РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1316/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013
за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) № 913/2010 и за отмяна на регламенти (ЕО) № 680/2007 и (ЕО) № 67/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
За да постигне интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и да стимулира създаването на работни места в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“, Съюзът се нуждае от модерна и високоефективна инфраструктура, която да допринася за свързването и интеграцията на Съюза и всички негови региони, в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Тези връзки следва да спомогнат за подобряването на свободното движение на хора, стоки, капитали и услуги. Трансевропейските мрежи следва да улесняват трансграничните връзки, да насърчават по-голямо икономическо, социално и териториално сближаване, както и да допринесат за постигането на по-конкурентоспособна социална пазарна икономика и за борбата с изменението на климата.
(2)
Целта на създаването на Механизма за свързване на Европа (МСЕ), установен с настоящия регламент, е да се ускори инвестирането в областта на трансевропейските мрежи и стимулирането на финансирането както от публичния, така и от частния сектор, като същевременно се повишава правната сигурност и се спазва принципът за технологична неутралност. МСЕ следва да дава възможност за използване във възможно най-голяма степен на полезните взаимодействия между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката, като по този начин повишава ефективността на действията на Съюза и дава възможност за оптимизиране на разходите за изпълнение.
(3)
Според Комисията очакваните нужди от инвестиции в периода до 2020 г. за трансевропейските мрежи в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката възлизат на 970 милиарда евро.
(4)
Настоящият регламент определя финансов пакет за изпълнението на МСЕ за периода 2014-2020 г. в размер на 33 242 259 000 евро по текущи цени, съставляващ основната референтна сума за Европейския парламент и Съвета при годишната бюджетна процедура, по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение между Европейския парламент, Съвета и Комисията от 2 декември 2013 относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (4).
(5)
За да се оптимизира използването на бюджетните средства, разпределени за МСЕ, след междинната оценка на МСЕ Комисията следва да може да предлага да се прехвърлят бюджетни кредити между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Това предложение следва да попада в обхвата на годишната бюджетна процедура.
(6)
Сумата от 11 305 500 000 евро по текущи цени, прехвърлена от Кохезионния фонд, създаден с Регламент (ЕС) № 1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) следва да се използва за поемането на задължения с бюджетни средства за финансови инструменти по настоящия регламент едва след 1 януари 2017 г.
(7)
Създаването на ефективни транспортни и енергийни инфраструктурни мрежи е едно от 12-те ключови действия, определени от Комисията в съобщението й от 13 април 2011 г., озаглавено „Акт за единния пазар - Дванадесет лоста за насърчаване на растежа и укрепване на доверието - „Заедно за нов тип икономически растеж”.
(8)
Комисията пое ангажимента да включи изменението на климата в разходните програми на Съюза и да насочи най-малко 20 % от бюджета на Съюза за цели, свързани с климата. Важно е да се гарантира, че смекчаването на изменението на климата и адаптирането към него, както и превенцията и управлението на риска, са насърчавани при подготовката, планирането и изпълнението на проекти от общ интерес. Инвестициите в инфраструктурата, обхванати от настоящия регламент, следва да спомогнат за насърчаване на прехода към икономика и общество, които са нисковъглеродни и устойчиви на изменението на климата и на бедствия, като се отчитат спецификите на регионите с неблагоприятни природни и демографски условия, по-конкретно най-отдалечените и островните региони. По-специално в транспортния и енергийния сектор МСЕ следва да допринася за средносрочните и дългосрочните цели на Съюза по отношение на декарбонизацията.
(9)
В резолюцията си от 8 юни 2011 г., озаглавена „Инвестиране в бъдещето: нова многогодишна финансова рамка (МФР) за конкурентоспособна, устойчива и приобщаваща Европа“ (6), Европейският парламент подчерта, че e важно да се осигури бързо изпълнение на Програмата на Съюза в областта на цифровите технологии и да се постоянства в усилията за постигане до 2020 г. на целите за осигуряване на високоскоростен достъп до интернет за всички граждани на Съюза, включително в по-слабо развитите региони. Европейският парламент подчерта, че инвестирането в ефективна транспортна инфраструктура има ключова роля за Европа, за да се създаде възможност за защита на нейната конкурентоспособност и да се създадат условия за дългосрочен икономически растеж в периода след кризата, както и че трансевропейската транспортна мрежа („TEN-T“) е от жизненоважно значение за гарантиране на доброто функциониране на вътрешния пазар и осигуряване на съществена европейска добавена стойност. В тази връзка Европейският парламент изрази също така своето становище, че TEN-T следва да бъде ключов приоритет в МФР и че е необходимо увеличаване на средствата по програмата TEN-T в МФР. Освен това Европейският парламент подчерта необходимостта да се максимизира ефектът на финансирането от Съюза и на възможността, предоставена от Кохезионния фонд и европейските структурни и инвестиционни фондове и финансовите инструменти, за финансиране на ключови национални и трансгранични европейски приоритетни проекти за енергийна инфраструктура, а също така подчерта и необходимостта от отпускане на значителна сума от бюджета на Съюза за финансови инструменти в тази област.
(10)
Следва да се насърчи изграждането на полезни взаимодействия между финансовите инструменти на МСЕ и други фондове на Съюза с оглед финансирането на инфраструктури в трансграничните региони, като част от развитието на мрежите като цяло.
(11)
На 28 март 2011 г. Комисията прие бяла книга, озаглавена „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство - към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“ ("Бялата книга"). Бялата книга има за цел намаляване на емисиите на парникови газове в транспортния сектор с поне 60 % до 2050 г. в сравнение с 1990 г. Що се отнася до инфраструктурата, Бялата книга има за цел създаването на пълноценно функционираща и покриваща целия Съюз мултимодална „основна мрежа“ на TEN-T до 2030 г. Оперативната съвместимост би могла да бъде засилена чрез иновативни решения, които подобряват съвместимостта между различните системи. Бялата книга също така има за цел оптимизиране на ефекта от работата на мултимодалните логистични вериги, включително и чрез по-широко използване на видовете транспорт с по-висока енергийна ефективност. Поради това тя определя следните цели от значение за политиката за TEN-T: до 2030 г. 30 % от автомобилния товарен превоз на разстояние над 300 km следва да се прехвърлят към други видове транспорт, а до 2050 г. - повече от 50 %; дължината на наличната високоскоростна железопътна мрежа следва да се утрои до 2030 г. и до 2050 г. по-голямата част от пътническия транспорт на средни разстояния следва да се осъществява по железопътен транспорт; до 2050 г. всички летища от основната мрежа следва да се свържат с железопътната мрежа, а всички пристанища - със системите за железопътен превоз на товари и, където е възможно, с вътрешните водни пътища.
(12)
В резолюцията си от 6 юли 2010 г. относно устойчиво бъдеще за транспорта (7) Европейският парламент подчерта, че ефективната транспортна политика изисква финансова рамка, отговаряща на възникващите предизвикателства, и за тази цел настоящите средства за транспорт и мобилност следва да бъдат увеличени; освен това той счете, че е необходимо създаването на механизъм, който да координира и оптимизира използването на различни източници на финансиране на транспорта, и на всички финансови средства и механизми, които са налични на равнището на Съюза.
(13)
В заключенията си от 11 юни 2009 г. относно прегледа на политиката за TEN-T Съветът потвърди отново необходимостта от продължаване на инвестирането в транспортна инфраструктура, за да се осигури адекватно развитие на TEN-T във всички видове транспорт като основа за вътрешния пазар и конкурентоспособността, икономическото, социалното и териториалното сближаване на Съюза и неговото свързване със съседните държави, като се постави акцент върху европейската добавена стойност, която то би донесло. Съветът подчерта също необходимостта Съюзът да предостави необходимите финансови ресурси за стимулиране на инвестициите в проекти в рамките на TEN-T, и по-специално необходимостта от съчетаване на подходяща финансова подкрепа от бюджета за TEN-T за приоритетните проекти, които включват съответните трансгранични участъци и чието осъществяване ще продължи и след 2013 г., с институционалните ограничения на програмирането по МФР. Според Съвета подходите за публично-частни партньорства следва да бъдат допълнително развивани и подкрепяни в този контекст, когато това е уместно.
(14)
Въз основа на целите, определени от Бялата книга, в насоките за TEN-T, установени в Регламент (ЕС) № 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8), се определя инфраструктурата на TEN-T, посочват се изискванията, които е необходимо да бъдат изпълнени от нея, и се предвиждат мерки за тяхното изпълнение. В тези насоки по-конкретно се предвижда завършване на основната мрежа до 2030 г. чрез създаването на нова инфраструктура, както и чрез значителната модернизация и рехабилитация на съществуващата инфраструктура.
(15)
Въз основа на анализа на плановете за транспортната инфраструктура на държавите членки Комисията прогнозира, че нуждите от инвестиции в областта на транспорта възлизат на 500 000 милиона евро за цялата мрежа TEN-T за периода 2014-2020 г., от които приблизително 250 000 милиона евро ще е необходимо да се инвестират в основната мрежа от TEN-T.
(16)
Съгласуваността от географска гледна точка на железопътните коридори за товарен превоз, предвидена в Регламент (ЕС) № 913/2010 на Европейския парламент и на Съвета (9), и на коридорите на основната мрежа по част I от приложение I към настоящия регламент, следва да бъдат гарантирани при целесъобразност, като се отчитат целите на съответните инструменти, за да се намали административната тежест и да се рационализира развиването и използването на железопътната инфраструктура. Коридорите за железопътен товарен превоз следва да бъдат предмет единствено на разпоредбите на Регламент (ЕС) № 913/2010, включително по отношение на промени в техните направления.
(17)
В рамките на прегледа на политиката за TEN-T, започнат през февруари 2009 г., беше създадена специализирана експертна група, която да подкрепя Комисията и да анализира въпроса за стратегията за финансиране и финансовите перспективи за TEN-T. Експертна група № 5 се ползваше от опита на външни експерти от различни области: управители на инфраструктури, специалисти по инфраструктурно планиране, национални, регионални и местни представители, екологични експерти, членове на академичните среди и представители на частния сектор. Окончателният доклад на експертна група № 5 (10), приет през юли 2010 г., съдържа 40 препоръки, някои от които са взети предвид в настоящия регламент. В посочения доклад inter alia се препоръчва Комисията да предостави стандартна рамка за съчетаването на безвъзмездните средства от Съюза и публично-частни партньорства по линия на TEN-T ("ПЧП"), които обхващат едновременно Кохезионния фонд и бюджета за TEN-T.
(18)
Опитът по МФР (2007-2013) показва, че някои държави членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, срещат значителни пречки при изпълнението в срок на сложни трансгранични проекти за транспортна инфраструктура с висока европейска добавена стойност, както и при осигуряването на ефикасно използване на фондовете на Съюза. Поради това, за да се подобри изпълнението на транспортните проекти, и по-специално на трансгранични проекти с висока добавена стойност за Съюза, част от средствата по Кохезионния фонд (11 305 500 000 евро) следва да бъдат прехвърлени за финансиране по линия на МСЕ на транспортни проекти в рамките на основната транспортна мрежа или транспортни проекти във връзка с хоризонталните приоритети в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд. През началната фаза при подбора на проектите, които отговарят на условията за финансиране, следва да се вземат предвид отпуснатите на национален принцип средства по Кохезионния фонд. Комисията следва да подкрепя държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, в усилията им при разработването на подходяща поредица от проекти, по-специално чрез укрепване на институционалния капацитет на съответните публични администрации и чрез отправяне на допълнителни покани за предложения, като същевременно гарантира прозрачен процес на подбор на проектите.
(19)
Сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, която следва да се изразходи изключително в държавите членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, не следва да се използва за финансирането на действия със полезни взаимодействия между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката, които допринасят за проекти от общ интерес в резултат на покана за представяне на предложения за няколко сектора.
(20)
Институционалният и административният капацитет са основни предпоставки за ефективното постигане на целите на МСЕ. В рамките на възможното Комисията следва да предложи подходящи начини за подкрепа, за да позволи планирането и изпълнението на проекти в засегнатата държава членка.
(21)
В съобщението си от 17 ноември 2010 г., озаглавено „Приоритети за енергийна инфраструктура за 2020 г. и по-нататък - план за интегрирана европейска енергийна мрежа", Комисията определи приоритетните коридори, които да дадат възможност на Съюза да постигне амбициозните си цели в областта на енергетиката и климата до 2020 г. за завършване на вътрешния енергиен пазар, гарантиране на сигурността на доставките, подпомагане интегрирането на възобновяемите енергийни източници, както и за да се подготвят мрежите за по-нататъшна декарбонизация на енергийната система след 2020 г.
(22)
Необходими са значителни инвестиции за модернизиране и разширяване на европейската енергийна инфраструктура и за трансгранично свързване на мрежите и за прекратяване на енергийната изолация на държавите членки, за да бъдат постигнати целите на политиката на Съюза в областта на енергетиката и климата за конкурентоспособност, устойчивост и сигурност на доставките по икономически ефективен начин. Според Комисията очакваните нужди от инвестиции в енергийната инфраструктура до 2020 г. възлизат на 1 000 000 милиона евро, включително приблизително 200 000 милиона евро в инфраструктури за съхранение и пренос на електричество и газ, за които се счита, че са инфраструктури от европейско значение. Според работния документ на службите на Комисията, озаглавен „Необходими инвестиции и потребности от финансиране за енергийната инфраструктура“, който беше представен на Съвета, сред проектите от европейско значение съществува риск инвестиции в размер на приблизително 100 000 милиона евро да не бъдат реализирани поради пречки, свързани с предоставяне на разрешения, регулиране и финансиране.
(23)
Неотложната нужда от изграждане на енергийната инфраструктура на бъдещето и значителното увеличаване на обема на инвестициите в сравнение с предишни тенденции налагат качествена промяна в начина на подпомагане на енергийната инфраструктура на равнището на Съюза. В заключенията си от 28 февруари 2011 г. Съветът утвърди енергийните коридори като приоритети за Европа.
(24)
По отношение на енергийния сектор Европейският съвет от 4 февруари 2011 г. призова Комисията да рационализира и подобри процедурите за издаване на разрешения и да насърчи изграждането на привлекателна за инвеститорите регулаторна рамка. Той подчерта, че основната част от инвестициите би трябвало да бъде осигурена от пазара, като разходите се възстановяват посредством тарифи. Европейският съвет призна, че е необходимо публично финансиране за проекти, необходими от гледна точка на сигурността на доставките или солидарността, които не могат да привлекат достатъчно финансови средства на пазарен принцип. Освен това той изтъкна и необходимостта от модернизация и разширяване на европейската енергийна инфраструктура и трансгранично свързване на енергийните мрежи, за да може да се постигне реална солидарност между държавите членки, да се осигурят алтернативни маршрути за доставка или транзит и алтернативни източници на енергия, както и да се разработват възобновяеми енергийни източници в конкуренция с традиционните източници. Той изтъкна факта, че изграждането на вътрешния енергиен пазар следва да бъде завършено до 2014 г., за да може потокът на газ и електроенергия да се осъществява безпрепятствено, както и че нито една държава членка не следва да бъде изолирана от европейските газови и електроенергийни мрежи след 2015 г. или да бъде застрашена по отношение на енергийната си сигурност поради липса на подходящи връзки. В първите две годишни работни програми, приети съгласно настоящия регламент, следва приоритетно да се разглеждат проекти от общ интерес и свързани действия, насочени към прекратяване на енергийната изолираност и премахване на затрудненията, свързани с енергийната инфраструктура, така че да се постигне напредък в изграждането на вътрешния енергиен пазар.
(25)
Регламент (ЕС) № 347/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11) определя трансевропейските приоритети за енергийна инфраструктура, за които има необходимост да бъдат изпълнени до 2020 г., за да бъдат постигнати целите на политиката на Съюза в областта на енергетиката и климата; определя правила за идентифициране на проекти от общ интерес, които са необходими за изпълнение на тези приоритети и установява мерки в областта на предоставянето на разрешения, публичното участие и регулирането за ускоряване и/или улесняване на осъществяването на тези проекти, включително критерии за допустимостта на тези проекти за получаване на финансова помощ от Съюза.
(26)
Телекомуникациите се превръщат все повече в базирани на интернет инфраструктури, при които инфраструктурата на широколентовите мрежи играе ролята на катализатор за използването на цифровите услуги в цял спектър от дейности в обществото. Интернет става доминиращата платформа за комуникации, за извършване на стопанска дейност, за предоставяне на частни и публични услуги и за социално и културно сближаване. Освен това изчисленията в облак и софтуерът като услуга са нововъзникващи като парадигми за изчисления. Поради това наличието на повсеместен високоскоростен достъп до интернет и иновационни цифрови услуги в трансевропейски мащаб е от съществено значение за икономическия растеж и единния пазар.
(27)
Модерните високоскоростни интернет мрежи са инфраструктура от решаващо значение за бъдещето по отношение на свързаността за европейските предприятия, по-специално малките и средни предприятия („МСП”), които искат да използват изчисления в облак с цел подобряване на икономическата си ефективност. За да се избегне дублирането на инфраструктура, да се предотврати пренасочването на частни инвестиции и да се увеличи изграждането на капацитет за създаване на нови инвестиционни възможности, а също така и за да се насърчи прилагането на мерки за намаляване на разходите, следва да се предприемат действия за подобряване на координацията между подкрепата на Съюза за широколентовите мрежи чрез МСЕ и подкрепата за широколентовите мрежи от всички останали налични източници, включително чрез националните планове за широколентов достъп.
(28)
В стратегията „Европа 2020“ се призовава за изпълнение на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, която създава стабилна правна рамка за стимулиране на инвестициите в отворена и конкурентноспособна инфраструктура на високоскоростен интернет и в свързаните с това услуги. Целта следва да бъде Европа да има най-високата широколентова скорост в света до 2020 г. въз основа на авангардни технологии.
(29)
На 31 май 2010 г. Съветът заключи, че Съюзът следва да вложи необходимите ресурси в развитието на единен цифров пазар, който се основава на високоскоростен и свръхвисокоскоростен интернет и оперативно съвместими приложения, и отчете, че ефективните и конкурентоспособни инвестиции в широколентови мрежи от следващо поколение ще са необходими за иновациите, за избора за потребителите и за конкурентоспособността на Съюза и биха осигурили по-добро качество на живота чрез подобрено здравеопазване, по-безопасен транспорт, нови медийни възможности и улеснен достъп до стоки, услуги и знания, особено до трансграничните такива.
(30)
Частният сектор, подкрепян от благоприятстваща конкуренцията и инвестициите нормативна уредба, следва да има водеща роля при внедряването и модернизирането на широколентовите мрежи. Там, където частните инвестиции се окажат недостатъчни, държавите членки следва да положат необходимите усилия за постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии. Публичното финансово подпомагане за широколентовите технологии следва да се ограничава до финансови инструменти за програми или инициативи, насочени към проекти, които не могат да се финансират единствено от частния сектор и по отношение на които това е потвърдено от предварителни оценки, посочващи пазарни несъвършенства или наличие на неоптимално по отношение на инвестициите положение.
(31)
Следователно е особено важно в съответствие с принципа за технологична неутралност да се стимулира в целия Съюз внедряването на високоскоростни и свръхвисокоскоростни широколентови мрежи и да се улесни разработването и внедряването на трансевропейски цифрови услуги. Публичните инвестиции посредством финансови инструменти във високоскоростни и свръхвисокоскоростни широколентови мрежи не трябва да водят до изкривявания на пазара или да действат като демотивиращ фактор за инвестиране. Те следва да се използват за привличането на частни инвестиции и то само в случаите, когато има липса на търговски интерес за инвестиране.
(32)
Необходими са няколко метода за осъществяване, които налагат различни нива на финансиране и финансови инструменти, за да се увеличи ефикасността и въздействието на финансовата помощ от Съюза, да се насърчат частните инвестиции и да се отговори на специфичните изисквания на отделни проекти.
(33)
В регламент относно насоки за трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура ще бъдат определени критериите, съгласно които проектите от общ интерес могат да бъдат подпомагани финансово по настоящия регламент.
(34)
„Хоризонт 2020“ - рамковата програма за научни изследвани и иновации (12), ще бъде съсредоточена, inter alia, върху справянето със социалните предизвикателства (напр. чрез интелигентен, екологосъобразен, достъпен и интегриран транспорт, сигурна, чиста и ефективна енергия, както и здравеопазване, управление и устойчиво развитие, основани на информационни и комуникационни технологии), за да се отговори пряко на предизвикателствата, посочени в стратегията „Европа 2020“, чрез оказване на подкрепа на дейности, които обхващат целия спектър при прехода от научни изследвания към пазарна реализация. „Хоризонт 2020“ ще подкрепя всички етапи в иновационната верига, по-специално дейностите, по-близки до пазара, включително иновационните финансови инструменти. С цел гарантиране на по-голямо въздействие на финансирането от Съюза и осигуряване на съгласуваност, МСЕ ще развие тесни полезни взаимодействия с „Хоризонт 2020“.
(35)
В съобщението си от 20 юли 2010 г., озаглавено „Към европейско пространство на пътна безопасност: насоки за политиката в областта на пътната безопасност през периода 2011-2020 година“, Комисията създаде рамка за действия на политиката в полза на безопасната инфраструктура като ключов елемент за намаляване на жертвите по пътищата с 50 % до 2020 г. Поради тази причина МСЕ следва да гарантира, че исканията за финансиране от Съюза отговарят на изискванията, препоръките и целите за безопасност, установени в цялото съответно право на Съюза относно пътната безопасност. Оценката на ефективността на МСЕ следва да взема предвид намаляването на жертвите на пътно-транспортни произшествия по пътната мрежа в Съюза.
(36)
Съюзът и повечето държави членки са страни по Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания, докато останалите държави членки са в процес на ратифициране. При изпълнението на съответните проекти е важно в спецификацията на проектите да се взема предвид достъпността за хора с увреждания, както е посочено в същата Конвенция.
(37)
Въпреки че основната част от инвестициите съгласно стратегията „Европа 2020“ може да бъде осигурена и посредством пазарни и регулаторни мерки, предизвикателствата пред финансирането налагат публични действия, както и помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства и новаторски финансови инструменти.
(38)
За оптимизиране използването на бюджета на Съюза, безвъзмездните средства следва да бъдат насочени към онези проекти, които получават недостатъчно финансиране от частния сектор.
(39)
Железопътните проекти не следва да бъдат изключвани от получаване на безвъзмездни средства съгласно настоящия регламент, защото те генерират приходи от задължителни такси въз основа на Директива 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (13).
(40)
Фискалните мерки в много държави членки ще накарат или вече са накарали публичните органи да преосмислят своите програми за инвестиции в инфраструктура. В този контекст на ПЧП се гледа като на ефективно средство за осъществяване на инфраструктурни проекти, които осигуряват постигането на цели на политиката, като например борбата с изменението на климата; насърчаването на използването на алтернативни енергийни източници, както и на енергийната ефективност и ефективното използване на ресурсите, подкрепата на устойчивия транспорт и внедряването на широколентови мрежи. В съобщението си от 19 ноември 2009 г., озаглавено „Мобилизиране на частни и публични инвестиции за възстановяване и дългосрочно структурно изменение - развиване на публично-частни партньорства“, Комисията се ангажира за подобряване на достъпа до финансиране за ПЧП чрез разширяване на обхвата на съществуващите финансови инструменти.
(41)
В своето съобщение от 19 октомври 2010 г., озаглавено „Преглед на бюджета на ЕС“ Комисията подчерта, че в нормалния случай при проектите с дългосрочен търговски потенциал следва да се използват средства, предоставени от Съюза в партньорство с финансовия и банковия сектор, особено с Европейската инвестиционна банка и публичните финансови институции на държавите членки, но също така с други международни финансови институции и частния финансов сектор, включително на национално и регионално равнище.
(42)
Финансовите инструменти следва да се използват за задоволяване на специфични нужди на пазара, за действия, които имат ясна добавена стойност за Съюза и които са в съответствие с целите на МСЕ, и не следва да изместват частното финансиране. Те следва да подобрят ефекта на лоста на бюджетните разходи на Съюза и да постигнат по-голям мултиплициращ ефект по отношение на привличането на финансиране от частния сектор. Това важи в особена степен в условията на труден достъп до кредитиране и ограничения в областта на публичните финанси и с оглед необходимостта от подкрепа за икономическото възстановяване на Европа. Преди да реши да използва финансови инструменти, Комисията следва да извърши предварителна оценка на съответния инструмент съгласно изискването на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (14).
(43)
В стратегията „Европа 2020“ Комисията пое ангажимента да мобилизира финансовите инструменти на Съюза като част от съгласувана стратегия за финансиране, която обединява финансирането от Съюза и националното публично и частно финансиране за инфраструктури. Обосновката за това е, че често случаите на неоптимални инвестиции и пазарните недостатъци могат да бъдат преодолени по-ефективно с финансови инструменти, отколкото с безвъзмездни средства.
(44)
МСЕ следва да предостави финансови инструменти за насърчаване на съществено участие на инвеститори от частния сектор и на финансови институции в инфраструктурните инвестиции. За да бъдат достатъчно привлекателни за частния сектор, финансовите инструменти следва да бъдат проектирани и приложени при надлежно отчитане на опростяването и намаляването на административната тежест, но същевременно следва да могат да отговорят на установените финансови нужди по гъвкав начин. Проектирането на тези инструменти следва да се основава на опита, натрупан при изпълнението на финансовите инструменти, включени в МФР (2007-2013 г.), какъвто е Инструментът за гарантиране на заеми (LGTT) за проектите в рамките на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T), Инструментът за финансиране с поделяне на риска (ИФПР), Европейският фонд за енергетика, изменение на климата и инфраструктура 2020 г. (фондът „Marguerite“) и инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“.
(45)
Потенциалът за новаторски финансови инструменти, като например облигациите за проекти, в подкрепа на финансирането на транспортна инфраструктура с европейска добавена стойност следва да се проучи, в съответствие с резултатите от предварителните оценки и други имащи отношение оценки, по-специално независимата оценка на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“ през 2015 г.
(46)
За да се оптимизира използването на бюджетните средства, разпределени за МСЕ, Комисията следва да осигури последователност между всички финансови инструменти, създадени по силата на Регламент (ЕО) № 680/2007 на Европейския парламент и на Съвета (15), и инструмента за поделяне на риска за облигациите за проекти, създадени съгласно Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16) в рамките на последвалите ги дългови и капиталови финансови инструменти съгласно настоящия регламент, въз основа на предварителна оценка, съгласно предвиденото с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
(47)
При подбора на най-ефективната форма на финансова помощ следва да бъдат надлежно взети предвид специфичните за сектора и проекта характеристики на допустимите проекти. За да е възможно най-ефикасното използване на бюджета на Съюза и засилването на мултипликационния ефект на финансовата помощ от Съюза, по отношение на енергийния сектор Комисията следва да се стреми в рамките на възможното и в условията на навлизане на пазара да осигури приоритет на използването на финансови инструменти, когато е уместно, при спазване на тавана за използване на финансовите инструменти в съответствие с настоящия регламент. Ръководителите на енергийни проекти следва да се насърчават да проучват възможността да използват финансови инструменти преди да подават молба за безвъзмездни средства за работи. Във връзка с това Комисията следва да предостави подходящата подкрепа за максимално увеличено използване на финансовите инструменти.
(48)
Проектите от общ интерес в областта на електроенергията, газта и въглеродния диоксид, следва да отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза за проучвания, и при определени условия - за работи, под формата на безвъзмездни средства или иновационни финансови инструменти. Това ще осигури възможност за предоставяне на специфично оформена за конкретния проект финансова помощ за тези проекти от общ интерес, които не са жизнеспособни при съществуващата регулаторна рамка и пазарни условия. В областта на енергетиката е важно да се избягва всякакво нарушаване на конкуренцията, особено между проекти, които допринасят за изграждането на един и същи приоритетен коридор на Съюза. Тази финансова помощ следва да осигурява и необходимите полезни взаимодействия с европейските структурни и инвестиционни фондове, които ще се използват за финансиране на интелигентни енергоразпределителни мрежи от местно или регионално значение. Към инвестициите в проекти от общ интерес се прилага триетапен подход. Първо, пазарът следва да се ползва с приоритет при инвестирането. Второ, ако инвестициите не се извършат от пазара, следва да се разгледат регулаторните решения, ако е необходимо, следва да се адаптира съответната регулаторна рамка и следва да се осигури правилното прилагане на съответната регулаторна рамка. Трето, ако първите два етапа не са достатъчни за осигуряване на необходимите инвестиции в проекти от общ интерес, би могло да се предостави финансова помощ от Съюза, ако проектът от общ интерес отговаря на приложимите критерии за отпускане на помощ.
