РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 78/2013 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 31 юли 2012 г. с Регламент (ЕО) № 699/2012 (2) („регламентът за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция.
(2)
Процедурата беше открита с известие за откриване (3), публикувано на 1 ноември 2011 г., вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 40 % от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана.
(3)
Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното оповестяване“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Желаещите страни получиха възможност да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и да анализира цялата информация, която бе сметната за необходима, за окончателните ѝ констатации.
3. Изготвяне на извадки
(6)
При липсата на коментари относно изготвянето на извадки от производители от Съюза, несвързани вносители и производители износители временните констатации в съображения 5-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(7)
Припомня се, че съществуват окончателни действащи антидъмпингови мерки по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне - и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (4). Държавите, посочени в предходното изречение, ще бъдат наричани по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Както е посочено в съображение 17 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(9)
При липсата на коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт временните констатации в съображения 17-20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
1.1. Нормална стойност
(10)
Един руски производител износител твърди, че за изчисленията на дъмпинговия марж е следвало да се използват единствено данни, получени от руски дружества, и че не е правилно да се използват данни от турски дружества. Следва да се припомни, че при липсата на съдействие от страна на руските производители нормалната стойност за Русия беше изчислена в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент въз основа на наличните факти, т.е. информацията, получена от посочените турски производители износители, използващи безшевни стоманени тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(11)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 22-25 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(12)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 26 и 27 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Съпоставка
(13)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена и на нормалната стойност временните констатации в съображения 28 и 29 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.4. Дъмпингов марж
(14)
Един руски производител износител твърди, че временното антидъмпингово мито от 23,8 % не е оправдано, като се има предвид фактът, че дружеството изнася в Съюза само колена от стомана, при това само в много малки количества. Колената от стомана обаче са част от продукта - обект на настоящото разследване, но това не е оспорено от никоя заинтересована страна. Също така критерият вносът да се разглежда като незначителен, както е определено в член 5, параграф 7 и член 9, параграф 3 от основния регламент, се прилага само за цялата страна, а не поотделно за всяко дружество. Поради това твърдението се отхвърля.
(15)
Друг руски производител износител твърди, че не е извършвал дъмпинг и това се потвърждава от факта, че в много случаи е губил търгове за доставка на колена и дъги в полза на конкуренти от Съюза. Както бе посочено по-горе, припомня се отново, че нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването и поради това в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени въз основа на наличните факти. Дори ако твърдението бъде разгледано, следва да се отбележи, че загубата на търгове в полза на конкуренти от Съюза не противоречи на констатацията за дъмпинга на руския производител износител. Поради това твърдението се отхвърля.
(16)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 30 и 31 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(17)
Окончателно констатираният дъмпингов марж, валиден за цялата страна, беше изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(18)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 32-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.2. Износна цена
(19)
Един производител износител твърди, че полученият марж на печалбата при морския транспорт, т.е. разликата между начисленото към клиентите и платеното от производителя износител на транспортното дружество навло следва да бъде включена в експортната цена. Съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена е реално платената или подлежащата на плащане цена за стоката, продавана за износ от държавата на износ за Съюза. Полученият марж на печалбата при транспортиране на продукта до клиента не може да се приема като част от експортната цена на самия продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(20)
При липсата на други коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 41-43 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Съпоставка
(21)
Турската асоциация на износителите на стомана (ÇIB) твърди, че значителните ценови разлики между безшевните и заварените принадлежности за тръбопроводи не са надлежно взети под внимание при сравнението между експортната цена и нормалната стойност. Всички съдействащи дружества обаче представиха информация на равнището на отделни сделки относно продажби на безшевни и заварени принадлежности. Тази информация е използвана изрично при сравнението между експортната цена и нормалната стойност, т.е., безшевните и заварените принадлежности са сравнени, съответно, единствено с безшевни или заварени принадлежности. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(22)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението констатациите в съображение 44 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Дъмпингови маржове на разследваните дружества
(23)
Припомня се, че временно установеният индивидуален дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството на разглеждания продукт за Съюза. При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж на посоченото дружество временните констатации в съображение 46 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(24)
Изчисленията на дъмпинга за другите две съдействащи дружества показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. При техните експортни цени определено е налице ясен модел - те се различават значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди (до 30 % за еднакви видове на разглеждания продукт). Освен това в изчислението на дъмпинга - въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена в съответствие с метода, предвиден в член 2, параграф 11, в първата част от първото изречение от основния регламент - не е отразен пълният размер на дъмпинга, упражняван от двамата засегнати производители, както е показано в съображение 27 от настоящия регламент. Дъмпинговият марж не можеше да бъде определен чрез сравнение на отделните нормални стойности и отделните експортни цени за Съюза на равнището на отделни сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част от първото изречение от основния регламент поради факта, че няма достатъчно сделки на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, както е посочено в съображение 28.
(25)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглената стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна сделка за Съюза. Като се има предвид, че този начин за сравнение е изключение спрямо първите два метода, предвидени в член 2, параграф 11 от основния регламент, Комисията провери внимателно дали условията за прилагането му са ясно спазени в този случай. Оповестени са подробните изчисления на дъмпинга, включително установените модели на експортните цени. Никой от турските производители износители не оспори използваните данни.
(26)
Двете съдействащи страни, ÇIB и турското правителство, обаче твърдят, че представеното обяснение за установения за двамата турски производители износители целенасочен дъмпинг е незадоволително и че във всеки случай какъвто и да било модел на експортните им цени е непредумишлен. По време на изслушването пред Служителя по изслушванията по искане на двамата турски износители на двете дружества са представени подробни обяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж. Комисията поясни също, че дори ако са непредумишлени (5), техните практики са оказали въздействие на целенасочен дъмпинг. Отбелязва се, че в основния регламент няма изискване разследващият орган да определи евентуалните причини за целенасочения дъмпинг, като колебания във валутните курсове, различни регионални политики на ценообразуването и др. Достатъчно е единствено да се установят модели на експортни цени, при които има значителни разлики между различните купувачи, региони или периоди (6). В допълнение към изслушването, на двете дружества са представени обяснения конкретно за самите дружества. Също така до Постоянната делегация на Турция в Съюза е изпратена вербална нота, съдържаща разяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж. По време на друго изслушване пред Служителя по изслушванията по искане на ÇIB са представени подробни обяснения на ÇIB относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж.
(27)
Всъщност за всеки от двамата производители износители при разследването са установени три ясни модела на експортните цени, които обхващат по-голямата част от експортните им продажби за Съюза, т.е. експортните цени са се различавали значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди, както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Това е резултат от обстойна проверка на извънредните обстоятелства на този случай, въз основа на които бе сметнато за необходимо да се прибегне до целенасочения дъмпинг. След установяване на значителните разлики в експортните цени и като се има предвид, че само един от посочените три модела е достатъчен, за да се прибегне до методологията за сравнение на среднопретеглената стойност спрямо всички отделни експортни сделки, този метод за сравнение бе сметнат за целесъобразен в този конкретен случай. Освен това за всяко от двете дружества общият размер на дъмпинга, установен при сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт за Съюза (първият симетричен метод), значително се различава от размера на дъмпинга, установен при сравнение на нормалната стойност на среднопретеглена база с цените на всички отделни експортни сделки за Съюза (асиметричният метод), както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Следователно може да се заключи, че използването на първия симетричен метод би прикрило нецелесъобразно наличието на целенасочен дъмпинг, който е осъществен през конкретен период, в конкретни региони и спрямо конкретни клиенти. С други думи дъмпинговият марж, установен чрез първия симетричен метод, не би отразил пълната степен на дъмпинга, осъществяван от двете засегнати дружества.
(28)
Дъмпинговият марж не може да бъде определен и чрез сравнение на отделните нормални стойности с отделните експортни цени за Съюза на равнището на сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част на първото изречение от основния регламент (вторият симетричен метод). Този метод включва определяне на отделните сделки на вътрешния пазар, които са сравними с отделни експортни сделки, като се вземат предвид фактори като количество на продажбите и дата на трансакцията. Като се има предвид липсата на достатъчно сделки на вътрешния пазар, за да е налична нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, въз основа на втория симетричен метод бе невъзможно да се определи дъмпинговият марж. Поради това, като се има предвид, че е установен модел на експортните цени, които се различават значително между различни купувачи, региони и периоди, и като се има предвид, че двата симетрични метода не биха отразили пълната степен на дъмпинга, беше решено, в съответствие с второто изречение на член 2, параграф 11, дъмпинговият марж да бъде определен въз основа на асиметричния метод.
