РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 17 юли 2013 година
относно Държавна помощ SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), приведена в действие от Испания Система за данъчно облагане, приложима за някои споразумения за финансов лизинг, известна като испанска система „лизинг срещу данък“
(нотифицирано под номер C(2013) 4426)
(само текстът на испански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/200/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
Според няколко жалби, заведени в Комисията от май 2006 г. насам, испанската система „лизинг срещу данък“ (STL), която се прилага от 2002 г. насам по отношение на корабоплавателни предприятия, им позволява да закупуват кораби в Испания на цени, по-ниски с 20-30 %. По-специално две национални федерации на корабостроителници и една независима корабостроителница са подали жалби, че тази схема води до загуба на договори за корабостроене от техните членове в полза на испански корабостроителници. На 13 юли 2010 г. асоциациите на корабостроителници от седем европейски държави заедно подписаха петиция срещу така наречената испанска система „лизинг срещу данък“ (наричана по-долу „STL“). Поне едно корабоплавателно предприятие е подкрепило тези жалби. През август 2010 г. член на Европейския парламент зададе въпрос по тази тема (2).
(2)
С писма от 15 септември 2006 г., 30 януари 2007 г., 6 ноември 2007 г. и 3 март 2008 г. Комисията изпрати на Испания запитвания за информация. Испания отговори с писма от 16 октомври 2006 г., 23 и 27 февруари 2007 г., 11 януари и 27 март 2008 г. На проведена на 29 април 2008 г. среща Комисията поиска допълнителна информация, която Испания предостави с писмо от 17 юни 2008 г. Комисията поиска още допълнителна информация с писма от 23 септември 2008 г., която Испания предостави посредством писмо от 24 октомври 2008 г.
(3)
След получаването на нова информация от жалбоподателите Комисията поиска допълнителна информация посредством писма от 11 януари и 25 май 2010 г. Испания отговори с писма от 10 март и 26 юли 2010 г. На 24 януари 2011 г. бе проведена среща с испанските органи.
(4)
С писмо от 29 юни 2011 г. Комисията уведоми Испания за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, по отношение на помощта.
(5)
С писмо от 2 август 2011 г. Испания представи мнението си относно решението за откриване на официална процедура.
(6)
Решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване (наричано по-долу „Решение C(2011) 4494 окончателен“) бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си по мерките.
(7)
Комисията получи мнения на няколко заинтересовани страни: с писма от 23 февруари, 7 март, 11 юли и 29 октомври 2012 г. и 12 и 25 февруари и 22 април 2013 г. ги препрати на Испания, на която бе дадена възможност да реагира. Мненията ѝ бяха получени с писма от 30 април, 24 май, 9 и 23 юли и 14 ноември 2012 г. и 25 февруари, 12 март и 21 май 2013 г. Испания също представи допълнителни коментари с писма от 3 и 9 октомври 2012 г. По тяхно искане Комисията проведе срещи с Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4) на 13 ноември 2012 г. и 4 февруари 2013 г. и с испанските органи на 6 март 2013 г.
2. ОПИСАНИЕ НА ИСПАНСКАТА СИСТЕМА „ЛИЗИНГ СРЕЩУ ДАНЪК“
(8)
Испанската система „лизинг срещу данък“ се прилага по отношение на сделки, които включват построяването от страна на корабостроителници (продавачи) и придобиването от страна на корабоплавателни предприятия (купувачи) на морски плавателни съдове и финансирането на тези сделки посредством ad hoc правна и финансова структура.
(9)
Системата STL се основава на:
-
ad-hoc правна и финансова структура, организирана от банка и действаща между корабоплавателното предприятие и корабостроителницата, съответно купувача и продавача на плавателния съд
-
сложна мрежа от договори между различните страни по сделката;
-
използването на няколко испански данъчни мерки.
(10)
По искане на Комисията испанските органи потвърдиха, че STL е приложена при 273 сделки за корабостроене и придобиване между 1 януари 2002 г. и 30 юни 2010 г. на обща стойност от 8 727 997 332 EUR. Прилагането на схемата продължава до 29 юни 2011 г., когато е дадено началото на официалната процедура по разследване. Купувачите са корабоплавателни предприятия от цяла Европа и извън нея. Всички с изключение на една от сделките (договор за 6 148 969 EUR) са с испански корабостроителници.
2.1. STL - ПРАВНА И ФИНАНСОВА СТРУКТУРА
(11)
Както бе посочено, операция със STL позволява на собственик на кораб да притежава нов плавателен съд, построен с 20 %-30 % отстъпка от цената, която се предлага от корабостроителницата. С цел получаването на намалената цена (след приспадане на отстъпката) корабоплавателното предприятие трябва да се съгласи да не купува плавателния съд директно от корабостроителницата, а от испанско обединение по икономически интереси (ОИИ), създадено съгласно испанското законодателство от банка.
(12)
Структурата STL е схема за данъчно планиране, която най-общо се организира от банка с цел получаване на данъчни облекчения за инвеститори в прозрачно по отношение на данъците ОИИ и с цел прехвърляне на част от тези данъчни облекчения към корабоплавателно предприятие под формата на отстъпка от цената на плавателен съд. Останалата част от облекченията се запазват от инвеститорите в ОИИ като възнаграждение за тяхната инвестиция. Освен ОИИ операцията със STL включва и други посредници като банка и предприятие за лизинг (вж. диаграмата по-долу).
(13)
На практика ОИИ взима на лизинг плавателен съд от предприятие за лизинг от датата, на която започва строителството му. След завършването му ОИИ чартира плавателния съд на корабоплавателното предприятие на база „беърбоут“, а корабоплавателното предприятие започва да експлоатира плавателния съд. Във всеки случай ОИИ се ангажира да купи плавателния съд в края на договора за лизинг, а корабоплавателното предприятие се ангажира да купи плавателния съд в края на договора за беърбоут чартър посредством договори с реципрочни опции за покупка и продажба (5). Датата на упражняване на опциите, посочена в договора за лизинг, е няколко седмици преди датата на упражняване на опциите, посочена в беърбоут чартъра. И двете опции са упражнени, щом ОИИ премине към системата за данък върху тонажа (за по-подробно описание вж. раздел 2.2.4 Мярка 4: Данък върху тонажа. Засегнатите страни подписват рамково споразумение, с което гарантират, че всички са съгласни с организацията и функционирането на структурата STL.
(14)
Сделките, които се осъществяват между различните участници във операцията със STL, са описани с повече подробности в Решение C(2011) 4494 окончателен (раздел 2.2) (6) въз основа на примери, представени от Испания (7).
2.2. STL - ДАНЪЧНИ АСПЕКТИ
(15)
Целта на схемата STL, описана в раздел по-горе, е на първо място да осигури облекченията от определени данъчни мерки в полза на ОИИ и на участващите инвеститори, които на свой ред ще прехвърлят част от тези облекчения на корабоплавателното предприятие, което придобива нов плавателен съд.
(16)
ОИИ получава данъчните облекчения на два етапа съгласно два различни набора от данъчни правила. На първия етап се прилага ранна и ускорена амортизация на отдадения на лизинг плавателен съд в рамките на „обичайната“ система за корпоративно подоходно облагане. Това генерира сериозни данъчни загуби за ОИИ. Предвид данъчната прозрачност на ОИИ тези данъчни загуби подлежат на приспадане от собствените приходи на инвеститорите, пропорционално на техните дялове в ОИИ.
(17)
При обичайни обстоятелства данъчните спестявания, реализирани от тази ранна и ускорена амортизация на разходите за плавателен съд, следва да бъдат компенсирани на по-късен етап от увеличени данъчни плащания било то при пълната амортизация на плавателния съд, когато не могат да бъдат приспаднати други разходи за амортизация, или при продажбата и резултатите от прираста на капитала при продажбата (8). Поради данъчната прозрачност на ОИИ повишената печалба през следващите години обичайно би била добавена към собствените приходи на инвеститорите и би подлежала на данъчно облагане.
(18)
Въпреки това при операция със STL ОИИ не задържат плавателните съдове след пълната амортизация. При втория етап данъчните спестявания, които произтичат от първоначални загуби, прехвърлени към инвеститорите, са гарантирани в резултат на преминаването на ОИИ към система за данък върху тонажа и пълното освобождаване на прираста на капитала, който произтича от продажбата на плавателен съд, - малко след преминаването към новата система - за корабоплавателното предприятие (9). За повече подробности относно тези два етапа вж. Решение C(2011) 4494 окончателен (раздел 2.3.1).
(19)
Според предоставената на Комисията информация (10) комбинираното въздействие от данъчните мерки, използвани при STL, позволява на ОИИ и неговите инвеститори да постигнат данъчно облекчение от приблизително 30 % от първоначалната брутна цена на плавателния съд. Част от това данъчно облекчение - първоначално получено от ОИИ/ неговите инвеститори - се задържа от инвеститорите (10-15 %), а друга част от него се прехвърля към корабоплавателното предприятие (85-90 %), което в крайна сметка става собственик на плавателния съд, като получава намаление от 20 % до 30 % от първоначалната брутна цена на плавателния съд.