(49)
В съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 347/2013 всички проекти от общ интерес, които попадат в категориите, посочени в приложение II.1, 2 и 4 от същия регламент, отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства за проучвания и на финансови инструменти. Безвъзмездните средства за работи могат да се използват за действия, които допринасят за тези проекти от общ интерес, за които, в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 347/2013, може особено ясно да се покаже наличието на значителни странични ползи и липсата на стопанска жизнеспособност, съгласно бизнес плана на проекта и други извършени оценки, по-специално от потенциални инвеститори или кредитори, или от национални регулаторни органи.
(50)
С цел да се гарантира секторната диверсификация на бенефициерите на финансови инструменти, както и да се насърчи постепенната географска диверсификация сред държавите членки, като се обръща специално внимание на държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, Комисията в партньорство с Европейската инвестиционна банка чрез съвместни инициативи като например Европейския експертен център за ПЧП (EPEC) и Съвместна помощ за подкрепа на проекти в европейските региони (Jaspers), следва да осигури подкрепа за държавите членки в разработването на подходяща поредица от проекти, които биха могли да се разглеждат за проектно финансиране.
(51)
Финансовите инструменти по настоящия регламент, следва да отразяват правилата, предвидени в дял VIII от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и в Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 (17) и да бъдат в съответствие с правилата за най-добри практики, приложими спрямо финансовите инструменти.
(52)
По отношение на условията за финансовите инструменти може да бъде необходимо да се добавят допълнителни изисквания в работните програми, например с цел да се гарантира конкуренцията на пазарите с оглед на развитието на политиките на Съюза, технологичния прогрес и други фактори, които могат да бъдат от значение.
(53)
Многогодишното програмиране за отпускането на помощ от МСЕ следва да бъде насочено към подкрепа за приоритетите на Съюза чрез осигуряване на необходимите финансови средства и последователност, прозрачност и приемственост на съвместното действие на Съюза и държавите членки. За предложения, внесени след изпълнението на първата многогодишна работна програма в сектора на транспорта, оценяването на допустимостта на разходите следва да започне на 1 януари 2014 г., така че да се осигури приемственост с проектите, които вече са в обхвата на Регламент (ЕО) № 680/2007.
(54)
Поради големия размер на бюджета, необходим за изпълнението на някои инфраструктурни проекти, следва да се предвиди възможност за разделяне на бюджетните задължения, свързани с финансовата помощ за някои действия, на годишни траншове.
(55)
Предвид наличните средства на равнището на Съюза, за постигане на желания ефект е необходимо съсредоточаване върху проектите с най-високата европейска добавена стойност. Поради това подкрепата следва да бъде съсредоточена върху основната мрежа и върху проектите от общ интерес в областта на системите за управление на движението (по-специално системите за управление на въздушното движение, които са резултат от новото поколение Европейска система за управление на въздушното движение (системата SESAR) и изискват средства от бюджета на Съюза в приблизителен размер от 3 000 милиона евро, както и интелигентни транспортни системи (ITS), информационни системи за наблюдение на движението на корабите (VTMIS), речните информационни услуги (RIS) и Европейската система за управление на железопътното движение (ERTMS). В енергийния сектор финансовата помощ следва да бъде съсредоточена върху завършването на вътрешния енергиен пазар, гарантирането на сигурността на доставките, насърчаването на устойчивостта, inter alia посредством гарантирането на преноса на електричество от възобновяеми енергийни източници от електроцентралата до съоръженията за продажба и съхранение, и привличането на публични и частни инвестиции. В телекомуникационния сектор финансовата помощ следва да бъде насочена основно към проекти, които ще генерират търсене на широколентов достъп, включително изграждането на европейска инфраструктура за цифрови услуги, което на свой ред следва да стимулира инвестициите във внедряването на широколентови мрежи.
(56)
В сектора на енергетиката предвиденият бюджет следва да бъде разпределян приоритетно под формата на финансови инструменти, при спазване на условието за навлизане на пазара. Проектите от общ интерес в сектора на телекомуникациите следва да отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства и обществени поръчки за платформи за основни услуги, общи услуги и хоризонтални действия. Действията в областта на разгръщането на широколентови мрежи, включително действията, които генерират търсене на широколентов достъп, следва да могат да получават финансова помощ от Съюза под формата на финансови инструменти.
(57)
Съгласно анализа, извършен в рамките на оценката на въздействието за Регламент (ЕС) № 347/2013, броят на проектите от общ интерес, които най-много допринасят за изпълнението на приоритетните коридори и области на стратегическата енергийна инфраструктура се очаква да е приблизително 100 в областта на електроенергетиката и около 50 в газовия сектор. Освен това, с оглед на очакваната преобладаваща роля на електроенергетиката в енергийната система на Европа през следващите две десетилетия прогнозите показват, че основната част от енергийния пакет в рамките на МСЕ ще бъде необходима за помощта за проекти от общ интерес в областта на електроенергетиката. Като отбелязва, че тези прогнози могат да претърпят промени при получаването на допълнителна информация, и като взема предвид необходимостта да се осигури спазване на Регламент (ЕС) № 347/2013, Комисията следва да разгледа много внимателно проектите в областта на електроенергетиката с цел основната част от финансовата помощ по тези проекти да бъде на разположение в периода 2014-2020 г., при спазване на условието за навлизане на пазара, качество и степен на развитие на предлаганите действия и изискванията за тяхното финансиране. Тази цел не засяга никакво евентуално преразпределяне на наличното финансиране за енергийни проекти.
(58)
Комисията следва да извършва междинни и последващи оценки и да уведомява Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите за резултатите, за да се оцени ефективността и ефикасността на финансирането и неговото въздействие върху общите цели на МСЕ и на приоритетите на стратегията „Европа 2020“. Комисията следва да направи публично достъпна информацията относно конкретните проекти в рамките на МСЕ. Тази информация следва да бъде актуализирана ежегодно.
(59)
По отношение на транспорта и енергетиката, въз основа на специфичните за сектора насоки, установени в Регламент (ЕС) № 1315/2013 и Регламент (ЕС) № 347/2013, са изготвени списъци на проектите, приоритетните коридори и области, за които следва да се прилага настоящият регламент, и тези списъци следва да бъдат включени в приложение към настоящия регламент. По отношение на транспорта, с цел да се вземат предвид евентуални промени в политическите приоритети и технологичните възможности, както и потоците на движение, правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) следва да се делегира на Комисията за приемане на изменения на част I от приложение I и за подробно излагане на приоритетите за финансиране за действията, допустими за финансиране съгласно член 7, параграф 2, които да бъдат отразени в работните програми.
(60)
За да се вземе предвид актуалното ниво на нуждата от финансиране за специфичните цели в областта на транспорта и за да се отчетат констатациите на средносрочната оценка, според която се оказва необходимо да се направи отклонение от разпределението за специфична цел в областта на транспорта, установена в част IV от приложение I към настоящия регламент, с повече от 5 процентни пункта, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС с цел изменение на ориентировъчните проценти за всяка специфична цел в областта на транспорта. Ориентировъчните проценти за специфичните цели в областта на транспорта не пречат сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, да се използва изцяло за проекти за изграждане на основната мрежа или за проекти и хоризонтални приоритети, посочени в част I от приложение I към настоящия регламент.
(61)
За да се вземат предвид заключенията, направени при изпълнението на МСЕ, включително тези, съдържащи се в средносрочната оценка, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС за изменение на списъка на общите насоки, които трябва да се отчитат при определянето на критерии за възлагане.
(62)
При приемане на делегирани актове съгласно настоящия регламент е от особена важност по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременното предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(63)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на многогодишните и годишните работни програми. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (18).
(64)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени чрез прилагане на пропорционални мерки през целия цикъл на разходи, в т.ч. предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на загубени, погрешно платени или неправилно използвани средства и, където е необходимо, налагане на санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 г. Европейският парламент следва да бъде информиран за всички тези мерки.
(65)
С цел осигуряване на широка и лоялна конкуренция при проектите, за които са предвидени средства от МСЕ, форматът на договора следва да отговаря на целите и условията на проекта. Договорните условия следва да бъдат изготвени така, че свързаният с договора риск да е разпределен справедливо, за да се оптимизира разходната ефективност и да се позволи постигането на максимално ефикасно изпълнение на договора. Този принцип следва да се прилага независимо от това дали се използва национален или международен примерен договор.
(66)
Може да се наложи някои инфраструктурни проекти от общ интерес да бъдат свързани и да преминат през съседни на Съюза държави, присъединяващи се държави и други трети държави. МСЕ следва да предлага опростени средства за свързване и финансиране на тези инфраструктури с цел осигуряване на съгласуваност между вътрешните и външните инструменти на бюджета на Съюза.
(67)
Когато трети държави и юридически лица, установени в трети държави, участват в действия, които допринасят за проекти от общ интерес, безвъзмездни средства следва да могат да бъдат предоставени само ако действието не изглежда да е достатъчно подкрепена от други форми на финансова помощ в рамките на МСЕ или други програми на Съюза.
(68)
Общата насока, на базата на която Комисията взема предвид социалното въздействие и въздействието върху климата и околната среда, подробно описана в част V от приложение I към настоящия регламент, не следва да се прилага в областта на енергетиката, в съответствие с подхода, предвиден в член 4, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 347/2013.
(69)
В сектора на телекомуникациите общата насока, съгласно която се взема предвид стимулиращият ефект на помощта от Съюза за публичните и частните инвестиции, следва да се прилага само за тези инфраструктури на цифровите услуги, които имат за цел да привлекат допълнителни инвестиции.
(70)
Общата насока съгласно която се взема предвид трансграничното измерение не следва да се прилага по отношение на широколентовите мрежи, защото всички инвестиции в тях, включително тези, осъществени на територията на държавите членки, ще засилят свързаността на трансевропейските телекомуникационни мрежи.
(71)
Участието на държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумение за ЕИП“) в МСЕ, следва да се осъществява в съответствие с условията, представени в Споразумението за ЕИП. За тази цел, всеки сектор, обхванат от настоящия регламент, следва да се разглежда като отделна програма. Участието на страните от ЕАСТ в МСЕ следва да се предвиди най-вече в областта на телекомуникациите.
(72)
По отношение на транспорта, за целите на допустимостта за финансиране на проекти от общ интерес в трети държави съгласно настоящия регламент следва да се прилагат ориентировъчните карти, включени в приложение III към Регламент (ЕС) № 1315/2013. В трети държави, за които в същия регламент не са включени ориентировъчни карти, проектите от общ интерес следва да бъдат допустими за финансиране, когато е налице взаимно сътрудничество с оглед да се постигне споразумение относно такива ориентировъчни карти.
(73)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно координирането, развитието и финансирането на трансевропейските мрежи, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, а могат, поради необходимостта от съгласуване на тези цели, да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(74)
Регламент (ЕО) № 680/2007 и Регламент (ЕО) № 67/2010 на Европейския парламент и на Съвета (19) следва да бъдат отменени, с оглед постигането на яснота.
(75)
Настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, за да се даде възможност за своевременно приемане на делегираните актове и актовете за изпълнение, предвидени с настоящия регламент,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ГЛАВА I
Механизъм за свързване на европа
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създава Механизъм за свързване на Европа („МСЕ“), с който се определят условията, методите и процедурите за предоставяне на финансова помощ от Съюза за трансевропейските мрежи с цел да се подкрепят проекти от общ интерес в секторите на транспортните, телекомуникационните и енергийните инфраструктури и да се използват потенциалните полезни взаимодействия между тези сектори. Освен това с него се установява разпределението на средствата, които да се предоставят по многогодишната финансова рамка за годините 2014-2020 г.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
(1)
„проект от общ интерес“ означава проект, определен в Регламент (ЕС) № 1315/2013 или в Регламент (ЕС) № 347/2013, или в регламент относно насоките за трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура;
(2)
„трансграничен участък“ означава в транспортния сектор участък който осигурява непрекъснатостта на проект от общ интерес между най-близките градски възли от двете страни на границата между две държави членки или между държава членка и съседна държава;
(3)
„съседна държава“ означава държава в обхвата на европейската политика за съседство, включително стратегическото партньорство, политиката на разширяване и Европейското икономическо пространство или Европейската асоциация за свободна търговия;
(4)
„трета държава“ означава съседна държава и която и да е друга държава, с която Съюзът може да си сътрудничи за постигането на целите, предвидени в настоящия регламент;
(5)
„работи“ означава закупуването, доставката и внедряването на компонентите, системите и услугите, включително на софтуера, както и извършването на свързани с проекта развойни, строителни и инсталационни дейности, приемането на съоръженията и стартирането на даден проект;
(6)
„проучвания“ означава дейностите, които са необходими, за да се подготви изпълнението на проект, като например проучвания за подготовка, очертаване, осъществимост, оценка, изпитване и утвърждаване, включително под формата на софтуер, както и всякакви други мерки за техническа помощ, включително предварителни действия за определяне и разработване на даден проект и решенията относно неговото финансиране, като проучване на определените обекти и подготовка на финансовия пакет;
(7)
„действия за подкрепа на програмата“ означава на равнището на МСЕ всички съпътстващи мерки, които са необходими за неговото изпълнение и за изпълнението на отделните специфични за сектора насоки, като например предоставянето на услуги, и по-специално на техническа помощ, включително за използването на финансовите инструменти, както и дейности за подготовка, осъществимост, координация, мониторинг, консултация със заинтересованите страни, контрол, одит и оценка, които са пряко необходими за управлението на МСЕ и постигането на неговите цели. Действията за подкрепа на програмата включват по-специално проучвания, заседания, очертаване на инфраструктурата, информация, дейности за разпространение, комуникация и повишаване на осведомеността, разходи, свързани с ИТ инструменти и мрежи, насочени към обмена на информация относно МСЕ, заедно с всички други направени от Комисията разходи за техническа и административна помощ, които може да се окажат необходими за управлението на МСЕ или изпълнението на отделните специфични за сектора насоки; Действията за подкрепа на програмата включват и дейностите, които са необходими, за да се улесни подготовката на проекти от общ интерес, по-специално в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, с оглед получаване на финансиране съгласно настоящия регламент или на финансовия пазар. Действията за подкрепа на програмата включват също, ако това е уместно, покриването на разходите на изпълнителната агенция, на която Комисията е възложила изпълнението на конкретни части от МСЕ („изпълнителната агенция“);
(8)
„действие“ означава всяка дейност, за която е установено, че е финансово и технически независима, има определен срок и е необходима за изпълнението на проект от общ интерес;
(9)
„допустими разходи“ има същото значение, както в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012;
(10)
„бенефициер“ означава държава членка, международна организация, публично или частно предприятие или орган, избран(а) да получи финансова помощ от Съюза съгласно настоящия регламент и в съответствие с реда и условията, установени в съответната работна програма, посочена в член 17;
(11)
„изпълнителен орган“ означава публична или частна организация или орган, определен(а) от бенефициера, когато бенефициерът е държава членка или международна организация, за да изпълни съответното действие. Решението за това определяне се взема от бенефициера на негова собствена отговорност и, ако се изисква възлагането на договор за обществена поръчка, в съответствие с приложимите правила на Съюза и национални правила за обществените поръчки;
(12)
„широкообхватна мрежа“ означава транспортната инфраструктура, определена съгласно глава II от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
(13)
„основна мрежа“ означава транспортната инфраструктура, определена в съответствие с глава III от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
(14)
„коридори на основната мрежа“ означава инструмент, който улеснява координираното реализиране на основната мрежа, както е предвидено в глава IV от Регламент (ЕС) № 1315/2013 и изброено в част I от приложение I към настоящия регламент;
(15)
„участък със затруднения“ в транспортния сектор означава физическа, техническа или функционална пречка, която води до неефективност на системата и засяга непрекъснатостта на потоците на дълги разстояния или през граница, и която може да бъде преодоляна чрез създаването на нова инфраструктура или чрез значително модернизиране на съществуващата инфраструктура, което може да доведе до значителни подобрения, които да разрешат ограниченията в участъка със затруднения;
(16)
„приоритет“ означава всеки от приоритетните електропреносни коридори, приоритетни газопреносни коридори или приоритетни тематични области, определени в Регламент (ЕС) № 347/2013;
(17)
„телематични приложения“означава приложенията, съгласно определението в Регламент (ЕС) № 1315/2013;
(18)
„енергийна инфраструктура“ означава инфраструктурата, съгласно определението в Регламент (ЕС) № 347/2013;
(19)
„полезни взаимодействия между секторите“ означава наличие на сходни или допълващи се действия в най-малко два от секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката, което дава възможност за оптимизиране на разходите или резултатите чрез обединяването на финансови, технически и/или човешки ресурси;
(20)
„изолирана мрежа“ означава железопътната мрежа на държава членка или част от тази мрежа, както е определена в Регламент (ЕС) № 1315/2013.
Член 3
Общи цели
МСЕ дава възможност за подготовка и изпълнение на проекти от общ интерес в рамките на политиката за трансевропейските мрежи в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. По-специално МСЕ подкрепя изпълнението на онези проекти от общ интерес, които са насочени към развитието и изграждането на нови инфраструктури и услуги или към модернизирането на съществуващите инфраструктури и услуги в секторите на, транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Приоритет се дава на липсващите звена в сектора на транспорта. МСЕ допринася и за подпомагането на проекти с европейска добавена стойност и със значителни обществени ползи, които не получават достатъчно финансиране от пазара. Следните общи цели се прилагат към секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката:
а)
оказване на принос за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж в съответствие със стратегията „Европа 2020“ чрез разработване на модерни и високоефективни трансевропейски мрежи, които вземат предвид очакваните бъдещи транспортни потоци, като по този начин се осигурят ползи за целия Съюз по отношение на подобряването на конкурентоспособността на световния пазар и на икономическото, социалното и териториалното сближаване в рамките на вътрешния пазар и създаването на по-благоприятна за частни, публични или публично-частни инвестиции среда чрез комбинация от финансови инструменти и пряка подкрепа от Съюза, когато проектите биха могли да се възползват от такова комбиниране на инструментите и чрез подходящо използване на полезни взаимодействия между секторите.
Постигането на тази цел се измерва посредством обема на частните, публичните или публично-частните инвестиции в проекти от общ интерес и по-специално обема на частните инвестиции в проекти от общ интерес, реализирани чрез финансовите инструменти по настоящия регламент. Специално внимание се обръща на ефикасното използване на публичните инвестиции;
б)
осигуряване на условия Съюзът да постигне своите цели за устойчиво развитие, включително целта за най-малко 20 %-но намаляване на емисиите на парникови газове в сравнение с равнищата от 1990 г. и повишаване с 20 % на енергийната ефективност, и постигане на дял от 20 % на енергията от възобновяеми източници до 2020 г., като по този начин се допринесе за средносрочните и дългосрочните цели на Съюза по отношение на декарбонизацията и същевременно се гарантира по-голяма солидарност между държавите членки;
Член 4
Специфични секторни цели
1. Без да се засягат общите цели, изложени в член 3, МСЕ допринася за постигането и на специфичните секторни цели, посочени в параграфи 2, 3, и 4 от настоящия член:
2. В транспортния сектор - подкрепа за проекти от общ интерес, както е определено в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1315/2013, които преследват изложените по-долу цели, уточнени допълнително в член 4 от посочения регламент:
а)
премахване на участъците със затруднения, повишаване на оперативната съвместимост на железопътните линии, изграждане на липсващите връзки, и по-конкретно подобряване на трансграничните участъци. Постигането на тази цел се измерва с:
i)
броя на новите или подобрените трансгранични връзки;
ii)
броя на километрите железопътни линии, адаптирани към европейското стандартно номинално междурелсие и оборудвани с ERTMS;
iii)
броя на премахнатите участъци със затруднения и участъците с увеличен капацитет от транспортните маршрути за всички видове транспорт, които са получили финансиране по МСЕ;
iv)
дължината на мрежата от вътрешните водни пътища по класове в Съюза, и
v)
дължината на железопътната мрежа в Съюза, която е била модернизирана във връзка с изискванията по член 39, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
б)
осигуряване на устойчиви и ефикасни транспортни системи в дългосрочен план, с цел подготовка за очакваните бъдещи транспортни потоци, както и осигуряване на условия за декарбонизация на всички видове транспорт чрез преход към иновативни, нисковъглеродни и енергийно ефективни транспортни технологии, като същевременно се оптимизира безопасността. Постигането на тази цел се измерва с:
i)
броя пунктове за доставка на алтернативни горива за превозни средства, използващи основната мрежа на ТЕN-T за автомобилен превоз в Съюза;
ii)
броя вътрешни и морски пристанища на основната мрежа на ТЕN-T, които са оборудвани с пунктове за доставка на алтернативни горива в Съюза; и
iii)
намаляването на броя на жертвите на пътно-транспортни произшествия по пътната мрежа в Съюза;
в)
оптимизиране на интеграцията и взаимосвързаността на видовете транспорт и засилване на оперативната съвместимост на транспортните услуги, като същевременно се осигурява достъпността на транспортните инфраструктури. Постигането на тази цел се измерва с:
i)
броя на мултимодалните логистични платформи, включително броя на вътрешните и морските пристанища и летища, които са свързани с железопътната мрежа;
ii)
броя на подобрените терминали за железопътен-автомобилен транспорт и броя на подобрените или новите връзки между пристанищата чрез морски магистрали;
iii)
броя километри вътрешни водни пътища, оборудвани с RIS; и
iv)
степента на внедряване на системата SESAR, VTMIS и ITS в пътния сектор.
Посочените в настоящия параграф показатели не се прилагат за държави членки, които не разполагат с никаква железопътна мрежа или съответно с никаква мрежа от вътрешни водни пътища.
За тези показатели не съставляват критерии за подбор или за допустимост на действия за получаване на подкрепа от МСЕ.
В част IV от приложение I към настоящия регламент са установени ориентировъчни проценти, които отразяват частта на всички бюджетни средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а), които да бъдат разпределени за всяка от трите специфични цели в областта на транспорта. Комисията не може да се отклонява от тези ориентировъчни проценти с повече от 5 процентни пункта;
3. В сектора на енергетиката - подкрепа за проекти от общ интерес, които преследват постигането на една или повече от следните цели:
а)
увеличаване на конкурентоспособността чрез насърчаване на по-нататъшното интегриране на вътрешния енергиен пазар и оперативната съвместимост на трансграничните електроенергийни и газови мрежи. Постигането на тази цел се измерва ex post чрез:
i)
броя на проектите, които ефективно свързват мрежите на държавите членки, и които премахват вътрешните ограничения;
ii)
намаляването или премахването на енергийната изолираност на държави членки;
iii)
съотношението на капацитета за трансграничен пренос на електроенергия спрямо инсталираните мощности за производство на електроенергия в съответните държави членки;
iv)
изравняването на цените на пазарите на газ и/или електроенергия на съответните държави членки; и
v)
процента от най-високото пиково потребление в съответните две държави членки, осигурено чрез двупосочни газови връзки;
б)
засилване на сигурността на енергийните доставки на Съюза;
Постигането на тази цел се измерва ex post чрез:
i)
броя на проектите, позволяващи диверсификация на източниците на доставки, партньорите доставчици и маршрутите;
ii)
броя на проектите, увеличаващи капацитета за съхранение;
iii)
устойчивостта на системата, като се отчита броят на смущенията в снабдяването и тяхната продължителност;
iv)
броя случаи, при които е избегнато намаляването на възобновяема енергия;
v)
връзката на изолираните пазари с по-диверсифицирани източници на доставка;
vi)
оптималното използване на активите на енергийната инфраструктура.
в)
допринасяне за устойчивото развитие и опазването на околната среда, inter alia чрез интегриране на енергията от възобновяеми източници в преносната мрежа и чрез развитието на интелигентни енергийни мрежи и мрежи за въглероден диоксид.
Постигането на тази цел се измерва ex post чрез:
i)
обема електричество от възобновяеми енергийни източници, пренесен от генераторите към главните центрове на потребление и обектите за съхранение;
ii)
броя случаи, при които е избегнато намаляването на възобновяема енергия;
iii)
броя реализирани проекти за интелигентни мрежи, подпомогнати от МСЕ, и реакцията, която те са направили възможна;
iv)
обема на емисиите на CO2, предотвратени чрез проектите, получили помощ от МСЕ.
Показателите, посочени в настоящата алинея, използвани за измерване ex post на изпълнението на целите, не съставляват критерии за подбор или допустимост на действия за подкрепа от МСЕ.
Условията за допустимост за получаване на финансова помощ от Съюза за проекти от общ интерес са установени в член 14 от Регламент (ЕС) № 347/2013, а критериите за подбор на проектите от общ интерес са определени в член 4 от същия регламент.
4. В сектора на телекомуникациите с МСЕ се осигурява подкрепа за действия, които преследват целите, изложени в регламент относно насоки за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура.
Член 5
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнението на МСЕ за периода 2014-2020 г. е се определя на 33 242 259 000 евро по текущи цени (20). Тази сума се разпределя, както следва:
а)
сектор транспорт: 26 250 582 000 евро, от които 11 305 500 000 евро се прехвърлят от Кохезионния фонд, за да бъдат изразходвани в съответствие с настоящия регламент изключително в държави членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд;
б)
сектор телекомуникации: 1 141 602 000 евро;
в)
сектор енергетика: 5 850 075 000 евро;
Тези суми не засягат изпълнението на инструмента за гъвкавост, предвиден в Регламент (ЕС, Евратом) № 13112013 на Съвета (21).
2. Финансовият пакет за изпълнението на МСЕ обхваща разходите, отнасящи се до:
а)
действия, които допринасят за проекти от общ интерес и действия за подкрепа на програмата, съгласно предвиденото в член 7;
б)
действия за подкрепа на програмата, съставени от разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията за управлението на МСЕ, включително необходимите разходи за осигуряване на прехода между МСЕ и мерките, приети съгласно Регламент (ЕО) № 680/2007, в размер до 1 % от финансовия пакет; в този таван се включват разходите на изпълнителната агенция.
3. След междинната оценка, посочена в член 27, параграф 1, Европейският парламент и Съветът могат по предложение на Комисията да прехвърлят бюджетни кредити между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката от разпределението на средствата, предвидено в параграф 1, с изключение на сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлени от Кохезионния фонд за финансиране на проекти в транспортния сектор в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд.
4. Годишните бюджетни кредити се отпускат от Европейския парламент и Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка за периода 2014-2020 г.
ГЛАВА II
Форми на финансиране и финансови разпоредби
Член 6
Форми на финансова помощ
1. МСЕ се прилага чрез една или повече форми на финансова помощ, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, по-специално чрез безвъзмездни средства, обществени поръчки и финансови инструменти.
2. За целите на настоящия регламент работните програми, посочени в член 17, определят формите на финансова помощ, по-специално безвъзмездни средства, обществени поръчки и финансови инструменти.
3. След анализ на ползите и разходите Комисията може да възложи част от изпълнението на МСЕ на органите, посочени в член 58, параграф 1, буква а) и в член 62 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, и по-специално на Изпълнителната агенция, с цел то да бъде адаптирано към изискванията за оптимално управление и ефикасност на МСЕ в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Комисията може да възложи част от изпълнението на МСЕ на органите, посочени в член 58, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 7
Допустимост и условия за финансова помощ
1. Само действия, които допринасят за проекти от общ интерес в съответствие с регламенти (ЕС) № 1315/2013, (ЕС) № 347/2013 и с регламент относно насоки за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура, както и действията за подкрепа на програми отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на безвъзмездни средства, обществени поръчки и финансови инструменти.
2. В сектора на транспорта само действия, които допринасят за проекти от общ интерес съгласно Регламент (ЕС) № 1315/2013, и действия за подкрепа на програми отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на обществени поръчки и финансови инструменти съгласно настоящия регламент. Само следното отговаря на условията за получаване на финансова помощ от Съюза съгласно настоящия регламент под формата на безвъзмездни средства съгласно настоящия регламент:
а)
действия за реализиране на основната мрежа в съответствие с глава III от Регламент (ЕС) № 1315/2013, включително внедряването на нови технологии и иновации в съответствие с член 33 от посочения регламент, и проекти и хоризонтални приоритети, посочени в част I от приложение I към настоящия регламент;
б)
действия за реализиране на широкообхватната мрежа в съответствие с глава II от Регламент (ЕС) № 1315/2013, когато тези действия допринасят за изграждане на липсващи връзки, улесняване на трансграничното движение или за премахване на участъци със затруднения, когато допринасят за развитието на основната мрежа или за свързването на коридорите на основната мрежа, или когато тези действия допринасят за внедряването на ERTMS в основните маршрути от коридори за железопътен товарен превоз, посочени в приложението към Регламент (ЕС) № 913/2010 - в размер до 5 % от финансовия пакет за транспорта съгласно посоченото в член 5 от настоящия регламент;
в)
проучвания за проекти от общ интерес, определени в член 8, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
г)
проучвания за трансгранични приоритетни проекти, както е определено в приложение III към Решение № 661/2010/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (22);
д)
действия за подкрепа на проекти от общ интерес, както е определено в член 8, параграф 1, букви а), г) и д) от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
е)
действия за внедряване на транспортната инфраструктура във възли от основната мрежа, включително градски възли, както е определено в член 41 от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
ж)
действия за подкрепа на системите с телематични приложения в съответствие с член 31 от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
з)
действия за подкрепа на услугите за товарен превоз в съответствие с член 32 от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
и)
действия за намаляване на шума от железопътния товарен превоз, включително чрез модернизиране на съществуващия подвижен състав в сътрудничество, inter alia, с индустрията от железопътния сектор;
й)
действия за подкрепа на програмата;
к)
действия за осигуряване на безопасна и сигурна инфраструктура в съответствие с член 34 от Регламент (ЕС) № 1315/2013;
л)
действия за подкрепа на морските магистрали, както е предвидено в член 21 от Регламент (ЕС) № 1315/2013.