(29)
Както съдействащите дружества, така и ÇIB твърдят, че е необосновано да се сравняват експортни цени, изразени в турски лири, поради факта че продажбите към Съюза са направени в евро, а турската лира е използвана единствено за счетоводни цели. Твърди се, че колебанията в обменните курсове между еврото и турската лира са оказали значително въздействие при определянето на цените, което неизбежно оказва необосновано влияние върху резултата, получен при сравнение на експортните цени през различни периоди. Установената практика на Комисията обаче е да извършва сравнението на експортните цени и изчисленията на дъмпинговия марж във валутата на осчетоводяването на съдействащите производители износители в страната износител. Следва да се отбележи, че използваните разходи и цените на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност са в турски лири. Следователно сравнението на експортните цени с нормалната стойност се прави в посочената валута. По този начин единственият логичен подход за определяне на модел на експортните цени в рамките на същото изчисление на дъмпинга е използването на същите експортни цени, които са в турски лири. Освен това основният регламент не изисква анализ на възможните причини за целенасочения дъмпинг, като например колебания в обменните курсове (7). Поради това твърдението се отхвърля.
(30)
И двамата съдействащи производители износители твърдят, че за да се установи модел на експортните цени, следва да се вземат предвид сравними видове на продукта, а не аритметично изчислени средни цени. Член 2, параграф 11 от основния регламент обаче се отнася за модел на експортни цени, а не за модел на среднопретеглени експортни цени или модел на експортни стойности. Използването на среднопретеглена експортна цена би изкривило анализа, тъй като се взема предвид обемът на износа, а не единствено експортните цени. Във всеки случай, дори ако се използват среднопретеглените цени вместо аритметично изчислените експортни цени, може да се установи, че е налице модел на експортни цени, които се различават значително между различните купувачи и региони, както и периоди. Двете страни оспориха значимостта на разликите в моделите на експортните цени, ако има такива, при използването на среднопретеглени стойности. Отбелязва се, че страните не оспорват конкретните констатации на базата на аритметично изчислените средни стойности, която е целесъобразният метод, както е обяснено по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(31)
ÇIB твърди, че прилагането на зануляването е необосновано, като се позовава на Доклад на апелативния орган на СТО (the Bed Linen Report) (8), в който е установено, че практиката на зануляването противоречи на Антидъмпинговото споразумение на СТО. Общият съд (9) обаче потвърди, че констатациите в доклада за памучното спално бельо не са приложими за ситуация на целенасочен дъмпинг. Всъщност докладът за памучното спално бельо се отнася единствено за техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод и не може да се приеме като приложима, когато се използва в контекста на асиметричния метод. Следователно, дори в съответствие с установеното от апелативния орган на СТО зануляването да противоречи на член 2.4.2 от Антидъмпинговият кодекс от 1994 г. и да е несправедливо да се използва техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод, и особено при липса на модел на експортната цена, зануляването не противоречи на посочената клауза или на член 2, параграф 11 от основния регламент, и по смисъла на член 2, параграф 10 от посочения регламент не е несправедливо техниката на зануляването да се използва в контекста на асиметричния метод, при който са спазени двете условия за прилагането на този метод. Освен това техниката на зануляването е математически доказано необходима, за да се направи разграничение между асиметричния и първия симетричен метод по отношение на резултатите при зануляване. При липса на такова отчисление асиметричният метод винаги би довел до същия резултат като този на първия симетричен метод. Поради това твърдението се отхвърля.
(32)
ÇIB твърди също, че използването на зануляването нарушава правилото за по-ниското мито. Твърди се, че при използване на практиката на зануляване дъмпинговите маржовете се изчисляват на по-високо равнище от това, на което следва да се изчисляват.
(33)
Използването на зануляването при асиметричния метод обаче не изключва прилагането на правилото за по-ниското мито. Дъмпинговите маржове и за трите съдействащи дружества, независимо от използваната методология, са сравнени спрямо степента на установяване на вредите на дружествата, за да се гарантира, че за определяне на митото е използвано по-ниското равнище. Поради това твърдението се отхвърля.
(34)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговите маржове за разследваните дружества констатациите в съображения 47 и 48 от регламента за временните мерки се потвърждават.
б) Дъмпингов марж за дружества, които не сътрудничат на разследването
(35)
При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж за дружества, които не сътрудничат на разследването, временните констатации в съображение 49 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(36)
Окончателно констатираните дъмпингови маржове, валидни за цялата страна, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление
(37)
При липса на коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението, изложеното в съображения 51-54 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Внос от засегнатите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(38)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна. По принцип те повтарят коментарите, направени от турските производители износители след откриването на процедурата, и твърдят, че при вноса от Русия и Турция се наблюдават различни тенденции за обема и цените.
(39)
В тази връзка се припомня, както вече бе посочено в съображение 59 от регламента за временните мерки, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, вносът от Русия расте в абсолютно изражение. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал.
(40)
В същото време ценообразуването им не се различава съществено, като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски цени. Припомня се също, че в това отношение при разследването се установи за дружествата и в двете страни, че са подбили цените значително до близо 30% (вж. съображение 65 от регламента за временните мерки). Следователно твърдението се отхвърля.
(41)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция следва да бъде сметнат за незначителен, и посочва, че в предишен случай относно подобен продукт, а именно „принадлежности за тръбопроводи“ от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд (10), вносът от Словакия и Тайван е сметнат за незначителен (макар че надхвърля de minimis прага) и следователно не включва дъмпинговия внос от други държави.
(42)
В това отношение се отбелязва, че в принадлежностите за тръбопроводи от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд, за вноса от Словакия и Тайван действително е установено наличието на дъмпинг, и въпреки че е надхвърлен прага от 1 % пазарен дял, вносът им не е кумулиран с другия дъмпингов внос. Ситуацията в посочения случай обаче е много по-различна от настоящата, тъй като вносът от Словакия и Тайван всъщност рязко е свивал своя пазарен дял и не е сметнат за значителен при сравнение с обема на вноса от другите страни, следователно не е сметнат за причиняващ вреда внос. За сравнение в настоящия случай вносът от Турция, както и от Русия нараства като пазарен дял и обемът му е сходен за двете държави. Следователно твърдението се отхвърля.
(43)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция и Русия не е сходен по отношение на условията за конкуренция поради „различия в географската концентрация на продажбите“. Те са представили статистически данни, които показват, че през РП над 70 % от продажбите на Турция са в Испания, Франция, Италия и Полша и, съответно, почти всички продажби на Русия са концентрирани в Чешката република и Германия.
(44)
В това отношение се отбелязва, че разликите в географската концентрация на продажбите не може да се приема като показател за различни условия на конкуренция. Като се има предвид, че Съюзът представлява единен пазар, входната точка при вноса обикновено не е от решаващо значение за конкурентоспособността на внасяните продукти спрямо други такива, както и спрямо сходния продукт. Припомня се също, че във връзка с условията на конкуренция руският и турският внос са сходни на ценово равнище и се установи, че вносът и от двете страни подбива цените на Съюза, както и че каналите им за продажба са сходни. Следователно твърдението се отхвърля.
(45)
При липса на други коментари по отношение на кумулативната оценка на дъмпинговия внос от засегнатите страни, изложеното в съображения 55-60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Обем, пазарен дял и цени на разглеждания дъмпингов внос и подбиване на цените
(46)
При липсата на коментари относно обема, пазарния дял и цените на засегнатия дъмпингов внос и подбиването на цените, съдържанието на съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(47)
Припомня се, че засегнатият дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави, продаван в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с близо 30 %.
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(48)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че тъй като промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял с около 3 % между 2008 г. и РП, Комисията следва да е направила заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
(49)
В това отношение се отбелязва, че, първо, в регламента за временните мерки е ясно установено (вж. например съображения 72, 86 и 91 от регламента за временните мерки), че е налице слабо нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Второ, в съображение 72 от регламента за временните мерки се уточнява, че нарасналият пазарен дял е вследствие на факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през разглеждания период.
(50)
Освен това, с изключение на намаляващите материални запаси, посочени по-долу, това е единственият индикатор за вредата, при който се наблюдава положителна тенденция през разглеждания период. Следователно твърдението се отхвърля.
(51)
Турското правителство твърди също, че намаляващите материални запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза е индикатор за ситуация, в която няма наличие на вреда за промишлеността на Съюза.
(52)
В това отношение се отбелязва, че както всъщност е установено в съображение 79 от регламента за временните мерки, материалните запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза са намалели с 18% между 2008 г. и РП.
(53)
В същото време е установено, че свиването на материалните запаси може да се приеме за положителен сигнал единствено в ситуация, при която продажбите регистрират по-бързи темпове от производството. Случаят в настоящото разследване обаче не е такъв. Точно обратното - свиването на материалните запаси в този случай е единствено вследствие на по-бързото намаляване на производствените обеми спрямо продажбите. В тази ситуация намаляването на материалните запаси не може да се разглежда като положителна тенденция. Следователно твърдението се отхвърля.
(54)
При липсата на друго твърдение или коментари се потвърждава изложеното в съображения 66-88 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(55)
При липсата на конкретни коментари, изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
(56)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че действителната причина за евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е вносът на ниски цени от други трети държави, и по-специално от държави с наложени антидъмпингови мерки.
(57)
В това отношение се отбелязва, че както бе посочено в съображение 96 от регламента за временните мерки, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са под средните цени на производителите от Съюза.