(20)
Както беше посочено вече, при операциите със STL се комбинират отделни -но все пак взаимосвързани - данъчни мерки с цел реализиране на данъчно облекчение. В раздела по-долу са описани накратко тези мерки. За по-подробно описание вж. Решение C(2011) 4494 окончателен (раздел 2.4).
2.2.1. Мярка 1 - Ускорена амортизация (11) на дадените на лизинг активи
(член 115, параграф 6 от TRLIS)
(21)
В Испания данъчното третиране на лизингова сделка е различно от счетоводното третиране. Глава XIII от Кралския законодателен указ 4/2004 от 5 март 2004 г. за одобрение на консолидираната версия на Закон за корпоративното данъчно облагане (TRLIS) (12) и член 49 от Кралски указ 1777/2004 от 30 юли 2004 г. за одобрение на Наредбата за корпоративно данъчно облагане (RIS) се прилагат по отношение на договори за лизинг с минимална продължителност от две години, ако засягат движимо имущество, и десет години, ако засягат недвижимо имущество или промишлени предприятия (13).
(22)
Единствено за данъчни цели делът на плащанията, който позволява на лизингодателя да възстанови разходите за актива (14), се счита за разход, който подлежи на данъчно приспадане в определени граници, а именно: приспаднатата сума не може да превишава сумата, получена при умножаване на разходите за актива по два или три пъти официалния коефициент за максимална линейна амортизация за вида актив.
(23)
По отношение на плавателни съдове нормата на линейна амортизация се разпределя за данъчни цели в продължение на десет години (10 % годишно). Максималната норма на ускорена амортизация за отдадените на лизинг активи варира от 20 % до 30 % годишно (от 40 до 60 месеца). Съгласно испанското законодателство собствениците на плавателни съдове могат също да прилагат амортизация в съответствие с регресивния метод (15) или метода на сбора от числата на годините (SYD) (16).
2.2.2. Мярка 2: Дискреционно прилагане на ранната амортизация на отдадените на лизинг активи
(член 115, параграф 11 и член 48, параграф 4 от TRLIS и член 49 от RIS)
(24)
Съгласно член 115, параграф 6 от TRLIS ускорената амортизация на отдадения на лизинг актив към датата, на която активът става оперативен, т.е. не преди активът да бъде доставен на и да започне ползването му от страна на лизингополучателя. Въпреки това съгласно член 115, параграф 11 от TRLIS (17) Министерство на икономиката и финансите може да определи по-ранна начална дата на амортизация по официално искане на лизингополучателя. По принцип тази разпоредба се прилага при определени условия по отношение на всички отдадени на лизинг активи, които са предмет на договор за лизинг и отговарят на условията за ускорена амортизация.
(25)
Всъщност в член 115, параграф 11 от TRLIS са заложени две общи условия. Първо, новата начална дата следва да бъде определена, като се вземат предвид „специфичните характеристики на договорния или строителен период за актива и специфичното естество на стопанското му ползване“. Съгласно член 49 от RIS данъчните органи дават одобрение единствено за ранната амортизация от началото на строителния период, когато строителният период е над 12 месеца и договорът за лизинг предвижда очаквани лизингови плащания. Второ, „определянето на тази дата (следва) да не повлиява върху изчисляването на данъчната основа, която произтича от действителното използване на актива или плащанията в резултат на прехвърлянето на собствеността, което трябва да се определи в съответствие с общия данъчен режим или специалния режим, предвиден в глава VIII от дял VII от TRLIS“.
(26)
Съгласно член 48, параграф 4 от TRLIS (18) активите, които попадат в обхвата на схемата за ранна амортизация, описана в член 115, параграф 1 от TRLIS, ще бъдат отдадени на лизинг на ОИИ, регистрирани в Испания, които на свой ред ще ги дадат на лизинг на трети страни. В допълнение в член 49 от RIS е установена процедурата, която трябва да се следва при попълване на заявление за ранна амортизация на отдадени на лизинг активи.
2.2.3. Мярка 3: Обединения по икономически интереси (ОИИ)
(27)
Както бе посочено, испанските ОИИ имат различна юридическа правосубектност от тази на техните членове. В резултат на това ОИИ могат да подават заявление както за мярката за ранна амортизация, така и за алтернативната схема за данък върху тонажа, предвидена в членове 124-128 от TRLIS (вж. раздел 2.2.4), ако отговорят на изискванията съгласно испанското законодателство и дори и нито един от техните членове да не е корабоплавателно предприятие.
(28)
Въпреки това от данъчна гледна точка ОИИ са прозрачни по отношение на техните местни акционери. С други думи за целите на данъчното облагане, печалбите (или загубите), реализирани от ОИИ, се прехвърлят на техните испански местни членове на пропорционална основа. Тъй като ОИИ, които участват в операции със STL, биват третирани като инвестиционни дружества от своите членове - вместо начин за съвместно провеждане на дейност - настоящото решение ги споменава като инвеститори.
(29)
Данъчната прозрачност на ОИИ означава, че значителните загуби, регистрирани от ОИИ при ранна и ускорена амортизация, могат да бъдат прехвърлени директно на инвеститорите, които могат да компенсират тези загуби чрез собствени печалби и да намалят дължимия данък.
2.2.4. Мярка 4: Система за данък върху тонажа (членове 124 до 128 от TRLIS)
(30)
Испанското законодателство в сферата на данъка върху тонажа е в сила от 2002 г. насам. Предвижда алтернативно изчисляване на облагаемите печалби на корабоплавателните предприятия по отношение на техните допустими транспортни дейности въз основа на оперативния тонаж вместо да се взима предвид разликата между приходите и разходите.
(31)
Комисията е дала разрешение за (19) испанската схема за данък върху тонажа като съвместима държавна помощ въз основа на Насоките на Общността за държавната помощ за морския транспорт (20) (наричани по-долу „Насоки за морския транспорт“). Разпоредбите, които регулират схемата за данък върху тонажа, се съдържат в членове 124-128 от глава XVII от TRLIS.
(32)
Испания също е приела мерки за изпълнение, които се съдържат в дял VI, членове 50-52 от RIS. Комисията отбелязва, че противно на правилата, заложени в членове 124-128 от TRLIS, за които е изпратено уведомление и са разрешени от Комисията, за тези мерки за изпълнение - и по-специално за изключението, предвидено в член 50, параграф 3 от RIS (вж. раздел 2.2.5) - не е изпратено уведомление и не са одобрени от Комисията.
(33)
Както и в другите държави членки присъединяването към испанската схема за данък върху тонажа е по избор и изисква предварително одобрение от данъчните органи, което е в сила в продължение на десет години. Приходите от некорабоплавателни дейности - или такива, които не отговарят на условията - подлежат на обичайните правила за подоходно данъчно облагане.
(34)
Съгласно испанското законодателство ОИИ, които участват в STL, могат да бъдат вписани в един или повече регистри на корабоплавателни предприятия (21), тъй като според испанските органи дейностите им включват експлоатацията на собствени и чартърни плавателни съдове. Следователно понятието за експлоатация на плавателен съд включва предоставянето на даден плавателен съд на трета страна съгласно беърбоут чартър.
(35)
Данъчната основа на допустимите корабоплавателни дейности се изчислява съгласно брутния тонаж.
Нетен регистриран тонаж
Дневен размер за 100 тона (EUR)
От 0 до 1 000
0,90
От 1 001 до 10 000
0,70
От 10 001 до 25 000
0,40
Над 25 001
0,20
(36)
След изчисляване на алтернативната данъчна основа съгласно брутния тонаж, използван от корабоплавателното предприятие, към тази основа се прилага обичайният корпоративен данък.
(37)
Съгласно член 125, параграф 2, тире първо от TRLIS се приема, че облагаемата данъчна основа по схемата за данък върху тонажа включва всички приходи от (допустими) корабоплавателни дейности в открито море, включително и по-специално прираста на капитала, реализиран при последващата продажба на плавателни съдове - придобити като нови от предприятие, което се ползва от системата за данък върху тонажа, - като по отношение на предприятието продължава да се прилага системата за данък върху тонажа. В противен случай съгласно обичайните правила за корпоративно подоходно облагане - тъй като данъчната основа се определя като разликата между приходите и разходите, когато плавателните съдове се придобиват от предприятие и впоследствие се продават с прираст на капитала, този прираст представлява облагаем приход и следователно ще увеличи данъчната основа, върху която се начислява корпоративен данък.
Данъчно третиране на извънреден прираст на капитала в контекста на прехвърлянето на плавателни съдове към системата за данък върху тонажа
(38)
Прилагат се специални правила, когато даден плавателен съд - който вече не е нов - и данъчното облагане на приходите от него са прехвърлени от обичайна система за корпоративно данъчно облагане към система за данък върху тонажа. Когато дадено предприятие притежава плавателни съдове преди да се присъедини към системата за данък върху тонажа или по отношение на плавателни съдове втора употреба (наричани по-долу „използвани“ плавателни съдове), закупени когато предприятието вече се ползва от системата за данък върху тонажа, се прилага специална процедура, предвидена в член 125, параграф 2 от TRLIS (22). Съгласно тази процедура данъчното облагане на определени суми е съобразено с обичайните правила за корпоративно данъчно облагане, единствено когато плавателният съд е продаден впоследствие.