Свързаните с транспорта действия, които включват трансграничен участък или част от такъв участък, отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза само ако има писмено споразумение между заинтересованите държави членки или между държавите членки и заинтересовани трети държави относно завършването на съответния трансграничен участък.
3. В сектора на енергетиката всички действия за изпълнение на проекти от общ интерес, които са свързани с приоритетните коридори и области, посочени в част II от приложение I към настоящия регламент, и които отговарят на условията по член 14 от Регламент (ЕС) № 347/2013, както и действията за подкрепа на програми, отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза под формата на финансови инструменти, обществени поръчки и безвъзмездни средства съгласно настоящия регламент.
За да се позволи възможно най-ефикасното използване на бюджета на Съюза, така че да се засили мултипликационният ефект на финансовата помощ от Съюза, когато е уместно Комисията осигурява приоритетно финансова помощ под формата на финансови инструменти, като се взема предвид навлизането на пазара и се спазва таванът за използване на финансовите инструменти в съответствие с член 14, параграф 2 и с член 21, параграф 4.
4. В сектора на телекомуникациите всички действия за изпълнение на проекти от общ интерес и действия за подкрепа на програми, които са определени в регламент относно насоките за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура и спазват критериите за допустимост, установени в съответствие със същия регламент, отговарят на условията за получаване на финансова помощ от Съюза съгласно настоящия регламент, както следва:
а)
общи услуги, платформи за основни услуги и действия за подкрепа на програми се финансират посредством безвъзмездни средства и/или обществени поръчки;
б)
действия в областта на широколентовите мрежи се финансират по правило посредством финансови инструменти.
5. Действията, които осигуряват взаимодействие между секторите и допринасят за проекти от общ интерес, отговарящи на условията на поне два от регламентите, посочени в член 2, точка 1, отговарят на условията за получаване на финансова помощ съгласно настоящия регламент във връзка с поканите за представяне на предложения за няколко сектора, както е посочено в член 17, параграф 7, само ако компонентите и разходите на това действие могат да бъдат ясно разграничени за отделните сектори по смисъла на параграфи 2, 3 и 4 от настоящия член.
ГЛАВА III
Безвъзмездни средства
Член 8
Форми на безвъзмездни средства и допустими разходи
1. Безвъзмездните средства съгласно настоящия регламент могат да бъдат в която и да било от формите, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Работните програми, посочени в член 17 от настоящия регламент, определят формите на безвъзмездните средства, които могат да бъдат използвани за финансиране на съответните действия.
2. Без да се засяга Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, разходите за действия, произтичащи от проекти, включени в първите многогодишни и годишни работни програми, могат да бъдат допустими от 1 януари 2014 г.
3. Само разходи, направени в държавите членки, могат да бъдат допустими, освен когато даден проект от общ интерес включва територията на една ли повече трети държави и когато действието е абсолютно необходимо за постигането на целите на съответния проект.
4. Стойността на оборудването и инфраструктурата, която бенефициерът счита за капиталов разход, може да се счита за допустим разход до нейния пълен размер.
5. Разходи, свързани с екологични проучвания за защита на околната среда и за съответствие с правото на Съюза в съответната област, могат да бъдат допустими.
6. Разходите, свързани с покупката на земя, не са допустими, освен по отношение на средства, прехвърлени от Кохезионния фонд в сектора на транспорта в съответствие с регламента за определяне на общоприложимите разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд.
7. Допустимите разходи включват данък добавена стойност („ДДС“) в съответствие с член 126, параграф 3, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
По отношение на сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлени от Кохезионния фонд, за да се изразходват в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, критериите за допустимост по отношение на ДДС са критериите, приложими за Кохезионния фонд, посочени в регламента за определяне на общоприложимите разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд.
8. Правилата за допустимост на разходите, направени от бенефициерите, се прилагат mutatis mutandis за разходи, направени от изпълнителните органи.
Член 9
Условия за участие
1. Предложенията се представят от една или повече държави членки или, със съгласието на заинтересованите държави членки, от международни организации, съвместни предприятия или публични или частни предприятия или органи, установени в държавите членки.
2. Предложенията могат да се представят от субекти без юридическа правосубектност съгласно приложимото национално законодателство, при условие че техните представители имат способността да поемат правни задължения от тяхно име и да предлагат гаранция за защита на финансовите интереси на Съюза, която е еквивалента на гаранцията, предлагана от юридическите лица.
3. Предложения, представени от физически лица, са недопустими.
4. Когато това е необходимо за постигане на целите на даден проект от общ интерес, и когато е надлежно обосновано, трети държави, както и субекти, установени в трети държави, могат да участват в действия, допринасящи за проектите от общ интерес.
Те не могат да получават финансова помощ съгласно настоящия регламент, освен когато това е необходимо за постигане на целите на даден проект от общ интерес.
5. Многогодишните и годишните работни програми, посочени в член 17, могат да включват допълнителни конкретни правила за представянето на предложения.
Член 10
Проценти на финансиране
1. Освен в случаите, посочени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, предложенията се подбират на базата на покани за представяне на предложения въз основа на работните програми, посочени в член 17 от настоящия регламент.
2. В сектора на транспорта размерът на финансовата помощ от Съюза не надвишава:
а)
по отношение на безвъзмездните средства за проучвания: 50 % от допустимите разходи;
б)
по отношение на безвъзмездните средства за работи:
i)
за железопътни и пътни мрежи в държавите членки, които нямат изградена железопътна мрежа на своята територия, или в държава членка или част от нея с изолирана мрежа без железопътни товарни превози на дълги разстояния: 20 % от допустимите разходи; процентът на финансиране може да бъде увеличен до най-много 30 % за действия за премахване на участъци със затруднения и съответно на 40 % за действия във връзка с трансгранични участъци и за действия за подобряване на оперативната съвместимост в железопътния транспорт;
ii)
за вътрешни водни пътища: 20 % от допустимите разходи, процентът на финансиране може да бъде увеличен до най-много 40 % за действия за премахване на участъци със затруднения и съответно до най-много 40 % за действия във връзка с трансгранични участъци;
iii)
за вътрешен транспорт, връзки със и развитието на мултимодални логистични платформи, включително връзки с вътрешни и морски пристанища и летища, както и развитието на пристанища: 20 % от допустимите разходи;
iv)
за действия за намаляване на шума от железопътния товарен транспорт, включително чрез модернизиране на съществуващия подвижен състав: 20 % от допустимите разходи до комбиниран таван от 1 % от бюджетните средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а);
v)
за по-добра достъпност на транспортната инфраструктура за хората с увреждания: 30 % от допустимите разходи за действия по адаптиране, но във всеки случай не повече от 10 % от общите допустими разходи за работи;
vi)
за действия за подпомагане на новите технологии и иновациите за всички видове транспорт: 20 % от допустимите разходи;
vii)
за действия за подкрепа на трансгранични пътни участъци: 10 % от допустимите разходи;
в)
по отношение на безвъзмездните средства за системи и услуги с телематични приложения:
i)
за наземните компоненти на ERTMS, на системата SESAR, на RIS и на VTMIS: 50 % от допустимите разходи;
ii)
за наземните компоненти на ITS за пътния сектор: 20 % от допустимите разходи;
iii)
за бордовите компоненти на ERTMS: 50 % от допустимите разходи;
iv)
за бордовите компоненти на системата SESAR, RIS, VTMIS и ITS за пътния сектор: 20 % от допустимите разходи до комбиниран таван от 5 % от бюджетните средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а);
v)
за действия за подкрепа на развитието на морските магистрали: 30 % от допустимите разходи.
Комисията осигурява благоприятни условия за развитието на проекти във връзка с морски магистрали с трети държави;
vi)
за системи, при които се използват телематични приложения, различни от посочените в подточки i)-iv), услуги за товарен превоз и безопасно паркиране по основната пътна мрежа: 20 % от допустимите разходи.
3. В сектора на енергетиката размерът на финансовата помощ от Съюза не надвишава 50 % от допустимите разходи за проучвания и/или работи. Процентите на финансиране могат да бъдат увеличени максимум до 75 % за действия, които се основават на информацията, посочена в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 347/2013, предоставят висока степен на сигурност на доставките на регионално равнище или в рамките на целия Съюз, или засилват солидарността в Съюза, или включват високо иновативни решения.
4. В сектора на телекомуникациите размерът на финансовата помощ от Съюза не надвишава:
а)
за действия в областта на общите услуги: 75 % от допустимите разходи;
б)
за хоризонтални приоритети, включително очертаване на инфраструктурата, туининг и техническа помощ: 75 % от допустимите разходи.
Платформите за основни услуги обикновено се финансират посредством обществени поръчки. В изключителни случаи те могат да бъдат финансирани чрез безвъзмездни средства, които покриват до 100 % от допустимите разходи, без да се засяга принципът на съфинансиране.
5. Процентите на финансиране могат да бъдат увеличени с до 10 процентни пункта над предвидените в параграфи 2, 3 и 4 проценти за действия с полезни взаимодействия най-малко между два сектора, обхванати от МСЕ. Това увеличение не се прилага за процентите на финансиране, посочени в член 11.
6. Размерът на финансовата помощ, която е предвидена за предоставяне за подбраните действия, се изменя въз основа на анализ на разходите и ползите за всеки проект, според наличието на бюджетни средства от Съюза и според необходимостта от максимално засилване на„ефекта на лоста“, предизвикан посредством финансирането от Съюза.
Член 11
Специални покани за представяне на предложения за средства, прехвърлени от Кохезионния фонд в сектора на транспорта
1. Относно сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлени от Кохезионния фонд за да се изразходват само в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, специални покани за представяне на предложения за проекти за реализиране на основната мрежа или за проекти и хоризонтални приоритети, посочени в част I от приложение I, се отправят изключително в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд.
2. За тези специални покани се прилагат предвидените в настоящия регламент правила за транспортния сектор. До 31 декември 2016 г. подборът на проектите, които отговарят на условията за финансиране, се осъществява, като се вземат предвид средствата, отпуснати на национален принцип по Кохезионния фонд. С действие от 1 януари 2017 г. средствата, прехвърлени към МСЕ, които не са били заделени за проект за транспортна инфраструктура,се предоставят на всички държави членки, които отговарят на критериите за финансиране от Кохезионния фонд, за финансиране на проекти за транспортна инфраструктура в съответствие с настоящия регламент.
3. За да бъдат подкрепени държавите членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, които могат да срещнат затруднения при изготвянето на проекти, които да са с достатъчно висока степен на зрялост и/или на качество, и които имат достатъчно висока добавена стойност за Съюза, специално внимание се отделя на действия в подкрепа на програмата, насочени към укрепване на институционалния капацитет и ефективността на публичните администрации и публичните услуги, свързани с развитието и изпълнението на проектите, изброени в част I от приложение I. За да се гарантира възможно най-висока степен на усвояване на прехвърлените средства във всички държави членки, отговарящи на условията за финансиране от Кохезионния фонд, Комисията може да организира допълнителни покани за представяне на предложения.
4. Сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, може да се използва за заделяне на бюджетни средства за финансови инструменти по настоящия регламент единствено след 1 януари 2017 г. Считано от тази дата сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, може да се използва за заделяне на бюджетни средства за проекти, за които натоварените с изпълнението субекти вече са поели договорни задължения.
5. Независимо от член 10 и по отношение на сумата от 11 305 500 000 евро, прехвърлена от Кохезионния фонд, за да се изразходва изключително в държавите членки, които отговарят на условията за финансиране от Кохезионния фонд, максималните проценти на финансиране са процентите, приложими за Кохезионния фонд, както е посочено в регламента за определяне на общоприложимите разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд за следното:
а)
действия по отношение на безвъзмездните средства за проучвания;
б)
действия по отношение на безвъзмездните средства за работи:
i)
железопътен транспорт и вътрешни водни пътища;
ii)
действия за подкрепа на трансгранични пътни участъци и, в случая на държави членки, които нямат никакви железопътни мрежи, на пътната мрежа от TEN-T;
iii)
за вътрешен транспорт, връзки със и развитието на мултимодални логистични платформи, включително връзки с вътрешни и морски пристанища и летища, включително автоматични съоръжения за смяна на междурелсието и развитието на пристанища, включително съоръжения за ледоразбиване, както и на точки на взаимно свързване, като особено внимание се отдава на железопътните връзки, с изключение когато държавите членки са без железопътна мрежа;
в)
действия по отношение на безвъзмездните средства за системи и услуги с телематични приложения:
i)
ERTMS, RIS и VTMIS, системата SESAR и IТS за пътния сектор;
ii)
други системи с телематични приложения.
iii)
действия за подпомагане на развитието на морските магистрали;
г)
действия по отношение на безвъзмездните средства за подкрепа на новите технологии и иновациите за всички видове транспорт.
Член 12
Оттегляне, намаляване, спиране и прекратяване на безвъзмездните средства
1. Освен в надлежно обосновани случаи Комисията оттегля,финансовата помощ, предоставена за проучвания, които не са започнали в рамките на една година след началната дата, определена в условията, уреждащи предоставянето на помощта, или в рамките на две години от тази дата за всички останали действия, които отговарят на условията за получаване на финансова помощ съгласно настоящия регламент.
2. Комисията може да спре, намали, изиска възстановяването или прекрати финансовата помощ по реда и при условията на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 или след оценка на напредъка по проекта, особено в случай на съществено забавяне в изпълнението на дейността.
3. Комисията може да изиска пълното или частично възстановяване на предоставената финансова помощ, ако в рамките на две години от датата на приключване, определена в условията, с които се урежда предоставянето на помощта, не е приключило изпълнението на дейността, за която е получена финансовата помощ.
4. Преди да вземе някое от решенията, предвидени в параграф 1, 2 или 3 от настоящия член, Комисията проучва цялостно конкретния случай съгласувано с органите, съответно посочени в член 6, параграф 3, и се консултира със заинтересованите бенефициери, като им се дава възможност да представят становищата си в разумен срок. След междинната оценка Комисията уведомява Европейския парламент и Съвета за всички решения, взети по време на ежегодното приемане на работните програми по член 17.
ГЛАВА IV
Възлагане на обществени поръчки
Член 13
Обществени поръчки
1. В процедурите за възлагане на обществени поръчки, провеждани от Комисията или някой от органите, посочени в член 6, параграф 3, от свое собствено име или съвместно с държавите членки може:
а)
да се предвиждат специфични условия като мястото на изпълнение на дейностите, възложени с обществените поръчки, когато тези условия са надлежно обосновани с оглед целите на действията и при условие че тези условия не нарушават принципите за възлагане на обществени поръчки на равнището на Съюза и на национално равнище;
б)
да позволяват възлагането на множество обществени поръчки в рамките на една и съща процедура („възлагане на няколко доставчици“).
2. Когато това е надлежно обосновано и е необходимо за изпълнението на действията, параграф 1 може също да се прилага и по отношение на процедурите за възлагане на обществени поръчки, прилагани от бенефициерите на безвъзмездни средства.
ГЛАВА V
Финансови инструменти
Член 14
Видове финансови инструменти
1. Финансовите инструменти, създадени в съответствие с дял VIII от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, могат да се използват за улесняване на достъпа до финансиране на субекти, които изпълняват действия, допринасящи за проекти от общ интерес, както е определено в регламенти (ЕС) № 1315/2013, (ЕС) № 347/2013 и в регламент относно насоките за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура, както и за постигането на техните цели. Финансовите инструменти се основават на предварителни оценки на пазарните недостатъци или на ситуациите на по-ниски от оптималните инвестиции и нуждите от инвестиции. Основните условия и процедури за всеки финансов инструмент са изложени в част III от приложение I към настоящия регламент.
2. Общият размер на участието от бюджетa на Съюза във финансовите инструменти не може да надвишава 10 % от общия размер на финансовия пакет на МСЕ, както е посочено в член 5, параграф 1.
3. Всички финансови инструменти, създадени съгласно Регламент (ЕС) № 680/2007, и инструментът за поделяне на риска за облигациите за проекти, създадени съгласно Решение 1639/2006/ЕО, може да бъдат обединени с финансовите инструменти по настоящия регламент, ако това е приложимо и при условие че е направена предварителна оценка.
Обединяването на облигации за проекти е под условието, че междинният доклад бъде изготвен през втората половина на 2013 г., както е определено в Регламент (ЕО) № 680/2007 и в Решение № 1639/2006/ЕО. Инициативата „Облигации за проекти“ започва постепенно с таван от 230 000 000 евро за 2014 и 2015 г. Пълното прилагане на инициативата е под условието, че през 2015 г. бъде изготвена независимата цялостна оценка, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 680/2007 и в Решение № 1639/2006/ЕО. Въз основа на тази оценка, и като взема предвид всички варианти, Комисията разглежда подходящи регулаторни промени, включително законодателни, особено ако предвиденото навлизане на пазара не е задоволително или ако има достатъчни алтернативни източници на дългосрочно дългово финансиране.
4. Могат да се използват следните финансови инструменти:
а)
капиталови инструменти, като например инвестиционни фондове с акцент върху осигуряването на рисков капитал за действия, които допринасят за проекти от общ интерес;
б)
заеми и/или гаранции, подпомогнати от инструменти за поделяне на риска, включително механизма за укрепване на облигации за проекти, които облигации подкрепят отделни проекти или портфейли от проекти, и са емитирани от финансова институция от нейни собствени ресурси с участие на Съюза по отношение на покриването на риска и/или заделянето на капитал.
Член 15
Условия за предоставяне на финансова помощ чрез финансови инструменти
1. Действията, които се подкрепят чрез финансови инструменти, се подбират въз основа на принципа на зрялост и са насочени към постигането на секторна диверсификация в съответствие с членове 3 и 4 и на географски баланс между държавите членки. Те:
а)
представляват европейска добавена стойност;
б)
отговарят на целите на стратегията „Европа 2020“;
в)
имат ефект на лоста по отношение на подкрепата от Съюза, т.е. целта им е да се създадат стимули за обща инвестиция, която да надвишава по размер участието на Съюза съгласно предварително определените показатели.
2. Съюзът, всяка държава членка и други инвеститори могат да предоставят финансова помощ в допълнение към финансовото участие, получено чрез финансови инструменти, при условие че Комисията даде съгласие за промените в критериите за допустимост на действията и/или в инвестиционната стратегия на инструмента, които могат да бъдат необходими поради допълнителното финансово участие.
3. Предназначението на финансовите инструменти е да засилят мултиплициращия ефект от изразходването на средствата на Съюза, като привличат допълнителни ресурси от частни инвеститори. Финансовите инструменти могат да генерират приемлива възвращаемост, за да се постигнат целите на други партньори или инвеститори, като същевременно се цели запазване на стойността на активите, предоставени от бюджета на Съюза.
4. Финансовите инструменти по настоящия регламент, могат да бъдат комбинирани с безвъзмездни средства, финансирани от бюджета на Съюза.
5. Комисията може да установи допълнителни условия в работните програми, посочени в член 17, според специфичните нужди на секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката.
Член 16
Действията в трети държави
Действията в трети държави могат да бъдат подкрепени чрез финансовите инструменти, ако тези действия са необходими за изпълнението на проект от общ интерес.
ГЛАВА VI
Изготвяне на програми, изпълнение и контрол
Член 17
Многогодишни и/или годишни работни програми
1. Комисията приема чрез актове за изпълнение многогодишни и годишни работни програми за всеки от секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. Комисията може също да приема многогодишни и годишни работни програми, които обхващат повече от един сектор. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 25, параграф 2.
2. Комисията прави преглед на многогодишните работни програми най-малко веднъж - в средата на периода. При необходимост Комисията преразглежда дадена многогодишна работна програма чрез акт за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 25, параграф 2.
3. Комисията приема многогодишните работни програми в транспортния сектор за проекти от общ интерес, посочени в част I на приложение I.
Размерът на финансовия пакет е в рамките на интервала от 80 % до 85 % от бюджетните средства, посочени в член 5, параграф 1, буква а).
При вземането на решения във връзка с изготвянето на програмите си държавите членки не са обвързани с проектите, изложени в част I от приложение I. Решението за изпълнението на тези проекти е от компетентността на държавите членки и зависи от възможностите за публично финансиране, както и от социално-икономическата жизненост на проектите в съответствие с член 7 от Регламент (ЕС) № 1315/2013.
4. Комисията приема годишните работни програми в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката за проекти от общ интерес, които не са включени в многогодишните работни програми.
5. При приемането на многогодишни и секторни годишни работни програми Комисията определя критериите за подбор и възлагане в съответствие с целите и приоритетите, установени в членове 3 и 4 от настоящия регламент и в регламенти (ЕС) № 1315/2013, (ЕС) № 347/2013 или в регламент относно насоки за трансевропейските мрежи в сферата на телекомуникационната инфраструктура. При определяне на критериите за възлагане Комисията взема под внимание общите насоки, изложени в част V от приложение I към настоящия регламент.
6. В сектора на енергетиката в първите две годишни работни програми приоритетно се разглеждат проекти от общ интерес и свързани действия, насочени към прекратяване на енергийната изолираност и премахване на затрудненията, свързани с енергийната инфраструктура, и към изграждане на вътрешния енергиен пазар.
7. Работните програми се съгласуват по начин, който позволява да се използват полезните взаимодействия между транспорта, енергетиката и телекомуникациите, по-специално в области като интелигентните енергийни мрежи, транспортните средства, задвижвани с електроенергия, интелигентните и устойчиви транспортни системи, съвместните права на преминаване и свързването на инфраструктурите. Комисията приема най-малко една покана за представяне на предложения за няколко сектора във връзка с действията, допустими за финансиране съгласно член 7, параграф 5, като сумите, отпуснати за отделните сектори, са пропорционални на участието на всеки сектор в допустимите разходи за действия, подбрани за финансиране от МСЕ.
Член 18
Отпускане на финансова помощ от Съюза
1. След всяка покана за предложения, основаваща се на многогодишната работна програма или на годишните работни програми, посочени в член 17, Комисията определя съгласно процедурата по разглеждане, посочена в член 25, размера на финансовата помощ, която да бъде отпусната за избраните проекти или за части от тях. Комисията уточнява условията и методите за тяхното изпълнение.
2. Комисията информира заинтересованите бенефициери и държави членки за всяка отпусната финансова помощ.
Член 19
Годишни вноски
Комисията може да раздели бюджетните задължения на годишни вноски. В такъв случай всяка година Комисията определя годишните вноски, като взема предвид постигнатия напредък по изпълнението на действията, за които се получава финансова помощ, прогнозните им нужди и наличния бюджет.
Комисията съобщава на бенефициерите на безвъзмездни средства, на съответните държави членки и, ако това е приложимо за финансовите инструменти, на съответните финансови институции, ориентировъчния график за поемането на задължение по отделните годишни вноски.
Член 20
Пренасяне на годишните бюджетни кредити
Бюджетните кредити, които не са усвоени в края на финансовата година, за която са вписани, се пренасят в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 21
Делегирани актове
1. При условието за одобрение от заинтересованата(ите) държава(и) членка(и), както е предвидено в член 172, втора алинея от ДФЕС, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 от настоящия регламент по отношение на изменението на част I от приложение I към настоящия регламент, за да отчете променящите се финансови приоритети в трансевропейските мрежи и промените, свързани с проектите от общ интерес, определени в Регламент (ЕС) № 1315/2013. При изменение на част I от приложение I към настоящия регламент Комисията гарантира:
а)
че проектите от общ интерес в съответствие с Регламент (ЕС) № 1315/2013 могат да бъдат осъществени изцяло или частично по линия на многогодишната финансова рамка за периода 2014-2020 г.;
б)
че измененията съответстват на критериите за допустимост, установени в член 7 от настоящия регламент;
в)
по отношение на част I от приложение I към настоящия регламент, че всички участъци включват инфраструктурни проекти, чието осъществяване ще изисква включването им в многогодишна работна програма по член 17, параграф 3 от настоящия регламент, без да се променя маршрутът на коридорите от основната мрежа.
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 от настоящия регламент, за изменение на основните условия и процедури, определени в част III от приложение I към настоящия регламент, които уреждат участието на Съюза в отделните финансови инструменти, създадени съгласно рамката за дълговите инструменти или рамката за капиталовите инструменти, установени в част IIII от приложение I към настоящия регламент в съответствие с резултатите от междинния доклад и независимата цялостнаоценка на пилотната фаза на инициативата ”Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, създадена с Решение № 1639/2006/ЕО и Регламент (ЕС) № 680/2007, както и за да се отчетат променящите се пазарни условия с цел оптимизиране на проектирането и прилагането на финансовите инструменти по настоящия регламент.
Когато изменя част III от приложение I към настоящия регламент в случаите по първа алинея, Комисията гарантира, че винаги:
а)
измененията се правят в съответствие с изискванията, установени с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, включително предварителната оценка, посочена в член 140, параграф 2, буква е) от него, и
б)
измененията се ограничават до:
i)
промяната на прага на подчиненото дългово финансиране, както е посочено в точка I.1, букви а) и б) от част III от приложение I към настоящия регламент, с оглед постигането на секторна диверсификация и географски баланс между държавите членки в съответствие с член 15;
ii)
промяната на прага на привилегированото дългово финансиране, както е посочено в точка I.1, буква а) от част III от приложение I към настоящия регламент, с оглед постигането на секторна диверсификация и географски баланс между държавите членки в съответствие с член 15;
iii)
комбинацията с други източници на финансиране, посочени в точки I.3 и II.3 от част III от приложение I;
iv)
подбирането на натоварените с изпълнението субекти, посочени в точки I.4 и II.4 от част III от приложение I; и
v)
ценообразуването и поделянето на риска и приходите, посочени в точки I.6 и II.6 от част III от приложение I.
3. В транспортния сектор, и в съответствие с общите цели, установени в член 3, както и със специфичните секторни цели, посочени в член 4, параграф 2, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26, за подробно определяне на приоритетите за финансиране, които да бъдат включени в работните програми, посочени в член 17 за срока на действие на МСЕ за действията, допустими за финансиране съгласно член 7, параграф 2. Комисията приема делегиран акт до 22 декември 2014 г.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 за повишаване на тавана, определен в член 14, параграф 2, до 20 %, при условие че са спазени следните условия:
i)
оценката на пилотната фаза на инициативата "Облигации за проекти“ през 2015 г. е позитивна; и
ii)
навлизането на финансови инструменти надвишава 8 % под формата на договорни ангажименти по проекти.
5. Когато се налага отклонение с повече от пет процентни пункта от разпределението за специфична цел в областта на транспорта, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 за изменение на ориентировъчните проценти, определени в част IV от приложение I.
6. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 26 за изменение на списъка на общите насоки в част V от приложение I, които да се вземат предвид при определянето на критериите за възлагане, така че да се отрази междинната оценка на настоящия регламент или изводите, направени от неговото прилагане. Това се прави по начин, който е съвместим със съответните секторни насоки.
Член 22
Отговорност на бенефициерите и на държавите членки
В рамките на своите отговорности и без да се засягат задълженията на бенефициерите съгласно условията, уреждащи безвъзмездните средства, бенефициерите и държавите членки полагат всички усилия за изпълнение на проектите от общ интерес, които получават финансова помощ от Съюза, предоставена съгласно настоящия регламент.
Държавите членки поемат техническото наблюдение и финансовия контрол на действията в тясно сътрудничество с Комисията и удостоверяват, че разходите, извършени по отношение на проекти или части от тях, са изплатени и че изплащането им е станало при спазване на съответните правила. Държавите членки могат да отправят искане за участие на Комисията в проверките и инспекциите на място.
Държавите членки информират Комисията ежегодно, ако е приложимо чрез интерактивна географска и техническа информационна система, за постигнатия напредък при изпълнението на проектите от общ интерес и осъществените за тази цел инвестиции, включително за размера на помощта, използвана за постигане на целите в областта на изменението на климата. Въз основа на това Комисията прави публично достъпна и актуализира поне веднъж годишно информацията за проектите по МСЕ.