(58)
Отбелязва се обаче, че има само ограничена статистическа информация и средни цени за държавите с наложени антидъмпингови мерки (както за всички трети държави) и установената ценова разлика не е непременно показателна и може да е следствие от различен продуктов микс. Също така при вноса от държавите с наложени антидъмпингови мерки се наблюдава ясна низходяща тенденция. Оттук следва заключението, че те не са нарушили причинно-следствената връзка на вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия.
(59)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП, докато този на Русия и Турция е нараснал. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от дъмпинговия внос от засегнатите държави и са близки до средните цени на производителите от Съюза и като такива е отчетено, че не нарушават причинно-следствената връзка между вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия. Следователно твърдението се отхвърля и временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка, се потвърждава.
(60)
Турското правителство твърди също, че евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от увеличените производствени разходи в резултат от свиване на търсенето.
(61)
В това отношение се отбелязва, както вече бе посочено в съображение 101 от регламента за временните мерки, че финансовата и икономическа криза от 2008-2009 г. по всяка вероятност е причината за намаленото потребление на принадлежности за тръбопроводи. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствени разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(62)
Едновременно с това отрицателното въздействие на по-високите производствени разходи за единица продукция ясно е утежнено от факта, че цените на промишлеността на Съюза са падали под силния ценови натиск и значителното подбиване на цените от дъмпинговия внос от Турция и Русия. При нормална конюнктура на пазара промишлеността на Съюза би могла да ограничи въздействието от покачването на разходите за единица продукция, като се задържи поне нормалното ценово равнище, което явно е било невъзможно в условията на ценовия натиск, оказван от изкуствено евтиния дъмпингов внос от засегнатите държави.
(63)
Следователно твърдението се отхвърля и се прави заключението, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
(64)
При липсата на друго твърдение или коментари, изложеното в съображения 94-106 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(65)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че налагането на мерки би довело до ситуация, при която ERNE Fittings, жалбоподател, би установил близка до монополната позиция на пазара на Съюза.
(66)
В това отношение се отбелязва, че ERNE е само единият от двамата жалбоподатели, а вторият - INTERFIT, е сходен по големина с ERNE. Освен това данните в регламента за временните мерки във връзка с участвалите в извадката производители на Съюза включва и трети производител от Съюза - Virgilio CENA & Figli. Освен това има значителен брой по-малки дружества в Съюза, които произвеждат и продават продукта - обект на разследването, и съществува значителен внос от други източници. Като се има предвид горепосоченото, се смята, че не съществува риск от монополизация на позицията на ERNE.
(67)
При липсата на други коментари изложеното в съображения 107-117 от регламента за временните мерки, включително заключението, че не съществуват убедителни причини срещу налагането на мерките върху дъмпинговия внос от засегнатите страни, се потвърждава.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(68)
При липсата на конкретни коментари изложеното в съдържанието на съображения 118-120 от временния регламент се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(69)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността и в съответствие с член 9 от основния регламент се счита, че следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция на равнището на по-ниската от двете установени стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито, като във всички случаи това е дъмпинговият марж.
(70)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители се потвърждава изчисленият за Русия, валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 от регламента за временните мерки.
(71)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж - въз основа на прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе, се потвърждава.
(72)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Русия
Всички дружества
23,8
Турция
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
(73)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, валидно за цялата страна, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти, произхождащи от засегнатите държави и произведени от посочените дружества, т.е. от конкретно посочените юридически лица. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и за тях ще се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(74)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби) следва да бъде отправено към Комисията (11) с цялата съответна информация, в частност всякакви изменения в дейността на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, произтекли във връзка с тази промяна в наименованието или в структурите за производство и продажби. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(75)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временните мита („окончателното оповестяване“). На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това оповестяване.
(76)
След окончателното оповестяване бяха получени изложения от жалбоподателя, както и от двама съдействащи производители износители от Турция и ÇIB. Както турските производители, така и ÇIB получиха право на изслушване.
(77)
Жалбоподателят изрази съгласие с всички оповестени констатации. Коментарите в устна и писмена форма, представени от двамата турски износителя и ÇIB, бяха повторение на вече направените коментари след временното оповестяване. Отбелязва се, че никоя от заинтересованите страни не оспори използваните данни.
(78)
Обосновка и отговор на твърдението, свързано с прилагането на асиметричния метод, включително за зануляването при изчислението на дъмпинга, са представени в съображения 24-33 по-горе. Използването на турската лира за установяване на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 29 по-горе. Използването на средноаритметични цени вместо среднопретеглени експортни цени с цел определяне на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 30 по-горе. Твърдението, че полученият марж на печалбата при морския транспорт трябва да се включва в експортната цена, е описано и отхвърлено в съображение 19 по-горе. Твърдението, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна предвид разликите в географската концентрация на турските и руските продажби, е описано и отхвърлено в съображения 43 и 44 по-горе. Твърдението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда предвид увеличението на пазарния им дял, е разгледано и отхвърлено в съображения 48-50 по-горе.
(79)
Като се има предвид, че след окончателното оповестяване няма аргументи, които биха повлияли върху резултата от оценката на разглеждания случай, не се налага изменение на констатациите, както е обяснено по-горе.
З. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(80)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложеното окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Всички останали дружества.
16,7
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 699/2012 върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция, се събират окончателно.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2013 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 78/2013
tas-17 ta' Jannar 2013
li jimponi dazju anti-dumping definittiv u li jiġbor b'mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw mir-Russja u mit-Turkija
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) ("ir-Regolament bażiku"), u b’mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri provviżorji
(1)
Fil-31 ta' Lulju 2012, il-Kummissjoni Ewropea ("il-Kummissjoni"), bir-Regolament (UE) Nru 699/2012 (2) ("ir-Regolament provviżorju”) impona dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw mir-Russja u mit-Turkija.
(2)
Il-proċediment ingħata bidu b’notifika ta' bidu (3) ppubblikata fl-1 ta’ Novembru 2011, wara lment imressaq fl-20 ta' Settembru 2011 mill-Kumitat tad-Difiża tal-Industrija tal-Aċċessorji tal-Azzar għall-Iwweldjar tat-Truf tal-Unjoni Ewropea (“l-ilmentatur”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 40 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew tal-azzar.
(3)
Kif stipulat fil-premessa 15 tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta' dumping u ħsara kopriet il-perijodu mill-1 ta' Ottubru 2010 sal-30 ta' Settembru 2011 ("il-perijodu ta’ investigazzjoni" jew il-"PI"). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sa tmiem il-PI ("il-perijodu kkunsidrat").
2. Il-proċedura sussegwenti
(4)
Wara l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li fuq il-bażi tagħhom kien deċiż li jkunu imposti miżuri anti-dumping provviżorji ("l-iżvelar provviżorju"), bosta partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub biex juru fehmiethom dwar il-konklużjonijiet provviżorji. Il-partijiet li għamlu din it-talba ngħataw ukoll l-opportunità li jinstemgħu.
(5)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tanalizza l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa għall-konklużjonijiet definittivi tagħha.
3. It-teħid tal-kampjuni
(6)
Fin-nuqqas ta' kummenti rigward il-kampjun tal-produtturi, tal-importaturi mhux relatati u tal-produtturi esportaturi tal-Unjoni, il-konklużjonijiet provviżorji fil-premessi 5 sa 11 tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
4. Miżuri fis-seħħ fir-rigward ta' pajjiżi terzi oħra
(7)
Qiegħed jittenna li hemm miżuri anti-dumping definittivi fis-seħħ fir-rigward ta’ ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew l-azzar li joriġinaw mill-Malasja, mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, mir-Repubblika tal-Korea u mit-Tajlandja, u b’riżultat ta’ prattiki ta’ ċirkumvenzjoni wkoll fir-rigward ta’ ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, ikkunsinnati mill-Indoneżja, mis-Sri Lanka, mill-Filippini u mit-Tajwan (b’ċerti eċċezzjonijiet) (4). Il-pajjiżi msemmija fis-sentenza preċedenti għandhom jissejħu "il-pajjiżi suġġetti għal miżuri anti-dumping".
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(8)
Kif spjegat fil-premessa 17 tar-Regolament provviżorju, il-prodott ikkonċernat huwa l-aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet (minbarra tagħmir tal-ħadid fondut, il-flanġijiet u t-tagħmir bil-kamin), tal-ħadid jew tal-azzar (ma jinkludix l-azzar li ma jissaddadx) bl-ikbar dijametru ta’ barra ma jaqbiżx is-609,6 mm, tat-tip li jiġi użat għall-iwweldjar tat-truf jew finijiet oħra, li bħalissa huwa klassifikabbli fil-kodiċi NM ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 u ex 7307 99 80 (“il-prodott ikkonċernat”).
