Unjoni fir-reġjun tas-Saħel. Wieħed mill-erba' oqsma ta' azzjonijiet tal-Istrateġija għandu l-għan li jsaħħaħ il-kapaċitajiet tas-settur tas-sigurtà, is-settur tal-infurzar tal-liġi u dak tal-istat tad-dritt f'dan ir-reġjun biex il-ġlieda kontra t-theddid u t-trattament tat-terroriżmu u l-kriminalità organizzata jsiru b'mod aktar effiċjenti u speċjalizzat u biex dawn ikunu marbutin ma' miżuri ta' governanza tajba.
(3)
Fl-14 ta' Ġunju 2006 f'Abuja, in-Niġerja, l-Istati Membri tal-Komunità Ekonomika tal-Istati tal-Afrika tal-Punent (ECOWAS) adottaw Konvenzjoni tal-ECOWAS dwar l-Armi Ħfief u ta' Kalibru Żgħir, il-Munizzjon tagħhom u Materjal Ieħor Relatat, li daħlet fis-seħħ fid-29 ta' Settembru 2009. Fit-30 ta' April 2010 f'Kinxasa, ir-Repubblika Demokratika tal-Kongo, l-Istati Membri tal-Komunità Ekonomika tal-Istati tal-Afrika Ċentrali (ECCAS) u r-Repubblika tar-Rwanda adottaw l-Konvenzjoni tal-Afrika Ċentrali għall-Kontroll tal-Armi Ħfief u ta' Kalibru Żgħir, il-Munizzjon, il-Partijiet u l-Komponenti tagħhom li jistgħu jintużaw għall-Manifattura, it-Tiswija jew l-Assemblaġġ tagħhom. Fiż-żewġ Konvenzjonijiet, l-Istati firmatarji impenjaw ruħhom, fost l-oħrajn, li jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jiġu żgurati l-ġestjoni, il-ħżin u s-sigurtà sikuri u effettivi tal-ħażniet nazzjonali tagħhom tas-SALW, f'konformità mal-istandards u l-proċeduri xierqa.
(4)
Il-Burkina Faso, Mali u n-Niġerja rratifikaw it-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi, kif għamlu wkoll 23 Stat Membru, waqt li ċ-Ċad, il-Mawritanja u n-Niġer iffirmawh. L-Artikolu 16(1) tat-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi jipprovdi li fl-implimentazzjoni tat-Trattat, kull Stat Parti jista' jitlob assistenza inkluż assistenza legali jew leġislattiva, tisħiħ tal-kapaċitajiet istituzzjonali u assistenza teknika, materjali jew finanzjarja. Tali assistenza tista' tinkludi l-ġestjoni tal-ħażniet, programmi ta' diżarm, demobilizzazzjoni u riintegrazzjoni, mudell ta' leġislazzjoni, u prattiki effettivi għall-implimentazzjoni. Kull Stat Parti li jkun f'pożizzjoni li jipprovdi tali assistenza għandu, fuq talba, jagħmel dan.
(5)
Il-Burkina Faso, Mali, il-Mawritanja u n-Niġerja huma Stati Partijiet għall-Protokoll kontra l-Manifattura u t-Traffikar Illeċiti ta' Armi tan-Nar, il-Partijiet u l-Komponenti u l-Munizzjon tagħhom, li jissupplimenta l-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti Kontra l-Kriminalità Organizzata Transnazzjonali (il-“Protokoll dwar l-Armi tan-Nar”).
(6)
L-Istati Membri kollha tan-NU huma impenjati favur l-implimentazzjoni effettiva tal-Programm ta' Azzjoni tan-NU għall-Prevenzjoni, il-Ġlieda kontra u l-Qerda tal-Kummerċ Illeċitu ta' Armi Ħfief u ta' Kalibru Żgħir fl-Aspetti Kollha Tiegħu (“Programm ta' Azzjoni tan-NU”), kif ukoll l-Istrument Internazzjonali li Jippermetti lill-Istati Jidentifikaw u Jittraċċaw, b'Mod f'Waqtu u Affidabbli, Armi Ħfief u ta' Kalibru Żgħir.