Член 23
Съответствие с политиките на Съюза и правото на Съюза
Съгласно настоящия регламент се финансират само действия, които са в съответствие с правото на Съюза и със съответните политики на Съюза.
Член 24
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията взема подходящи мерки, за да гарантира, че когато се изпълняват дейности, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измами, корупция и други незаконни действия посредством ефективни проверки, а ако се открият нередности, чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми, и при необходимост посредством ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейните представители и Сметната палата имат правомощието да извършват одит по документи и чрез проверки на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, органи по изпълнението, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза съгласно настоящия регламент.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да провежда разследвания, включително проверки и инспекции на място в съответствие с разпоредбите и процедурите, установени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (23) и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (24), с оглед да се установи дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, засягащи финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране по настоящия регламент.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, в споразуменията за сътрудничество с трети държави и с международни организации, споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, решенията за отпускане на безвъзмездни средства и договорите, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, се предвиждат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се упълномощават да провеждат такива одити и разследвания съгласно съответните си компетентности.
ДЯЛ II
ОБЩИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 25
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Координационния комитет за МСЕ. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. Комитетът осигурява хоризонтален преглед на работните програми, посочени в член 17, за да се осигури тяхната съгласуваност и да се гарантира откриването, използването и оценката на полезните взаимодействия между секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. По-специално комитетът се стреми да координира тези работни програми по такъв начин, че да са възможни покани за представяне на предложения за няколко сектора.
Член 26
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочени в член 21, се предоставя на Комисията за срок от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 21, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. Решението не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 21, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са направили възражение в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета, или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да правят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 27
Оценка
1. Не по-късно от 31 декември 2017 г. Комисията в сътрудничество с държавите членки и заинтересованите бенефициери изготвя доклад за оценка, който се представя на Европейския парламент и на Съвета, относно постигането на целите за всички мерки (на ниво резултати и въздействия), ефикасността на използването на средствата и и европейската добавенa стойност на МСЕ с оглед вземането на решение за подновяване, изменение или спиране на мерките. В оценката се разглеждат и възможността за опростяване, вътрешната и външната съгласуваност на мерките, продължаващата значимост на всички цели, както и техният принос към приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, включително въздействието им върху икономическото, социалното и териториалното сближаване. Докладът за оценка включва оценка на икономиите от мащаба, постигнати от Комисията на финансово, техническо и кадрово ниво при управлението на МСЕ, и, когато е приложимо, на общия брой проекти, осъществени при постигане на полезни взаимодействия между секторите. В оценката се разглеждат и начините за повишаване на ефективността на финансовите инструменти. В доклада за оценка се вземат предвид резултатите от оценката относно дългосрочното въздействие на предишните мерки.
2. МСЕ взема предвид цялостната независима оценка на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, която трябва да се извърши през 2015 г. Като се основават на посочената оценка, Комисията и държавите членки правят оценка на целесъобразността на инициативата „Облигации за проекти по стратегията „Европа 2020“, както и ефективността ѝ по отношение на повишаването на обема на инвестициите в приоритетни проекти и на засилването на ефикасността на разходите на Съюза.
3. Комисията извършва последваща оценка в тясно сътрудничество с държавите членки и бенефициерите. В последващата оценка се проверяват ефективността и ефикасността на МСЕ и неговото въздействие върху икономическото, социалното и териториалното сближаване, както и приносът му към приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и мащабът и резултатите от помощта, използвана за постигане на целите в областта на изменението на климата.
4. В оценките се взема предвид напредъкът, който се измерва с показателите за ефективност, както е посочено в членове 3 и 4.
5. Комисията съобщава заключенията от тези оценки на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите.
6. Комисията и държавите членки, подпомагани от други възможни бенефициери, могат да направят оценка на методите за осъществяване на проекти, както и на ефекта от тяхното завършване, за да преценят дали са постигнати целите, включително целите, свързани с опазването на околната среда.
7. Комисията може да поиска от държава членка, засегната от проект от общ интерес, да представи специфична оценка на действията и на свързаните проекти, финансирани съгласно настоящия регламент, или, когато това е целесъобразно, да й предостави информацията и съдействието, необходими за извършването на оценка на тези проекти.
Член 28
Информация, комуникация и публичност
1. Бенефициерите и, когато е целесъобразно, съответните държави членки гарантират, че ще бъде дадена подходяща публичност и ще бъде приложена прозрачност по отношение на помощта, предоставена съгласно настоящия регламент, за да се информира обществеността за ролята на Съюза в изпълнението на проектите.
2. Комисията осъществява информационни и комуникационни действия по отношение на проектите и резултатите по линия на МСЕ. Средствата, предвидени за комуникационни действия съгласно член 5, параграф 2, допринасят също и за покриване на институционалната комуникация на политическите приоритети на Съюза, доколкото са свързани с общите цели, посочени в член 3.
Член 29
Изменение на Регламент (ЕС) № 913/2010
Регламент (ЕС) № 913/2010 се изменя, както следва:
Приложението към Регламент (ЕС) № 913/2010 се заменя с текста от приложение II към настоящия регламент Следователно преразгледаните коридори за железопътен товарен превоз остават в обхвата на разпоредбите на Регламент (ЕС) № 913/2010.
Член 30
Преходни разпоредби
Настоящият регламент не засяга продължаването или изменението, включително пълното или частично оттегляне, на съответните проекти, до тяхното приключване, или на финансовата помощ, предоставена от Комисията съгласно регламенти (ЕО) № 680/2007 и (ЕО) № 67/2010, или въз основа на друга правна норма, прилагана за тази помощ към 31 декември 2013 г., която продължава да се прилага за съответните действия до приключването им.
Член 31
Отмяна
Без да се засяга член 30 от настоящия регламент, регламенти (ЕО) № 680/2007 и (ЕО) № 67/2010 се отменят, считано от 1 януари 2014 г.
Член 32
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година
REGOLAMENT (UE) Nru 1316/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta’ Diċembru 2013
li jistabbilixxi l-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa, li jemenda r-Regolament (UE) Nru 913/2010 u jħassar ir-Regolamenti (KE) Nru 680/2007 u (KE) Nru 67/2010
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 172 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu f'konformità il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Sabiex tikseb tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv u sabiex tistimola l-ħolqien tal-impjiegi f'konformità mal-objettivi tal-istrateġija Ewropa 2020, l-Unjoni teħtieġ infrastrutturi moderni u bi prestazzjoni għolja li jikkontribwixxu biex jikkollegaw u jintegraw l-Unjoni u r-reġjuni kollha tagħha, fis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija. Dawk il-konnessjonijiet għandhom jgħinu biex itejbu l-moviment liberu tal-persuni, l-oġġetti, il-kapital u s-servizzi. In-netwerks trans-Ewropej għandhom jiffaċilitaw il-konnessjonijiet transkonfinali, irawmu koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali akbar, u jikkontribwixxu għal ekonomija soċjali tas-suq aktar kompetittiva u għall-ġlieda kontra t-tibdil fil-klima.
(2)
L-għan li tinħoloq il-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa (FNE) stabbilita b'dan ir-Regolament hu biex jitħaffef l-investiment fil-qasam tan-netwerks trans-Ewropej u biex tingħata spinta lill-fondi mis-settur pubbliku u dak privat, filwaqt li tiżdied iċ-ċertezza legali u r-rispett għall-prinċipju tan-newtralità teknoloġika. Il-FNE għandha tippermetti li jiġu sfruttati kompletament is-sinerġiji bejn is-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija, biex b'hekk tissaħħaħ l-effettività tal-azzjoni tal-Unjoni u tippermetti l-ottimizzazzjoni tal-kostijiet tal-implimentazzjoni.
(3)
Skont il-Kummissjoni, il-ħtiġijiet tal-investiment huma stmati għal EUR 970 000 miljun għall-perijodu sal-2020 għan-netwerks trans-Ewropej fis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija.
(4)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi, għall-implimentazzjoni tal-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa għall-perijodu mill-2014 sal-2020, pakkett finanzjarju ta' EUR33 242 259 000 fil-prezzijiet attwali, li għandu jikkostitwixxi l-ammont ta' referenza ewlenija, fi ħdan it-tifsira tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni ta' 2 ta’ Diċembru 2013 dwar dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni f'materji baġitarji u ġestjoni finanzjarja tajba (4) għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(5)
Sabiex jiġi ottimizzat l-użu tal-fondi baġitarji allokati lill-FNE, il-Kummissjoni għandha, wara l-evalwazzjoni ta' nofs it-terminu, tkun tista' tipproponi t-trasferiment tal-approprjazzjonijiet bejn is-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija. Proposta bħal din għandha tkun soġġetta għall-proċedura baġitarja annwali tal-baġit.
(6)
L-ammont ta' EUR 11 305 500 000 fil-prezzijiet attwali ittrasferit mill-Fond ta' Koeżjoni stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1301/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) għandu jintuża biex jimpenja riżorsi baġitarji lil strumenti finanzjarji taħt dan ir-Regolament biss mill-1 ta' Jannar 2017.
(7)
Il-ħolqien ta' netwerks infrastrutturali effiċjenti tat-trasport u tal-enerġija huwa wieħed mit-tnax-il azzjoni ewlenija identifikati mill-Kummissjoni fil-Komunikazzjoni tagħha tat-13 ta' April 2011 intitolata: "L-Att dwar is-Suq Uniku - Tnax-il xprun sabiex jiġi stimulat it-tkabbir u rrinfurzar tal-fiduċja: 'Flimkien għal tkabbir ġdid'".
(8)
Il-Kummissjoni impenjat ruħha li ddaħħal it-tibdil fil-klima f’kull programm ta’ nfiq tal-Unjoni u li tiddedika mill-anqas 20 % tal-baġit tal-Unjoni għal objettivi marbutin mal-klima. Huwa importanti li jiġi żgurat li l-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u l-addattament għalih, kif ukoll il-prevenzjoni tar-riskji u l-amministrazzjoni tagħhom jitmexxew 'il quddiem fit-tħejjija, it-tfassil u l-implimentazzjoni ta' proġetti ta' interess komuni. Investimenti infrastrutturali koperti minn dan ir-Regolament għandhom jgħinu biex tiġi promossa t-transizzjoni lejn ekonomija u soċjetà b'livell baxx ta' emissjonijiet ta' karbonju u li tiflaħ għall-klima u d-diżastri, filwaqt li jitqiesu l-ispeċifiċitajiet tar-reġjuni bi żvantaġġi naturali u demografiċi, b'mod partikolari r-reġjuni l-aktar imbiegħda u l-gżejjer. B'mod partikolari fis-setturi tat-trasport u tal-enerġija, il-FNE għandha tikkontribwixxi għall-objettivi f'termini ta' dekarbonizzazzjoni tal-Unjoni għal perijodu medju u twil.
(9)
Fir-Riżoluzzjoni tiegħu tat-8 ta' Ġunju 2011 dwar "Ninvestu fil-ġejjieni: Qafas Finanzjarju Pluriennali ("QFP") ġdid għal Ewropa kompetittiva, sostenibbli u inklużiva (6), il-Parliament Ewropew saħaq fuq l-importanza li niżguraw implimentazzjoni rapida tal-Aġenda Diġitali tal-Unjoni u li jissoktaw l-isforzi intiżi sabiex jintlaħqu sal-2020 il-miri li aċċess għall-internet b'veloċità għolja jkun disponibbli għaċ-ċittadini kollha tal-Unjoni, anke fir-reġjuni anqas żviluppati. Il-Parlament Ewropew saħaq li l-investiment f'infrastruttura effettiva tat-trasport kellu rwol ewlieni x'jaqdi biex l-Ewropa tkun tista' tiddefendi il-kompetittività tagħha u twitti t-triq għal tkabbir ekonomiku fit-tul għall-perijodu ta' wara l-kriżi u li n-Netwerk Trans-Ewropew tat-Trasport ("TEN-T") kien vitali sabiex jiġi garantit it-tħaddim kif suppost tas-suq intern u jingħata valur miżjud importanti tal-Ewropa. Il-Parlament Ewropew iddikjara wkoll li kien tal-fehma li t-TEN-T għandu, skont dan, ikun ta' prijorità ewlenija fil-QFP u li kien hemm bżonn żieda fil-fondi għat-TEN-T fil-QFP. Barra minn hekk, il-Parlament Ewropew saħaq fuq il-ħtieġa li jinħareġ kemm jista' l-impatt tal-finanzjamenti tal-Unjoni u l-opportunità mogħtija permezz tal-Fondi ta' Koeżjoni u l-Fondi Ewropej Strutturali u ta' Investiment u l-istrumenti finanzjarji biex jiġu ffinanzjati proġetti nazzjonali u transkonfinali ewlenin ta' infrastruttura prijoritarja għall-enerġija fl-Ewropa, u saħaq fuq il-ħtieġa li jkun hemm allokazzjoni sostanzjali mill-baġit tal-Unjoni għal strumenti finanzjarji f'dan il-qasam.
(10)
Bil-ħsieb li jiġu ffinanzjati infrastrutturi f'reġjuni transkonfinali bħala parti mill-iżvilupp tan-netwerks kollha, għandhom jiġu inkoraġġiti sinerġiji bejn l-istrumenti ta' finanzjament tal-FNE u fondi oħra tal-Unjoni.
(11)
Fit-28 ta' Marzu 2011, il-Kummissjoni addottat il-White Paper intitolata "Pjan Direzzjonali għal Żona Unika Ewropea tat-Trasport - Lejn sistema ta' trasport kompetittiva u effiċjenti fl-użu tar-riżorsi" (il-"White Paper"). Il-White Paper għandha l-għan li tnaqqas l-emissjonijiet tal-gassijiet b'effett ta' serra (GHG) mis-settur tat-trasport b'tal-anqas 60 % sal-2050 meta mqabbel mal-1990. Għal dak li għandu x'jaqsam ma' infrastruttura, il-White Paper għandha l-għan li tistabbilixxi ‘netwerk ewlieni’ multimodali tat-TEN-T mifrux mal-Unjoni kollha kemm hi li jkun qed jaħdem b’mod sħiħ sal-2030. L-interoperabbiltà tista' tittejjeb permezz ta' soluzzjonijiet innovattivi li jtejbu l-kompatibbiltà bejn is-sistemi involuti. Il-White Paper għandha l-għan ukoll li ttejjeb kemm jista' jkun il-prestazzjoni ta’ ktajjen loġistiċi multimodali, billi wkoll tagħmel użu ikbar minn mezzi li huma aktar effiċjenti-mil-lat ta' enerġija. Għalhekk, qiegħda tistabbilixxi dawn il-miri rilevanti għall-politika tat-TEN-T: 30 % tal-ġarr ta’ merkanzija fit-toroq fuq distanzi li jaqbżu t-300 km għandu jaqleb għal mezzi oħra tat-trasport sal-2030, u aktar minn 50 % sal-2050; it-tul tan-netwerk eżistenti tal-linji ta’ ferroviji b’veloċità qawwija għandu jiżdied bi tliet darbiet sal-2030 u sal-2050 il-maġġoranza tal-passiġġieri li jivjaġġaw fuq distanza medja għandhom jivjaġġaw bil-ferrovija; sal-2050, kull ajruport b’netwerk ewlieni għandu jkun ikkollegat man-netwerk tal-ferroviji u kull port tat-tbaħħir ma’ netwerks ta’ ferroviji li jġorru l-merkanzija, u fejn hu possibbli, mas-sistema ta’ passaġġi tal-ilma interni.
(12)
Fir-Reżoluzzjoni tiegħu tas-6 ta’ Lulju 2010 dwar futur sostenibbli għat-trasport (7), il-Parlament Ewropew saħaq li politika effiċjenti tat-trasport tirrikjedi qafas finanzjarju li jkun addattat għall-isfidi li jinħolqu u li, għal dan il-għan, ir-riżorsi attwali għat-trasport u l-mobbiltà għandhom jiżdiedu; barra minn hekk huwa qies li kien hemm bżonn li tinħoloq faċilità li tikkoordina u ttejjeb għall-aqwa livell l-użu ta’ sorsi differenti ta’ finanzjament għat-trasport u tal-mezzi u l-mekkaniżmi finanzjarji kollha disponibbli fil-livell tal-Unjoni.
(13)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar ir-reviżjoni tal-politika tat-TEN-T, il-Kunsill tenna l-ħtieġa li jkompli jsir investiment fl-infrastruttura tat-trasport, sabiex jiġi żgurat l-iżvilupp xieraq tat-TEN-T f’kull mezz tat-trasport, bħala bażi għas-suq intern u l-kompetittività, il-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali tal-Unjoni u l-konnessjoni tagħha ma’ pajjiżi ġirien, filwaqt li wieħed jikkonċentra fuq il-valur miżjud Ewropew li dan iġib miegħu. Il-Kunsill saħaq ukoll fuq il-bżonn li l-Unjoni tagħmel disponibbli r-riżorsi finanzjarji neċessarji sabiex jiġi stimulat l-investiment fil-proġetti TEN-T, u b’mod partikolari, l-bżonn ta’ rikonċiljazzjoni ta’ appoġġ finanzjarju adatt mill-baġit tat-TEN-T mal-proġetti ta’ prijorità li jinvolvu s-sezzjonijiet transkonfinali rilevanti u li l-implimentazzjoni tagħhom tibqa' sejra wara l-2013 fi ħdan il-limiti istituzzjonali tal-ipprogrammar tal-QFP. Fil-fehma tal-Kunsill, l-approċċi ta' sħubija pubbliku-privata għandhom jiġu żviluppati u appoġġati aktar f’dan il-kuntest kif inhu xieraq.
(14)
Abbażi tal-objettivi stabbiliti fil-White Paper, il-linji gwida tat-TEN-T kif stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1315/2013 tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill (8) … jidentifikaw l-infrastruttura tat-TEN-T, jispeċifikaw l-objettivi li għandhom jintlaħqu minnu u jipprevedu miżuri biex jiġu implimentati. Dawk il-linji gwida jipprevedu b’mod partikolari t-tlestija tan-netwerk ewlieni sal-2030 permezz tal-ħolqien ta’ infrastruttura ġdida kif ukoll permezz tat-titjib u r-riabilitazzjoni sostanzjali tal-infrastruttura eżistenti.
(15)
Abbażi ta’ analiżi tal-pjanijiet għall-infrastruttura tat-trasport tal-Istati Membri, il-Kummissjoni tistma li l-investiment meħtieġ fit-trasport jammonta għal EUR 500 000 miljun fuq in-netwerk tat-TEN-T kollu kemm hu għall-perijodu 2014-2020, li minnhom, EUR 250 000 miljun huma stmati li jridu jiġu investiti fin-netwerk ewlieni tat-TEN-T.
(16)
L-allinjament ġeografiku tal-kurituri ferrovjarji tal-merkanzija kif provdut fir-Regolament (UE) Nru 913/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9) u tal-kurituri tan-netwerk ewlieni skont il-Parti 1 tal-Anness I għal dan ir-Regolament għandhom, fejn xieraq, jiġu żgurati, filwaqt li jiġu kkunsidrati l-objettivi tal-istrumenti rispettivi, sabiex jittaffa l-piż amministrattiv u jiġi ssimplifikat l-iżvilupp u l-użu tal-infrastruttura ferrovjarja. Il-kurituri ferrovjarji tal-merkanzija għandhom ikunu soġġetti biss għad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 913/2010, inklużi fir-rigward tal-bidliet fl-allinjament tagħhom.
(17)
Fi ħdan il-qafas tar-reviżjoni tal-politika tat-TEN-T imnedija fi Frar 2009, inħoloq grupp ta’ esperti apposta biex jgħin lill-Kummissjoni u biex jistudja l-kwistjoni tal-istrateġija tal-finanzjament u l-perspettivi ta’ finanzjament għat-TEN-T. Il-Grupp ta' Esperti Nru 5 ibbaża fuq l-esperjenza ta’ esperti esterni minn oqsma varji: maniġers tal-infrastruttura, dawk li jippjanaw l-infrastruttura, rappreżentanti nazzjonali, reġjonali u lokali, esperti ambjentali, akkademiċi u rappreżentanti tas-settur privat. Ir-rapport finali tal-Grupp ta’ Esperti Nru 5 (10) addottat f’Lulju 2010 fih 40 rakkomandazzjoni, li wħud minnhom ġew ikkunsidrati f’dan ir-Regolament. Dak ir-rapport jirrakkomanda fost l-oħrajn li l-Kummissjoni għandha tipprovdi qafas standard għat-taħlit tal-għotjiet tal-Unjoni u s-sħubiji pubbliċi privati ("PPPs") TEN-T, li jkopri kemm il-fondi taħt il-politika ta' koeżjoni kif ukoll il-baġit tat-TEN-T.
(18)
L-esperjenza bil-QFP (2007-2013) turi li xi wħud mill-Istati Membri li huma eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni qegħdin iħabbtu wiċċhom ma' diffikultajiet sinifikanti biex ilestu fil-ħin proġetti transkonfinali kumplessi ta’ infrastruttura ta’ trasport li għandhom valur miżjud għoli Ewropew, kif ukoll biex jippermettu l-użu effiċjenti ta’ fondi tal-Unjoni. Għalhekk, sabiex ikun hemm titjib fit-tlestija tal-proġetti tat-trasport - b'mod partikolari dawk transkonfinali - b'valur miżjud għoli Ewropew, parti mill-allokazzjoni tal-Fond ta’ Koeżjoni (EUR 11 305 500 000) għandha tiġi ttrasferita għall-finanzjament ta' proġetti tat-trasport fuq in-netwerk ewlieni tat-trasport jew il-proġetti tat-trasport relatati ma’ prijoritajiet orizzontali fl-Istati Membri eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni taħt il-FNE. F’fażi tal-bidu, l-għażla ta' proġetti eliġibbli għal finanzjament għandha tirrispetta l-allokazzjonijiet nazzjonali skont il-Fond ta' Koeżjoni.. Il-Kummissjoni għandha tappoġġa Stati Membri eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni fl-isforzi tagħhom biex tiġi żviluppata sensiela adatta ta’ proġetti, b’mod partikolari permezz tat-tisħiħ tal-kapaċità istituzzjonali tal-amministrazzjonijiet pubbliċi kkonċernati u billi jiġu organizzati sejħiet addizzjonali għal proposti, filwaqt li jkun assigurat proċess trasparenti fl-għażla tal-proġetti.
(19)
L-ammont ta' EUR 11 305 500 000 trasferiti mill-Fond ta' Koeżjoni, li jridu jintefqu esklussivament fl-Istati Membri eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta' Koeżjoni, ma għandhomx jintużaw biex jiffinanzjaw azzjonijiet b'sinerġiji bejn setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni li jirriżultaw minn sejħa multisettorjali għal proposti.
(20)
Il-kapaċità istituzzjonali u amministrattiva huma rekwiżiti preliminari essenzjali għall-ilħuq effettiv tal-objettivi tal-FNE. Il-Kummissjoni għandha, sa fejn ikun possibbli, toffri l-mezzi xierqa ta' appoġġ sabiex tippermetti t-tfassil u l-implimentazzjoni tal-proġetti fl-Istati Membri kkonċernati.
(21)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tas-17 ta' Novembru 2010 intitolata: "Prijoritajiet tal-infrastruttura tal-enerġija għall-2020 u wara - Pjan dettaljat għal netwerk integrat tal-enerġija", il-Kummissjoni identifikat il-kurituri ta’ prijorità li huma meħtieġa sabiex l-Unjoni tilħaq il-miri ambizjużi li għandha dwar l-enerġija u l-klima sal-2020 għall-finijiet biex tlesti s-suq intern tal-enerġija, tiżgura s-sigurtà tal-provvista, tippermetti l-integrazzjoni ta’ sorsi ta’ enerġija rinnovabbli u tħejji n-netwerks għal aktar tindif mill-karbonju fis-sistema tal-enerġija lil hinn mill-2020.
(22)
Tinħass il-ħtieġa ta' investiment kbir sabiex tiġi mmodernizzata u mferrxa l-infrastruttura tal-enerġija tal-Ewropa u sabiex jiġu interkollegati netwerks minn pajjiż għall-ieħor u tintemm l-eżistenza tal-ġżejjer tal-enerġija, sabiex jintlaħqu l-objettivi tal-politika tal-enerġija u tal-klima tal-Unjoni li jkun hemm kompetittività, sostenibbiltà u sigurtà fil-provvista b’mod li l-benefiċċji jiġġustifikaw il-prezz. Skont il-Kummissjoni, il-ħtiġijiet stmati tal-investiment fl-infrastruttura tal-enerġija sal-2020 jammontaw għal EUR 1 000 000 miljun, inkluż investiment ta' madwar EUR 200 000 miljun f'infrastrutturi meqjusa li huma ta' rilevanza Ewropea għat-twassil u l-ħżin ta’ elettriku u gass. Skont id-Dokument ta’ Ħidma tal-Persunal tal-Kummissjoni intitolat "Il-ħtiġijiet ta’ investiment u r-rekwiżiti ta’ finanzjament tal-infrastruttura tal-enerġija" ppreżentat lill-Kunsill fost proġetti ta' rilevanza Ewropea, b'valur ta' madwar EUR 100 000 miljun f'investiment huwa fil-periklu li ma jseħħx minħabba ostakoli li jirrelataw ma' għoti ta' permessi, regolamentazzjoni u finanzjament.
(23)
Il-ħtieġa urġenti li tinbena l-infrastruttura tal-enerġija tal-ġejjieni u ż-żieda sinifikanti fil-volumi tal-investiment meta mqabbla max-xejriet tal-passat teħtieġ bidla fil-mod kif l-infrastruttura tal-enerġija tkun appoġġata fuq il-livell tal-Unjoni. Fil-konklużjonijiet tiegħu tat-28 ta’ Frar 2011, il-Kunsill approva l-kurituri tal-enerġija bħala prijorità għall-Ewropa.
(24)
Fir-rigward tas-settur tal-enerġija, il-Kunsill Ewropew tal-4 ta’ Frar 2011 talab lill-Kummissjoni sabiex tirrazzjonalizza u ttejjeb il-proċeduri ta’ awtorizzazzjoni u sabiex tmexxi 'l quddiem qafas regolatorju attraenti għall-investiment. Il-Kunsill saħaq li l-biċċa l-kbira tal-investiment ikollu jiġi mis-suq bl-ispejjeż irkuprati mit-tariffi. Huwa għaraf li hemm bżonn ta’ finanzjament pubbliku għal proġetti meħtieġa minn perspettiva ta’ sigurtà tal-provvista jew solidarjetà, li ma jkunx irnexxielhom jiġbdu lejhom finanzjament ibbażat fuq is-suq. Huwa kompla jenfasizza l-ħtieġa li tiġi mmodernizzata u mkabbra l-infrastruttura tal-enerġija tal-Ewropa u li jiġu interkonnessi n-netwerks minn fruntiera għall-oħra, sabiex is-solidarjetà bejn l-Istati Membri ssir operattiva, sabiex tiġi pprovduta provvista jew rotot ta’ tranżitu u sorsi ta’ enerġija alternattivi u jiġu żviluppati sorsi ta’ enerġija rinnovabbli b’kompetizzjoni mas-sorsi tradizzjonali. Huwa insista li s-suq intern tal-enerġija għandu jitlesta sal-2014 sabiex jippermetti l-fluss ħieles tal-gass u l-elettriku u li ebda Stat Membru ma għandu jinqata' min-netwerks Ewropej tal-gass u l-elettriku wara l-2015 jew jara lis-sigurtà tal-enerġija tiegħu tiġi f'periklu minħabba n-nuqqas ta' konnessjonijiet xierqa. L-ewwel żewġ programmi ta' ħidma annwali adottati skont dan ir-Regolament għandhom iqisu bi prijorità l-proġetti ta' interess komuni u l-azzjonijiet relatati bl-għan li jintemm l-iżolament enerġetiku u jiġu eliminati l-konġestjonijiet enerġetiċi, biex joqorbu lejn it-tlestija tas-suq intern tal-enerġija.
(25)
Ir-Regolament (UE) Nru 347/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) jidentifika l-prijoritajiet tal-infrastruttura tal-enerġija trans-Ewropea, li jeħtieġu jiġu implimentati sal-2020 sabiex jintlaħqu l-objettivi tal-politika tal-Unjoni dwar l-enerġija u l-klima; jistabbilixxi r-regoli li jidentifikaw il-proġetti ta' interess komuni neċessarji biex jiġu implimentati dawk il-prijoritajiet, u jistipula miżuri fil-kamp tal-għoti ta' permessi, l-involviment pubbliku u r-regolament sabiex jgħaġġel u/jew jiffaċilita l-implimentazzjoni ta' dawk il-proġetti, inkluż il-kriterji għall-eliġibbiltà ta' proġetti bħal dawn għall-assistenza finanzjarja tal-Unjoni.