(9)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, il-konklużjonijiet provviżorji fil-premessi 17 sa 20 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
C. DUMPING
1. Ir-Russja
1.1. Il-valur normali
(10)
Produttur esportatur wieħed Russu qal li fil-kalkoli tal-marġni tad-dumping kellha tintuża biss id-dejta miksuba minn kumpaniji Russi u li jmur kontra l-preċiżjoni li tintuża dejta minn kumpaniji Torok. Ta’ min ifakkar li fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni minn xi produttur esportatur Russu, il-valur normali għar-Russja ġie stabbilit skont l-Artikolu 18(1) u 18(5) tar-Regolament bażiku abbażi tal-fatti disponibbli, jiġifieri informazzjoni miksuba mingħand dawk il-produtturi esportaturi Torok li jużaw pajpijiet u tubi tal-azzar mingħajr saldaturi Russi bħala input għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat. Għaldaqstant it-talba hija b'dan miċħuda.
(11)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor dwar id-determinazzjoni tal-valur normali, il-konklużjonijiet provviżorji fil-premessi 22 sa 25 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
1.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(12)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar id-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni, il-konklużjonijiet provviżorji tal-premessi 26 u 27 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
1.3. Tqabbil
(13)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar it-tqabbil tal-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali, il-konklużjonijiet provviżorji fil-premessi 28 u 29 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
1.4. Marġni tad-dumping
(14)
Produttur esportatur wieħed Russu qal li d-dazju anti-dumping provviżorju ta’ 23,8 % mhuwiex ġustifikat fid-dawl tal-fatt li l-kumpanija tesporta biss elbows tal-azzar lejn l-Unjoni u anki dawn hija tesportahom biss fi kwantitajiet żgħar ħafna. Madankollu, l-elbows tal-azzar huma parti mill-prodott suġġett għal din l-investigazzjoni u dan ma ġiex ikkontestat minn xi parti interessata. Barra minn hekk, il-kriterju biex l-importazzjonijiet fl-Unjoni jitqiesu negliġibbli kif imsemmi fl-Artikolu 5(7) u fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku jiġi kkunsidrat biss fil-livell tal-pajjiż kollu kemm hu u mhux individwalment għal kull kumpanija. Għaldaqstant it-talba hija b'dan miċħuda.
(15)
Produttur esportatur Russu ieħor sostna li ma kienx qed jiddampja u li dan jidher mill-fatt li f’diversi okkażjonijiet kien tilef offerti li rebħuhom kompetituri Ewropej għall-provvista ta’ elbows u bends. Kif imsemmi hawn fuq, huwa mfakkar li l-ebda produttur esportatur Russu ma kkoopera f'din l-investigazzjoni u għalhekk il-kalkoli tad-dumping għar-Russja saru skont l-Artikolu 18(1) u l-Artikolu 18(5) tar-Regolament bażiku abbażi tal-fatti disponibbli. Anke jekk it-talba tiġi kkunsidrata, għandu jiġi nnutat li t-telf ta' offerti li jeħduhom kompetituri tal-Unjoni bl-ebda mod ma jfisser li mhux qed isir dumping mill-produttur esportatur Russu. Għaldaqstant it-talba hija b'dan miċħuda.
(16)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor dwar il-kalkolu tal-marġni tad-dumping, il-konklużjonijiet fil-premessi 30 u 31 tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
(17)
Il-marġni tad-dumping fil-pajjiż kollu kemm hu li ġie ddeterminat finalment, espress bħala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa kif ġej:
Kumpanija
Marġini tad-dumping
Il-kumpaniji kollha
23,8 %
2. It-Turkija
2.1. Il-valur normali
(18)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar id-determinazzjoni tal-valur normali, il-konklużjonijiet provviżorji fil-premessi 32 sa 40 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(19)
Produttur esportatur wieħed qal li l-marġni tal-profitt miksub mill-merkanzija bil-baħar, jiġifieri d-differenza bejn l-ispiża tal-ġarr mgħoddija lill-klijenti u dik imħallsa mill-produttur esportatur lill-kumpanija tat-tbaħħir, għandu jiġi inkluż fil-prezz tal-esportazzjoni. Madankollu, skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, il-prezz tal-esportazzjoni huwa l-prezz tabilħaqq imħallas, jew dak li tabilħaqq għandu jitħallas, għall-prodott meta dan jinbiegħ għall-esportazzjoni mill-pajjiż esportatur lill-Unjoni. Marġni ta’ profitt miksub mit-trasport tal-prodott lill-klijent ma jistax jitqies bħala parti mill-prezz tal-esportazzjoni tal-prodott innifsu. Għaldaqstant it-talba hija b'dan miċħuda.
(20)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor dwar id-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni, il-konklużjonijiet provviżorji tal-premessi 41 sa 43 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2.3. Tqabbil
(21)
L-Assoċjazzjoni Torka tal-Esportaturi tal-Azzar (ÇIB) qalet li d-differenzi sinifikanti fil-prezz bejn l-aċċessorji tal-pajpijiet mingħajr saldatura u dawk iwweldjati ma tqisux sew fit-tqabbil bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali. Madankollu, il-kumpaniji kollha li kkooperaw ressqu informazzjoni abbażi ta’ kull tranżazzjoni fir-rigward tal-bejgħ ta’ aċċessorji mingħajr saldatura u dawk iwweldjati. Dik l-informazzjoni intużat espliċitament għat-tqabbil bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali. Fi kliem ieħor, l-aċċessorji mingħajr saldatura tqabblu biss mal-aċċessorji mingħajr saldatura u dawk iwweldjati tqabblu biss ma’ dawk iwweldjati. Għaldaqstant it-talba hi miċħuda.
(22)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor dwar it-tqabbil, il-konklużjonijiet fil-premessa 44 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2.4. Il-marġni tad-dumping
(a) Il-marġni tad-dumping għall-kumpaniji investigati
(23)
Qed jiġi mfakkar li l-marġni individwali tad-dumping stabbilit provviżorjament għal wieħed mit-tliet produtturi esportaturi li kkooperaw ġie stabbilit abbażi tat-tqabbil tal-valur normali medju peżat mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar id-determinazzjoni tal-marġni tad-dumping ta’ dik il-kumpanija, il-konklużjonijiet provviżorji fil-premessa 46 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
(24)
Il-kalkoli tad-dumping fir-rigward taż-żewġ kumpaniji l-oħra li kkooperaw urew li l-huma wettqu dumping immirat f'termini ta' perijodu partikolari ta’ żmien kif ukoll fir-rigward ta’ klijenti u reġjuni partikolari. Tabilħaqq, kien hemm mudell ċar tal-prezzijiet tal-esportazzjoni tagħhom li varja b’mod sinifikanti fost ix-xerrejja u r-reġjuni kif ukoll il-perijodi ta’ żmien differenti (sa 30 % għal mudelli identiċi tal-prodott ikkonċernat). Barra minn hekk, il-kalkolu tad-dumping ibbażat fuq it-tqabbil tal-valur normali medju peżat mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat skont il-metodu pprovdut fl-Artikolu 2(11), l-ewwel parti tal-ewwel sentenza tar-Regolament bażiku, ma rriflettiex il-grad sħiħ ta’ dumping magħmul miż-żewġ produtturi kkonċernati, kif muri fil-premessa 27 ta' dan ir-Regolament. Il-marġni tad-dumping lanqas ma seta’ jiġi stabbilit billi jitqabblu l-valuri normali individwali mal-prezzijiet individwali tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni abbażi ta’ kull tranżazzjoni skont l-Artikolu 2(11), it-tieni parti tal-ewwel sentenza tar-Regolament bażiku, u dan minħabba li ma kienx hemm biżżejjed tranżazzjonijiet domestiċi ta’ valur normali hekk li jikkorrispondi mat-tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni kif muri fil-premessa 28.
(25)
Għalhekk, sabiex jirrifletti l-ammont sħiħ tad-dumping prattikat miż-żewġ kumpaniji kkonċernati, skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-valur normali stabbilit fuq il-bażi tal-medja differenzjata, fil-każ tagħhom, tqabbel mal-prezzijiet tat-tranżazzjonijiet individwali kollha tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Minħabba li t-tali metodu ta’ tqabbil huwa eċċezzjoni għall-ewwel żewġ metodi previsti fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni kkontrollat bir-reqqa jekk f’dan il-każ ġewx sodisfatti l-kundizzjonijiet li jippermettu li wieħed jirrikorri għalih. Ġew żvelati l-kalkoli dettaljati tad-dumping, inklużi x-xejriet tal-prezz tal-esportazzjoni stabbilit. Ħadd mill-produtturi esportaturi ma kkontesta d-dejta ewlenija.