(7)
Fil-Ħames Laqgħa Biennali tal-Istati għall-Konsiderazzjoni tal-Implimentazzjoni tal-Programm ta' Azzjoni tan-NU (New York, 16-20 ta' Ġunju 2014), l-Istati Membri kollha tan-NU tennew li l-ġestjoni adatta tal-ħażniet tas-SALW, b'mod partikolari f'sitwazzjonijiet ta' konflitt u ta' wara l-konflitt, huwa essenzjali biex jiġu evitati inċidenti u jitnaqqas ir-riskju ta' devjazzjoni lejn il-kummerċ illeċitu, gruppi armati illegali, terroristi u riċevituri oħrajn mhux awtorizzati. L-Istati Membri tan-NU sejħu għat-tisħiħ tal-kooperazzjoni internazzjonali u reġjonali u assistenza dwar il-ġestjoni ta' ħażniet u kwistjonijiet ta' sigurtà fiżika, u impenjaw ruħhom li jieħdu vantaġġ, fejn ikun fattibbli, mill-avvanzi teknoloġiċi biex tissaħħaħ il-ġestjoni tal-ħażniet, inklużi miżuri ta' sigurtà fiżika.
(8)
Ir-rewwixta popolari fil-Libja fi Frar 2011 u l-konflitt armat li rriżulta u l-kriżi politika u ta' sigurtà f'Mali fl-2012 urew kif l-atturi mhux Statali, inklużi t-terroristi, jistgħu jieħdu vantaġġ ta' ħażniet governattivi li mhumiex taħt sigurtà u ġestjoni adatta biex jiddevjaw is-SALW u l-munizzjon, bi ħsara għall-paċi u s-sigurtà. F'kuntest ta' żieda fl-attività minn atturi mhux Statali fir-reġjun tas-Saħel, inkluż fit-Tramuntana tan-Niġerja, it-titjib tas-sigurtà tal-armi u l-munizzjon fl-Istati tas-Saħel sar prijorità.
(9)
Iċ-Ċentru Reġjonali tan-Nazzjonijiet Uniti għall-Paċi u d-Diżarm fl-Afrika (UNREC), li huwa parti mill-Uffiċċju tan-Nazzjonijiet Uniti għall-Affarijiet ta' Diżarm (UNODA), għandu esperjenza twila ta' għoti ta' appoġġ lill-Istati tas-Saħel u s-soċjetà ċivili fl-implimentazzjoni min-naħa tagħhom ta' strumenti internazzjonali u reġjonali dwar il-kontroll ta' SALW, f'konformità mal-mandat tiegħu li rċieva mill-Assemblea Ġenerali tan-NU (Riżoluzzjoni 40/151 G, 16 ta' Diċembru 1985).
(10)
Mill-2013 'il hawn, il-Missjoni Multidimensjonali Integrata tan-Nazzjonijiet Uniti għall-Istabbilizzazzjoni f'Mali (MINUSMA), permezz tas-Servizz tan-Nazzjonijiet Uniti ta' Azzjoni kontra l-Mini (UNMAS), kienet qed tassisti lill-awtoritajiet ta' Mali fl-azzjoni kontra l-mini u l-ġestjoni tal-armi u l-munizzjon, f'konformità mar-Riżoluzzjonijiet 2100(2013) u 2164(2014) tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-NU.
(11)
L-organizzazzjoni mhux governattiva, imsejħa l-Mine Advisory Group (MAG), dan l-aħħar bdiet proġett reġjonali li jindirizza kwistjonijiet urġenti relatati mas-sigurtà u l-ġestjoni ta' armi u munizzjon konvenzjonali f'pajjiżi mmirati fi ħdan ir-reġjun Saħel-Magħreb.