(26)
Kull ma jmur, il-mezzi ta' telekomunikazzjoni qegħdin isiru dejjem aktar infrastrutturi bbażati fuq l-internet, bl-infrastruttura tan-netwerks tal-broadband tikkatalizza l-użu tas-servizzi diġitali f’firxa sħiħa ta’ attivitajiet fis-soċjetà. L-internet qiegħed isir il-pjattaforma dominanti għall-komunikazzjoni, sabiex jitwettqu l-prattiki tan-negozju, sabiex jiġu pprovduti servizzi pubbliċi u privati u għall-koeżjoni soċjali u kulturali. Barra dan, il-cloud computing u s-software bħala servizz qed jiżviluppaw bħala l-paradigmi l-ġodda fil-qasam tax-xogħol relatat mal-kompjuters. Għalhekk, id-disponibbiltà trans-Ewropea ta’ aċċess dejjem preżenti, disponibbli u veloċi għall-internet u servizzi diġitali innovattivi hija essenzjali għat-tkabbir ekonomiku u għas-Suq Uniku.
(27)
Netwerks moderni u veloċi huma infrastruttura kruċjali għall-ġejjieni mil-lat ta' konnettività għall-kumpaniji Ewropej, b'mod partikolari intrapriżi żgħar u ta' daqs medju ("SMEs") li jkunu jridu jużaw il-cloud computing sabiex il-benefiċċji jiġġustifikaw dejjem aktar l-ispiża. Sabiex tiġi evitata d-duplikazzjoni tal-infrastruttura, jiġi evitat l-ispustament tal-investiment privat u jitjieb il-bini tal-kapaċitajiet bil-ħsieb li jinħolqu opportunitajiet ta’ investiment ġodda u tiġi promossa l-implimentazzjoni ta’ miżuri tat-tnaqqis tal-ispejjeż, għandhom jittieħdu azzjonijiet sabiex tittejjeb il-koordinazzjoni tal-appoġġ tal-Unjoni għall-broadband mill-FNE u l-appoġġ għall-broadband mis-sorsi l-oħra kollha disponibbli, inkluż permezz ta’ pjanijiet nazzjonali tal-broadband.
(28)
L-Istrateġija Ewropa 2020 issejjaħ għall-implimentazzjoni tal-Aġenda Diġitali għall-Ewropa li tistabbilixxi qafas legali stabbli biex jiġu stimulati investimenti f’infrastruttura miftuħa u kompetittiva tal-internet b’veloċità qawwija u f’servizzi relatati. L-għan għandu jkun li l-Ewropa jkollha l-broadband l-aktar veloċi fid-dinja sal-2020 ibbażat fuq l-aktar teknoloġiji avvanzati.
(29)
Fil-31 ta’ Mejju 2010, il-Kunsill ikkonkluda li l-Unjoni għandha tpoġġi r-riżorsi meħtieġa ħalli jiġi żviluppat suq diġitali uniku, ibbażat fuq internet veloċi u ultraveloċi, u applikazzjonijiet interoperabbli, u għaraf li investiment effiċjenti u kompetittiv fil-ġenerazzjoni li jmiss ta’ netwerks tal-broadband għandu jkun neċessarju għall-innovazzjoni, għall-għażla li tingħata lill-konsumatur u għall-kompetittività tal-Unjoni, u jkun jista’ jipprovdi kwalità ta' ħajja aħjar permezz ta’ kura tas-saħħa mtejba, trasport aktar sikur, opportunitajiet ġodda għall-mezzi tax-xandir u aċċess eħfef għall-prodotti, is-servizzi u l-għarfien, b’mod partikolari minn pajjiż għall-ieħor.
(30)
Is-settur privat għandu jkollu rwol ewlieni biex jagħti bidu u jimmodernizza n-netwerks tal-broadband, b'appoġġ ta' qafas regolatorju kompetittiv u favur l-investiment. Fejn l-investiment privat jonqos, l-Istati Membri għandhom iwettqu l-isforzi meħtieġa biex jilħqu l-miri tal-Aġenda Diġitali. L-assistenza finanzjarja pubblika għall-broadband għandha tkun limitata għall-istrumenti finanzjarja għal programmi jew inizjattivi li jimmiraw proġetti li ma jistgħux jiġu ffinanzjati biss mis-settur privat, kif ikkonfermat minn valutazzjoni ex-ante li tidentifika imperfezzjonijiet tas-suq jew sitwazzjonijiet ta' investiment subottimali.
(31)
Konsegwentement, jeħtieġ jiġi stimolat, skont il-prinċipju tan-newtralità teknoloġika, l-użu fl-Unjoni kollha ta’ netwerks veloċi u ultraveloċi ta’ broadband, u li jiġu ffaċilitati l-iżvilupp u l-użu ta’ servizzi diġitali trans-Ewropej. L-investiment pubbliku permezz tal-istrumenti finanzjarji fin-netwerks ta’ broadband veloċi u ultraveloċi ma għandux iwassal għal distorsjonijiet tas-suq jew joħloq diżinċentivi għall-investiment. Dan għandu jintuża sabiex jattira investiment privat u għandu jitqies biss f’każijiet fejn ikun hemm nuqqas ta’ interess kummerċjali sabiex wieħed jinvesti.
(32)
Hemm bżonn ta’ bosta metodi ta’ implimentazzjoni u dawn jeħtieġu rati ta’ finanzjament differenti u strumenti finanzjarji sabiex tiżdied l-effiċjenza u l-impatt tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni, sabiex jiġi mħeġġeġ investiment privat u sabiex jiġu indirizzati r-rekwiżiti speċifiċi ta’ proġetti individwali.
(33)
Regolament dwar linji gwida għan-netwerks fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjonijiet trans-Ewropej ser jidentifika l-kriterji skont liema l-proġetti ta' interess komuni jistgħu jiġu appoġġati finanzjarjament skont dan ir-Regolament.
(34)
Orizzont 2020 - il-Programm Qafas ġejjieni għar-Riċerka u l-Innovazzjoni (12) -ser jiffoka fost l-oħrajn kif jiġu indirizzati l-isfidi tas-soċjetà (pereżempju permezz ta' trasport intelliġenti, ekoloġiku, aċċessibbli u integrat; enerġija nadifa, effiċjenti u fiż-żgur; u servizzi tas-saħħa, governattivi u żvilupp sostenibbli mwassla permezz tat-teknoloġija tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni) sabiex jirreaġixxi direttament għall-isfidi identifikati fl-Istrateġija Ewropa 2020, permezz ta' attivitajiet ta' appoġġ li jkopru l-firxa sħiħa, mir-riċerka sas-suq. Orizzont 2020 ser jagħti appoġġ lill-istadji kollha fil-katina tal-innovazzjoni, b'mod partikolari attivitajiet li huma eqreb lejn is-suq, inkluż strumenti finanzjarji innovattivi. Bil-għan li jiġi żgurat li l-finanzjament tal-Unjoni għandu impatt akbar, u sabiex tiġi żgurata aktar koerenza, il-FNE ser tiżviluppa sinerġiji mill-qrib ma' Orizzont 2020.
(35)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tal-20 ta' Lulju 2010 intitolata:"Lejn żona Ewropea ta' sikurezza tat-triq: orjentazzjonijiet ta' politika dwar is-sikurezza tat-triq 2011-2020", il-Kummissjoni stabbiliet qafas għall-azzjonijiet ta' politika favur infrastruttura sikura bħala element ewlieni li jnaqqas il-korrimenti fit-toroq sa 50 % sal-2020. Il-FNE għandha għalhekk tiżgura li t-talbiet għal fondi tal-Unjoni jikkonformaw mar-rekwiżiti, ir-rakkomandazzjonijiet u l-miri ta' sikurezza fil-liġi rilevanti kollha tal-Unjoni dwar is-sikurezza fit-triq. L-evalwazzjoni tal-prestazzjoni tal-FNE għandha tqis it-tnaqqis tal-korrimenti fin-netwerk tat-toroq tal-Unjoni.
(36)
L-Unjoni u bosta Stati Membri huma msieħba mal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar id-Drittijiet ta' Persuni b'Diżabbiltajiet, filwaqt li l-Istati Membri li jifdal huma fil-proċess li jirretifikawha. Fl-implimentazzjoni tal-proġetti rilevanti huwa importanti li l-aċċessibbiltà ta’ persuni b’diżabbiltajiet tiġi kkunsidrata fl-ispeċifikazzjoni tal-proġetti, kif imsemmi f'dik il-Konvenzjoni tiġi kkunsidrata fl-ispeċifikazzjoni tal-proġetti.
(37)
Minkejja li parti sinifikanti tal-investimenti taħt l-Istrateġija Ewropa 2020 jistgħu joħorġuhom mis-suq u l-miżuri regolatorji, l-isfida tal-finanzjament teħtieġ azzjonijiet pubbliċi u għajnuna mill-Unjoni fil-forma ta' għotjiet ta' flus u strumenti finanzjarji innovattivi.
(38)
Sabiex jiġi ottimizzat l-użu tal-baġit tal-Unjoni, l-għotjiet ta' flus għandhom jiġu mmirati lejn dawk il-proġetti li jirċievu finanzjament insuffiċjenti mis-settur privat.
(39)
Il-proġetti ferrovjarji ma għandhomx jiġu esklużi milli jirċievu l-għotjiet ta' flus skont dan ir-Regolament għaliex huma jiġġeneraw dħul minn imposti mandatorji taħt id-Direttiva 2012/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13).
(40)
Il-miżuri fiskali f'bosta Stati Membri ser iwasslu jew diġà wasslu lill-awtoritajiet pubbliċi sabiex jerġgħu jiflu l-programmi ta’ investimenti infrastrutturali tagħhom. F’dan il-kuntest, il-PPPs tqiesu bħala mezz effiċjenti għat-twettiq ta’ proġetti infrastrutturali li jiżguraw ir-realizzazzjoni ta’ objettivi bħall-ġlieda kontra t-tibdil fil-klima, il-promozzjoni ta’ sorsi alternattivi ta’ enerġijau l-effiċjenza fl-enerġija u l-użu razzjonali tar-riżorsi, u l-promozzjoni ta’ trasport sostenibbli u t-tħaddim ta’ netwerks tal-broadband. Fil-Komunikazzjoni tagħha tad-19 ta' Novembru 2009 intitolata: “Il-mobilizzazzjoni tal-investiment privat u pubbliku għall-irkupru u tibdil strutturali fit-tul: l-iżvilupp tal-Partenarjati [Sħubijiet] Pubbliċi Privati", il-Kummissjoni impenjat ruħha li ttejjeb l-aċċess finanzjarju għall-PPPs billi twessa’ l-kamp ta’ applikazzjoni ta’ strumenti finanzjarji eżistenti.
(41)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tad-19 ta' Ottubru 2010 intitolata "Reviżjoni tal-Baġit tal-UE", il-Kummissjoni saħqet li r-regola għall-proġetti b'potenzjal kummerċjali fit-tul għandha tkun li jintużaw fondi tal-Unjoni bi sħubija mas-setturi finanzjarji u bankarji, b’mod partikolari l-Bank Ewropew għall-Investiment u l-istituzzjonijiet finanzjarji pubbliċi tal-Istati Membri, iżda wkoll ma’ istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali oħra u s-settur finanzjarju privat, inkluż fil-livell nazzjonali u dak reġjonali.
(42)
Għandhom jintużaw strumenti finanzjarji sabiex jiġu indirizzati bżonnijiet speċifiċi tas-suq, għal azzjonijiet li għandhom valur miżjud ċar tal-Unjoni u li huma konformi mal-objettivi tal-FNE, u ma għandhomx jeskludu l-finanzjament privat. Huma għandhom itejbu l-effett ta' lieva li jħalli l-infiq tal-baġit tal-Unjoni u jiksbu effett multiplikatur fir-rigward tal-attrazzjoni ta' finanzjament tas-settur privat. Dan huwa partikolarment rilevanti fil-kuntest ta' diffikultajiet ta' aċċess għall-kreditu u restrizzjonijiet għall-finanzi pubbliċi u fid-dawl tal-ħtieġa li jiġi appoġġat l-irkupru ekonomiku tal-Ewropa. Qabel tiddeċiedi li tuża strumenti finanzjarji, il-Kummissjoni għandha twettaq valutazzjoni ex-ante tal-istrument ikkonċernat, kif meħtieġ mir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill (14).
(43)
Fl-Istrateġija Ewropa 2020, il-Kummissjoni wegħdet li timmobbilizza strumenti finanzjarji tal-Unjoni bħala parti minn strateġija ta’ finanzjament konsistenti li tgħaqqad flimkien finanzjament tal-Unjoni ma' dak pubbliku u privat għall-infrastrutturi. Dan huwa bbażat fuq ir-raġunament li f’ħafna każi, sitwazzjonijiet mhux mill-aqwa ta’ investiment u imperfezzjonijiet tas-suq jistgħu jiġu indirizzati b’mod aktar effiċjenti bis-saħħa ta' strumenti finanzjarji milli b’għotjiet ta' flus.
(44)
Il-FNE għandha tipprovdi għal strumenti finanzjarji biex tħeġġeġ parteċipazzjoni sostanzjali fl-investiment tal-infrastruttura minn investituri fis-settur privat u l-istituzzjonijiet finanzjarji. Sabiex ikunu attraenti biżżejjed għas-settur privat, l-istrumenti finanzjarji għandhom ikunu mfassla u implimentati b'attenzjoni għas-simplifikazzjoni u t-tnaqqis tal-piż amministrattiv iżda għandha wkoll tkun kapaċi tirreaġixxi għall-bżonnijiet ta' finanzjament identifikat b'mod flessibbli. It-tfassil ta' dawk l-istrumenti għandu jibbaża fuq l-esperjenza miksuba mill-implimentazzjoni ta’ strumenti finanzjarji tal-QFP (2007-2013), bħall-istrument ta’ Self Garantit għall-proġetti TEN-T (LGTT), il-Faċilità ta’ Finanzjament b’Kondiviżjoni tar-Riskji (RSFF), il-Fond Ewropew 2020 għall-Enerġija, it-Tibdil fil-Klima u l-Infrastruttura (il-‘'Fond Marguerite'’) u l-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti.
(45)
Il-potenzjal għal strumenti finanzjarji innovattivi, bħall-bonds tal-proġetti, sabiex tiġi appoġġata l-finanzjament tal-infrastruttura tat-trasport b'valur miżjud Ewropew għandu jiġi studjat, f'konformità mar-riżultati tal-valutazzjonijiet ex-ante u l-evalwazzjonijiet relatati l-oħra, b'mod partikolari l-evalwazzjoni indipendenti tal-Inizjattiva tal-Bonds tal-Proġetti tal-Ewropa 2020 fl-2015.
(46)
Sabiex jiġi ottimizzat l-użu ta' fondi baġitarji allokati lil-FNE, il-Kummissjoni għandha tiżgura l-kontinwità tal-istrumenti finanzjarji kollha stabbiliti skont ir-Regolament (KE) Nru 680/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15) u l-istrument tal-kondiviżjoni tar-riskju għal bonds tal-proġetti stabbiliti skont id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16) fi ħdan l-istrumenti finanzjarji ta' dejn u ekwità tagħhom sussegwenti skont dan ir-Regolament, abbażi ta' valutazzjoni ex-ante, kif previst bir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
(47)
Fl-għażla tal-forma l-iżjed effettiva ta’ assistenza finanzjarja, il-karatteristiċi speċifiċi għas-settur u għall-proġett eliġibbli għandhom jiġu kkunsidrati kif xieraq. Biex ikun jista' jsir l-aktar użu effiċjenti tal-baġit tal-Unjoni u biex jiżdied l-effett multiplikatur tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni, fir-rigward tas-settur tal-enerġija, il-Kummissjoni għandha, sa fejn ikun possibbli u soġġett għall-introduzzjoni fis-suq, tistinka biex tagħti prijorità lill-użu ta' strumenti finanzjarji kull fejn ikun xieraq, filwaqt li tirrispetta l-limitu tal-użu ta' strumenti finanzjarji skont dan ir-Regolament. Il-promoturi tal-proġetti tal-enerġija għandhom jiġu mħeġġa jesploraw il-possibbiltà li jużaw strumenti finanzjarji qabel ma japplikaw għall-għotjiet ta' flus għax-xogħlijiet. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni għandha tagħti l-appoġġ xieraq sabiex tiġi mmassimizzata l-adozzjoni ta' strumenti finanzjarji.
(48)
Il-proġetti ta’ interess komuni fl-oqsma tal-elettriku, il-gass u d-diossidu tal-karbonju għandhom ikunu eliġibbli biex jirċievu assistenza finanzjarja tal-Unjoni għal studji u, taħt ċerti kundizzjonijiet, għal xogħlijiet fil-forma ta’ għotjiet ta' flus jew fil-forma ta’ strumenti finanzjarji innovattivi. Dan se jiżgura li appoġġ personalizzat jista' jiġi pprovdut lil dawk il-proġetti ta’ interess komuni li ma jkunux vijabbli taħt il-qafas regolatorju u l-kundizzjonijiet tas-suq eżistenti. Fil-qasam tal-enerġija, huwa importanti li tiġi evitata kwalunkwe distorsjoni tal-kompetizzjoni, b’mod partikolari bejn proġetti li jikkontribwixxu għat-twettiq tal-istess kuritur prijoritarju tal-Unjoni. Assistenza finanzjarja bħal din għandha tiżgura s-sinerġiji meħtieġa mal-Fondi Ewropej Strutturali u ta' Investiment, li se jiffinanzjaw in-netwerks internazzjonali intelliġenti tad-distribuzzjoni tal-enerġija ta’ importanza lokali jew reġjonali. F'investimenti fi proġetti ta’ interess komuni tapplika loġika fi tliet stadji. L-ewwel, is-suq għandu jkollu l-prijorità li jinvesti. It-tieni, jekk l-investimenti ma jsirux mis-suq, għandhom jiġu esplorati soluzzjonijiet regolatorji, jekk ikun meħtieġ il-qafas regolatorju rilevanti għandu jiġi aġġustat, u għandha tiġi żgurata l-applikazzjoni korretta tal-qafas regolatorju rilevanti. It-tielet, meta l-ewwel żewġ stadji ma jkunux biżżejjed biex jiġu pprovduti l-investimenti meħtieġa fi proġetti ta’ interess komuni, tista’ tingħata assistenza finanzjarja tal-Unjoni jekk il-proġett ta’ interess komuni jissodisfa l-kriterji ta’ eliġibbiltà applikabbli.
(49)
Skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 347/2013, il-proġetti ta' interess komuni kollha li jaqgħu taħt il-kategoriji stipulati fl-Anness II.1, 2 u 4 għal dak ir-Regolament huma eliġibbli għall-assistenza finanzjarja tal-Unjoni fil-forma ta' għotjiet ta' flus għall-istudji u l-istrumenti finanzjarji. L-għotjiet ta' flus għal xogħlijiet jistgħu jintużaw għal azzjonijiet li jikkontribwixxu għal dawk il-proġetti ta' interess komuni li, skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 347/2013 juri b'mod partikolari esternalitajiet pożittivi sinifikanti u li mhumiex kummerċjalment vijabbli, skont il-pjan ta' negozju tal-proġett u valutazzjonijiet oħra mwettqa, b'mod partikolari mill-investituri potenzjali, il-kredituri jew l-awtoritajiet regolatorji nazzjonali.
(50)
Sabiex jiġi żgurat li jkun hemm diversifikazzjoni settorjali tal-benefiċjarji minn strumenti finanzjarji, kif ukoll sabiex titħeġġeġ diversifikazzjoni ġeografika b’mod gradwali ta' benefiċjarji mill-Istati Membri kollha, u b'attenzjoni partikolari għall-Istati Membri eliġibbli għall-appoġġ mill-Fond ta' Koeżjoni, il-Kummissjoni bi sħab mal-Bank Ewropew tal-Investiment, permezz ta' inizjattivi konġunti bħal pereżempju ċ-Ċentru Ewropew ta' Konsulenza Esperta fuq il-PPPs (EPEC- European PPP Expertise Centre) u l-Assistenza Konġunta ta' Appoġġ għal Proġetti fir-Reġjuni Ewropej (Jaspers), għandha tipprovdi appoġġ lill-Istati Membri fl-iżvilupp ta' sensiela ta’ pjanijiet għal proġetti li jistgħu jiġu kkunsidrati għall-finanzjament ta’ proġetti.
(51)
L-istrumenti finanzjarji skont dan ir-Regolament għandhom jirriflettu r-regoli pprovduti fit-Titolu VIII tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u fir-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (17), u għandhom ikunu konformi mar-regoli tal-aħjar prattika applikabbli għal strumenti finanzjarji.
(52)
Għal dak li għandu x’jaqsam mal-kundizzjonijiet tal-istrumenti finanzjarji, jista’ jkun hemm bżonn li jiżdiedu rekwiżiti oħra fil-programmi ta’ ħidma, pereżempju sabiex jiġu żgurati swieq kompetittivi fid-dawl tal-iżvilupp tal-politiki tal-Unjoni, l-iżviluppi teknoloġiċi u fatturi oħra li jistgħu jsiru rilevanti.
(53)
Programmazzjoni pluriennali għall-appoġġ mill-FNE għandha tkun intiża biex tappoġġa il-prijoritajiet tal-Unjoni billi tiżgura li jkun hemm ir-riżorsi finanzjarji neċessarji u l-konsistenza, it-trasparenza u l-kontinwità fl-azzjoni konġunta li ssir mill-Unjoni u l-Istati Membri. Għal proposti mressqa wara l-implimentazzjoni tal-ewwel programm ta’ ħidma pluriennali fis-settur tat-trasport, l-eliġibbiltà tal-ispejjeż għandha tibda fl-1 ta’ Jannar 2014 sabiex tiġi żgurata l-kontinwità ta’ proġetti diġà koperti mir-Regolament (KE) Nru 680/2007.
(54)
Minħabba l-baġit sostanzjali meħtieġ għall-implimentazzjoni ta’ xi proġetti infrastrutturali, għandu jkun hemm il-possibbiltà li l-impenji baġitarji marbuta mal-assistenza finanzjarja għal ċerti azzjonijiet jiġu maqsuma fi ħlasijiet annwali bin-nifs.
(55)
Fid-dawl tar-riżorsi disponibbli fuq il-livell tal-Unjoni, hemm bżonn ta’ konċentrazzjoni l-aktar fuq il-proġetti bl-ogħla valur miżjud tal-Unjoni biex jintlaħaq l-impatt mixtieq. Għalhekk l-appoġġ għandu jkun iffukat fuq in-netwerk ewlieni u fuq il-proġetti ta’ interess komuni fil-qasam tas-sistemi ta’ ġestjoni tat-traffiku, b’mod partikolari s-sistemi ta’ ġestjoni tat-traffiku tal-ajru li jirriżultaw mis-sistema Ewropea ta' ġenerazzjoni ġdida għall-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru (is-sistema SESAR) li jeħtieġu riżorsi baġitarji tal-Unjoni ta’ madwar EUR 3 000 miljun, kif ukoll is-sistemi ta' trasport intelliġenti (ITS), is-Sistemi ta' Ġestjoni u Informazzjoni tat-Traffiku Marittimu (VTMIS), is-Servizzi tal-Informazzjoni tax-Xmajjar (RIS) u s-Sistema Ewropea tal-Ġestjoni tat-Traffiku Ferrovjarju (ERTMS). Fis-settur tal-enerġija, l-assistenza finanzjarja għandha tiffoka fuq it-tlestija tas-suq intern tal-enerġija, sabiex tiġi żgurata s-sigurtà tal-provvista, tiġi promossa s-sostenibbiltà fost l-oħrajn billi jiġi żgurat it-twassil tal-elettriku rinnovabbli mill-ġenerazzjoni għaċ-ċentri tad-domanda u l-ħżin, u jiġi attirat investiment privat. Fis-settur tat-telekomunikazzjoni, l-assistenza finanzjarja għandha l-ewwel nett tkun iffokata fuq proġetti li jiġġeneraw talba għall-broadband, inkluż il-bini ta' infrastruttura ta' servizz diġitali Ewropew, li min-naħa tagħhom għandhom jistimolaw l-investiment fl-implimentazzjoni tan-netwerk tal-broadband.
(56)
Fis-settur tal-enerġija, il-baġit previst għandu bħala prijorità jiġi allokat fil-forma ta' strumenti finanzjarji, soġġett għad-dħul fis-suq. Il-proġetti ta' interess komuni fis-settur tat-telekomunikazzjoni għandhom ikunu eliġibbli għal appoġġ finanzjarju tal-Unjoni fil-forma ta' għotjiet ta' flus u l-akkwist ta' pjattaformi ta' servizzi prinċipali, is-serviżżi ġeneriċi u l-azzjonijiet orizzontali. L-azzjonijiet fil-qasam ta’ tħaddim tal-broadband, inklużi azzjonijiet li jiġġeneraw domanda għall-broadband, għandhom ikunu eliġibbli għal għajnuna finanzjarja mill-Unjoni fil-forma ta’ strumenti finanzjarji.
(57)
Skont l-analiżi li twettqet fil-valutazzjoni tal-impatt għar-Regolament (UE) Nru 347/2013, in-numru ta' proġetti ta' interess komuni li jikkontribwixxu l-aktar lejn l-implimentazzjoni tal-kurituri u l-oqsma prijoritarji strateġiċi tal-infrastruttura tal-enerġija huwa stmat li huwa madwar 100 fil-qasam tal-elettriku u 50 fil-qasam tal-gass. Barra minn hekk, abbażi tal-preponderanza mistennija tal-elettriku fis-sistema tal-enerġija tal-Ewropa matul iż-żewġ deċennji li jmiss huwa stmat li l-assistenza għall-proġetti tal-elettriku ta' interess komuni ser tassorbi l-biċċa l-kbira tal-pakkett finanzjarju tal-enerġija skont il-FNE. Filwaqt li qiegħda tieħu nota li din l-istima ser tkun soġġetta għat-tibdil hekk kif aktar informazzjoni ssir disponibbli, u li tqis il-bżonn li tiżgura l-konformità mar-Regolament (UE) Nru 347/2013, il-Kummissjoni għandha tagħti l-konsiderazzjoni dovuta lil proġetti tal-elettriku, bil-għan li tagħmel il-biċċa l-kbira tal-assistenza finanzjarja disponibbli għal dawk il-proġetti fuq il-perijodu 2014-2020, soġġett għad-dħul fis-suq, il-kwalità u l-maturità tal-azzjonijiet u l-ħtiġijiet finanzjarji tagħhom. Dan l-għan huwa mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe riallokazzjoni possibbli ta' fondi disponibbli għal proġetti tal-enerġija.
(58)
Għandhom jitwettqu evalwazzjonijiet intermedjarji u retrospettivi mill-Kummissjoni u jiġu kkomunikati lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u l-Kumitat tar-Reġjuni, sabiex tiġi vvalutata l-effikaċja u l-effiċjenza tal-finanzjament u l-impatt tiegħu fuq il-miri ġenerali tal-FNE u tal-prijoritajiet tal-Istrateġija Ewropa 2020. Il-Kummissjoni għandha tagħmel l-informazzjoni disponibbli għall-pubbliku dwar il-proġetti speċifiċi taħt il-FNE. Dik l-informazzjoni għandha tkun aġġornata kull sena.
(59)
Sa fejn huma kkonċernati t-trasport u l-enerġija, fuq il-bażi tal-linji gwida speċifiċi għal kull settur stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1315/2013 u fir-Regolament (UE) Nru 347/2013, tfasslu listi ta’ proġetti, kurituri u oqsma ta' prijorità li għalihom għandu japplika dan ir-Regolament u din għandha tkun inkluża f'anness għal dan ir-Regolament. Fir-rigward tat-trasport, sabiex jittieħed kont ta' xi bidliet li jista' jkun hemm fil-prijoritajiet politiki u l-kapaċitajiet teknoloġiċi, kif ukoll il-flussi tat-traffiku, għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni s-setgħa li taddotta atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) sabiex jiġu adottati emendi fil-Parti I tal-Anness I u jiġu ddettaljati l-prijoritajiet tal-finanzjament għall-azzjonijiet eliġibbli skont l-Artikolu 7(2) li għandu jiġi rifless fil-programmi ta' ħidma.