(26)
Madankollu, iż-żewġ kumpaniji li kkooperaw, is-ÇIB u l-Gvern Tork, iddikjaraw li ma ngħatatx spjega suffiċjenti dwar id-dumping selettiv stabbilit għaż-żewġ produtturi esportaturi Torok u li, f’kull każ, kull mudell ta' prezzijiet tal-esportazzjoni li seta' kien hemm ma kienx wieħed intenzjonat. Waqt seduta mal-Uffiċjal tas-Smigħ, mitluba miż-żewġ esportaturi Ċiniżi, liż-żewġ kumpaniji ngħatawlhom spjegazzjonijiet fid-dettall dwar id-dumping fil-mira stabbilit u dwar il-kalkoli tal-marġni tad-dumping li ssejjes fuqhom. Il-Kummissjoni kkjarifikat ukoll li anki jekk ma kinux intenzjonati (5), il-prattiki tagħhom kellhom l-effett ta’ dumping selettiv. Ta’ min jinnota li r-Regolament bażiku ma jeħtiġx li l-awtorità investigattiva tidentifika r-raġunijiet potenzjali għad-dumping selettiv, bħalma huma l-varjazzjonijiet fil-kambju, il-politiki tal-prezz reġjonali differenti, eċċ. Ix-xejriet tabilħaqq differenti fil-prezzijiet tal-esportazzjoni fost xerrejja, reġjuni u perijodi taż-żmien differenti, huma biżżejjed (6). B’segwitu għas-seduta tas-smigħ, liż-żewġ kumpaniji ngħatawlhom ukoll spjegazzjonijiet speċifikament marbuta magħhom. Barra minn hekk, intbagħtet Note Verbale lid-Delegazzjoni Permanenti tat-Turkija għall-Unjoni bi kjarifiki dwar id-dumping immirat stabbilit u dwar il-metodoloġija applikata għall-kalkolu tal-marġni tad-dumping. Mhux biss, waqt seduta mal-Uffiċjal tas-Smigħ, mitluba mis-ÇIB, lil din ingħatawlha spjegazzjonijiet fid-dettall fir-rigward tad-dumping fil-mira stabbilit u dwar il-kalkoli tal-marġni tad-dumping li ssejjes fuqhom.
(27)
L-investigazzjoni stabbilixxiet, għal kull wieħed miż-żewġ esportaturi, tliet mudelli ċari ta’ prezzijiet tal-esportazzjoni li jkopru l-biċċa l-kbira tal-bejgħ tagħhom f'esportazzjoni lill-Unjoni, jiġifieri l-prezzijiet tal-esportazzjoni varjaw b'mod sinifikanti fost ix-xerrejja u r-reġjuni kif ukoll il-perijodi differenti, kif xehdet id-dejta ewlenija żvelata lill-partijiet. Dan kien ir-riżultat ta’ eżaminazzjoni serja taċ-ċirkostanzi eċċezzjonali ta’ dan il-każ u li abbażi tagħha tqies li hu neċessarju li jsir rikors għad-dumping selettiv. Wara li ġew stabbiliti d-differenzi sinifikanti fil-prezzijiet tal-esportazzjoni, u filwaqt li wieħed biss minn dawk it-tliet mudelli ta’ esportazzjoni jkun biżżejjed biex isir rikors għall-medja peżata fil-metodoloġija tat-tqabbil tat-tranżazzjonijiet kollha tal-esportazzjoni, individwalment, dan il-metodu ta’ tqabbil tqies f’loku f’dan il-każ partikulari. Barra minn dan, għal kull waħda miż-żewġ kumpaniji, l-ammont totali ta’ dumping stabbilit bit-tqabbil tal-valur normali medju peżat mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni (l-ewwel metodu simmetriku) ivarja b’mod sinifikanti mill-ammont ta’ dumping stabbilit bit-tabbil tal-valur normali abbażi ta’ medja peżata mal-prezzijiet tat-tranżazzjonijiet kollha lejn l-Unjoni, individwalment (il-metodu asimmetriku), kif xehdet id-dejta ewlenija żvelata lill-partijiet. Għaldaqstant jista’ jiġi konkluż li l-użu tal-ewwel metodu simmetriku jkollu l-effett li jgħatti b’mod li ma għandux ikun id-dumping immirat li seħħ tul perijodu ta' żmien speċifiku, f'reġjuni speċifiċi u lil konsumaturi speċifiċi. Fi kliem ieħor, il-marġni tad-dumping stabbilit mill-ewwel metodu simmetriku ma jkunx jirrifletti l-grad sħiħ ta’ dumping li jkunu qed isir miż-żewġ kumpaniji kkonċernati.
(28)
Il-marġni tad-dumping ukoll ma setax jiġi stabbilit bi tqabbil tal-valuri normali individwali mal-prezzijiet individwali tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni abbażi ta’ kull tranżazzjoni, individwalment, skont l-Artikolu 2(11), it-tieni parti tal-ewwel sentenza tar-Regolament bażiku (it-tieni metodu simmetriku). Dan il-metodu jinvolvi li jiġu identifikati tranżazzjonijiet domestiċi individwali, li huma komparabbli ma’ tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni individwali, u dan filwaqt li jiġu kkunsidrati fatturi bħalma huma l-kwantità ta’ bejgħ u d-data tat-tranżazzjoni. Minħabba n-nuqqas ta' biżżejjed tranżazzjonijiet domestiċi għall-valur normali li jikkorrispondi mat-tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni, ma kienx possibbli li l-marġni tad-dumping jiġi stabbilit abbażi tat-tieni metodu simmetriku. Għalhekk, minħabba li ġie stabbilit mudell ta' prezzijiet tal-esportazzjoni li varjaw b’mod sinifikanti fost ix-xerrejja, ir-reġjuni u l-perijodi ta' żmien differenti u minħabba li ż-żewġ metodi simmetriċi ma kinux se jirriflettu l-grad sħiħ tad-dumping, ġie deċiż, skont it-tieni sentenza tal-Artikolu 2(11), li l-marġni tad-dumping jiġi stabbilit abbażi tal-metodu asimmetriku.
(29)
Kemm iż-żewġ kumpaniji li kkooperaw u kemm is-ÇIB stqarrew li ma kienx ġustifikat li wieħed iqabbel il-prezzijiet tal-esportazzjoni kkonvertiti f’Liri Torok, u dan minħabba li l-bejgħ lejn l-Unjoni kien sar bl-euro filwaqt li l-Lira Torka tintuża biss għal raġunijiet ta’ kontabbiltà. Kien argumentat li l-varjazzjonijiet tal-kambju bejn l-euro u l-Lira Torka kellhom effett sinifikanti fuq kif ġew stabbiliti l-prezzijiet li bla dubju jaffettwa r-riżultat tat-tqabbil tal-prezz tal-esportazzjoni bejn perijodi ta’ żmien differenti b’mod mhux ġustifikat. Madankollu, il-prattika konsistenti tal-Kummissjoni hi li tqabbel il-prezzijiet tal-esportazzjoni u tikkalkula l-marġni tad-dumping fil-valuta użata fil-kontabbiltà tal-produtturi esportaturi li qed jikkooperaw fil-pajjiż esportatur. Ta’ min jinnota li l-ispejjeż u l-prezzijiet domestiċi użati bħala bażi għal valur normali huma espressi f’Liri Torok. B’konsegwenza, it-tqabbil tal-prezzijiet tal-esportazzjoni mal-valur normali hu rifless f’dik il-munita. Hekk, l-uniku approċċ legali biex jiġi stabbilit mudell fil-prezzijiet tal-esportazzjoni, fil-qafas tal-istess kalkolu tad-dumping, huwa li jintużaw l-istess prezzijiet tal-esportazzjoni diġà espressi fil-Lira Torka. Barra minn hekk, kif jintqal hawn fuq, ir-Regolament bażiku ma jitlobx analiżi tar-raġunijiet possibbli ta’ dumping selettiv, bħalma huma l-varjazzjonijiet tal-kambju (7). Għaldaqstant it-talba hija b'dan miċħuda.
(30)
Iż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw iddikjaraw li biex jiġi stabbilit mudell ta’ prezzijiet tal-esportazzjoni għandhom jiġu kkunsidrati l-prezzijiet medji peżati ta’ tipi ta’ prodott paragunabbli u mhux il-prezzijiet medji aritmetiċi. Madankollu, l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku jirreferi għal mudell ta’ prezzijiet tal-esportazzjoni u mhux għal mudell ta' prezzijiet medji peżati tal-esportazzjoni jew għal mudell ta’ valuri tal-esportazzjoni. L-użu ta’ prezz tal-esportazzjoni medju peżat jgħawweġ l-analiżi billi jqis il-volum ta’ esportazzjonijiet minflok il-prezzijiet tal-esportazzjoni biss. F’kull każ, anki meta jintużaw il-prezzijiet medji peżati minflok il-prezzijiet tal-esportazzjoni medji aritmetiċi, xorta jkun għad jista’ jiġi stabbilit mudell ta’ prezzijiet tal-esportazzjoni li jvarja b’mod sinifikanti fost ix-xerrejja u r-reġjuni u l-perijodi ta’ żmien differenti. Żewġ partijiet ikkontestaw l-importanza tad-differenzi fil-mudelli tal-prezzijiet tal-esportazzjoni, kemm-il darba jkun hemm minnhom, f'każ li jintużaw il-medji peżati. Ta’ min jinnota li l-partijiet ma jikkontestawx il-konklużjonijiet fattwali bbażati fuq il-medja aritmetika, li hija l-metodoloġija xierqa kif spjegat hawn fuq. Għaldaqstant din it-talba hija b'dan miċħuda.