-
През първата финансова година, през която се прилага системата за данък върху тонажа, или през която е придобит използваният плавателен съд, трябва да се заделят неразпределяеми резерви, равни на разликата между нормалната пазарна стойност и нетната отчетна стойност на всеки от корабите, засегнати от това правило, или тази разлика трябва да бъде декларирана отделно в годишния отчет за всеки плавателен съд, за всяка финансова година, през която се запазва собствеността върху тях.
-
Сумата на въпросния положителен резерв заедно с положителната разлика към датата на прехвърляне на собствеността между данъчната амортизация и счетоводната амортизация на продадения плавателен съд ще бъде добавена към облагаемата основа по системата за данък върху тонажа, посочена в член 125, параграф 1 от TRLIS, при приключване на продажбата на плавателния съд.
(39)
Следователно при обичайното прилагане на испанската система за данък върху тонажа, съгласно одобрението от Комисията, евентуалният прираст на капитала се облага при преминаване към системата за данък върху тонажа и се приема, че данъчното облагане на прираста на капитал, макар и забавено, се състои на по-късен етап при продажбата или демонтирането на плавателния съд. Както бе обяснено в раздел 2.2.5, съгласно системата на STL това данъчно облагане не е отсрочено, а се избягва напълно, тъй като засегнатите плавателни съдове се считат за нови, а не за използвани. Следователно не се прилага специалната процедура.
2.2.5. Мярка 5: член 50, параграф 3 от RIS
(40)
При разрешените сделки със STL Комисията наблюдава, че ОИИ могат да се откажат от обичайната система за корпоративно подоходно облагане и да преминат към системата за данък върху тонажа, без да уредят скритите си данъчни задължения, което произтича от ранната и ускорена амортизация било то при влизането в сила на системата за данък върху тонажа, или при продажбата или демонтирането на плавателния съд.
(41)
В действителност посредством изключение от правилото, заложено в член 125, параграф 2 от TRLIS, член 50, параграф 3 от RIS (23) гласи, че при придобиване на плавателни съдове посредством кол опция, която е предвидена в договор за лизинг, вече одобрен от данъчните органи, тези плавателни съдове се считат за нови (24) - а не употребявани - без да се взема предвид това дали са били в експлоатация или са амортизирани - към датата на упражняване на опцията за лизинг, т.е. след преминаване на ОИИ към системата за данък върху тонажа. Според предоставената на Комисията информация това изключение е прилагано единствено по отношение на договори за лизинг, одобрени от данъчните органи в контекста на заявленията за ранна амортизация съгласно член 115, параграф 11 от TRLIS (вж. раздел 2.6.2 по-горе, мярка 2: Дискреционно прилагане на ранната амортизация на отдадените на лизинг активи), т.е. във връзка с отдадените на лизинг новопостроени мореплавателни съдове, придобити посредством операции със STL от испански корабостроителници, с едно изключение.
(42)
В такива случаи се приема, че съдът е бил придобит като нов от ОИИ на датата на упражняване на опцията за лизинг, т.е. след приемането от страна на ОИИ на системата за данък върху тонажа. Първото последствие от изключението, предвидено в член 50, параграф 3 от RIS, е че, се избягва прилагането на правилата, заложени в член 125, параграф 2 от TRLIS. Не е необходимо ОИИ да създава неразпределяем резерв и положителната разлика между цената, платена от корабоплавателното предприятие, и счетоводната стойност на плавателния съд в счетоводните документи на ОИИ (25), както и положителната разлика между счетоводната стойност и данъчната стойност на плавателния съд (26) не се облагат с данъци. Второто последствие е, че се приема, че приходът от продажбата на корабоплавателното предприятие (значителната цена на упражняване на опцията за беърбоут чартър) произтича от плавателен съд, закупен и продаден от предприятие, което се ползва от системата за данък върху тонажа, и ще бъде включено в облагаемата основа по системата за данък върху тонажа съгласно член 125, параграф 2, тире първо от TRLIS.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(43)
По време на първия етап Комисията прегледа испанската система „лизинг срещу данък“, въпреки че прилагането на различни данъчни мерки следва да се анализира като единна система (всеобхватен подход), тъй като различните мерки могат да се използват единствено съвместно - de jure или de facto - и стигна до заключението, че то представлява държавна помощ.
(44)
Във втория етап отделните мерки са оценени отделно (индивидуален подход) и Комисията е стигнала до заключението на този етап, както следва:
-
Ускорената амортизация на отдадени на лизинг активи (мярка 1) може да представлява държавна помощ, но би представлявало съществуваща помощ във всеки случай, тъй като е приведена в действие преди присъединяване. Следователно не е открита официална процедура по разследва по отношение на мярката.
-
Ранната амортизация на дадените на лизинг активи (мярка 2) може да представлява държавна помощ, тъй като осигурява селективно предимство с оглед на неясните условия, заложени в испанското законодателство и дискреционните правомощия, упражнявани от испанската данъчна администрация при тълкуването на тези условия. Тази мярка, която влиза в сила през 2002 г. (27), се разглежда като неправомерна и евентуално несъвместима държавна помощ.
-
Статутът на ОИИ (мярка 3) не е идентифициран като евентуална държавна помощ. Не е открита официална процедура по разследва по отношение на мярката.
-
Системата на данък върху тонажа (мярка 4) е била разрешена от Комисията през 2002 г. като съвместима държавна помощ. Съвместимостта на одобрената система на данък върху тонажа не е поставена под въпрос в Решение C(2011) 4494 окончателен. Посредством разрешението от Комисията тази мярка следва да бъде разглеждана във всеки случай като съществуваща мярка.
Въпреки това Комисията постави под въпрос два аспекта, свързани със системата за данък върху тонажа.
-
Комисията постави въпроса дали възможността, дадена на определени предприятия като ОИИ, които участват в операции със STL, да се възползват от система за данък върху тонажа, когато техните дейности са ограничени до наемане или лизинг на плавателни съдове на база беърбоут. Комисията счете, че тези предприятия не са активни в сектора на морския транспорт на стоки и пътници съгласно определението в Регламент (ЕИО) № 4055/86 на Съвета (28) и в Регламент (ЕИО) № 3577/92 на Съвета (29), а по-скоро в сектора на финансовите инвестиции и наема и лизинга на стоки. Комисията отбеляза, че за тяхната допустимост съгласно испанската система за данък върху тонажа така и не е било изпратено уведомление и не е разрешена от Комисията.
-
Освобождаването от данъци на прираста на капитала (мярка 5) в резултат на мерки за прилагане на системата за данък върху тонажа (член 50, параграф 3 от RIS) и представено от испанските органи като част от разрешената система за данък върху тонажа, бе счетено за допълнителна мярка, която не попада в обхвата на разрешението, предоставено от Комисията през 2002 г. Тази мярка също бе счетена за неправомерна и евентуално несъвместима помощ.
(45)
Потенциалните получатели на помощта са идентифицирани като:
-
ОИИ като първични получатели на данъчните предимства;
-
членовете/ инвеститорите в ОИИ, които се ползват от данъчни предимства въз основа на прозрачността на ОИИ;
-
корабоплавателните предприятия, които получават част от данъчните предимства под формата на отстъпка от цената на кораба;
-
евентуално корабостроителниците, ангажираните банки, предприятията за лизинг и други посредници.
(46)
Комисията счете, че изглежда помощта не е съвместима с вътрешния пазар.
4. МНЕНИЯ НА ИСПАНИЯ И ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(47)
Бяха получени мненията на испанските органи и на 41 трети страни, включително и публични органи, браншови асоциации и отделни предприятия, които са ангажирани в операции със STL или конкуренти на ангажираните с тези операции като чуждестранни корабостроителници или корабостроителни асоциации.
(48)
Наблюденията са насочени към следните аспекти на оценката на Комисията, представена в Решение C(2011) 4494 окончателен.
-
процедурни аспекти;
-
всеобхватен подход: оценката на STL като схема спрямо оценката на отделните мерки, които са част от STL;
-
дали отделните мерки представляват държавна помощ (наличието на предимство, държавни ресурси, причинност на държавата, въздействие върху конкуренцията и търговията) и дали някои от тях представляват съществуваща помощ;
-
идентифициране на получателите на помощта;
-
съвместимост на евентуална държавна помощ;
-
пречки пред възстановяване на помощта (равно третиране, оправдани правни очаквания, правна сигурност).
4.1. ПРОЦЕДУРА
(49)
Испания счита, че Комисията е открила официална процедура по разследване, без да направи надлежна справка по отношение на основните си заключения с испанските органи. В резултат на това е нарушено правото на испанската държава на защита и принципът на състезателност, който е ключов за всяка административна процедура.