(12)
Taħt id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/428/PESK (1), l-Unjoni ffinanzjat, fost l-oħrajn, il-forniment ta' tagħmir tal-immarkar lill-aġenziji tal-infurzar tal-liġi f'diversi Stati tal-Afrika tal-Punent, kif ukoll taħriġ dwar l-Istrument Internazzjonali ta' Traċċar u dwar il-Linji Gwida Tekniċi Internazzjonali dwar il-Munizzjon.
(13)
Taħt id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/320/PESK (2), l-Unjoni qed tappoġġa miżuri mmirati lejn l-iżgurar tas-sigurtà fiżika tajba u l-ġestjoni tajba tal-ħażniet tal-armi Libjani, sabiex jitnaqqsu r-riskji li jirriżultaw mit-tixrid illeċitu tas-SALW u l-munizzjon għas-sigurtà tal-Libja u tal-pajjiżi ġirien tagħha, inkluż fis-Saħel.
(14)
Taħt id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/698/PESK (3), l-Unjoni qed tappoġġa l-istabbiliment ta' mekkaniżmu globali ta' rappurtar dwar SALW illeċiti u armi konvenzjonali oħrajn u munizzjon illeċiti (“iTrace”), ibbażat b'mod partikolari fuq riċerka fil-qasam tas-SALW u l-munizzjon li jiċċirkolaw f'żoni milquta minn konflitti, inkluż fl-Afrika.
(15)
Taħt il-Politika ta' Sigurtà u ta' Difiża Komuni tagħha, l-Unjoni varat tliet azzjonijiet fir-reġjun tas-Saħel, jiġifieri, l-ewwel, l-EUCAP Sahel Niger, li bdiet fit-8 ta' Awwissu 2012, bħala appoġġ għall-ġlieda kontra l-kriminalità organizzata u t-terroriżmu fin-Niġer; it-tieni, il-Missjoni ta' Taħriġ tal-Unjoni Ewropea f'Mali, li bdiet fit-18 ta' Frar 2013, biex tikkontribwixxi għar-ristrutturazzjoni u r-riorganizzazzjoni tal-Forzi Armati ta' Mali permezz ta' taħriġ u konsulenza; u, it-tielet, l-EUCAP Sahel Mali, li ġiet varata fil-15 ta' April 2014, biex tipprovdi konsulenza u taħriġ strateġiċi lill-forzi tas-sigurtà interna f'Mali.
(16)
Taħt l-Istrument li jikkontribwixxi għall-Istabbiltà u l-Paċi, mill-2011 'il hawn l-Unjoni tappoġġa lill-Uffiċċju tan-NU kontra d-Drogi u l-Kriminalità fl-isforzi tiegħu biex jippromwovi r-ratifika u l-implimentazzjoni tal-Protokoll dwar l-Armi tan-Nar, partikolarment fl-Afrika tal-Punent. Taħt dak l-Istrument, mill-2010 'l hawn l-Unjoni tipprovdi appoġġ finanzjarju liċ-Ċentru Reġjonali dwar l-Armi Ħfief (RECSA) fir-Reġjun tal-Lagi l-Kbar, il-Qarn tal-Afrika u l-Istati Ġirien ibbażat f'Najrobi,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-Unjoni għandha tikkontribwixxi għas-sigurtà u l-istabbiltà fir-reġjun tas-Saħel billi tassisti lill-Istati ta' dan ir-reġjun fil-prevenzjoni tad-devjazzjoni ta' SALW u munizzjon li jkunu proprjetà governattiva, u t-traffikar illeċitu tagħhom, permezz ta' titjib fis-sigurtà fiżika tagħhom u l-ġestjoni tal-ħażniet tagħhom (“PSSM”, physical security and stockpile management).