(31)
Is-ÇIB sostniet li l-applikazzjoni tal-azzerar mhix ġustifikata u rreferiet għal Rapport mill-Korp tal-Appell tad-WTO (8) (ir-Rapport dwar il-Bed Linen) fejn il-prassi tal-azzerar nstabet li tmur kontra l-Ftehim tad-WTO dwar l-Anti-Dumping. Il-Qorti Ġenerali (9), madankollu, ikkonfermat li dak li joħroġ fir-Rapport dwar il-Bjankerija tas-Sodda ma japplikax f'sitwazzjoni ta' dumping immirat. Mhux biss, ir-rapport jikkonċerna biss it-teknika tal-azzerar fil-kuntest tal-ewwel metodu simmetriku u ma jistax jitqies li hu marbut ma’ dan il-mekkaniżmu meta jintuża fil-kuntest tal-metodu asimmetriku. Għalhekk, anke jekk, kif sab il-Korp tal-Appell tad-WTO, dan jista’ tabilħaqq ikun imur kontra l-Artikolu 2.4.2 tal-Kodiċi dwar l-Anti-dumping tal-1994 tal-Kodiċi u jkun inġust li titħaddem il-prattika tal-azzerar fil-kuntest tal-ewwel metodu simmetriku, u speċjalment fin-nuqqas ta’ mudell fil-prezz tal-esportazzjoni, dan ma jmurx kontra dik id-dispożizzjoni jew għall-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, u ma jkunx inġust fis-sens tal-Artikolu 2(10) ta' dak ir-Regolament, fejn iż-żewġ kundizzjonijiet għall-applikar ta’ dak il-metodu jkunu sodisfatti. Barra minn dan, il-prattika tal-azzerar ġiet ippruvata bħala matematikament neċessarja sabiex, fejn jidħlu r-riżultati li joħorġu minnha, issir distinzjoni bejn il-metodu asimmetriku u l-ewwel metodu simmetriku. Fin-nuqqas ta’ dak it-tnaqqis, il-metodu asimmetriku dejjem se jagħti l-istess riżultat bħall-ewwel metodu simmetriku. Għaldaqstant din it-talba hija b'dan miċħuda.
(32)
Barra minn hekk, is-ÇIB sostniet li l-użu tal-azzerar jikkawża ksur tar-regola tal-inqas dazju. Kien argumentat li, minħabba l-prassi tal-azzerar li ntużat, il-marġnijiet tad-dumping ġew ikkalkolati f'livell ogħla minn kif fil-fatt kellhom ikunu.
(33)
Madankollu, l-użu tal-azzerar fil-metodu asimmetriku ma jipprekludix l-applikazzjoni tar-regola tal-inqas dazju. Għat-tliet kumpaniji li kkooperaw, il-marġnijiet tad-dumping, irrispettivament mill-metodoloġija użata, tqabblu mal-livelli tal-eliminazzjoni tal-ħsara tal-kumpanija biex ikun żgurat li jkun l-iktar marġni baxx mit-tnejn li jiddetermina d-dazju. Għaldaqstant it-talba hija b'dan miċħuda.
(34)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor dwar tal-marġnijiet tad-dumping għall-kumpaniji investigati, il-konklużjonijiet fil-premessi 47 u 48 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
(b) Marġni tad-dumping għall-pajjiżi li ma kkoperawx
(35)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-marġni tad-dumping għall-kumpaniji li ma kkoperawx, il-konklużjonijiet provviżorji fil-premessa 49 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
(36)
Il-marġnijiet tad-dumping stabbiliti finalment, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini tad-dumping %
Repubblika tal-Afrika t'Isfel
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
16,7
D. IL-ĦSARA
1. Produzzjoni tal-Unjoni, industrija tal-Unjoni u l-konsum
(37)
Fin-nuqqas ta’ kummenti fir-rigward tal-produzzjoni tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni u l-konsum, il-kontenut tal-premessi 51 sa 54 tar-Regolament provviżorju hu b’dan ikkonfermat.
2. Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
2.1. Stima kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(38)
Wara l-konklużjonijiet provviżorji, is-ÇIB argumentat li l-istima kumulattiva tal-importazzjonijiet oġġetti ta’ dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati mhux lokha. Fil-prinċipju, dawn tennew il-kummenti tal-produtturi esportaturi Torok wara l-bidu u qalu li l-importazzjonijiet mir-Russja u mit-Turkija juru xejriet differenti f'termini ta' volum u ta’ prezzijiet.
(39)
F’dan ir-rigward ta’ min itenni, kif diġà ġie ddikjarat fil-premessa 59 tar-Regolament provviżorju, li l-investigazzjoni stabbiliet li filwaqt li l-importazzjonijiet mit-Turkija huma relattivament stabbli f’termini ta’ volumi, l-importazzjonijiet mir-Russja qed jiżdiedu f'termini assoluti. Madankollu, minħabba tnaqqis fid-domanda fil-perijodu kkunsidrat, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi qed jiżdied.
(40)
Fl-istess ħin, l-ipprezzar tagħhom ma jidhirx sostanzjalment differenti, bil-prezzijiet medji Russi jkunu xi ftit inqas, iżda qrib ħafna tal-prezzijiet medji Torok. Ta' min itenni wkoll f'dan ir-rigward li għall-kumpaniji, fiż-żewġ pajjiżi li huma, l-investigazzjoni stabbiliet traħħis sinifikanti sa madwar 30 % (ara l-premessa 65 tar-Regolament provviżorju). Konsegwentement, it-talba hija b'dan miċħuda.
(41)
Is-ÇIB argumentat ukoll li l-importazzjonijiet mit-Turkija għandhom jitqiesu insinifikanti u ġibdet l-attenzjoni li f'każ preċedenti dwar prodott simili - jiġifieri fil-każ tal-“aċċessorji ta’ pajpijiet u ta’ tubi mir-RPĊ, mill-Kroazja, mis-Slovakkja, mit-Tajwan u mit-Tajlandja" (10) - l-importazzjonijiet mis-Slovakkja u mit-Tajwan ġew ikkunsidrati insinifikanti (għalkemm kienu qabżu l-limitu de minimis) u għalhekk ma kinux akkumulati mal-importazzjonijiet oġġetti ta’ dumping minn pajjiżi oħra.
(42)
Ta’ min jinnota, f'dan ir-rigward, li fil-każ ta' aċċessorji ta’ pajpijiet u ta’ tubi mir-RPĊ, mill-Kroazja, mis-Slovakkja, mit-Tajwan u mit-Tajlandja, l-importazzjonijiet mis-Slovakkja u mit-Tajwan kienu nstabu tabilħaqq oġġett ta’ dumping u minkejja li kienu qabżu l-limitu ta’ 1 % bħala sehem mis-suq, ma kinux akkumulati ma’ importazzjonijiet oġġetti ta’ dumping oħrajn. Is-sitwazzjoni f'dak il-każ, madankollu, kienet ferm differenti minn dik attwali, minħabba li l-importazzjonijiet mis-Slovakkja u mit-Tajwan kienu fil-verità qed jitilfu s-sehem mis-suq tagħhom b’mod drastiku u ma kinux meqjusa bħala sinifikanti meta mqabbla mal-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra u konsegwentement ma bdewx jitqiesu li qed jikkawżaw ħsara. B’kuntrast, fil-każ preżenti l-importazzjonijiet kemm mit-Turkija u kemm mir-Russja qed iżidu s-sehem mis-suq tagħhom u huma komparabbli fejn jidħol il-volum. Konsegwentement, it-talba hija b'dan miċħuda.
(43)
Is-ÇIB argumentat ukoll li l-importazzjonijiet mit-Turkija u mir-Russja mhumiex simili fejn jidħlu l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni minħabba li hemm “differenzi fil-konċentrazzjoni ġeografika tal-bejgħ”. Huma pprovdew statistika li turi li matul il-PI it-Turkija kkonċentrat aktar minn 70 % tal-bejgħ tagħha fuq Spanja, Franza, l-Italja u l-Polonja, filwaqt li r-Russja kkonċentrat kważi l-bejgħ kollu tagħha fuq ir-Repubblika Ċeka u l-Ġermanja.
(44)
Ta’ min jinnota f'dan ir-rigward li d-differenzi f’dik li hi l-konċentrazzjoni ġeografika tal-bejgħ ma tistax titqies bħala indikazzjoni ta' kundizzjonijiet differenti ta’ kompetizzjoni. Billi l-Unjoni hija suq uniku, il-punt tad-dħul ta’ kull importazzjoni normalment mhux se jkun deċiżiv għall-kompetittività ta' dawk l-importazzjonijiet bejniethom u vis-à-vis l-prodott simili. Qed jittenna wkoll fir-rigward tal-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni li l-importazzjonijiet Russi u Torok huma simili f’dak li hu prezz u li fil-każ tat-tnejn li huma kien instab li waqqgħu l-prezzijiet tal-Unjoni u li l-kanali ta' bejgħ tagħhom huma simili. Konsegwentement, it-talba hija b'dan miċħuda.