(60)
Sabiex jitqies il-livell attwali tad-domanda għall-finanzjament skont l-objettivi speċifiċi tat-trasport u biex is-sejbiet tal-evalwazzjoni ta' nofs it-terminu jsiru effettivi, fejn jirriżulta neċessarju li ssir devjazzjoni mill-allokazzjoni għal objettiv speċifiku tat-trasport stabbilit fil-Parti IV tal-Anness I għal dan ir-Regolament b'aktar minn 5 punti perċentwali, is-setgħa li jiġu adottati atti f'konformità mal-Artikolu 290 TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni biex temenda l-perċentwali indikattivi għal kull wieħed mill-objettivi speċifiċi tat-trasport. L-allokazzjonijiet indikattivi għall-objettivi speċifiċi tat-trasport ma jipprevjenux l-ammont ta' EUR 11 305 500 000 ittrasferit mill-Fond ta' Koeżjoni milli jintefaq kollu fuq proġetti li jimplimentaw in-netwerk ewlieni jew fuq proġetti u prijoritajiet orizzontali identifikati fil-Parti I tal-Anness I għal dan ir-Regolament.
(61)
Sabiex jiġu riflessi l-konklużjonijiet meħuda mill-implimentazzjoni tal-FNE, inklużi dawk li jinsabu fl-evalwazzjoni ta' nofs it-terminu, is-setgħa li tadotta l-atti skont l-Artikolu 290 TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni biex timmodifika l-lista ta' orjentazzjonijiet ġenerali li għandhom jitqiesu meta jiġu stipulati l-kriterji tal-għażla.
(62)
Meta tadotta atti ddelegati taħt dan ir-Regolament, huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet kif xieraq matul il-ħidma ta' tħejjija tagħha, inkluż fil-livell ta' esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura li d-dokumenti rilevanti jintbagħtu simultanjament, fil-ħin u kif suppost lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(63)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, għandhom jingħataw setgħat ta' implimentazzjoni lill-Kummissjoni fir-rigward tal-programmi ta' ħidma pluriennali u annwali. Dawn is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill (18).
(64)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu protetti permezz ta' miżuri proporzjonati fiċ-ċiklu kollu tal-infiq, inklużi l-prevenzjoni, id-detezzjoni u l-investigazzjoni tal-irregolaritajiet, l-irkupru tal-fondi li jintilfu, jitħallsu bi żball jew jintużaw b'mod ħażin u, fejn adatt, l-impożizzjoni ta' penali, skont ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012. Il-Parlament Ewropew għandu jkun informat kif dovut dwar il-miżuri kollha bħal dawn.
(65)
Sabiex tiġi żgurata kompetizzjoni ġusta u wiesgħa għall-proġetti li jibbenefikaw mill-fondi tal-FNE, il-forma tal-kuntratt għandha tkun konsistenti mal-objettivi u ċ-ċirkostanzi tal-proġett. Il-kundizzjonijiet tal-kuntratti għandhom jiġu abbozzati b'mod li jallokaw b'mod ġust ir-riskji assoċjati mal-kuntratt, sabiex jiġi mmassimizzata l-kost-effettività u biex il-kuntratt ikun jista' jitwettaq bl-aqwa effiċjenza. Dan il-prinċipju għandu japplika irrispettivament minn jekk jintużax mudell tal-kuntratt nazzjonali jew internazzjonali.
(66)
Uħud mill-proġetti ta’ infrastruttura ta’ interess komuni jistgħu jeħtieġu konnessjoni ma’ u jgħaddu minn pajjiżi terzi ġirien, pajjiżi ta’ qabel l-adeżjoni jew oħrajn. Il-FNE għandha toffri mezzi ssimplifikati ta’ kif dawk l-infrastrutturi għandhom jiġu kkollegati u ffinanzjati, sabiex tiġi żgurata l-koerenza bejn strumenti interni u esterni tal-baġit tal-Unjoni.
(67)
Meta pajjiżi terzi u entitajiet stabbiliti f'pajjiżi terzi jipparteċipaw f'azzjonijiet li jikkontribwixxu għall-proġetti ta' interess komuni, l-għotjiet ta' flus għandhom ikunu biss disponibbli jekk l-azzjoni probabbilment ma tkunx appoġġata b'mod adegwat minn forom oħra ta' assistenza finanzjarja taħt il-FNE jew taħt programmi oħra tal-Unjoni.
(68)
L-orjentazzjoni ġenerali li abbażi tagħha l-Kummissjoni għandha tqis l-impatt soċjali, klimatiku u ambjentali, kif imsemmija fil-Parti V tal-Anness I għal dan ir-Regolament, ma għandhiex tiġi applikata għall-qasam tal-enerġija, skont l-approċċ meħud fl-Artikolu 4(4) tar-Regolament (UE) Nru 347/2013.
(69)
Fis-settur tat-telekomunikazzjoni, l-orjentazzjoni ġenerali li jitqies l-effett stimulanti tal-appoġġ tal-Unjoni fuq l-investiment pubbliku u privat għandha tiġi applikata biss għal dawk l-infrastrutturi tas-servizz diġitali li għandhom l-għan li jistimulaw investiment addizzjonali.
(70)
L-orjentazzjoni ġenerali li trid tqis id-dimensjoni transkonfinali ma għandhiex tiġi applikata fir-rigward tan-netwerks tal-broadband għaliex l-investimenti kollha fil-broadband, inklużi dawk li qed isiru fi ħdan il-fruntieri tal-Istati Membri, ser itejbu l-konnettività tan-netwerks tat-telekomunikazzjoni trans-Ewropej.
(71)
Il-parteċipazzjoni tal-Istati tal-Assoċjazzjoni Ewropea ta' Kummerċ Ħieles (EFTA) li huma partijiet għall-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (il-Ftehim ŻEE) fil-FNE għandha tkun skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Ftehim ŻEE. Għal dak il-għan kull settur kopert minn dan ir-Regolament għandu jiġi kkunsidrat bħala programm separat. Il-parteċipazzjoni tal-Istati tal-EFTA fil-FNE għandha tkun provduta b'mod partikolari fil-qasam tat-telekomunikazzjoni.
(72)
Sa fejn huwa kkonċernat it-trasport, għall-fini tal-eliġibbiltà tal-proġetti ta' interess komuni f'pajjiżi terzi skont dan ir-Regolament, għandhom jiġu applikati l-mapep indikattivi li jinsabu fl-Anness III għar-Regolament (UE) Nru 1315/2013. F'pajjiżi terzi li għalihom dak ir-Regolament ma jinkludix il-mapep indikattivi, il-proġetti ta' interess komuni għandhom ikunu eliġibbli meta jkun hemm kooperazzjoni reċiproka li tkun għadha għaddejja bil-ħsieb li jkun hemm ftehim dwar mapep indikattivi bħal dawn.
(73)
Minħabba li l-objettivi ta' dan ir-Regolament, b'mod partikolari l-koordinazzjoni, l-iżvilupp u l-finanzjament tan-netwerks trans-Ewropej, ma jistgħux jintlaħqu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri imma pjuttost jistgħu, minħabba l-bżonn ta' koordinazzjoni ta' dawk l-objettivi, jintlaħqu aħjar fuq livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' taddotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit ukoll f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-objettivi.
(74)
Għal raġunijiet ta' ċarezza, ir-Regolamenti (KE) Nru 680/2007 u (KE) Nru 67/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (19) għandhom jitħassru.
(75)
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċċjali tal-Unjoni Ewropea biex tkun tista' ssir l-adozzjoni f'waqtha tal-atti delegat skont dan ir-Regolament,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
KAPITOLU I
Il-faċilità nikkollegaw l-ewropa
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament joħloq il-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa (il-"FNE") li jiddetermina l-kundizzjonijiet, il-metodi u l-proċeduri għall-għoti ta’ assistenza finanzjarja mill-Unjoni lin-netwerks trans-Ewropej sabiex tagħti appoġġ lill-proġetti ta' interess komuni fis-setturi tal-infrastrutturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija u biex jisfrutta s-sinerġiji potenzjali bejn dawk is-setturi. Huwa jistabbilixxi wkoll it-tqassim tar-riżorsi li għandhom isiru disponibbli taħt il-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin 2014-2020.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, japplikaw dawn id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
"proġett ta' interess komuni" tfisser proġett identifikat fir-Regolament (UE) Nru 1315/2013, jew fir-Regolament (UE) Nru 347/2013 jew f'Regolament dwar linji gwida għan-netwerks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni;
(2)
'sezzjoni transkonfinali' tfisser, fis-settur tat-trasport, is-sezzjoni li tiżgura l-kontinwità ta’ proġett ta’ interess komuni bejn l-eqreb nodi urbani fuq iż-żewġ naħat tal-fruntiera ta' żewġ Stati Membri jew bejn Stat Membru u pajjiż ġar;
(3)
‘pajjiż tal-viċinat’ tfisser il-pajjiż li jaqa' taħt l-ambitu tal-Politika Ewropea tal-Viċinat inkluża s-Sħubija Strateġika, il-Politika tat-Tkabbir, iż-Żona Ekonomika Ewropea u l-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles;
(4)
‘pajjiż terz’ tfisser kwalunkwe pajjiż tal-viċinat u l-pajjiżi l-oħra kollha li magħhom tista’ tikkoopera l-Unjoni sabiex jintlaħqu l-għanijiet fil-mira ta’ dan ir-Regolament;
(5)
"xogħlijiet” tfisser ix-xiri, il-forniment u t-tħaddim ta’ komponenti, sistemi u servizzi inkluż is-software, it-twettiq tal-iżvilupp u l-bini u l-attivitajiet ta’ installazzjoni relatati ma’ proġett, l-aċċettazzjoni tal-installazzjonijiet u t-tnedija ta’ proġett;
(6)
"studji” tfisser attivitajiet meħtieġa għat-tħejjija ta’ implimentazzjoni tal-proġett, bħal studji preparatorji, kartografiċi, tal-fattibbiltà, ta’ evalwazzjoni, ta’ ttestjar u ta’ validazzjoni, inkluż fil-forma ta’ software, u kwalunkwe miżura oħra ta’ appoġġ tekniku, li tinkludi azzjoni bil-quddiem sabiex jiġi definit u żviluppat proġett u sabiex tittieħed deċiżjoni dwar il-finanzjament tiegħu, bħal stħarriġ dwar is-siti kkonċernati u t-tħejjija tal-pakkett finanzjarju;
(7)
'azzjonijiet ta’ appoġġ għall-programm' tfisser, fil-livelltal-FNE, il-miżuri kollha ta’ akkumpanjament neċessarji għall-implimentazzjoni tagħha u tal-implimentazzjoni tal-linji gwida speċifiċi għal kull settur, bħas-servizzi, b'mod partikolari l-għoti ta' assistenza teknika, inkluż għall-użu tal-istrumenti finanzjarji, flimkien mal-attivitajiet preparatorji, ta’ fattibbiltà, ta’ koordinazzjoni, ta’ monitoraġġ, ta' konsultazzjoni ta' partijiet interessati, ta’ kontroll, ta’ awditjar u ta’ evalwazzjoni li jinħtieġu b'mod dirett għall-ġestjoni tal-FNE u l-ksib tal-objettivi tagħha. B’mod partikolari l-azzjonijiet ta' appoġġ għall-programm jinkludu l-istudji, il-laqgħat, il-kartografija infrastrutturali, l-informazzjoni, it-tqassim ta' informazzjoni, l-azzjonijiet ta’ komunikazzjoni u ta’ sensibilizzazzjoni l-ispiża marbuta mal-għodda u n-netwerks tal-IT li jiffokaw fuq skambji ta’ informazzjoni dwar il-FNE, flimkien ma’ kull spiża teknika u ta’ assistenza amministrattiva oħra mġarrba mill-Kummissjoni li tista’ tinħtieġ għall-ġestjoni tal-FNE jew l-implimentazzjoni tal-linji gwida individwali speċifiċi għas-settur. Azzjonijiet ta’ appoġġ għall-programm jinkludu wkoll attivitajiet meħtieġa sabiex jiffaċilitaw it-tħejjija tal-proġetti ta' interess komuni b'mod partikolari fl-Istati Membri eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta' Koeżjoni, bil-ħsieb li jinkiseb il-finanzjament skont dan ir-Regolament jew fis-suq finanzjarju. Azzjonijiet ta’ appoġġ għall-programm għandhom, fejn ikun xieraq, jinkludu wkoll l-kopertura tal-ispejjeż tal-Aġenzija Eżekuttiva inkarigata mill-Kummissjoni għall-implimentazzjoni ta' partijiet speċifiċi tal-FNE ("Aġenzija Eżekuttiva");
(8)
"azzjoni" tfisser kwalunkwe attività, li ġiet identifikata bħala waħda finanzjarjament u teknikament indipendenti, għandha żmien stipulat u hija neċessarja għall-implimentazzjoni ta' proġett ta' interess komuni;
(9)
"spejjeż eliġibbli” għandha l-istess tifsira bħal fir-Regolament (KE, Euratom) Nru 966/2012;
(10)
"benefiċjarju" tfisser Stat Membru, organizzazzjoni internazzjonali, jew impriża jew korp pubbliku jew privat li jkun intgħażel sabiex jirċievi assistenza finanzjarja tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament u skont l-arranġamenti stabbiliti fil-programm ta’ ħidma rilevanti imsemmi fl-Artikolu 17;
(11)
"korp ta’ implimentazzjoni" tfisser korp jew impriża pubblika jew privata maħtura minn benefiċjarju, fejn il-benefiċjarju huwa Stat Membru jew organizzazzjoni internazzjonali, sabiex tiġi implimentata l-azzjoni kkonċernata. Ħatra bħal din għandha tiġi deċiża mill-benefiċjarju taħt ir-responsabbiltà tiegħu propja u, jekk ikun meħtieġ l-għoti ta' kuntratt ta' akkwist, dan isir b'konformità mar-regoli applikabbli tal-Unjoni u nazzjonali dwar l-akkwisti pubbliċi;
(12)
"netwerk komprensiv" tfisser l-infrastruttura tat-trasport identifikata bi qbil mal-Kapitolu II tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(13)
"netwerk ewlieni" tfisser l-infrastruttura tat-trasport identifikata skont il-Kapitolu III tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(14)
"kurituri tan-netwerk ewlieni” tfisser strument sabiex jiffaċilita l-implimentazzjoni koordinata tan-netwerk ewlieni kif stabbilit fil-Kapitolu IV tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013u kif elenkat fil-Parti I tal-Anness I għal dan ir-Regolament;
(15)
"konġestjoni" fis-settur tat-trasport tfisser ostaklu fiżiku, tekniku jew funzjonali li jwassal għal twaħħil fis-sistema li jaffettwa l-kontinwità ta’ flussi għal distanzi twal jew transkonfinali u li jista’ jingħeleb permezz tal-ħolqien ta' infrastruttura ġdida, jew b'titjib sostanzjali tal-infrastruttura eżistenti, li tista' twassal għal titjib sinifikanti li jsolvi r-ristrezzjonijiet tal-konġestjoni;
(16)
"prijorità" tfisser kwalunkwe kuritur prijoritarju tal-elettriku, kurituri prijoritarji tal-gass jew oqsma prijoritarji tematiċi indikati fir-Regolament (UE) Nru 347/2013;
(17)
"applikazzjonijiet telematiċi" tfisser l-applikazzjonijiet kif iddefiniti fir-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(18)
"infrastruttura tal-enerġija" tfisser l-infrastruttura kif iddefinita fir-Regolament (UE) Nru 347/2013;
(19)
"sinerġiji bejn is-setturi" tfisser l-eżistenza ta’ azzjonijiet simili jew kumplimentari f’mill-inqas tnejn mis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija li jistgħu jippermettu l-ottimizzazzjoni tal-kostijiet jew tar-riżultati permezz tal-ġbir komuni tar-riżorsi finanzjarji, tekniċi jew umani;
(20)
"netwerk iżolat" tfisser in-netwerk ferrovjarju ta’ Stat Membru, jew parti minnu, kif iddefinit fir-Regolament (UE) Nru 1315/2013.
Artikolu 3
Objettivi ġenerali
Il-FNE għandha tippermetti t-tħejjija u l-implimentazzjoni ta’ proġetti ta’ interess komuni fi ħdan il-qafas tal-politika tan-netwerks trans-Ewropej fis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija. B'mod partikolari, il- FNE għandha tappoġġa l-implimentazzjoni ta' dawk il-proġetti ta' interess komuni mmirati għall-iżvilupp u l-kostruzzjoni ta' infrastrutturi u servizzi ġodda jew għat-titjib ta' infrastrutturi u servizzi eżistenti, fis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija. Hija ser tagħti prijorità lill-konnessjonijiet nieqsa, fis-settur tat-trasport. Il-FNE għandha wkoll tikkontribwixxi għall-appoġġ ta' proġetti b'valur miżjud Ewropew u benefiċċji sinifikanti għas-soċjetà u li ma jirċevux finanzjament adegwat mis-suq. L-objettivi ġenerali li ġejjin għandhom japplikaw għas-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija:
(a)
li tikkontribwixxi għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, f’konformità mal-istrateġija Ewropa 2020, billi tiżviluppa netwerks trans-Ewropej moderni u bi prestazzjonijiet tajbin ħafna li jikkunsidraw il-flussi futuri tat-traffiku, u b'hekk toħroġ benefiċċji għall-Unjoni kollha kemm hi f’termini ta' titjib tal-kompetittività fis-suq dinji u koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali fis-suq intern u billi toħloq ambjent li jgħin il-ħolqien ta' investiment privat, pubbliku jew pubbliku-privat permezz ta' kombinament ta' strumenti finanzjarji u għajnuna diretta mill-Unjoni fejn il-proġetti jistgħu jibbenefikaw minn taħlita ta' strumenti u tal-isfruttar b'mod adatt ta' sinerġiji bejn is-setturi kollha.
Il-kisba ta' dan l-objettiv għandha tiġi mkejla mid-daqs tal-volum ta' investiment privat, pubbliku jew sħubijiet pubbliċi-privati fi proġetti ta' interess komuni, u b'mod partikolari minn kemm ikun il-volum ta' investimenti privati fi proġetti ta' interess komuni miksub permezz tal-istrumenti finanzjarji taħt dan ir-Regolament. Għandha tingħata attenzjoni speċjali lill-użu effiċjenti tal-investiment pubbliku;
(b)
li tippermetti lill-Unjoni tilħaq il-miri li għandha tal-iżvilupp sostenibbli,inkluż tnaqqis ta' mill-inqas 20 % tal-emissjonijiet ta’ gassijiet b’effett ta’ serra b'paragun mal-livelli tal-1990 u li żżid b’20 % l-effiċjenza fl-użu tal-enerġija u li tgħolli s-sehem tal-enerġija rinnovabbli għal 20 % sal-2020, biex b'hekk tikkontribwixxi għall-objettivi fi żmien medju u fit-tul tal-Unjoni rigward id-dekarbonizzazzjoni, filwaqt li tiżgura aktar solidarjetà bejn l-Istati Membri.
Artikolu 4
Objettivi settorjali speċifiċi
1. Mingħajr preġudizzju għall-objettivi ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 3, il-FNE għandha tikkontribwixxi għall-ksib tal-objettivi settorjali speċifiċi msemmijin fil-paragrafi 2, 3 u 4 ta' dan l-Artikolu.
2. Fis-settur tat-trasport, l-appoġġ għal proġetti ta' interess komuni kif identifikati fl-Artikolu 7(2) tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013, li għandhom l-għan li jilħqu l-objettivi stabbiliti hawn taħt, kif hu speċifikat ulterjorment taħt l-Artikoli 4 ta' dak ir-Regolament:
(a)
it-tneħħija tal-konġestjonijiet, it-tisħiħ tal-interoperabbiltà ferrovjarja, il-konnessjoni fejn hemm lakuni, u, b'mod partikolari, it-titjib tas-sezzjonijiet transkonfinali. Il-kisba ta' dan l-objettiv għandha titkejjel permezz:
(i)
tan-numru ta' netwerks ġodda jew konnessjonijiet transkonfinali mtejba;
(ii)
tan-numru ta' kilometri ta' linja ferrovjarja adattata għall-istandard Ewropew tad-daqs nominali u mgħammra bl-ERTMS;
(iii)
tan-numru ta' konġestjonijiet imneħħija u s-sezzjonijiet ta' kapaċità miżjuda tar-rotot tat-trasport għall-mezzi kollha li rċevew il-finanzjament mill-FNE;
(iv)
tat-tul tal-passaġġi fuq l-ilma interni mqassam skont il-klassi fl-Unjoni; u
(v)
tat-tul tan-netwerk ferrovjarju fl-Unjoni mtejjeb skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 39(2) tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(b)
li jiġu żgurati s-sistemi sostenibbli u effiċjenti ta' trasport fuq perijodu twil, bil-ħsieb li ssir tħejjija għall-flussi tat-trasport mistennija fil-futur flimkien mal-possibbiltà tad-dekarbonizzazzjoni tal-mezzi kollha ta' trasport permezz tat-transizzjoni għal teknoloġiji tat-trasport innovattivi, b'emissjonijiet baxxi tal-karbonju u effiċjenti fl-użu tal-enerġija, filwaqt li tiġi ottimizzata s-sigurtà. Il-kisba ta' dan l-objettiv għandha titkejjel permezz:
(i)
tan-numru ta' punti ta' provvista għal karburanti alternattivi għall-vetturi li jużaw in-netwerk ewlieni tat-TEN-T għat-trasport bit-triq fl-Unjoni;
(ii)
tan-numru ta' portijiet interni u marittimi tan-netwerk ewlieni tat-TEN-T mgħammra bil-punti ta' provvista għall-karburanti alternattivi fl-Unjoni; u
(iii)
tat-tnaqqis tal-korrimenti fin-netwerk tat-toroq fl-Unjoni;
(c)
li jiġu ottimizzati kemm jista' jkun l-integrazzjoni u l-interkonnessjoni tal-mezzi tat-trasport u tittejjeb l-interoperabbiltà tas-servizzi tat-trasport, filwaqt li tiġi żgurata l-aċċessibbiltà tal-infrastrutturi tat-trasport. Il-kisba ta' dan l-objettiv għandha titkejjel permezz:
(i)
tan-numru ta' pjattaformi loġistiċi multimodali inklużi portijiet u ajruporti interni u marittimi konnessi ma' netwerk ferrovjarju;
(ii)
tan-numru ta' terminali ferrovjarji mtejba, u n-numru ta' konnessjonijiet ġodda jew imtejba bejn il-portijiet permezz tal-awtostrada tal-baħar;
(iii)
tan-numru ta' kilometri ta' passaġġi tal-ilma interni mgħammra bl-RIS; u
(iv)
tal-livell tat-tħaddim tas-sistema SESAR, il-VTMIS u l-ITS fis-settur tat-toroq.
L-indikaturi msemmijin f'dan il-paragrafu ma għandhomx japplikaw għall-Istati Membri li ma għandhomx netwerk ferrovjarju jew netwerk fuq l-ilmijiet interni.
Dawk l-indikaturi ma għandhomx jikkostitwixxu kriterji ta' selezzjoni jew eliġibbiltà għall-azzjonijiet ta' appoġġ mill-FNE.
Il-perċentwali indikattivi li jirriflettu l-parti tar-riżorsi baġitarji ġenerali msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 5(1)li jiġu allokati lil kull wieħed mill-objettivi speċifiċi tat-trasport huma stabbiliti fil-Parti IV tal-Anness I għal dan ir-Regolament. Il-Kummissjoni ma għandhiex tiddevja minn dawk il-perċentwali indikattivi b'aktar minn 5 punti perċentwali;
3. Fis-settur tal-enerġija, l-FNE għanda tappoġġa proġetti ta' interess komuni li għandhom l-għan li jiksbu wieħed jew aktar mill-objettivi li ġejjin:
(a)
iż-żieda tal-kompetittività permezz tal-promozzjoni ta' aktar integrazzjoni tas-suq intern tal-enerġija u l-interoperabbiltà bejn netwerks tal-elettriku u l-gass bejn il-fruntieri. Il-kisba ta' dan l-objettiv għandu jitkejjel ex post:
(i)
min-numru ta' proġetti li jwasslu għal interkonnessjoni effikaċi bejn in-netwerks tal-Istati Membri u li jneħħu r-restrizzjonijiet interni;
(ii)
it-tnaqqis jew l-eliminazzjoni tal-iżolament enerġetiku tal-Istati Membri;
(iii)
il-perċentwal tal-qawwa tat-trasmissjoni transkonfinali tal-elettriku b’rabta mal-kapaċità tal-ġenerazzjoni tal-elettriku installata fl-Istati Membri rilevanti;
(iv)
il-konverġenza tal-prezzijiet fis-swieq tal-gass u/jew l-elettriku tal-Istati Membri kkonċernati; u
(v)
l-perċentwal tal-ogħla domanda taż-żewġ Stati Membri kkonċernati kopert mill-interkonnessjonijiet tal-fluss riversibbli għall-gass;
(b)
it-tisħiħ tas-sigurtà fl-Unjoni tal-provvista tal-enerġija;
Il-kisba ta' dan l-objettiv għandha titkejjel ex post permezz ta':
(i)
in-numru ta’ proġetti li jippermettu d-diversifikazzjoni ta' sorsi tal-provvista, l-fornituri u r-rotot;
(ii)
in-numru ta' proġetti li jżidu l-kapaċità tal-ħżin;
(iii)
ir-reżiljenza tas-sistema, filwaqt li jitqies in-numru ta' interruzzjonijiet tal-provvista u t-tul taż-żmien tagħhom;
(iv)
l-ammont ta' trażżin evitat ta' enerġija rinnovabbli;
(v)
il-konnessjoni ta’ swieq iżolati ma' aktar sorsi ta’ provvista diversifikati;
(vi)
l-użu ottimali tal-assi tal-infrastruttura tal-enerġija;
(c)
il-kontribut għall-iżvilupp sostenibbli u l-protezzjoni tal-ambjent, fost l-oħrajn permezz tal-integrazzjoni tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli fin-netwerk tat-trasmissjoni, u l-iżvilupp ta' netwerks intelliġenti tal-enerġija u n-netwerks tad-diossidu tal-karbonju.
Il-kisba ta' dan l-objettiv għandha titkejjel ex post permezz ta':
(i)
l-ammont ta’ enerġija rinnovabbli trasmessa mill-ġenerazzjoni għal ċentri ewlenin ta’ konsum u siti tal-ħżin;
(ii)
l-ammont ta' trażżin evitat ta' enerġija rinnovabbli;
(iii)
in-numru ta' proġetti ta' grids intelliġenti użati li bbenefikaw mill-FNE u r-rispons għad-domanda ffaċilitati minnhom;
(iv)
l-ammont ta' emissjonijiet tas-CO2 evitat mill-proġetti li bbenefikaw mill-FNE,
L-indikaturi msemmija f'dan il-paragrafu, li jintużaw għall-kejl ex post tal-kisba tal-objettivi, ma għandhomx jikkostitwixxu kriterji ta' selezzjoni jew eliġibbiltà għall-azzjonijiet ta' appoġġ mill-FNE.
Il-kondizzjonijiet għall-eliġibbiltà għall-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għal proġetti ta' interess komuni huma stipulati fl-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 347/2013, filwaqt li l-kriterji ta' selezzjoni għall-proġetti ta' interess komuni huma stipulati fl-Artikolu 4 ta' dak ir-Regolament,
4. Fis-settur tat-telekomunikazzjoni, il-FNE għandha tappoġġa azzjonijiet li għandhom l-għan li jilħqu l-objettivi speċifikati fir-Regolament rilevanti dwar il-linji gwida għan-netwerks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni.
Artikolu 5
Baġit
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-FNE għall-perijodu 2014 sa 2020 hu stabbilit għal EUR33 242 259 000 (20) fil-prezzijiet attwali. Dak l-ammont għandu jitqassam kif ġej:
(a)
is-settur tat-trasport: EUR 26 250 582 000, li minnhom EUR 11 305 500 000 għandhom jiġu ttrasferiti mill-Fond ta’ Koeżjoni sabiex jintefqu f’konformità ma’ dan ir-Regolament esklussivament fl-Istati Membri eliġibbli għall-finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni;
(b)
is-settur tat-telekomunikazzjoni: EUR 1 141 602 000;
(c)
is-settur tal-enerġija: EUR 5 850 075 000.
Dawn l-ammonti huma mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tal-mekkaniżmu ta' flessibbiltà previst skont ir-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (21).
2. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-FNE għandu jkopri spejjeż li għandhom x'jaqsmu ma':
(a)
azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni u azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi kif previst fl-Artikolu 7;
(b)
azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi li jikkonsistu f'nefqiet tekniċi u amministrattivi mġarrba mill-Kummissjoni għall-ġestjoni tal-FNE, inklużi dawk neċessarji biex tiġi żgurata t-transizzjoni bejn il-FNE u l-miżuri adottati skont ir-Regolament (KE) Nru 680/2007, sa 1 % tal-pakkett finanzjarju, l-ispejjeż tal-Aġenzija Eżekuttiva għandhom jiġu inklużi taħt dan il-limitu.