(50)
Според редица трети страни Комисията е трябвало да приложи процедурата за съществуваща помощ, тъй като - ако представляват помощ - двете разглеждани данъчни мерки (правила за амортизация за отдадени на лизинг активи и системата за данък върху тонажа) следва да бъдат съществуваща помощ.
4.2. ОЦЕНКА НА STL КАТО СХЕМА/ ОЦЕНКА НА ОТДЕЛНИТЕ МЕРКИ
4.2.1. Жалбоподатели
(51)
Holland Shipbuilding счита, че STL следва да се разглежда като единна система, тъй като е организирана система, която целенасочено прилага различни данъчни мерки с цел осигуряване на икономическо предимство, което е далеч над общото предимство, което се осигурява чрез прилагането на различните мерките отделно, и тъй като мерките са независими. Прилагането на системата за данък върху тонажа позволява на ОИИ да направят от временното данъчно предимство, предоставено от ранната и ускорена амортизация, постоянно. Неясните условия, наложени от прилагането на ранната амортизация, и тяхното тълкуване от испанските органи предоставя дискриминационни правомощия на данъчната администрация. Това е доказано от факта, че на практика одобрението се предоставя, единствено при преминаване от обичайна система за корпоративно данъчно облагане към система за данък върху тонажа.
(52)
Danish Maritime и […] (30) (31) също считат, че като цяло STL като схема за държавна помощ - независимо от това кои са получателите - ясно дава икономическо предимство на определени предприятия.
4.2.2. Испания и участниците в сделките „лизинг срещу данък“
(53)
Въпреки това Испания и предприятията, идентифицирани от Комисията като потенциални получатели на помощта (корабоплавателни предприятия, банки, инвеститори в ОИИ, корабостроителници, участващи в операции със STL), възразяват срещу този всеобхватен подход.
(54)
Те считат, че STL не е записан в испанското данъчно законодателство като такава, и че операциите със STL са частни споразумения (лизинг, беърбоут чартър, ОИИ), сключени от частни страни, които имат свободата да изберат най-евтиния начин за финансиране на актив и прилагане на договорни и данъчни мерки, които са на тяхно разположение. Също така твърдят, че Испания не следва да носи отговорност за предимство, придобито от данъкоплатците с цел намаляване на данъчната им тежест. Освен това данъчното законодателство не налага прилагането на всичките мерки, посочени от Комисията в Решение C(2011) 4494 окончателен.
(55)
Asociación Española de Banca (Испанската банкова асоциация - AEB) счита, че за първи път Комисията идентифицира държавна помощ в комбинация с законни сделки между частни субекти, а не в правна разпоредба.
(56)
Вместо система AEB счита, че са налице две различни схеми (схема за амортизация и данък върху тонажа), които могат ясно да бъдат разделени и третирани отделно, независимо от това дали се използват отделно или съвместно.
(57)
В допълнение AEB счита, че Комисията не е успяла да идентифицира обща референта система преди идентифицирането на селективно предимство. Според AEB има множество начини за финансиране на придобиването на актив, като се използват различни комбинации от правни инструменти и данъчни мерки и Комисията следва да сравни всички тези алтернативни ситуации. Следователно заключението, че STL осигурява селективно предимство на определени дружества, би било изкуствено, особено ако Комисията използва за сравнение най-скъпия начин - от данъчна гледна точка - за финансиране на инвестиция, като по този начин пренебрегва мерките за стимул, които се предоставят на инвеститорите.
(58)
Следователно STL не осигурява селективно предимство. Това е доказано по-специално от факта, че Комисията идентифицира няколко потенциални получатели, които не отговарят на икономическите сектори. Като се позовава на Известие на Комисията относно прилагането на правилата за държавни помощи по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (32) (наричано по-долу „Известие на Комисията относно данъчно облагане на дружества“) и Решение на Комисията относно нидерландската схема Groepsrentebox (33), AEB счита, че не може да се стигне до заключението, че мярката е селективна, тъй като е по-благоприятна за членовете на ОИИ, които инвестират в мореплавателни съдове, а не в други активи.
(59)
Тъй като STL се състои единствено от частни страни, които прилагат общи данъчни мерки в контекста на частни споразумения, не са включени държавни ресурси.
(60)
Според AEB не се оказва въздействие върху конкуренцията и търговията между държавите членки, тъй като основните получатели, идентифицирани от Комисията, са корабоплавателни предприятия, а до мярката имат достъп всички корабоплавателни предприятия в Европа и другаде по света.
(61)
В своите мнения тези трети страни описват STL като серия от несвързани мерки (индивидуален подход) и не представят мненията си относно STL като цяло.
4.3. КОМЕНТАРИ, СВЪРЗАНИ С ОЦЕНКАТА НА ОТДЕЛНИТЕ МЕРКИ
4.3.1. Ускорена амортизация (член 115, параграф 6 от TRLIS) (34) - мярка 1
(62)
Според Испания и определени трети страни тази мярка е като цяло приложима по отношение на всички видове активи и всички сектори. Различното данъчно и счетоводно третиране на лизингови такси не води de facto до селективност, което се доказва от многообразието на секторите, които прилагат мярката. В допълнение испанската система за корпоративно данъчно облагане позволява алтернативните мерки за ускорена амортизация. AEB заявява, че линейната амортизация не може да се приема за (единственото) сравнение за установяване на наличието на предимство, тъй като са позволени и други методи на амортизация. В член 11 от TRLIS и в членове 1-5 от RIS се предвижда възможността за прилагане на регресивни методи като регресивния метод (35) или метода на сбора от числата на годините (SYD) (36) както и възможността за амортизация на актива съгласно специфичен план, договорен с данъчната администрация (37). AEB цитира пример, че регресивният метод би бил приложим с норма, 2,5 пъти по-високо от приложимата норма за линейната амортизация, т.е. 25 %.
4.3.2. Дискреционно прилагане на ранната амортизация (член 115, параграф 11 от TRLIS, член 48, параграф 4 от TRLIS и член 49 от RIS) - мярка 2
(63)
Бе посочено, че ранната амортизация е просто метод за ускорена амортизация, съгласно който ускорената амортизация може да започне при определени условия преди датата, на която се доставя активът на или влиза в експлоатация при крайния потребител. Ако не е възможно да се приспаднат сумите, платени по време на строителството на актива, на практика това може да означава предварително облагане. Ранната амортизация единствено възстановява неутралитета и съответствието между финансовия поток и данъчното третиране.
(64)
AEB настоява, че възможността за предварително начало на периода на амортизацията е обща мярка, която също е предвидена в член 11, параграф 1, буква г) от TRLIS и член 5 от RIS, в които са определени общите правила, приложими по отношение на амортизацията. Тези разпоредби позволяват на данъчната администрация да одобри конкретен план за амортизация, представен и обоснован от данъчно задълженото лице, включително и за активи в строеж.
(65)
Единствената цел на предварителното одобрение на ранната амортизация и процеса, следван от данъчната администрация, е проверката дали операцията е действителна и дали са изпълнени обективните критерии, заложени в законодателството. По-специално трябва да се гарантира предварително, че: е налице споразумение за лизинг, чиято начална дата е преди пускането в експлоатация или доставката на актива; при подаване на заявка, се посочва, че плащанията за възстановяване на разходите за актива се приспадат; договорът е за придобиване на актив, като е необходим дълъг договорен период/ срок за строителство според оперативните условия на актива; подписан е договор за строителство на актив и е дадена индикация за специфични договорни условия, които регулират използването на актива.
(66)
Освен общите условия, заложени в член 49 от RIS, е въведено допълнително условие чрез член 48, параграф 4 от TRLIS, когато заявителят е ОИИ. Одобрението не зависи от прилагането на други мерки или представянето на допълнителни документи. Най-накрая, липсата на дискреция при процедурата е илюстрирана от факта, че нито едно заявление, подадено към данъчната администрация, не е било отхвърлено. В това отношение AEB счита, че Комисията следва да разследва в по-голяма дълбочина основанията за непровеждане на операции са финансиране. Ако - както бе посочено от Комисията въз основа на неформална информация - някои корабоплавателни предприятия не са били способни да намерят банка за организиране на операцията, това е свързано повече с факта, че страните не са могли да постигнат съгласие относно определени елементи на операциите, като например цена. AEB официално отрича, че някои от членовете му са присъствали на среща или са осъществили неформален контакт с испанските органи. На практика ситуацията не отговаря на описанието в Решение на Комисията относно GIE fiscaux (38), където бе установено, че условието, че операцията следва да бъде от значителен икономически и социален интерес, е непрецизно и е оставено на преценката на данъчните органи. Напротив, AEB отрича, че което и да е от условията, посочени в член 49 от RIS, е неточно и подлежи на тълкуване.
(67)
Впоследствие ранната амортизация - по същия начин като ускорената амортизация - като цяло се прилага по отношение на всички видове активи и всички сектори. Това е обща мярка.
(68)
Тъй като е метод за прилагане на ускорена амортизация, ако се установи, че е помощ, следва да се разглежда като съществуваща помощ.