(45)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor mill-pajjiżi kkonċernati fir-rigward tal-istima kumulattiva tal-importazzjonijiet iddampjati, il-kontenut tal-premessi 55 sa 60 tar-Regolament provviżorju huwa b'dan ikkonfermat.
2.2. Il-volum, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet iddampjati kkonċernati, il-prezzijiet tal-importazzjoni u t-twaqqigħ fil-prezz tagħhom.
(46)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet iddampjati kkonċernati, il-prezzijiet tal-importazzjoni tagħhom u t-twaqqigħ fi prezzhom, il-kontenut tal-premessi 61 sa 65 tar-Regolament provviżorju huwa b’dan ikkonfermat.
(47)
Qed jittenna li l-prodott iddampjat ikkonċernat, li joriġina mill-pajjiżi kkonċernati u li nbigħ fl-Unjoni, waqqa’ l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b'madwar 30 %.
3. Il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
(48)
Wara l-iżvelar provviżorju, is-ÇIB u l-Gvern Tork sostnew li minħabba li l-industrija tal-Unjoni kabbret is-sehem mis-suq tagħha b'madwar 3 % bejn l-2008 u l-PI, il-Kummissjoni kellha tikkonkludi li l-industrija tal-Unjoni ma soffritx ħsara materjali matul il-perijodu kkunsidrat.
(49)
Ta' min jinnota f'dan ir-rigward li, l-ewwel nett, fir-Regolament provviżorju kien ġie rikonoxxut b'mod ċar (ara pereżempju il-premessi 72, 86 jew 91 tar-Regolament provviżorju) li kien hemm żieda żgħira fis-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni. It-tieni nett, il-premessa 72 tar-Regolament provviżorju tiċċara li ż-żieda fis-sehem mtas-suq tirrifletti l-fatt li l-volumi tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni niżlu bi ftit inqas mill-konsum fil-perijodu kkunsidrat.
(50)
Barra minn hekk, apparti t-tnaqqis fl-istokkijiet imsemmija hawn taħt, dan huwa l-uniku indikatur ta' ħsara li juri żvilupp pożittiv matul il-perijodu kkunsidrat. Konsegwentement, it-talba hija b'dan miċħuda.
(51)
Il-Gvern Tork sostna wkoll li t-tnaqqis fl-istokk finali tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun hu indikazzjoni ta' sitwazzjoni fejn ma saritx ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
(52)
Ta’ min jinnota f'dan ir-rigward li kif inhu ddikjarat sewwasew fil-premessa 79 tar-Regolament provviżorju, l-istokk finali tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun naqas bi 18 % bejn l-2008 u l-PI.
(53)
Fl-istess ħin qed jiġi rikonoxxut li t-tnaqqis fl-istokkijiet jista’ jitqies bħala sinjal pożittiv iżda biss f’sitwazzjoni meta l-bejgħ ikun qed jikber b'pass aktar mgħaġġel mill-produzzjoni. Madankollu, dan mhux il-każ f’din l-investigazzjoni. Għall-kuntrarju, it-tnaqqis fl-istokkijiet f'dan il-każ huwa biss riflessjoni ta’ tnaqqis fil-volumi tal-produzzjoni b'pass aktar mgħaġġel mill-bejgħ. F'din is-sitwazzjoni it-tnaqqis fl-istokkijiet ma jistax jidher bħala żvilupp pożittiv. Konsegwentement, it-talba hija b'dan miċħuda.
(54)
Fin-nuqqas xi talba jew kummenti oħra, il-kontenut tal-premessi 66 sa 88 tar-Regolament provviżorju, inkluża l-konklużjoni li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali fis-sens tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, huwa b'dan ikkonfermat.
E. KAWŻALITÀ
1. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping
(55)
Fl-assenza ta’ kwalunkwe kumment speċifiku, il-premessi 90 sa 93 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2. L-effett ta’ fatturi oħra
(56)
Wara l-iżvelar provviżorju, is-ÇIB u l-Gvern Tork sostnew li l-kawża vera ta’ xi ħsara li setgħet ġarrbet l-industrija tal-Unjoni kienet l-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi minn pajjiżi terzi oħra u b'mod partikolari minn pajjiżi suġġetti għal miżuri anti-dumping.
(57)
F’dan ir-rigward qed jiġi nnutat li, kif diġà ddikjarat fil-premessa 96 tar-Regolament provviżorju, l-importazzjonijiet mit-tmien pajjiżi suġġetti għal miżuri anti-dumping komplew jippenetraw is-suq tal-Unjoni minkejja li s-sehem tagħhom tas-suq naqas minn 21 % fl-2008 għal 17 % tul il-PI. Il-prezzijiet medji ta’ dawk l-importazzjonijiet huma ġeneralment irħas minn dawk tal-importazzjonijiet oġġetti ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati. Anki meta jiġi kkunsidrat id-dazju anti-dumping applikabbli, il-prezzijiet ta’ dawk l-importazzjonijiet jibqgħu baxxi u komparabbli mal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Russi u Torok u huma ferm taħt il-prezzijiet medji tal-produtturi tal-Unjoni.
(58)
Madankollu, huwa nnutat li għall-pajjiżi suġġetti għal miżuri anti-dumping (kif inhu l-każ għall-pajjiżi terzi kollha) hija disponibbli biss statistika limitata u prezzijiet medji, u d-differenza fil-prezz stabbilita mhijiex neċessarjament konklużiva, u tista’ tkun riżultat ta’ taħlita ta’ prodotti differenti. Barra minn hekk, l-importazzjonijiet mill-pajjiżi suġġetti għal miżuri anti-dumping juru biċ-ċar xejra ’l isfel. Għalhekk toħroġ il-konklużjoni li dawn ma kinux qed jiksru r-rabta kawżali bejn il-ħsara lill-industrija tal-Unjoni u ż-żieda fl-importazzjonijiet oġġetti ta’ dumping mit-Turkija u r-Russja.
(59)
Fir-rigward tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, is-sehem tagħhom mis-suq naqas matul il-perijodu kkunsidrat minn 7 % fl-2008 għal 6 % fil-PI, filwaqt li dawk tar-Russja u tat-Turkija żdied. Il-prezzijiet medji ta’ dawn l-importazzjonijiet kienu ġeneralment ogħla mill-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati, u kienu qrib il-prezzijiet medji tal-produtturi tal-Unjoni u bħala tali huma meqjusa li ma jiksrux ir-rabta kawżali bejn il-ħsara lill-industrija tal-Unjoni u ż-żieda fl-importazzjonijiet iddampjati mit-Turkija u mir-Russja. Konsegwentement, it-talba qiegħda tiġi miċħuda u l-konklużjoni provviżorja li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi mhumiex qed jiksru r-rabta kawżali hija kkonfermata.
(60)
Il-Gvern Tork argumenta wkoll li kull ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni kienet kawża taż-żieda fil-kost tal-produzzjoni li rriżultat minn tnaqqis fid-domanda.
(61)
Ta’ min jinnota f'dan ir-rigward li, kif diġà ġie ddikjarat fil-premessa 101 tar-Regolament provviżorju, il-kriżi finanzjarja u ekonomika tal-2008/2009 hija x’aktarx ir-raġuni wara t-tnaqqis fil-konsum tal-aċċessorji tal-pajpijiet. Il-konsum niżel b'aktar minn 40 % bejn l-2008 u l-2009 u baqa’ f’dak il-livell baxx matul il-bqija tal-perijodu kkunsidrat (għalkemm b’ħarira żieda fil-PI). Minħabba li l-ispejjeż fissi jammontaw sa 40 % tal-ispejjeż tal-manifattura tal-produtturi tal-Unjoni, it-tnaqqis fid-domanda, fil-bejgħ u fil-produzzjoni rriżulta f’kostijiet tal-unità tal-manifattura ogħla b'mod sinifikanti. Dan ovvjament ħalla impatt importanti fuq il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni.
(62)
Fl-istess ħin, kwalunkwe impatt negattiv ta’ kost tal-unità tal-manifattura ogħla kien approfondit b’mod ċar mill-fatt li l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni kienu neżlin minħabba pressjoni qawwija fuq il-prezzijiet u minħabba twaqqigħ sinifikanti mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mit-Turkija u mir-Russja. F'sitwazzjoni normali tas-suq, l-industrija tal-Unjoni għandu jkollha l-possibbiltà li timminimizza l-impatt ta' kwalunkwe żieda fil-kost tal-unità billi tal-inqas iżżomm il-livell normali tal-prezz, li żgur ma kienx ikun possibbli fis-sitwazzjoni ta’ pressjoni fuq il-prezzijiet mill-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati bi prezzijiet imraħħsa artifiċjalment kawża tad-dumping.