3. Wara l-evalwazzjoni ta' nofs il-perijodu msemmija fl-Artikolu 27(1), il-Parlament Ewropew u l-Kunsill fuq proposta tal-Kummissjoni jistgħu, jittrasferixxu bejn is-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija l-approprjazzjonijiet tal-allokazzjoni stabbiliti fil-paragrafu 1, bl-eċċezzjoni tal-ammont ta' EUR 11 305 500 000 trasferit mill-Fond ta’ Koeżjoni għall-finanzjament ta' proġetti fis-settur tat-trasport fl-Istati Membri eliġibbli għall-Fond ta’ Koeżjoni.
4. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin 2014-2020.
KAPITOLU II
Modi ta' finanzjament u dispożizzjonijiet finanzjarji ġenerali
Artikolu 6
Forom ta' assistenza finanzjarja
1. Il-FNE għandha tiġi implimentata permezz ta’ waħda jew aktar mill-forom ta’ assistenza finanzjarja, stipulati fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, b'mod partikolari, għotjiet ta' flus, akkwist u strumenti finanzjarji.
2. Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, il-programmi ta' ħidma msemmija fl-Artikolu 17 għandhom jistabbilixxu l-forom ta' assistenza finanzjarja, b'mod partikolari għotjiet ta' flus, akkwist u strumenti finanzjarji.
3. Il-Kummissjoni tista’, soġġetta għal analiżi tal-benefiċċji meta mqabblin mal-ispejjeż, tafda parti mill-implimentazzjoni tal-FNE f’idejn il-korpi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 58(1) u l-Artikolu 62 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, u b’mod partikolari lill-Aġenzija Eżekuttiva, bil-għan tal-ġestjoni ottimali u r-rekwiżiti tal-effiċjenza tal-FNE fis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija. Il-Kummissjoni tista’ tafda wkoll parti mill-implimentazzjoni tal-FNE f’idejn il-korpi msemmijin fil-punt (c) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Artikolu 7
Eliġibbiltà u kundizzjonijiet għall-assistenza finanzjarja
1. Huma biss azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta’ interess komuni skont ir-Regolamenti (UE) Nru 1315/2013, u (UE) Nru 347/2013 u Regolament dwar il-linji gwida għan-netwerks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni, kif ukoll azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi għandhom ikunu eliġibbli għal appoġġ permezz ta' assistenza finanzjarja mill-UE f'għamla ta' għotjiet ta' flus, akkwist u strumenti finanzjarji.
2. Fis-settur tat-trasport, huma biss azzjonijiet li jikkontribwixxu għall-proġetti ta' interess komuni skont ir-Regolament (UE) Nru 1315/2013 u azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi, għandhom ikunu eliġibbli għal appoġġ permezz ta' assistenza finanzjarja mill-Unjoni f'għamla ta' akkwisti u strumenti finanzjarji taħt dan ir-Regolament. Huma biss dawn li ġejjin li għandhom ikunu eliġibbli li jirċievu assistenza finanzjarja mill-Unjoni fil-forma ta' għotjiet taħt dan ir-Regolament:
(a)
azzjonijiet li jimplimentaw in-netwerk ewlieni skont il-Kapitolu III tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013, inkluż it-tħaddim ta' teknoloġiji ġodda u innovazzjoni skont l-Artikolu 33 ta' dak ir-Regolament u proġetti u prijoritajiet orizzontali identifikati fil-Parti I tal-Anness I għal dan ir-Regolament;
(b)
azzjonijiet li jimplimentaw in-netwerk komprensiv skont il-Kapitolu II tar-Regolament (UE) Nru 1315/20131, meta dawn l-azzjonijiet jikkontribwixxu biex jinħolqu konnessjonijiet nieqsa, għall-iffaċilitar tal-fluss tat-traffiku transkonfinali jew għat-tneħħija ta' konġestjonijiet u meta dawk l-azzjonijiet jikkontribwixxu wkoll għall-iżvilupp tan-netwerk prinċipali, jew joħolqu interkonnessjonijiet bejn kurituri tan-netwerk prinċipali jew meta tali azzjonijiet jikkontribwixxu għall-użu tal-ERTMS fuq rotot prinċipali kif definit fl-Anness għar-Regolament (UE) Nru 913/2010, sa limitu massimu ta' 5 % tal-pakkett finanzjarju għat-trasport kif speċifikat fl-Artikolu 5 ta' dan ir-Regolament;
(c)
studji għal proġetti ta' interess komuni kif definit fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 8(1) tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(d)
studji għal proġetti transkonfinali ta' prijorità kif definit fl-Anness III għad-Deċiżjoni Nru 661/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (22);
(e)
azzjonijiet ta' appoġġ għall-proġetti ta' interess komuni kif definiti fil-punti (a), (d) u (e) tal-Artikolu 8(1) tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(f)
azzjonijiet li jimplimentaw infrastruttura ta' trasport fin-nodi tan-netwerk prinċipali, inklużi nodi urbani, definiti fl-Artikolu 41 tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(g)
azzjonijiet ta' appoġġ għas-sistemi ta' applikazzjonijiet telematiċi skont l-Artikolu 31 tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013;
(h)
azzjonijiet ta' appoġġ għas-servizzi tat-trasport tal-merkanzija skont l-Artikolu 32 tar-Regolament (UE) 1315/2013;
(i)
azzjonijiet sabiex jitnaqqas l-istorjbu li joħroġ mill-ferroviji li jġorru l-merkanzija inkluż permezz ta' twaħħil ta' tagħmir apposta mal-vetturi kollha li joperaw fuq il-linji tal-ferroviji, f'kooperazzjoni, fost l-oħrajn, mal-industrija tal-ferrovija;
(j)
azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi;
(k)
azzjonijiet li jimplimentaw infrastruttura ta’ sigurtà u sikura skont l-Artikolu 34 tar-Regolament (UE) 1315/2013;
(l)
azzjonijiet ta' appoġġ tal-awtostradi tal-baħar kif previst fl-Artikolu 21 tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013.
L-azzjonijiet relatati mat-trasport li jinvolvu sezzjoni transkonfinali jew parti minnha għandhom ikunu eliġibbli sabiex jirċievu assistenza finanzjarja mill-Unjoni biss jekk hemm ftehim bil-miktub bejn l-Istati Membri kkonċernati jew bejn l-Istati Membri u l-pajjiżi terzi kkonċernati marbut mat-tlestija tas-sezzjoni transkonfinali.
3. Fis-settur tal-enerġija, l-azzjonijiet kollha li jimplimentaw dawk il-proġetti ta’ interess komuni li jirrigwardaw il-kurituri ta' prijorità u oqsma imsemmijin fil-Parti II tal-Anness I għal dan ir-Regolament u li jissodisfaw il-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 347/2013, kif ukoll azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi, għandhom ikunu eliġibbli għal assistenza finanzjarja mill-Unjoni fl-għamla ta' strumenti finanzjarji, akkwist u għotjiet ta' flus skont dan ir-Regolament.
Biex ikun jista' jsir l-aktar użu effiċjenti tal-baġit tal-Unjoni sabiex jiżdied l-effett multiplikatur tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tipprovdi assistenza finanzjarja bħala prijoritàsfil-forma ta' strumenti finanzjarji kull meta xieraq u filwaqt li jiġi rrispettat il-livell massimu għall-użu ta' strumenti finanzjarji skont l-Artikolu 14(2) u l-Artikolu 21(4).
4. Fis-settur tat-telekomunikazzjoni, l-azzjonijiet kollha li jimplimentaw il-proġetti ta' interess komuni u l-azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi identifikati f'Regolament dwar il-linji gwida għan-netwerks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni u li jissodisfaw il-kriterji ta' eliġibbiltà stipulati f'konformità ma' dak ir-Regolament għandhom ikunu eliġibbli li jirċievu assistenza finanzjarja mill-Unjoni taħt dan ir-Regolament, kif ġej
(a)
servizzi ġeneriċi, pjattaformi ta' servizzi prinċipali u azzjonijiet ta' appoġġ għall-programmi għandhom jiġu ffinanzjati permezz ta' għotjiet u/jew akkwist;
(b)
azzjonijiet fil-qasam tan-netwerks tal-broadband għandhom jiġu ffinanzjati permezz ta' strumenti finanzjarji;
5. Azzjonijiet b'sinerġiji bejn setturi li jikkontribwixxu għal proġetti ta' interess komuni eliġibbli taħt mill-inqas żewġ Regolamenti msemmija fil-punt (1) tal-Artikolu 2 għandhom ikunu eliġibbli li jirċievu assistenza finanzjarja taħt dan ir-Regolament għall-fini ta' talbiet multisettorjali għall-proposti msemmija fl-Artikolu 17(7) biss jekk il-komponenti u l-ispejjeż ta' tali azzjoni jistgħu jiġu separati b'mod ċar f'kull settur fit-tifsira tal-paragrafi (2), (3) u (4) ta' dan l-Artikolu.
KAPITOLU III
Għotjiet ta' flus
Artikolu 8
Forom ta' għotjiet ta' flus u spejjeż eliġibbli
1. Għotjiet skont dan ir-Regolament jistgħu jsiru f'waħda mill-forom previsti mir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Il-programmi ta’ ħidma msemmijin fl-Artikolu 17 ta' dan ir-Regolament għandhom jistabbilixxu l-forom ta’ għotjiet ta' flus li jistgħu jintużaw għall-finanzjament tal-azzjonijiet ikkonċernati.
2. Mingħajr preġudizzju għar-Regolament (EU, Euratom) Nru 966/2012, in-nefqa għall-azzjonijiet li jirriżultaw minn proġetti inklużi fl-ewwel programm pluriennali ta' ħidma u fil-programmi ta' ħidma annwali tista’ tkun eliġibbli sa mill-1 ta’ Jannar 2014.
3. Hija biss in-nefqa magħmula fl-Istati Membri li tista’ tkun eliġibbli, ħlief meta l-proġett ta' interess komuni jkun jinvolvi t-territorju ta' pajjiż terz wieħed jew aktar u fejn l-azzjoni tkun indispensabbli sabiex jintlaħqu l-objettivi tal-proġett ikkonċernat.
4. L-ispiża għal tagħmir u infrastruttura li l-benefiċjarju jgħodd bħala nefqa kapitali tista’ tkun kollha kemm hi eliġibbli.
5. Nefqa marbuta ma’ studji ambjentali dwar il-ħarsien tal-ambjent u l-konformità mal-liġi rilevanti tal-Unjoni jistgħu jkunu eliġibbli.
6. Nefqa marbuta mal-akkwist ta' art ma għandhiex tkun spiża eliġibbli, ħlief għall-fondi ttrasferiti mill-Fond ta' Koeżjoni fis-settur tat-trasport skont Regolament li jistipula dispożizzjonijiet komuni dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew, il-Fond ta' Koeżjoni, il-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali u l-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd, u li jistabbilixxi dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew u l-Fond ta' Koeżjoni.
7. L-ispejjeż eliġibbli għandhom jinkludu t-taxxa fuq il-valur miżjud ("VAT") f'konformità mal-punt (c) tal-Artikolu 126(3) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Fir-rigward tal-ammont ta' EUR 11 305 500 000 trasferit mill-Fond ta' Koeżjoni li għandu jintefaq mill-Istati Membri eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta' Koeżjoni, ir-regoli ta' eliġibbiltà dwar il-VAT għandhom ikunu dawk applikabbli għal Fond ta’ Koeżjoni msemmija f'Regolament li jistabbilixxi dispożizzjonijiet komuni dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew, il-Fond ta’ Koeżjoni, il-Fond Agrikolu għall-Iżvilupp Rurali u l-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd u li jistipula dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew u l-Fond ta’ Koeżjoni.
8. Regoli dwar l-eliġibbiltà tal-ispejjeż imħallsa mill-benefiċjarji għandhom japplikaw mutatis mutandis għal spejjeż imħallsa minn korpi inkarigati mill-implimentazzjoni.
Artikolu 9
Kundizzjonijiet għall-parteċipazzjoni
1. Proposti għandhom jitressqu minn wieħed jew aktar Stati Membri jew, bi ftehim tal-Istati Membri kkonċernati, minn organizzazzjonijiet internazzjonali, impriżi konġunti, jew impriżi pubbliċi jew privati jew korpi stabbiliti fl-Istati Membri.
2. Il-proposti jistgħu jiġu mressqa minn entitajiet li ma għandhomx personalità legali taħt il-liġi nazzjonali applikabbli, sakemm ir-rappreżentanti tagħhom għandhom il-kapaċità li jassumu obbligi legali f'isimhom u joffru garanzija għall-ħarsien tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni li tkun daqs dik offruta minn persuni ġuridiċi.
3. Proposti mressqa minn persuni fiżiċi ma għandhomx jitqiesu bħala eliġibbli.
4. Fejn meħtieġ biex jintlaħqu l-objettivi ta' xi proġett partikolari ta' interess komuni u fejn il-parteċipazzjoni tagħhom hija ġustifikata kif xieraq, pajjizi terzi u entitajiet stabbiliti f'pajjiżi terzi jistgħu jieħdu sehem f'azzjonijiet li jikkontribwixxu għall-proġetti ta' interess komuni.
Dawn ma jistgħux jirċievu assistenza finanzjarja skont dan ir-Regolament, ħlief meta dan ikun indispensabbli għall-kisba tal-objettivi ta' xi proġett partikolari ta' interess komuni.
5. Il-programmi ta’ ħidma multiannwali u annwali msemmija fl-Artikolu 17 jistgħu jinkludu regoli speċifici addizzjonali dwar tressiq ta’ proposti.
Artikolu 10
Rati ta' finanzjament
1. Ħlief għal dawk il-każijiet imsemmija fir-Regolament (UE) Nru 966/2012, il-proposti għandhom jiġu magħżula abbażi ta' sejħa li toħroġ għall-proposti abbażi tal-programmi ta' ħidma msemmija fl-Artikolu 17 ta' dan ir-Regolament.
2. Fis-settur tat-trasport, l-ammont ta' assistenza finanzjarja tal-Unjoni ma għandhiex taqbeż:
(a)
fir-rigward ta' għotjiet ta' flus għal studji, 50 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(b)
fir-rigward ta' għotjiet ta' flus għal xogħlijiet:
(i)
ta' netwerks ferrovjarji, u tat-toroq fil-każ ta’ Stati Membri li ma għandhomx netwerk ferrovjarju stabbilit fit-territorju tagħhom jew fil-każ ta’ Stat Membru, jew parti minnu, b’netwerk iżolat mingħajr trasport ferrovjarju tal-merkanzija għal distanzi twal: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli; ir-rata ta' finanzjament tista' tiġi miżjuda sa massimu ta' 30 % għal azzjonijiet li jindirizzaw il-konġestjonijiet u sa 40 % għal azzjonijiet li jikkonċernaw sezzjonijiet transkonfinali u azzjonijiet għat-tisħiħ tal-interoperabbiltà ferrovjarja;
(ii)
ta' passaġġi fuq l-ilma interni: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli; ir-rata ta' finanzjament tista' tiżdied sa massimu ta' 40 % għal azzjonijiet li jikkonċernaw il-konġestjonijiet u sa massimu ta' 40 % għal azzjonijiet li jikkonċernaw sezzjonijiet transkonfinali;
(iii)
ta' trasport fuq l-art, konnessjonijiet ma' u l-iżvilupp ta' pjattaformi loġistiċi multimodali inklużi konnessjonijiet għal portijiet interni u marittimi u ajruporti, kif ukoll l-iżvilupp tal-portijiet: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(iv)
ta' azzjonijiet sabiex jitnaqqas l-istorjbu li joħroġ mill-ferroviji li jġorru l-merkanzija inkluż permezz ta' twaħħil ta' tagħmir apposta: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli sa limitu kkombinat ta' 1 % tar-riżorsi finanzjarji baġitarji msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 5(1);
(v)
ta' aċċessibilità aħjar għall-infrastuttura tat-trasport għal persuni b'diżabilità: 30 % tal-ispiża eliġibbli għal xogħlijiet ta' adattament, li fl-ebda każ ma jaqbżux l-10 % tal-ispiża eliġibbli tax-xogħlijiet;
(vi)
ta' azzjonijiet li jappoġġaw it-teknoloġiji ġodda u l-innovazzjoni għal kull mezz ta' trasport: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(vii)
ta' azzjonijiet ta' appoġġ għal sezzjonijiet ta' toroq transkonfinali: 10 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(c)
fir-rigward ta' għotjiet ta' flus għal sistemi u servizzi ta' applikazzjonijiet telematiċi:
(i)
fir-rigward ta' komponenti bbażati fuq l-art tal-ERTMS, tas-SESAR, tal-RIS u tal-VTMIS, 50 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(ii)
ir-rigward ta' komponenti bbażati fuq l-art tal-ITS għas-settur tat-toroq: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(iii)
għal komponenti abbord tal-ERTMS: 50 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(iv)
għal komponenti abbord tas-SESAR, tal-RIS, TAL-VTMIS u tal-ITS għas-settur tat-toroq: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli, sa massimu kkombinat ta' 5 % tar-riżorsi baġitarji msemmija f'punt (a) tal-Artikolu 5(1);
(v)
fir-rigward ta' azzjonijiet ta' appoġġ għall-iżvilupp tal-awtostradi tal-baħar: 30 % tal-ispejjeż eliġibbli;
Il-Kummissjoni għandha toħloq kundizzjonijiet li jwasslu għall-iżvilupp ta' proġetti li jinvolvu l-awtostradi tal-baħar ma' pajjiżi terzi;
(vi)
fir-rigward tas-sistemi ta' applikazzjonijiet telematiċi minbarra dawk imsemmija f'punti (i) sa (iv) u servizzi ta' trasport ta’ merkanzija, parkings siguri fuq in-netwerk ewlieni tat-toroq: 20 % tal-ispejjeż eliġibbli.
3. Fis-settur tal-enerġija, l-ammont ta' assistenza finanzjarja mill-Unjoni ma għandux jaqbeż il-50 % tal-ispiża eliġibbli biex isiru studji u/jew xogħlijiet. Ir-rati ta' finanzjamentjistgħu jiġu miżjuda sa massimu ta' 75 % għal azzjonijiet li, abbażi tal-evidenza msemmija fl-Artikolu 14(2) tar-Regolament (UE) Nru 347/2013, joffru livell għoli ta' sigurtà ta’ provvista fuq livell reġjonali jew madwar l-Unjoni, isaħħu s-solidarjetà tal-Unjoni jew ikun fihom soluzzjonijiet innovattivi bil-kbir.
4. Fis-settur tat-telekomunikazzjoni, l-ammont ta' assistenza finanzjarja tal-Unjoni ma għandux jaqbeż:
(a)
fir-rigward ta' azzjonijiet fil-qasam servizzi ġeneriċi: 75 % tal-ispejjeż eliġibbli;
(b)
għal azzjonijiet orizzontali inklużi t-tfassil ta' kartografija tal-infrastruttura, ġemellaġġ u għajnuna teknika: 75 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Il-pjattaformi tas-servizzi ewlenin għandhom normalment jiġu ffinanzjati permezz ta' akkwisti. F’każijiet eċċezzjonali, jistgħu jiġu ffinanzjati minn għotja ta' flus li tkopri sa 100 % tal-ispejjeż eliġibbli, mingħajr preġudizzju għall-prinċipju ta' kofinanzjament.
5. Ir-rati ta' finanzjament jistgħu jiġu miżjuda b'sa mhux aktar minn 10 punti perċentwali fuq il-perċentwali stabbiliti fil-paragrafi 2, 3 u 4 għall-azzjonijiet b'sinerġiji bejn tal-inqas tnejn mis-setturi koperti mill-FNE. Din iż-żieda ma għandhiex tapplika għar-rati ta' finanzjament imsemmija fl-Artikolu 11.
6. L-ammont ta' assistenza finanzjarja li tingħata għall-azzjonijiet magħżula għandu jkun adattat abbażi ta' analiżi tal-benefiċċju miksub għall-flus li jintefqu ta’ kull proġett, id-disponibbiltà tar-riżorsi baġitarji tal-Unjoni u l-ħtieġa li jittieħed vantaġġ massimu mill-finanzajment tal-Unjoni.
Artikolu 11
Sejħiet speċifiċi għal fondi trasferiti mill-Fond ta' Koeżjoni fis-settur tat-trasport
1. Fir-rigward tal-ammont ta' EUR 11 305 500 000 transferit mill-Fond ta’ Koeżjoni li għandu jintefaq esklussivament fl-Istati Membri eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni, se jsiru sejħiet speċifiċi għal proġetti li jimplimentaw in-netwerk ewlieni jew għal proġetti u prijoritajiet orizzontali identifikati fil-Parti I tal-Anness I esklussivament fl-Istati Membri eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni.
2. Ir-regoli applikabbli għas-settur tat-trasport skont dan ir-Regolament għandhom japplikaw għal sejħiet speċifiċi bħal dawn. Sal-31 ta’ Diċembru 2016, l-għażla tal-proġetti eliġibbli għall-finanzjament għandha tirrispetta l-allokazzjonijiet nazzjonali taħt il-Fond ta’ Koeżjoni. B'effett mill-1 ta' Jannar 2017, ir-riżorsi trasferiti lill-FNE li ma ġewx impenjati għal proġett tal-infrastruttura tat-trasport, għandhom jitqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-Istati Membri kollha eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta' Koeżjoni biex jiffinanzjaw proġetti tal-infrastruttura tat-trasport skont dan ir-Regolament.
3. Sabiex ikunu appoġġati Stati Membri eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni, li jistgħu jesperjenzaw diffikultajiet fit-tfassil ta’ proġetti li jkunu ta’ biżżejjed maturità u/jew kwalità u li jkollhom biżżejjed valur miżjud tal-Unjoni, għandha tingħata attenzjoni speċjali lill-azzjonijiet ta’ appoġġ tal-programm li għandhom il-mira li jsaħħu l-kapaċità u l-effiċjenza istituzzjonali tal-amministrazzjonijiet pubbliċi u s-servizzi pubbliċi relatati mal-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-proġetti elenkati fil-Parti I tal-Anness I. Biex ikun żgurat l-ogħla assorbiment possibbli tal-fondi trasferiti fl-Istati Membri kollha eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta’ Koeżjoni, il-Kummissjoni tista’ torganizza sejħiet addizzjonali.
4. L-ammont ta' EUR 11 305 500 000 ittrasferit mill-Fond ta' Koeżjoni jista' jintuża biex jimpenja riżorsi baġitarji lil strumenti finanzjarji taħt dan ir-Regolament biss mill-1 ta' Jannar 2017. Minn dak in-nhar l-ammont ta' EUR 11 305 500 000 ittrasferit mill-Fond ta' Koeżjoni jista' jintuża biex jimpenja riżorsi baġitarji lil proġetti li għalihom jkunu diġà ddaħħlu impenji kuntrattwali mill-entitajiet fdati.
5. Minkejja l-Artikolu 10, u fir-rigward tal-ammont ta' EUR 11 305 500 000 trasferit mill-Fond ta' Koeżjoni li għandu jintefaq esklussivament fl-Istati Membri eliġibbli għal finanzjament mill-Fond ta' Koeżjoni, ir-rati massimi ta' finanzjament għandhom ikunu dawk applikabbli għal Fond ta’ Koeżjoni kif imsemmi f'Regolament li jistipula dispożizzjonijiet komuni dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew, il-Fond ta’ Koeżjoni, il-Fond Agrikolu għall-Iżvilupp Rurali u l-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd u li jistipula dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew u l-Fond ta’ Koeżjoni għal dan li ġej:
(a)
azzjonijiet fir-rigward ta' għotjiet ta' flus għal studji;
(b)
azzjonijiet fir-rigward ta' għotjiet ta' flus għal xogħlijiet:
(i)
ferroviji u passaġġi tal-ilma fuq l-art;
(ii)
azzjonijiet ta' appoġġ għal sezzjonijiet minn toroq li jkunu transkonfinali u, fil-każ ta' Stati Membri li ma għandhomx netwerks ferrovjarji n-netwerk stradali TEN-T;
(iii)
azzjonijiet għal trasport fuq l-art, konnessjonijiet ma' u l-iżvilupp ta' pjattaformi loġistiċi multimodali inklużi konnessjonijiet għal portijiet interni u marittimi u ajruporti, inklużi faċilitajiet awtomatiċi għat-tibdil tal-wisa' għall-binarji, u l-iżvilupp ta' portijiet inklużi kapaċitajiet ta' tkissir tas-silġ, kif ukoll punti ta' kollegament, b'attenzjoni partikolari mogħtija lil konnessjonijiet ferrovjarji, minbarra fil-każ ta' Stati Membri mingħajr netwerk ferrovjarju;
(c)
azzjonijiet fir-rigward ta' għotjiet ta' flus għal sistemi u servizzi ta' applikazzjonijiet telematiċi:
(i)
l-ERTMS, l-RIS u l-VTMIS, is-sistema SESAR u ITS għas-settur tat-toroq;
(ii)
sistemi ta' applikazzjonijiet telematiċi oħra;
(iii)
azzjonijiet li jappoġġaw l-iżvilupp tal-awtostradi tal-baħar;
(d)
azzjonijiet fir-rigward ta' għotjiet ta' flus li jappoġġaw teknoloġiji ġodda u innovazzjoni għall-mezzi kollha ta’ trasport.
Artikolu 12
Revokar, tnaqqis, sospensjoni u twaqqif tal-għotja
1. Ħlief f'każijiet debitament ġustifikati, l-assistenza finanzjarja mogħtija għal studji li jkunu għadhom ma nbdewx fi żmien sena wara d-data stipulata fil-kundizzjonijiet li jirregolaw l-għoti tal-għajnuna jew fi żmien sentejn minn dik id-data għall-azzjonijiet l-oħra kollha eliġibbli għal assistenza finanzjarja skont dan ir-Regolament.
2. Il-Kummissjoni tista' tissospendi, tnaqqas, tirkupra jew twaqqaf l-assistenza finanzjarja skont il-kondizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 jew wara evalwazzjoni tal-progress tal-proġett, b'mod partikolari f'każ ta' dewmien kbir fl-implimentazzjoni tal-azzjoni.
3. Il-Kummissjoni tista' titlob ir-rimborż sħiħ jew parzjali tal-assistenza finanzjarja mogħtija jekk, fi żmien sentejn mid-data tat-tlestija stipulata fil-kundizzjonijiet li jirregolaw l-għoti tal-għajnuna, l-implimentazzjoni tal-azzjoni li tirċievi l-assistenza finanzjarja tkun għadha ma tlestietx.
4. Qabel ma l-Kummissjoni tieħu kwalunkwe deċiżjoni minn dawk previsti fil-paragrafi 1, 2 u 3 ta' dan l-Artikolu, hija għandha teżamina l-każ b'mod komprensiv f'koordinazzjoni mal-korpi msemmijin rispettivament fl-Artikolu 6(3) u tikkonsulta lill-benefiċjarji kkonċernati sabiex jkunu jistgħu jressqu l-kummenti tagħhom fi żmien raġonevoli. Wara l-evalwazzjoni ta' nofs it-terminu, il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill bid-deċiżjonijiet kollha meħuda dwar l-adozzjoni tal-programmi annwali msmemija fl-Artikolu 17.
KAPITOLU IV
Akkwist
Artikolu 13
Akkwist
1. Proċeduri ta’ akkwist pubbliku mwettqa mill-Kummissjoni jew minn xi wieħed mill-korpi msemmija fl-Artikolu 6(3) f’ismu stess jew b’mod konġunt ma’ Stati Membri jistgħu:
(a)
jipprovdu għal kundizzjonijiet speċifiċi bħall-post li fih jitwettqu l-attivitajiet tal-akkwisit, fejn dawn il-kundizzjonijiet ikunu ġustifikati kif inhu xieraq mill-objettivi tal-azzjonijiet u sakemm tali kundizzjonijiet ma jiksrux il-prinċipji marbuta ma' akkwist pubbliku tal-Unjoni u nazzjonali;
(b)
jawtorizzaw l-għoti ta' aktar minn kuntratt wieħed fi ħdan l-istess proċedura (“fornitura multipla”).
2. Fejn ikun debitament ġustifikat u meħtieġ mill-implimentazzjoni tal-azzjonijiet, il-paragrafu 1 jista' japplika wkoll għall-proċeduri ta' akkwist imwettqa minn benefiċjarji ta’ għotjiet ta' flus.