4.3.3. Данъчна прозрачност на обединенията по икономически интерес (член 48 от TRLIS) - мярка 3
(69)
Според AEB прозрачността на ОИИ е заложена в логиката на испанската данъчна система. Тази прозрачност позволява на няколко инвеститори да извършват съвместна инвестиция, която никой от тях не би предприел самостоятелно, и все пак се прилага - поради тази прозрачност и по отношение на техния дял в инвестицията - данъчно третиране, което би се прилагало, ако инвестираха самостоятелно. Следователно не е налице предимство, свързано с прилагането на статута на ОИИ. Освен това този статут не води до браншови ограничения. Всеки испански данъкоплатец може да бъде член на ОИИ. Следователно не е налице селективност.
4.3.4. Системата за данък върху тонажа (членове 124-128 от TRLIS) - мярка 4
(70)
Тъй като Комисията посочи в Решение C(2011) 4494 окончателен, испанската система за данък върху тонажа е разрешена от нея през 2002 г. като помощ, съвместима с Насоките за морския транспорт (39), испанските органи и трети страни насочват мненията си към обхвата на одобрението от 2002 г. и специфичните въпроси дали финансовите ОИИ (40), ангажирани в операциите със STL, следва да се ползват от схемата за данък върху тонажа.
(71)
По отношение на въпроса дали финансовите ОИИ (40), ангажирани в операции със STL, - които не експлоатират плавателни съдове, а инвестират в тях и ги чартират като част от финансовите инвестиции - следва да се ползват от системата за данък върху тонажа, Испания заявява, че предприятията експлоатират плавателни съдове, като ги чартират и следователно са вписани с испанските регистри за корабоплавателни предприятия (в качеството си на корабоплавателни предприятия) от влизането в сила на член 1 от Кралски указ 1027/1989 от 28 юли 1989 г. (41), дублиран в член 9 от Закон 27/1992 от 24 ноември 1992 г. Тъй като Комисията е разрешила прилагането на системата за данък върху тонажа за всички предприятия, вписани в испанските корабоплавателни регистри (42), това разрешение включва предприятията, които притежават плавателни съдове и ги отдават под наем или на лизинг на трети страни. Ако тази мярка се разглежда като държавна помощ, то следователно следва да бъде считана за съществуваща помощ.
4.3.5. Член 50, параграф 3 от RIS - мярка 5
(72)
Испания, PYMAR и някои банки твърдят, че член 50, параграф 3 от RIS съдържат единствено мерки за изпълнение, чиято цел е да осигурят правна сигурност. Те настояват, че в съответствие с принципите на испанската правна система материалните елементи на данъчната мярка винаги трябва да се ръководят от законодателството и тази разпоредба, съдържаща се в Кралския указ, не въвежда нищо ново, а само разяснява обхвата на член 125, параграф 2 от TRLIS. Не се отклонява от закона и не създава допълнителни ползи. Необлагането на прираста на капитала също е част от схемата, разрешена от Комисията, и следователно ако представлява помощ, следва да се разглежда като съществуваща помощ.
(73)
В допълнение Испания и предполагаемите получатели настояват, че е логично да считат плавателния съд за „нов“, тъй като никой не го е използвал преди наемателя на лизинг и наличието на опция е договорено при подписването на договора за лизинг (43). AEB заявява, че обичайно даден актив се разглежда като нов, когато е придобит посредством опция в договор за лизинг.
4.4. НАБЛЮДЕНИЯ, СВЪРЗАНИ С ПРЕХВЪРЛЯНЕТО НА ДЪРЖАВНИ РЕСУРСИ И ПРИПИСВАНЕ НА МЕРКИТЕ НА ДЪРЖАВАТА
(74)
Според жалбоподателите приспадането на данъците означава прехвърляне на държавни ресурси под формата на загуба на данъчни приходи. STL/ данъчните мерки се приписват на държавата, тъй като всичките мерки се съдържат в испанското законодателство. Освен това STL разчита на одобрение, което е дадено от данъчните органи. Макар тези одобрения да са свързани с отделни мерки, е ясно, че на практика одобренията се дават на целите сделки със STL. Това се доказва от факта, че искането за ранна амортизация, подадено към данъчната администрация, описва подробно строителството и разпределението на данъчното предимство между ОИИ или инвеститорите и корабоплавателното предприятие, както и известието от корабостроителницата, в което са заложени очакваните социални и икономически ползи от мярката. Няма основание за системното предоставяне на тези документи, ако на практика не са предварително условие за одобрение.
(75)
От друга страна корабоплавателните предприятия твърдят, че отстъпката от началната цена, дадена на корабостроителницата или на ОИИ, не може да се припише на държавата, тъй като произтича от частни договорни взаимоотношения между ОИИ и корабоплавателното предприятие, ангажирано в операцията.
4.5. НАБЛЮДЕНИЯ, СВЪРЗАНИ С НАРУШАВАНЕ НА КОНКУРЕНЦИЯТА И ВЪЗДЕЙСТВИЕТО ВЪРХУ ТЪРГОВИЯТА
(76)
[…] счита, че размерът на разглежданите предимства (14 милиона EUR например съгласно Решение C(2011) 4494 окончателен) несъмнено повлиява върху пазарната позиция на получателите и следователно създава значителни нарушения на пазарите, които са белязани от високи нива на конкуренция. Чрез схемата се осигурява значително предимство за испанските корабостроителници, които могат да предлагат своите кораби на цена, по-ниска от тази на други европейски корабостроителници, което включва ползите от STL. […] се позовава на статистически данни от Министерство на промишлеността на Испания, които сочат, че с течение на времето испанските корабостроителници обслужват все повече чуждестранни собственици на кораби.
(77)
По отношение на корабоплавателните предприятия […] счита, че закупуването на кораби от испанските корабостроителници на значително по-ниска цена им позволява да спестят милиони евро от значителна част от постоянните си разходи. Тъй като е разсрочен през времето на възстановяване на разходите за корабите, това предимство им осигурява конкурентна преднина пред другите корабоплавателни оператори и следователно нарушава конкуренцията в течение на много години.
(78)
Както бе посочено, собствениците на кораби твърдят, че всички корабоплавателни предприятия имат достъп до условията, осигурени на испанските корабостроителници, и следователно могат да се ползват от всякакви отстъпки от цената, които испанските корабостроителници могат да предложат. Също така твърдят, че са платили справедлива пазарна цена и не са се възползвали от икономическо предимство. Следователно придобиването на плавателни съдове от испанските корабостроителници вероятно няма да намали значително оперативните им разходи или да укрепи устойчиво позицията им, както е посочено в Решение на Комисията C(2011) 4494 окончателен.
4.6. НАБЛЮДЕНИЯ, СВЪРЗАНИ С ИДЕНТИФИЦИРАНЕТО НА ПОЛУЧАТЕЛИТЕ НА ПОМОЩТА
(79)
Според AEB ОИИ не могат да бъдат получатели на помощта. Поради данъчната прозрачност инвеститорите трябва да платят данъците, които произтичат от търговската дейност на ОИИ. Следователно ОИИ не могат да се възползват от икономическо предимство в резултат на данъчно намаление. В допълнение всеки испански данъкоплатец може да бъде инвеститор - член на ОИИ.
(80)
От друга страна редица корабоплавателни предприятия считат, че ОИИ са единствените възможни получатели на помощта. Собствениците на кораби не могат да бъдат получатели на помощта, понеже не са испански данъкоплатци. Освен това те твърдят, че Комисията погрешно предполага, - без да представи разяснение, - че данъчните облекчения биха били прехвърлени от ОИИ към корабоплавателните предприятия посредством отстъпка от цената. Всъщност цената е фиксирана в резултат на търговско решение, взето от частния собственик на актива.
(81)
Собствениците на кораби твърдят, че корабоплавателните предприятия от целия свят като цяло придобиват плавателни съдове от различни държави, включително и от испански корабостроителници, ако желаят. Всички корабоплавателни предприятия следователно могат да се възползват от отстъпки от цената, които предлагат испанските корабостроителници.
(82)
Няколко собственици на кораби твърдят, че ако STL представлява държавна помощ, те не са получатели на тази помощ. Посочени са две основания: първо, начинът на функциониране на структурата на STL сочи, че липсва координация между ОИИ и корабостроителницата, която да представлява единен център на интерес и фиксира цената на продажбите; второ, предприятията, които експлоатират влекачи и спасителни кораби, дават за пример предложения, получени от корабостроителниците извън Испания за строителство на подобни влекачи. Тези предложения са в същата ценова гама или дори по-евтини от тези на испански корабостроителници, които в крайна сметка са били избрани. Те твърдят, че следователно са платили справедлива пазарна цена и не са се ползвали от икономическо предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Ако STL предлагат икономическо предимство, получателите биха били корабостроителници, ангажирани в операциите със STL, а не корабоплавателните предприятия.