(63)
Konsegwentement, it-talba hija miċħuda u qed jiġi konkluż b’mod definittiv li kwalunkwe effett negattiv tal-kontrazzjoni fid-domanda mhuwiex tali li jikser ir-rabta kawżali bejn il-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet iddampjati mir-Russja u mit-Turkija.
(64)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe talba jew kummenti oħra, il-kontenut tal-premessi 94 sa 106 tar-Regolament provviżorju, inkluża l-konklużjoni illi l-importazzjonijiet li huma l-oġġett tad-dumping mill-pajjiżi kkonċernati kkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku, huma b'dan ikkonfermati.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
(65)
Wara l-iżvelar provviżorju, is-ÇIB iddikjara li l-impożizzjoni ta' xi miżuri kienet se twassal għal sitwazzjoni fejn l-ERNE Fittings, ilmentatur, jista’ jkollu pożizzjoni li tixbah lil dik ta’ monopolju fis-suq tal-Unjoni.
(66)
Ta' min jinnota f'dan ir-rigward li ERNE huwa biss wieħed minn żewġ ilmentaturi u li t-tieni wieħed - INTERFIT - fil-kobor huwa simili għal ERNE. Barra minn hekk, id-dejta fir-Regolament provviżorju li tikkonċerna l-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienet tinkludi wkoll produttur terz tal-Unjoni - Virgilio CENA & Figli. Barra minn hekk, hemm numru sinifikanti ta’ kumpaniji iżgħar fl-Unjoni li jipproduċu u jbigħu l-prodott li qed jiġi investigat u hemm importazzjonijiet sinifikanti minn sorsi oħra. Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, qed jitqies li ma hemm l-ebda riskju ta’ monopolizzazzjoni mill-pożizzjoni tal-ERNE.
(67)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor, il-premessi 107 sa 117 tar-Regolament provviżorju, inkluża l-konklużjoni li ma teżisti l-ebda raġuni soda kontra l-impożizzjoni ta' miżuri fuq l-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati, huma b’dan ikkonfermati.
G. MIŻURI DEFINITTIVI
1. Livell ta’ tneħħija tal-ħsara
(68)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment speċifiku, il-kontenut tal-premessi 118 sa 120 tar-Regolament provviżorju huwa b’dan ikkonfermat.
2. Miżuri definittivi
(69)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaħqu rigward id-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, u skont l-Artikolu 9 tar-Regolament bażiku, huwa kkunsidrat li għandu jiġi impost dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-Russja u mit-Turkija fil-livell tal-marġini tad-dumping u tat-tneħħija tal-ħsara l-aktar baxxi li jinstabu, skont ir-regola tad-dazju l-aktar baxx, li f’kull każ huwa l-marġini tad-dumping.
(70)
Għar-Russja, fl-assenza ta' kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Russi, ġie kkalkulat marġni tad-dumping għall-pajjiż kollu kif spjegat fil-premessi 21 sa 31 tar-Regolament provviżorju u dak il-marġni huwa b’dan ikkonfermat.
(71)
Għat-Turkija, minħabba li l-livell tal-kooperazzjoni kien ikkunsidrat li hu relattivament baxx, il-marġni tad-dumping residwu kien ibbażat fuq metodu raġonevoli li jwassal għal marġini li huwa ogħla mill-ogħla fost il-marġini individwali tat-tliet kumpaniji li kkooperaw kif spjegat fil-premessa 49 tar-Regolament provviżorju u dak il-marġni tad-dumping residwu huwa b’dan ikkonfermat.
(72)
Abbażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ir-rati tad-dazju proposti huma:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju anti-dumping definittiv %
Russja
Il-kumpaniji kollha
23,8
Turkija
Repubblika ta' l-Afrika t'Isfel
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
16,7
(73)
Ir-rati tad-dazju anti-dumping ta' kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tal-konklużjonijiet tal-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawk il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta' dazju (kuntrarju għad-dazju fil-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) huma għalhekk applikabbli esklużivament għal importazzjonijiet ta' prodotti li joriġinaw mill-pajjiżi kkonċernati u manifatturati mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati manifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenifikaw minn dawn ir-rati u jkunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(74)
Kull talba għall-applikazzjoni ta’ rata ta’ dazju anti-dumping għal kumpanija individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda ta’ produzzjoni jew bejgħ) għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni (11) minnufih flimkien mal-informazzjoni rilevanti kollha, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u b’esportazzjoni assoċjata ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet ta’ produzzjoni u bejgħ. Jekk ikun il-lok, ir-Regolament għandu wara jiġi emendat kif dovut bl-aġġornament tal-lista ta’ kumpaniji li jkunu qegħdin jibbenefikaw minn rati tad-dazju individwali.
(75)
Il-partijiet interessati kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuqhom kienet ibbażata l-intenzjoni li tkun irrakkomandata l-impożizzjoni ta' dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' ċerti aċċessorji ta’ pajpijiet u tubi tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw mir-Russja u mit-Turkija u l-ġbir definittiv ta' ammonti li ġew garantiti permezz tad-dazju provviżorju (“l-iżvelar finali”). Dawn ingħataw ukoll perijodu li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar.
(76)
Konsegwentement għall-iżvelar finali, waslu sottomissjonijiet mill-ilmentatur kif ukoll minn żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw mit-Turkija u mis-ÇIB. Kemm il-produtturi Torok u kemm is-ÇIB talbu għal smigħ, u dan ingħatalhom.
(77)
L-ilmentatur qabel mal-konklużjonijiet kollha li ġew żvelati. Il-kummenti bil-fomm u bil-kitba mressqa minn żewġ esportaturi Torok u mis-ÇIB kienu tennija tal-kummenti li kienu diġà saru wara l-iżvelar provviżorju. Ta’ min jinnota li ħadd mill-partijiet interessati ma kkontesta d-dejta ewlenija.
(78)
Fil-premessi 24 sa 33 tingħata ġustifikazzjoni u tweġiba għat-talba biex jiġi applikat il-metodu assimmetriku, inkluż l-azzerar, fil-kalkolu tad-dumping. L-użu tal-Lira Torka biex jiġu stabbiliti l-mudelli tal-prezz tal-esportazzjoni hu spjegat fil-premessa 29 hawn fuq, u hemm hi indirizzata wkoll it-talba rilevanti. L-użu tal-prezzijiet medji aritmetiċi minflok dawk medji peżati fl-identifikazzjoni tal-mudelli tal-prezzijiet tal-esportazzjoni hu spjegat fil-premessa 30 hawn fuq, u hemm hi indirizzata wkoll it-talba rilevanti. It-talba biex il-marġni tal-profitt miksub mit-twassil bl-ajru jiġi inkluż mal-prezz tal-esportazzjoni hi deskritta u miċħuda fil-premessa 19 hawn fuq. It-talba li ebda stima kumulattiva tal-importazzjonijiet Torok jew Russi mhix lokha fid-dawl tad-differenzi fil-konċentrazzjoni ġeografika tal-bejgħ Tork jew Russu hi deskritta u miċħuda fil-premessi 43 u 44 hawn fuq. It-talba li l-industrija tal-Unjoni ma soffriet ebda ħsara kawża taż-żieda fis-sehem tagħha mis-suq hija indirizzata u miċħuda fil-premessi 48 sa 50 hawn fuq.
(79)
Minħabba li wara l-iżvelar finali ma tressaq ebda argument li seta’ jinfluwenza r-riżultat tal-valutazzjoni tal-każ, ma hemm bżonn ta’ ebda modifika tal-konklużjonijiet kif dettaljati hawn fuq.
H. ĠBIR DEFINITTIV TAD-DAZJU PROVVIŻORJU
(80)
Fid-dawl tal-kobor tal-marġni ta’ dumping misjub u minħabba l-livell tal-ħsara kkawżata lill-industrija tal-Unjoni, huwa meqjus neċessarju li l-ammonti garantiti permezz ta’ dazju anti-dumping provviżorju impost mir-Regolament provviżorju jinġabru definittivament sal-ammont tad-dazju definittiv impost,
ADDOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B'dan huwa impost dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet (għajr għall-aċċessorji fonduti, il-flanġijiet u l-aċċessorji bil-kamin), tal-ħadid jew tal-azzar (eskluż dak li ma jsaddadx), b’dijametru estern massimu ta’ 609,6 mm, tat-tip li jiġi użat għall-iwweldjar tat-truf (butt-welding) jew xi użi oħra, li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 u ex 7307 99 80 (kodiċi TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 u 7307998098) u li joriġinaw fir-Russja u t-Turkija.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping definittiv applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni qabel id-dazju, tal-prodotti deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju anti-dumping %
Kodiċi addizzjonali TARIC
Russja
Il-kumpaniji kollha
23,8
-
Turkija
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
16,7
B999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
L-ammonti garantiti permezz ta’ dazju anti-dumping provviżorju skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 699/2012 fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti aċċessorji ta’ tubi u pajpijiet tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw mir-Russja u mit-Turkija għandhom jinġabru definittivament.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Jannar 2013.