KAPITOLU V
Strumenti finanzjarji
Artikolu 14
Forom ta' strumenti finanzjarji
1. Strumenti finanzjarji stabbiliti skont it-Titolu VIII tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, jistgħu jintużaw sabiex jiffaċilitaw l-aċċess għal finanzjamenti minn entitajiet li jimplimentaw azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta’ interess komuni kif definiti fir-Regolamenti (UE) Nru 1315/2013 u (UE) Nru 347/2013, u f'Regolament dwar il-linji gwida għan-netwerks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni, u l-kisba tal-objettivi tagħhom. L-istrumenti finanzjarji għandhom ikunu bbażati fuq valutazzjonijiet ex-ante tal-imperfezzjonijiet fis-suq jew qagħdiet ta’ investiment mhux fl-aqwa tagħhom u bżonnijiet ta’ investiment. It-termini, il-kondizzjonijiet u l-proċeduri prinċipali għal kull strument finanzjarju huma stipulati fil-Parti III tal-Anness I għal dan ir-Regolament.
2. Il-kontribuzzjoni ġenerali mill-baġit tal-Unjoni għall-istrumenti finanzjarji m'għandhiex taqbeż 10 % tal-pakkett finanzjarju ġenerali tal-FNE kif imsemmi fl-Artikolu 5(1).
3. L-istrumenti finanzjarji kollha stabbiliti skont ir-Regolament (KE) Nru 680/2007 u l-istrument għall-qsim tar-riskju għal bonds għall-proġetti stabbiliti taħt id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE jistgħu, jekk applikabbli u soġġetti għal evalwazzjoni preċedenti, jingħaqdu flimkien, ma' dawk taħt dan ir-Regolament.
Il-fużjoni ta' bonds tal-proġetti għandha tkun soġġetta għar-rapport interim li għandu jitwettaq fit-tieni nofs tal-2013 kif definit fir-Regolament (KE) Nru 680/2007 u fid-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE. L-Inizjattiva tal-Bonds tal-Proġetti għandha tibda progressivament b'massimu ta' EUR 230 000 000 matul is-snin 2014 u 2015. L-implimentazzjoni sħiħa tal-inizjattiva hija soġġetta għal evalwazzjoni sħiħa indipendenti li għandha titwettaq fl-2015 kif stipulat fir-Regolament (KE) Nru 680/2007 u fid-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE. Fid-dawl ta' dik l-evalwazzjoni, b'kunsiderazzjoni għall-għażliet kollha, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra li tipproponi tibdiliet regolatorji xierqa, inklużi tibidliet leġislattivi, b'mod partikolari jekk l-assorbiment tas-suq imbassar ma jkunx sodisfaċenti jew fil-każ li sorsi alternattivi biżżejjed għall-finanzjament fit-tul tad-dejn isiru disponibbli.
4. Jistgħu jintużaw l-istrumenti finanzjarji li ġejjin:
(a)
strumenti ta’ ekwità, bħal fondi ta’ investiment b’enfasi fuq il-forniment ta’ kapital riskju għal azzjonijiet li jikkontribwixxu għal proġetti ta’ interess komuni;
(b)
self u/jew garanziji iffaċilitati permezz ta' strumenti bbażati fuq il-kondiviżjoni tar-riskji, inkluż il-mekkaniżmu ta’ tisħiħ tal-kreditu għal bonds għal proġetti, b'appoġġ għal proġetti individwali jew portafolli ta' proġetti maħruġin minn istituzzjoni finanzjarja bir-riżorsi tagħha stess u b’kontribuzzjoni mill-Unjoni għall-provvediment u/jew l-allokazzjoni ta’ kapital.
Artikolu 15
Kundizzjonijiet għall-għoti ta' assistenza finanzjarja permezz ta' strumenti finanzjarji
1. Azzjonijiet appoġġati permezz ta’ strumenti finanzjarji għandhom jintgħażlu fuq il-bażi ta’ maturità u għandhom ifittxu li jkollhom diversifikazzjoni settorjali skont l-Artikoli 3 u 4, kif ukoll bilanċ ġeografiku fost l-Istati Membri. Huma għandhom:
(a)
jirrappreżentaw valur miżjud Ewropew;
(b)
iwieġbu għall-għanijiet tal-Istrateġija Ewropa 2020;
(c)
jippreżentaw effett ta' ingranaġġ fir-rigward tal-appoġġ tal-Unjoni, jiġifieri għandu jkollhom l-għan li jimmobilizzaw investiment globali akbar mid-daqs tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni skont l-indikaturi definiti minn qabel.
2. L-Unjoni, kwalunkwe Stat Membru u investituri oħra jistgħu joffru assistenza finanzjarja addizzjonali barra l-kontribuzzjonijiet li jirċievu permezz tal-istrumenti finanzjarji, sakemm il-Kummissjoni taqbel ma’ kull bidla fil-kriterji ta’ eliġibbiltà tal-azzjonijiet u/jew l-istrateġija ta’ investiment tal-istrument li tista’ tkun neċessarja minħabba l-kontribuzzjoni addizzjonali.
3. L-istrumenti finanzjarji għandu jkollhom l-għan li jtejbu l-effett multiplikatur tal-infiq tal-Unjoni billi jattiraw riżorsi addizzjonali minn investituri privati. L-istrumenti finanzjarji jistgħu jiġġeneraw qligħ aċċettabbli biex jissodisfaw l-objettivi ta' sħab jew investituri oħrajn, filwaqt li jkollhom l-għan li jippreservaw il-valur tal-assi previst mill-baġit tal-Unjoni.
4. L-istrumenti finanzjarji taħt dan ir-Regolament jistgħu jingħaqdu ma’ għotjiet iffinanzjati mill-baġit tal-Unjoni.
5. Il-Kummissjoni tista' tistipula kundizzjonijiet addizzjonali fil-programmi ta' ħidma msemmi fl-Artikolu 17 skont il-ħtiġijiet speċifiċi tas-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija.
Artikolu 16
Kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi
Azzjonijiet f'pajjiżi terzi jistgħu jingħataw appoġġ permezz tal-istrumenti finanzjarji jekk dawk l-azzjonijiet ikunu meħtieġa għall-implimentazzjoni ta' xi proġett ta' interess komuni.
KAPITOLU VI
Programmar, implimentazzjoni u kontroll
Artikolu 17
Programmi ta’ ħidma pluriennali u/jew annwali
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, programmi ta’ ħidma pluriennali u annwali għal kull wieħed mis-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija. Il-Kummissjoni tista’ tadotta wkoll programmi ta’ ħidma pluriennali u annwali li jkopru aktar minn settur wieħed. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżaminazzjoni msemmija fl-Artikolu 25(2).
2. Il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-programmi ta’ ħidma pluriennali tal-inqas f’nofs il-perijodu. Jekk meħtieġ, hija għandha tirrevedi l-programm ta' ħidma pluriennali permezz ta' att ta' implimentazzjoni. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżaminazzjoni msemmija fl-Artikolu 25(2).
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-programmi ta’ ħidma pluriennali fis-settur tat-trasport għal proġetti ta’ interess komuni kif elenkati fil-Parti I tal-Anness I.
L-ammont tal-pakkett finanzjarju għandu jkun fil-medda ta' bejn 80 % sa 85 % tar-riżorsi baġitarji msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 5(1).
Il-proġetti msemmijin fil-Parti I tal-Anness I mhumiex vinkolanti fuq l-Istati Membri għad-deċiżjonijiet ta' programmazzjoni tagħhom. Id-deċiżjoni dwar l-implimentazzjoni ta' dawk il-proġetti hija kompetenza tal-Istati Membri u tiddependi mill-kapaċità ta' finanzjamenti pubbliċi, u l-vijabbiltà soċjoekonomika tagħhom skont l-Artikolu 7 tar-Regolament (UE) Nru 1315/2013.
4. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-programmi ta’ ħidma annwali għas-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija għal proġetti ta’ interess komuni li mhumiex inklużi fil-programmi ta' ħidma pluriennali.
5. Il-Kummissjoni, meta tadotta programmi ta’ ħidma settorjali pluriennali u annwali, għandha tistabbilixxi l-kriterji tal-għażla u tal-għoti skont l-objettivi u l-prijoritajiet stabbiliti fl-Artikoli 3 u 4 ta' dan ir-Regolament u fir-Regolamenti (UE) Nru 1315/2013 u (UE) Nru 347/2013 jew f'Regolament dwar linji gwida għan-netwerks trans-Ewropej fil-qasam tal-infrastruttura tat-telekomunikazzjoni. Meta tkun qed tistipula l-kriterji tal-għażla, il-Kummissjoni għandha tieħu kont tal-orjentazzjonijiet ġenerali stipulati fil-Parti V tal-Anness I għal dan ir-Regolament.
6. Fis-settur tal-enerġija, fl-ewwel żewġ programmi ta' ħidma annwali, għandha tingħata kunsiderazzjoni lil proġetti ta' interess komuni u azzjonijiet relatati bl-għan li jintemm l-iżolament enerġetiku u jiġu eliminati l-konġestjonijiet enerġetiċi, u lit-tlestija tas-suq intern tal-enerġija.
7. Il-programmi ta’ ħidma għandhom jiġu kkoordinati b'mod li jiġu sfruttati s-sinerġiji bejn it-trasport, l-enerġija u t-telekomunikazzjoni, b’mod partikolari f’tali oqsma bħal grids intelliġenti tal-enerġija, mobbiltà b’mezzi li jaħdmu bl-elettriku, sistemi intelliġenti u sostenibbli tat-trasport, drittijiet ta’ passaġġ konġunti jew ħidma konġunta fl-infrastruttura. Il-Kummissjoni għandha tadotta mill-inqas sejħa multisettorjali waħda għal proposti għal azzjonijiet eliġibbli taħt l-Artikolu 7(5), bl-ammonti finanzjarji allokati għal kull settur ippeżat skont l-involviment relattiv ta' kull settur fl-ispejjeż eliġibbli tal-azzjonijiet magħżula għal finanzjament taħt il-FNE.
Artikolu 18
Għoti ta' assistenza finanzjarja tal-Unjoni
1. Wara kull sejħa għal proposti abbażi tal-programmi ta' ħidma pluriennali jew annwali kif isemmija fl-Artikolu 17, il-Kummissjoni, li taġixxi skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 25, għandha tiddeċiedi dwar l-ammont ta' assistenza finanzjarja li għandha tingħata lill-proġetti magħżula jew għal partijiet minnhom. Il-Kummissjoni għandha tispeċifika l-kondizzjonijiet u l-metodi għall-implimentazzjoni tagħhom.
2. Il-benefiċjarji u l-Istati Membri kkonċernati għandhom jiġu informati mill-Kummissjoni dwar kwalunkwe assistenza finanzjarja li għandha tingħata.
Artikolu 19
Ammonti annwali
Il-Kummissjoni tista' taqsam l-impenji baġitarji f'ammonti annwali. Jekk isir hekk, kull sena għandha tikkommetti l-ammonti annwali filwaqt li tikkunsidra l-progress tal-azzjonijiet li jkunu qed jirċievu assistenza finanzjarja, l-istima tal-ħtiġijiet tagħhom u l-baġit disponibbli.
Il-Kummissjoni għandha tikkomunika lill-benefiċjarji tal-għotjiet finanzjarji, lill-Istati Membri kkonċernati u, jekk applikabbli għal strumenti finanzjarji, lill-istituzzjonijiet finanzjarji kkonċernati skeda ta' żmien indikattiva li tkopri l-impenn tal-ammonti annwali individwali.
Artikolu 20
Riportament ta' approprjazzjonijiet
Approprjazzjonijiet li ma jkunux intużaw sal-aħħar tas-sena finanzjarja li ddaħħlu taħtha għandhom jiġu riportati skont ir-Regolament (UE) Nru 966/2012.
Artikolu 21
Atti delegati
1. Soġġett għall-approvazzjoni tal-Istat(i) Membru(i) kkonċernati kif previst fit-tieni paragrafu tal-Artikolu 172 TFUE, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 26 ta' dan ir-Regolament rigward il-modifika tal-Parti I tal-Anness I għal dan ir-Regolament, biex jittieħed kont tal-prijoritajiet finanzjarji li jitbiddlu fin-netwerks trans-Ewropej u ta' bidliet rigward proġetti ta' interess komuni identifikati fir-Regolament (UE) Nru 1315/2013. Fl-emendar tal-Parti I tal-Anness I għal dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tiżgura:
(a)
li l-proġetti ta' interess komuni skont ir-Regolament (UE) Nru 1315/2013, x'aktarx jiġu realizzati kompletament jew parzjalment taħt il-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin 2014-2020;
(b)
li l-modifiki jikkonformaw mal-kriterji ta' eliġibbiltà stipulati fl-Artikolu 7 ta' dan ir-Regolament;
(c)
rigward il-Parti I tal-Anness I għal dan ir-Regolament, li s-sezzjonijiet kollha jinkludu proġetti ta' infrastruttura li r-realizzazzjoni tagħhom ser teħtieġ l-inklużjoni tagħhom fi programm ta' ħidma pluriennali taħt l-Artikolu 17(3) ta' dan ir-Regolament, mingħajr ma jitbiddel l-allinjament tal-kurituri prinċipali tan-netwerk.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 26 ta' dan ir-Regolament biex timmodifika t-termini, il-kundizzjonijiet u l-proċeduri ewlenin stipulati fil-Parti III tal-Anness I għal dan ir-Regolament li jirregola l-kontribuzzjoni mill-Unjoni għal kull strument finanzjarju stabbilit taħt il-Qafas tad-Dejn jew il-Qafas tal-Ekwità stipulat fil-Parti III tal-Anness I għal dan ir-Regolament f'konformità mar-riżultati tar-rapport interim u l-evalwazzjoni indipendenti sħiħa tal-fażi pilota tal-Inizjattiva tal- Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti stabbilita taħt id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE u r-Regolament (KE) Nru 680/2007 u sabiex jittieħed kont tal-kundizzjonijiet tas-suq li dejjem jinbidlu bil-ħsieb li jittejbu t-tfassil u l-implimentazzjoni tal-istrumenti finanzjarji taħt dan ir-Regolament.
Meta temenda l-Parti III tal-Anness I għal dan ir-Regolament fil-każijiet stipulati fl-ewwel subparagrafu il-Kummissjoni għandha dejjem tiżgura li:
(a)
l-emendi jsiru f'konformità mar-rekwiżiti stipulati fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, inkluża l-evalwazzjoni ex ante msemmija fil-punt (f) tal-Artikolu 140(2) tiegħu, u
(b)
l-emendti jkunu limitati għal:
(i)
il-bidliet tal-livell limitu tal-finanzjament subordinat tad-dejn kif imsemmi f'I.1(a) u I.1(b) tal-Parti III tal-Anness I għal dan ir-Regolament, bil-ħsieb li tinsab diversifikazzjoni settorjali u bilanċ ġoegrafiku fl-Istati Membri f'konformità mal-Artikolu 15;
(ii)
il-bidliet tal-livell limitu tal-finanzjament tad-dejn superjuri kif imsemmi f'I.1(a) tal-Parti III tal-Anness I għal dan ir-Regolament, bil-ħsieb li tinsab diversifikazzjoni settorjali u bilanċ ġoegrafiku fl-Istati Membri f'konformità mal-Artikolu 15;
(iii)
il-kombinazzjoni ma' sorsi oħrajn ta' finanzjament kif imsemmi f'I.3 u II.3 tal- Parti III tal-Anness I;
(iv)
l-għażla ta' entitajiet fdati kif imsemmi f'I.4 u II.4 tal-Parti III tal-Anness I; u
(v)
prezzijiet, kondiviżjoni tar-riskji u tad-dħul kif imsemmi f'I.6 u II.6 tal-Parti III tal-Anness I.
3. Fis-settur tat-trasport, u fi ħdan l-objettivi ġenerali stipulati fl-Artikolu 3 u l-objettivi settorjali speċifiċi msemmija fl-Artikolu 4(2), il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 26 li jiddettaljaw il-prijoritajiet ta' finanzjament li għandhom jiġu riflessi fil-programmi ta' ħidma msemmija fl-Artikolu 17 għat-tul tal-FNE għal azzjonijiet eliġibbli taħt l-Artikolu 7(2). Il-Kummissjoni għandha tadotta att delegat sa 22 ta’ Diċembru 2014.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 26 li jgħollu l-limitu massimu stipulat fl-Artikolu 14(2) sa 20 % dejjem jekk jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(i)
l-evalwazzjoni tal-fażi pilota tal-Inizjattiva tal-Bonds tal-Proġetti li saret fl-2015 hija pożittiva; u
(ii)
l-assorbiment ta' strumenti finanzjarji taqbeż 8 % f'termini ta' impenji kuntrattwali ta' proġetti.
5. Fejn ikun meħtieġ li ssir devjazzjoni mill-allokazzjoni għal objettiv ta' trasport speċifiku b'iktar minn ħames punti perċentwali, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 26 biex temenda l-perċentwali indikattivi stipulati fil-Parti IV tal-Anness I.
6. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 26 biex timmodifika l-lista ta' orjentazzjonijiet ġenerali fil-Parti V tal-Anness I biex jittieħed kont meta jiġu stabbiliti l-kriterji sabiex tiġi riflessa l-evalwazzjoni ta' nofs it-terminu ta' dan ir-Regolament jew konklużjonijiet misluta mill-implimentazzjoni tiegħu. Dan għandu jsir b'tali mod li jkun kompatibbli mal-linji gwida settorjali rispettivi.
Artikolu 22
Responsabbiltà tal-benefiċjarji u tal-Istati Membri
Fl-ambitu tar-responsabbiltjiet rispettivi tagħhom, u mingħajr preġudizzju għall-obbligi li jaqgħu fuq benefiċjari taħt il-kundizzjonijiet li jirregolaw l-għotjiet, il-benefiċjarji u l-Istati Membri għandhom jagħmlu kull sforz biex jimplimentaw il-proġetti ta’ interess komuni li jirċievu assistenza finanzjarja mill-Unjoni mogħtija skont dan ir-Regolament.
L-Istati Membri għandhom iwettqu l-monitoraġġ tekniku u l-kontroll finanzjarju ta’ azzjonijiet b’kooperazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni u għandhom jiċċertifikaw li l-ispiża li tkun saret fir-rigward ta’ proġetti jew partijiet minnhom tkun tħallset u li l-ħlas ikun sar f'konformità mar-regoli rilevanti. L-Istati Membri jistgħu jitolbu lill-Kummissjoni biex tipparteċipa waqt kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post.
L-Istati Membri għandhom kull sena jgħarrfu lill-Kummissjoni, jekk ikun rilevanti permezz ta' sistema interattiva ta' informazzjoni ġeografika u teknika, dwar il-progress li jkun għaddej fl-implimentazzjoni tal-proġetti ta' interess komuni u l-investimenti magħmula għal dan l-iskop, inkluż l-ammont ta' għajnuna użata bil-ħsieb li jinkisbu l-objettivi marbuta mat-tibdil fil-klima. Abbażi ta' dak, il-Kummissjoni għandha tippubblika, u taġġorna għall-inqas kull sena, informazzjoni dwar il-proġetti speċifiċi fil-FNE.
Artikolu 23
Konformità mal-politiki tal-Unjoni u mad-dritt tal-Unjoni
L-azzjonijiet biss li huma f’konformità mal-liġi tal-Unjoni u li huma f’konformità mal-politiki rilevanti tal-Unjoni għandhom ikunu ffinanzjati skont dan ir-Regolament.
Artikolu 24
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu l-miżuri kollha adatti li jiżguraw li, meta xi azzjonijiet skont dan ir-Regolament jiġu implimentati, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jitħarsu permezz tal-applikazzjoni ta' miżuri ta' prevenzjoni kontra l-frodi, il-korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra, permezz ta' verifiki effettivi u, jekk jinstabu xi irregolaritajiet, permezz tal-irkupru tal-ammonti mħallsa fejn mhux dovuti u, fejn japplika, permezz ta' sanzjonijiet amministrattivi u finanzjarji effettivi, proporzjonati u disważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandhom ikollhom s-setgħa li jagħmlu awditjar, fuq il-bażi ta' dokumenti u verifiki fuq il-post, tal-azzjonijiet tal-benefiċjarji kollha tal-għotjiet ta' flus, korpi ta' implimtenazzjoni, kuntratturi u sottokuntratturi li jkunu irċevew fondi mill-Unjoni taħt dan ir-Regolament.
3. L-Uffiċċju Ewropew ta' Kontra l-Frodi (OLAF) jista' jwettaq investigazzjonijiet, inkluż verifiki u spezzjonijiet fuq il-post, skont id-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (23) u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (24) bil-għan li tistabilixxi li kien hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li tolqot l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'rabta ma' xi ftehim dwar għotja ta' flus jew xi deċiżjoni ta' għotja ta' flus jew xi kuntratt iffinanzjat taħt dan ir-Regolament.
4. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1, 2 u 3, il-ftehimiet ta' kooperazzjoni li jsiru ma’ pajjiżi terzi u ma' organizzazzjonijiet internazzjonali, l-ftehimiet rigward għotjiet ta' flus u deċiżjonijiet ta' għoti ta' flus u kuntratti li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament għandhom ikollhom dispożizzjonijiet li espressament jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF sabiex iwettqu tali verifiki u investigazzjonijiet, skont il-kompetenzi rispettivi tagħhom.
TITOLU II
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI U FINALI
Artikolu 25
Proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna mill-Kumitat tal-Koordinazzjoni tal-FNE. Il-Kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Il-kumitat għandu jiżgura li jkollu stampa ġenerali orizzontali tal-programmi ta' ħidma msemmija fl-Artikolu 17 sabiex tkun żgurata l-konsistenza tagħhom u li jiġu identifikati, sfruttati u vvalutati s-sinerġiji bejn is-setturi tat-trasport, tat-telekomunikazzjoni u tal-enerġija Huwa għandu jipprova, b'mod partikolari, jikkoordina dawk il-programmi ta' ħidma bi ħsieb li jippermetti sejħiet multisettorjali għal proposti.
Artikolu 26
Eżerċitar ta' delega
1. Hija mogħtija lill-Kummissjoni s-setgħa li jiġu addottati atti ddelegati skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li jiġu adottati atti ddelegati msemmija fl-Artikolu 21 għandha tingħata lill-Kummissjoni mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020.
3. Id-delega ta’ setgħa msemmija fl-Artikolu 21 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta' revoka għandha ttemm id-delega ta' setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tibda sseħħ fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data iktar tard speċifikata fiha. Din ma għandhiex tolqot il-validità ta’ xi atti ddelegati diġà fis-seħħ.
4. Malli tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifika simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat addottat skont l-Artikolu 21 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġi espressa l-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill fi żmien xahrejn minn mindu tkun saret in-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill it-tnejn ikunu informaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jkun estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 27
Evalwazzjoni
1. Mhux aktar tard mill-31 ta' Diċembru 2017, il-Kummissjoni, f'kooperazzjoni mal-Istati Membri u l-benefiċjarji kkonċernati, għandha tħejji rapport ta' evalwazzjoni biex jiġi ppreżentat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill mill-Kummissjoni dwar il-kisba tal-objettivi tal-miżuri kollha (fuq il-livell ta' riżultati u impatti), l-effiċjenza fl-użu tar-riżorsi u l-valur miżjud Ewropew tal-FNE, fil-perspettiva ta' deċiżjoni li tittieħdet fuq it-tiġdid, modifika jew sospensjoni tal-miżuri. L-evalwazzjoni għandha wkoll tindirizza jekk hemmx lok għal simplifikazzjoni, il-koerenza interna u esterna tal-miżuri, jekk l-objettivi kollha għadhomx rilevanti, u l-kontribut tagħhom għall-prijoritajiet tal-Unjoni ta' tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, inkluż l-impatt tagħhom fuq il-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali. Ir-rapport ta' evalwazzjoni għandu jinkludi valutazzjoni tal-ekonomiji ta' skala magħmula mill-Kummissjoni f'livell finanzjarju, tekniku u uman fil-ġestjoni tal-FNE u, fejn applikabbli, tal-għadd totali ta' proġetti li jisfruttaw is-sinerġiji bejn is-setturi. Dik il-valutazzjoni għandha teżamina wkoll kif l-istrumenti finanzjarji jsiru aktar effettivi. Ir-rapport ta' evalwazzjoni għandu jikkunsidra r-riżultati tal-evalwazzjoni rigward l-impatt fit-tul tal-miżuri li jkunu ttieħdu qabel.
2. Il-FNE għandha tqis l-evalwazzjoni fuq skala sħiħa indipendenti tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġetti, li għandha titwettaq fl-2015. Fuq il-bażi ta' dik l-evalwazzjoni, il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jivvalutaw ir-rilevanza tal-Inizjattiva tal-Ewropa 2020 tal-Bonds tal-Proġettiu l-effettività tagħha biex iżżid il-volum ta' investiment fi proġetti ta' prijorità u biex issaħħaħ l-effiċjenza tal-infiq tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tagħmel evalwazzjoni ex post f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri u l-benefiċjarji. L-evalwazzjoni ex post għandha teżamina l-effikaċja u l-effiċjenza tal-FNE u l-impatt tagħha fuq il-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali kif ukoll il-kontribuzzjoni tagħha għall-prijoritajiet tal-Unjoni ta’ tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, u l-iskala tal-appoġġ li ntuża biex jintlaħqu l-objettivi marbuta mat-tibdil fil-klima, u r-riżultati tiegħu.
4. L-evalwazzjonijiet għandhom jikkunsidraw il-progress f'paragun mal-indikaturi ta' prestazzjoni kif imsemmija fl-Artikoli 3 u 4.
5. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika l-konklużjonijiet ta’ dawk l-evalwazzjonijiet lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni.
6. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri, mgħejjuna mill-benefiċjarji l-oħra li jista' jkun hemm, jistgħu jwettqu evalwazzjoni tal-metodi ta' twettiq tal-proġetti kif ukoll tal-impatt tal-implimentazzjoni tagħhom, sabiex jivvalutaw jekk intlaħqux l-objettivi, inklużi dawk relatati mal-ħarsien tal-ambjent.
7. Il-Kummissjoni tista’ titlob lil Stat Membru kkonċernat bi proġett ta’ interess pubbliku sabiex jipprovdi evalwazzjoni speċifika tal-azzjonijiet u l-proġetti b’rabta bejniethom iffinanzjati skont dan ir-Regolament, jew fejn dan ikun xieraq, sabiex jgħaddilha l-informazzjoni u l-assistenza meħtieġa sabiex titwettaq evalwazzjoni ta’ tali proġetti.
Artikolu 28
Informazzjoni, komunikazzjoni u pubbliċità
1. Il-benefiċjarji u, fejn hu xieraq, l-Istati Membri kkonċernati għandhom jassiguraw li ssir pubbliċità addattata, u li tiġi applikata trasparenza, għall-għajnuna mogħtija skont dan ir-Regolament sabiex il-pubbliku jiġi mgħarraf bir-rwol tal-Unjoni fl-implimentazzjoni tal-proġetti.
2. Il-Kummissjoni għandha timplimenta azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta' komunikazzjoni relatati mal-proġetti u r-riżultati tal-FNE. Ir-riżorsi allokati għall-azzjonijiet ta’ komunikazzjoni taħt l-Artikolu 5(2) għandhom jikkontribwixxu wkoll biex ikopru l-komunikazzjoni korporattiva tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni sakemm dawn ikunu relatati mal-objettivi ġenerali msemmija fl-Artikolu 3.
Artikolu 29
Emenda tar-Regolament (UE) Nru 913/2010
Ir-Regolament (UE) Nru 913/2010 huwa b’dan emendat kif ġej:
L-Anness għar-Regolament (UE) Nru 913/2010 huwa sostitwit bit-test tal-Anness II għal dan ir-Regolament. Konsegwentement, il-kurituri ferrovjarji tal-merkanzija riveduti għandhom jibqgħusoġġetti għad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 913/2010.
Artikolu 30
Dispożizzjonijiet transizzjonali
Dan ir-Regolament m’għandux jaffettwa l-kontinwazzjoni jew il-modifika, li tinkludi l-kanċellazzjoni totali jew parzjali, tal-proġetti kkonċernati, sakemm dawn jingħalqu, jew tal-assistenza finanzjarja mogħtija mill-Kummissjoni skont ir-Regolamenti (KE) Nru 680/2007 u (KE) Nru 67/2010, jew kwalunkwe liġi oħra li tapplika għal dik l-assistenza fil-31 ta’ Diċembru 2013, li għandha tibqa' tkompli tapplika għall-azzjonijiet ikkonċernati sakemm dawn jingħalqu.
Artikolu 31
Tħassir
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 30 ta’ dan ir-Regolament, ir-Regolamenti (KE) Nru 680/2007 u (KE) Nru 67/2010 huma mħassra b'effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 32
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi11 ta’ Diċembru 2013