(83)
Holland Shipbuilding счита, че получателите на помощта са ОИИ и техните инвеститори както и корабоплавателните предприятия, а не само испанските корабостроителници, тъй като е налице значителна разлика между цената, платена от собственикът на кораба, и цената, получена от корабостроителницата, която е над пазарната цена. Според националната асоциация на корабостроителниците схемата е предназначена да е от полза за корабостроителниците. Би било неправилно да се стига до заключение, че STL е от полза за корабоплавателните предприятия. Намаляването на цената на строителство не означава непременно предимство за купувача на кораба. Освен това испанските корабостроителници могат единствено да предложат това предимство на купувачи, които използват STL. STL представлява неправомерна помощ за корабостроене, която вреди на националните корабостроителници, които са пряка конкуренция на испанските.
(84)
PYMAR счита, че Комисията не е представила достатъчно основания в Решение C(2011) 4494 окончателен относно това защо идентифицира корабостроителниците като потенциални получатели на държавната помощ. Също така посочва, че в решенията си по случаите GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes или Le Levant (44) относно сходни данъчни схеми, Комисията не е идентифицирала производителя на актива като получател на държавната помощ.
4.7. НАБЛЮДЕНИЯ, СВЪРЗАНИ С КЛАСИФИКАЦИЯТА КАТО СЪЩЕСТУВАЩА ИЛИ НЕПРАВОМЕРНА ПОМОЩ
(85)
Както бе посочено в раздел 4.3 по-горе, Испания и определени трети страни считат, че са налице само две мерки: първо, разпоредбите на член 115 от TRLIS относно приспадането на разходите за актив, придобит посредством договор за финансов лизинг. Испания е въвела три разпоредби преди присъединяването си към ЕС. Следователно ако тази мярка представлява помощ, то тя е съществуваща помощ, както е посочено от Комисията в Решение C(2011) 4494 окончателен, а член 115, параграф 11 от TRLIS, който позволява на администрацията да определя началната точка за приспадането, е единствено средство за прилагане на член 115. Второ, системата за данък върху тонажа, заложена в член 124-128 от TRLIS, е одобрена от Комисията през 2002 г. и следователно също представлява съществуваща помощ. Разпоредбите за прилагане - и по-специално член 50, параграф 3 от RIS - не променят правилата, заложени в закона и следователно са включени в одобрението на Комисията.
4.8. НАБЛЮДЕНИЯ, СВЪРЗАНИ СЪС СЪВМЕСТИМОСТТА НА ПОМОЩТА
(86)
Испанските органи и предполагаемите получатели твърдят, че помощта е съвместима въз основа на одобрението на системата за данък върху тонажа през 2002 г., тъй като то обхваща „предприятията от сектора на морския транспорт, учредени съгласно испанското законодателство (45), чиято дейност включва експлоатацията на собствени и чартърни кораби“. Тъй като единствено чрез член 50, параграф 3 от RIS се прилага системата за данък върху тонажа, той е обхванат от решението от 2002 г.
(87)
Третите страни също твърдят, че всякаква помощ би била съвместима с Насоките за морския транспорт, които също така включват експлоатацията на собствени и чартърни кораби и тази помощ би останала в рамките на тавана на помощта, определен от Насоките.
(88)
Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Испанската асоциация на военноморските архитекти и морските инженери) счита, че съвместимостта на всяка помощ следва да се анализира в контекста на световната конкуренция, а не с акцент върху вътрешния пазар, тъй като корабостроителниците в държавите извън ЕС получават помощ, която не се регулира от правилата за конкуренция, какъвто е случаят с ЕС.
(89)
От друга страна […] счита, че схемата въобще не може да се разглежда като съвместима помощ, като дори и не може да се разглежда съгласно Насоките за морския транспорт, цитирани в Решение C(2011) 4494 окончателен. В действителност счита, че, първо, Испания няма да има възможност докаже, че всички построени кораби отговарят на условията за прилагане на Насоките и второ, помощта може единствено да намали до нула размера на данъка, дължим от бенефициера в държавата, която приема схемата. Следователно неиспанските собственици на кораби не биха се ползвали от схемата и данъците, платени от испанските собственици на кораби вероятно ще бъдат намалени, тъй като те се ползват от системата за данък върху тонажа и намаление на социалните плащания.
4.9. НАБЛЮДЕНИЯ, СВЪРЗАНИ С ВЪЗСТАНОВЯВАНЕТО
(90)
Както испанските органи, така и потенциалните получатели твърдят, че възстановяването следва да бъде изключено, понеже това би нарушило основните принципи на правото на ЕС (46), като например равно третиране, защита на оправданите правни очаквания и правна сигурност.
4.9.1. Равно третиране
(91)
PYMAR твърди, че сходни фискални мерки са били обект на разследване по два други случая (Brittany Ferries (47) и GIE Fiscaux), при които не е дадено разпореждане за възстановяване. Ако Комисията стигне до заключението, че е налице помощ, то тя следва да се разглежда като съвместима до границата, заложена в глава 11 от Насоките за морския транспорт, а по отношение на сумата, превишаваща тази граница следва защитата на правната сигурност да не позволи на Комисията да поиска възстановяване, както е във френския случай. […] твърди, че тъй като френските оператори не са възстановили помощта, възстановяването на помощта от испанските оператори при сходен случай би поставило последните в неизгодно конкурентно положение и това би нарушило принципа на равно третиране.
(92)
Испания и PYMAR цитират редица решения, при които Комисията вече е решила да се въздържи от възстановяване поради публичните изявления на Комисията или на неин член. Прави се препратка към решенията относно белгийските координационни центрове, люксембургските холдингови дружества 1929 и други координационни центрове и вътрегрупови дейности на мултинационални дружества (48), репутация в Испания (49), италиански случай на помощ към големи предприятия в затруднено положение (50) и два случая от сферата на рибното стопанство (51) (островите Shetland и островите Orkney).
4.9.2. Оправдани правни очаквания/ правна сигурност
(93)
Според Испания (52) и определени трети страни, ангажирани в операциите със STL, следните елементи дават основание на страните по тези операции да смятат, че данъчните мерки, използвани в тях, не представляват държавна помощ:
(1)
обосновката на Комисията в решението относно Brittany Ferries от 2001 г. (53), според която подобна на STL схема е обща мярка - френската GIE Fiscaux.
(2)
обнародване на проектомерките (ранна амортизация и системата за данък върху тонажа) в Официален вестник на испанския парламент на 10 октомври 2001 г. (54)
(3)
писмо на Комисията от 2001 г. с искане за информация от Испания в контекста на разследване относно няколко предполагаеми мерки за помощ, включително и система „лизинг срещу данък“ в полза на корабостроителната промишленост;
(4)
Решение на Комисията от 2004 г. (55), с което се отхвърля предоставянето на помощ на нидерландски корабостроителници с цел компенсация за предполагаема помощ, предлагана на испанските корабостроителници, които се конкурират за едни и същи договори за корабостроене;
(5)
Решение от 2006 г. по дело относно френската GIE Fiscaux (56);
(6)
писмо от комисар Крус от 2009 г. (57) - която към този момент отговаря за конкуренцията - до министъра на търговията и промишлеността на Норвегия в отговор на жалба, че испанската схема „лизинг срещу данък“ би облагодетелствала испанските корабостроителници;
(7)
времето между публикуването на проектомерките през 2001 г., началото на схемата през 2002 г. или първите жалби, получени от Комисията през 2006 г., и откриването на процедурата през юни 2011 г. Този дълъг период потвърждава предположението, че не са били налице достатъчно елементи за предприемане на действия;
(8)
добросъвестен икономически оператор не би могъл да предвиди евентуалното наличие на държавна помощ в комбинацията от различни схеми, които са или дълготрайна характеристика на националното данъчно облагане (ускорена амортизация на отдадени на лизинг активи, статута на ОИИ), или са били одобрени от Комисията (системата за данък върху тонажа);
(9)
изявленията относно липсата на помощ в мерките относно методите за амортизация в известие на Комисията относно данъчното облагане на дружества (58).
4.9.2.1. Решение на Комисията от 2001 г. по делото Brittany Ferries (BAI)
(94)
В съображение 193 от въпросното решение Комисията заявява, че: „… по отношение на обединенията по икономически интереси и данъчните предимства, които могат да получат, Комисията, счита, че те представляват обща мярка, предвид факта, че са обичайни във Франция, могат да се предлагат във всички сектори на стопанска дейност и се регулират от обичайното право.“
(95)
Решението бе публикувано в Официален вестник на 15 януари 2002 г. В решението от 2006 г. относно френската GIE Fiscaux Комисията счита, че: „Макар да е вярно, че разглежданата схема по този случай е в сила преди 1998 г., все пак следва да се подчертае, че това не е разяснено в основанията за решението и тези обстоятелства вероятно са допринесли за подвеждането на получателите по разглежданата схема“.
(96)
Испания (59) и някои трети страни твърдят, че тази обосновка или е създала ситуация на правна несигурност по отношение на правомерността на STL - която е много сходна по структура и въздействие, - или е породила оправдани правни очаквания, че STL не представлява държавна помощ.