2. L-attivitajiet li għandhom ikunu appoġġati mill-Unjoni għandu jkollhom l-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
li jiġġeneraw l-adeżjoni politika meħtieġa għat-titjib tal-proċeduri tal-PSSM u jippromwovu l-kooperazzjoni reġjonali u l-kondiviżjoni tal-konoxxenza;
(b)
li jappoġġaw lill-pajjiżi mmirati fl-iżvilupp ta' leġislazzjoni aġġornata, proċeduri amministrattivi aġġornati u proċeduri operattivi standard (SOPs) prattiċi aġġornati, bħala l-bażi għat-tisħiħ tal-PSSM, f'konformità mal-istandards internazzjonali għall-aħjar prattika;
(c)
li jappoġġaw b'mod dirett l-implimentazzjoni tal-attivitajiet għall-ġestjoni u s-sigurtà tal-ħażniet, inkluż permezz tar-riabilitazzjoni ta' faċilitajiet ta' ħżin, il-qerda ta' ħażniet żejda ta' SALW, SALW li ma għadhomx jintużaw jew SALW illeċiti u l-pilotaġġ ta' teknoloġiji ġodda.
Deskrizzjoni dettaljata ta' dawn l-attivitajiet tinsab fl-Anness.
Artikolu 2
1. Ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta' Sigurtà (“Rappreżentant Għoli”) għandha tkun responsabbli għall-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni.
2. L-implimentazzjoni teknika tal-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 1(2) għandha ssir mill-UNODA permezz tal-UNREC. L-UNODA għandu jwettaq dawn il-kompiti taħt ir-responsabbiltà tar-Rappreżentant Għoli. Għal dan il-għan, ir-Rappreżentant Għoli għandha tidħol fl-arranġamenti meħtieġa mal-UNODA.
Artikolu 3
1. L-ammont ta' referenza finanzjarja għall-implimentazzjoni tal-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 1(2) għandu jkun ta' EUR 3 561 257,06. Il-baġit, stmat bħala totali, tal-proġett kollu għandu jkun ta' EUR 4 129 393,06, li għandu jkun provdut permezz ta' kofinanzjament.
2. L-infiq iffinanzjat mill-ammont stipulat fil-paragrafu 1 għandu jkun amministrat f'konformità mal-proċeduri u r-regoli tal-Unjoni applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-implimentazzjoni korretta tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni msemmija fil-paragrafu 1. Għal dan il-għan, hija għandha tikkonkludi ftehim ta' finanzjament mal-UNODA. Il-ftehim għandu jistipula li l-UNODA għandu jiżgura l-viżibbiltà tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni tkun dik xierqa skont id-daqs tal-kontribuzzjoni.
4. Il-Kummissjoni għandha tagħmel ħilitha biex tikkonkludi l-ftehim ta' finanzjament imsemmi fil-paragrafu 3 malajr kemm jista' jkun wara l-15 ta' Diċembru 2014. Hija għandha tinforma lill-Kunsill u lir-Rappreżentant Għoli dwar kwalunkwe diffikultà fil-proċess u dwar id-data tal-konklużjoni tal-ftehim ta' finanzjament, fi żmien ġimagħtejn mill-iffirmar.
Artikolu 4
1. Ir-Rappreżentant Għoli għandha tirrapporta lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni abbażi ta' rapporti regolari li għandhom jitħejjew mill-UNODA. Dawn ir-rapporti għandhom jiffurmaw il-bażi għall-evalwazzjoni mill-Kunsill.
2. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi informazzjoni dwar l-aspetti finanzjarji tal-implimentazzjoni tal-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 1(2).
Artikolu 5
1. Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
2. Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi 42 xahar wara l-konklużjoni tal-ftehim ta' finanzjament rilevanti msemmi fl-Artikolu 3(3), jew sitt xhur wara d-data tal-adozzjoni tagħha jekk ma jkun ġie konkluż l-ebda ftehim ta' finanzjament f'dan il-perijodu.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta' Diċembru 2014.