4.9.2.2. Публикуване на проектомерките в Официален вестник на испанския парламент
(97)
Според PYMAR Комисията е била известена за наличието на системата STL, когато съставляващите я мерки (дискреционно прилагане на ранна амортизация на отдадени на лизинг активи и системата за данък върху тонажа) са публикувани като част от проектозакон в Официален вестник на испанския парламент на 10 октомври 2001 г. След това корабостроителниците за започнали да включват ползите от тези мерки в своите оферти за нови договори за корабостроене, без да изчакат влизането в сила на мерките с цел напредване на преговорите и привеждане в действие на първите структури STL.
4.9.2.3. Искането от 2001 г. за информация относно испанската схема „лизинг срещу данък“
(98)
PYMAR се позовава на писмо, изпратено от Комисията на 21 декември 2001 г. вследствие на жалба относно няколко държавни мерки, които евентуално намаляват разходите за кораби, купени от испански корабостроителници. В това писмо Комисията изрично иска информация относно системата за „лизинг срещу данък“:
„На вниманието на Комисията бе представена информация, че редица мерки изглежда се прилагат за намаляване на разходите за закупуване на кораби от испански корабостроителници. По-специално Комисията получи информация, че са налице следните мерки:
…
3.
Система „лизинг срещу данък“, с която построените в Испания кораби могат да бъдат използвани за намаляване на данъците посредством дружества със специално предназначение. Изглежда приходите от тази комбинация се прехвърлят към собственика на кораба посредством по-ниска цена или намаляване на разходите за лизинга. Испания би ли могла да предостави цялата значима информация, която да позволи оценяване на този въпрос.“
(99)
Според PYMAR това писмо сочи, че Комисията разполага с информация и е наясно с наличието на система „лизинг срещу данък“ и е провела разследване на въпроса през 2001 г., като не е предприела действия, което е създало оправдани правни очаквания, че испанската мярка не представлява помощ.
4.9.2.4. Решението от 2004 г. относно нидерландското уведомление
(100)
На 9 септември 2002 г. нидерландските органи са изпратили уведомление за „приравняване на помощи“, което има за цел да осигури на нидерландските корабостроителници приравняване с помощ, която се предполага, че е предоставена от Испания (60). В края на официалното разследване (61) Комисията стигна до заключение в окончателното си решение (62), че „испанските органи изрично са отрекли, че помощта ще бъде приведена в действие“ и тя не разполага с „достатъчно доказателства за предполагаемата испанска помощ“ (63), като обявява помощта, за която е изпратено уведомление, за несъвместима с вътрешния пазар.
(101)
Според PYMAR тъй като STL е в сила от 2002 г., преди Нидерландия да изпрати уведомление за помощта, решението на Комисията от 2004 г. би създало оправдани правни очаквания, че системата STL не представлява помощ.
4.9.2.5. Решение от 2006 г. по дело относно френската GIE Fiscaux
(102)
Според PYMAR френската схема GIE Fiscaux е много сходна със системата STL. В резултат решението от 2006 г. по френския случай е създало оправдани правни очаквания сред операторите, че: 1) системата STL следва да се разглежда като съвместима с вътрешния пазар в рамките на глава 11 от Насоките за морския транспорт и 2) възстановяването на държавната помощ, превишаваща таваните, заложени в глава 11 от Насоките, не следва да бъде изискано предвид процедурните сходства на двата случая.
(103)
В допълнение PYMAR се позовава на редица решения на Комисията, при които сходството на дадена мярка с друга, която вече е одобрена от Комисията, е фактор, който обосновава оправданите правни очаквания на операторите. По-специално PYMAR припомня, че не е разпоредено възстановяване в случаи (64) като чуждестранни доходи (Ирландия), международни операции по финансиране (Нидерландия), координационни центрове и финансови предприятия (Люксембург), координационни центрове във Vizcaya (Испания), центрове за контрол и координация (Германия), централни корпоративни хазни и седалища и логистични центрове (Франция), данъчен режим за US Foreign Sales Corporations (Белгия) и отговарящи на условията дружества в Гибралтар (Обединено кралство), тъй като тези схеми за сходни с белгийските схеми за координационни центрове, които вече са получили одобрението на Комисията.
4.9.2.6. Писмо от 2009 г., изпратено от комисар Крус
(104)
В отговор на писмо от норвежките органи, които подавате жалба срещу предполагаема дискриминация срещу норвежките корабостроителници във връзка с испанската система „лизинг срещу данък“, комисар Крус отговаря, че ГД „Конкуренция“: „[вече е] разследвала въпроса“ и по нейно искане Испания е представила публична обосновка под формата на отговор на данъчната администрация на въпрос от данъкоплатец (65) - данъчно решение, с което потвърждава, че мярката не е ограничена до испанските корабостроителници и може да се използва за придобиването на кораби, произведени в други държави членки. В писмото се стига до заключението, че с оглед на това разяснение се приема, че не са необходими допълнителни действия.
(105)
Според PYMAR на 2 април 2009 г. норвежки собственик на кораб е споделил съдържанието на писмото на комисар Крус с испанска корабостроителница, с която е бил ангажиран в операции със STL. PYMAR също така е представил писмо от 13 септември 2012 г. от Gerencia del Sector de la Construcción Naval (GSN) (66), в което се свидетелства, че през 2009 г. е имало информация за съдържанието на писмото на комисар Крус и тя е споделена със субекти, ангажирани в операциите със STL, и с PYMAR по време на редовните им срещи.
4.9.2.7. Време между жалбата и откриването на процедурата
(106)
Според PYMAR са изминали девет години от момента, в който Комисията се е запознала със схемата през декември 2001 г./ началото на схемата през 2002 г. (пет години след първите жалби, получени от Комисията през 2006 г.), и откриването на процедурата през юни 2011 г. Времето на бездействие от страна на Комисията потвърждава предположението, че не са били налице достатъчно елементи за предприемане на действия.
4.9.2.8. Добросъвестен икономически оператор не би бил способен да предвиди възможното наличие на държавна помощ в комбинацията от няколко мерки
(107)
Според PYMAR и други трети страни за първи път Комисията счита, че съвместното прилагане на няколко мерки представлява държавна помощ - нещо, което добросъвестните оператори не биха могли да предвидят.
4.9.2.9. Изявленията относно методите за амортизация в известие на Комисията относно данъчно облагане на дружества
(108)
PYMAR твърди, че съгласно член 13 от известие на Комисията относно данъчно облагане на дружества мерките от чисто техническо естество, като правилата за амортизация, не представляват държавна помощ. На тази основа операторите обосновано са считали, че мерките за ранна амортизация не представляват държавна помощ.
4.9.3. Последствия от възстановяването
(109)
От момента, в който Комисията се е запознала с наличието на STL, действията ѝ и изминалото време са създали оправдани правни очаквания, че не е налице помощ и следователно помощта, отпусната за вече извършените операции не би трябвало да се възстанови. Следователно Комисията следва да се въздържа от разпореждане на възстановяването на помощта за всички операции.
(110)
По сходен начин в писмото си комисар Крус от 2009 г. потвърди, че схемата е била анализирана от Комисията. Всички страни, ангажирани в операциите „лизинг срещу данък“ (корабоплавателни предприятия, ОИИ, банки и посредници и др.) вероятно са имали оправдани правни очаквания, че Комисията щеше да открие помощ в системата и поради липсата на планове за допълнителни разследвания, не е налице помощ.
(111)
PYMAR също се позовава на решения, в които Комисията признава, че действията на институциите на ЕС (Съд, Комисия и др.) вероятно са породили оправдани правни очаквания, че отпуснатата в миналото помощ не би следвало да се възстановява, което би попречило на Комисията да разпореди възстановяване, включително и за помощта, отпусната преди действията, които са породили оправдани правни очаквания. Позовават се на решения по испанския случай с репутацията, белгийския случай с координационни центрове, австрийския случай с отстъпка от енергиен данък и италиански случай за помощ на големи предприятия в затруднено положение (67).
4.9.4. Договорни клаузи
(112)
Испанските органи и PYMAR заявяват, че всякаква помощ, идентифицирана от Комисията в полза на корабоплавателни предприятия или ОИИ и инвеститори, във всеки случай би засегнала корабостроителници, които биха получили искове за възстановяване на ОИИ или на техните инвеститори, или инвестиционни дружества посредством договорни отношения между различните участници в операциите със STL. В действителност според PYMAR някои клаузи от договорите задължават корабостроителниците да компенсират инвеститорите и корабоплавателните предприятия, и по-специално при изменение на законодателството - включително и на данъчното законодателство, - което засяга операцията.
5. ОЦЕНКА
5.1. ПРОЦЕДУРА
(113)
Комисията счита, че процедурата, която следва, не е нарушила правата на Испания на защита, нито правото на изслушване на трета страна. Напротив, решението за откриване на официална процедура е първоначалната официална стъпка, която Комисията трябва да предприеме в съответствие с Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 година за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (68) (наричан по-долу „Регламент (ЕО) № 659/1999“), ако след предварителното разследване има съмнения относно съвместимостта на мярката за държавна помощ с вътрешния пазар (член 13 и член 4, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 659/1999). Целта на решението за откриване на процедура е именно обобщение на значимите фактологически и юридически въпроси, изготвяне на първоначална оценка на естеството на мярката за помощ, излагане на съмненията относно съвместимостта с вътрешния пазар и призив към засегнатата държава членка и други заинтересовани страни да представят мненията си (член 6 от Регламент (ЕО) № 659/1999).
(114)
Въпреки това Комисията не е открила официална процедура по разследване по отношение на ускорената амортизация на отдадени на лизинг активи (член 115, параграф 6 от TRLIS), тъй като е посочила, че ако мярката представлява държавна помощ, във всеки случай може да се разглежда като съществуваща помощ. Не е изразила съмнения относно системата за данък върху тонажа, доколкото Комисията е получила уведомление за нея и дала разрешението си (членове 124-128 от TRLIS), тъй като тази мярка също е разглеждана като съществуваща помощ. Тези две мерки са споменати и описани в Решение C(2011) 4494 окончателен, единствено защото са важни елементи от STL и са свързани с мерките, които са обект на официална процедура по разследване (член 115, параграф 11 и член 48, параграф 4 от TRLIS и член 49 от RIS, както и член 50, параграф 3 от RIS и прилагането на системата за данък върху тонажа по отношение на нетранспортни дейности).
(115)
Комисията счита, че член 115, параграф 11 и член 48, параграф 4 от TRLIS и член 49 от RIS, както и член 50, параграф 3 от RIS и прилагането на системата за данък върху тонажа по отношение на нетранспортни дейности могат да бъдат отделени от другите мерки, посочени в предходното съображение (т.е. член 115, параграф 6 от TRLIS и членове 124-128 от TRLIS) и не представляват съществуваща помощ съгласно член 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 659/1999, тъй като тези мерки са въведени през 2002 г. и 2003 г., след присъединяването на Испания към ЕС, и са приведени в действие без предварителното уведомяване на Комисията. Следователно Комисията правилно е следвала процедурата, приложима по отношение на неправомерна помощ (член 1, буква е), член 13 и член 4, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 659/1999) по отношение на тези мерки.
5.2. ОЦЕНКА НА STL КАТО СИСТЕМА/ ОЦЕНКА НА ОТДЕЛНИТЕ МЕРКИ
(116)
Фактът, че системата STL се състои от различни мерки, като не всички от тях са предвидени в испанското данъчно законодателство, не е достатъчен, за да попречи на Комисията да ги опише и оцени като система. В действителност, както бе обяснено в Решение C(2011) 4494 окончателен, Комисията счита, че различните данъчни мерки, използвани в операциите със STL, са взаимосвързани de jure или de facto. De jure дискреционното прилагане на ранната амортизация на отдадените на лизинг активи (член 115, параграф 11 от TRLIS) отговаря на ранно прилагане на ускорена амортизация на отдадени на лизинг активи (член 115, параграф 6 от TRLIS). По същия начин с член 50, параграф 3 от RIS се създава специална процедура, приложима в контекста на системата за данък върху тонажа. De jure член 50, параграф 3 от RIS засяга единствено плавателни съдове, които отговарят на условията за системата за данък върху тонажа, и договори за лизинг, одобрени от данъчната администрация. De facto договорите за лизинг се разглеждат като одобрени от данъчната администрация единствено в контекста на одобренията, дадени за ранна амортизация на отдадени на лизинг активи. De jure ранната амортизация може да се разглежда за широк кръг активи, евентуални придобити посредством договор за лизинг. Въпреки това условията за ранна амортизация подлежат на тълкуване и de facto се приема, че са изпълнение - и са дадени одобрение, само по отношение на плавателни съдове, допустими за системата за данък върху тонажа.
(117)
В допълнение Комисията отбелязва, че две от трите основни мерки, включени в STL (дискреционно прилагане на ранната амортизация и правилата за допустимост за системата за данък върху тонажа) са влезли в сила на една и съща дата (1 януари 2002 г.) съгласно един и същи закон.
(118)
Комисията също отбелязва, че при обсъждане на оправданите правни очаквания и равното третиране, едни и същи трети страни, които възразиха срещу всеобхватния подход на Комисията, представят системата STL като много сходна с френската схема GIE Fiscaux. Фактът, че всичките характеристики на френската мярка бяха включени в една правна разпоредба, непременно означава всеобхватна оценка. В това отношение фактът, че различните елементи на STL са разпръснати в различни правни разпоредби, които са свързани de facto - като такива, - предполага различен подход.
(119)
Поради тези причини Комисията счита, че е необходимо да опише испанския „лизинг срещу данък“ като система от взаимосвързани данъчни мерки и да оцени тяхното въздействие в реципрочен контекст, като вземе предвид по-специално взаимоотношения, de facto въведени или одобрени от държавата.
(120)
Във всеки случай Комисията не разчита единствено на всеобхватния подход. Наред с всеобхватния подход Комисията анализира отделните мерки, които съставляват STL. Комисията счита, че двата подхода се допълват и водят до последователни заключения. Индивидуалната оценка е необходима с цел определяне коя част от икономическите предимства, които се осигуряват от системата STL, е в резултат на общите мерки и коя е от селективни мерки. Индивидуалната оценка също позволява на Комисията да определи при необходимост коя част от помощта е съвместима с вътрешния пазар и коя част следва да бъде възстановена.
(121)
Двойният подход, вече приложен в Решение C(2011) 4494 окончателен, позволява на Комисията да определи референтна система за всяка от отделните мерки и за системата STL като цяло с цел идентифициране на селективни предимства, които представляват държавна помощ. По отношение на всяка операция със STL съпоставителният анализ, спрямо който ще бъде оценено наличието на помощ, е самата операция със същите договорни разпоредби, но извършена, без мерките да бъдат идентифицирани като държавна помощ. В това отношение алтернативна операция с действително различни мерки - както договорни, така и финансови - не би представлявала подходящ съпоставителен анализ.
(122)
Икономическите оператори имат свободата да структурират операциите си за финансиране на активи съгласно своето желание и да използват за целта общи данъчни мерки, които сметнат за най-подходящи. Въпреки това тъй като тези операции водят до прилагането на селективни данъчни мерки, които подлежат на контрол върху държавната помощ, замесените в тези сделки предприятия са потенциални получатели на държавна помощ. От една страна фактът, че няколко сектори или категории предприятия са идентифицирани като потенциални получатели, не е индикация, че системата STL е обща мярка (69). От друга страна, фактът, че системата се използва за финансиране на придобиването, беърбоут чартъра и препродажбата на мореплавателни съдове, може да бъде ясен знам, че мярката е селективна от секторна гледна точка.
5.3. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(123)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(124)
Правилата за държавна помощ се прилагат единствено по отношение на помощ, предоставена на предприятия, които участват в икономически дейности. Освен това критериите, заложени в член 107, параграф 1, са кумулативни. Следователно подлежащите на оценка мерки представляват държавна помощ по смисъла на Договора, ако са изпълнени всички горепосочени условия. Най-общо финансовата помощ следва:
-
да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси,
-
да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки,
-
да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и
-
да засяга търговията между държавите членки.
(125)
Комисията извърши оценка на две различни равнища:
-
На равнището на отделните разглеждани мерки, при които Комисията разглежда дали всяка отделна мярка представлява държавна помощ, независимо от използването ѝ в STL.
-
На равнището на системата STL като цяло: както бе посочено, STL разчита на комбинация от тези мерки, които de jure или de facto са взаимосвързани.
5.3.1. Предприятия по смисъла на член 107 от ДФЕС
(126)
Комисията счита, че всички страни, ангажирани в операции със STL, са предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като техните дейности се състоят в предлагане на стоки и услуги на пазар (70), като Испания (71) или трета страна не е оспорила това. По-точно корабостроителниците предлагат новопостроени плавателни съдове или строителни, ремонтни или възстановителни услуги; предприятията за лизинг предлагат инструменти за финансиране; ОИИ чартират или продават плавателни съдове; инвеститорите предлагат стоки и услуги на широк кръг пазари, освен ако не са лица, които не извършват стопанска дейност, като в този случай не попадат в обхвата на настоящото решение; корабоплавателните предприятия предлагат услуги за морски транспорт; организиращите банки предлагат услуги по посредничество и финансиране, а другите посредници предлагат услуги по посредничество или консултация.
5.3.2. Наличие на селективно предимство
(127)
Според установената съдебна практика: „Член 107, параграф 1 от Договора изисква да се определи дали съгласно определена задължителна схема дадена държавна мярка поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“ в сравнение с други, които с огледа на целта на въпросната схема са в съпоставима правна или фактическа ситуация. В такъв случай разглежданата мярка изпълнява условията за селективност (72).“
5.3.2.1. Ускорена амортизация (член 115, параграф 6 от TRLIS) - мярка 1
(128)
В Решение C(2011) 4494 окончателен Комисията заяви, че ако мярката представлява помощ, то тя би била съществуваща помощ и не извърши оценка. В резултат на официалното разследване сега Комисията стигна до заключението, че разгледана в изолация, тази мярка не представлява държавна помощ, тъй като не поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки. Комисията отбелязва, че мярката се прилага по отношение на всички дружества, които подлежат на подоходен данък в Испания, без това да ограничава техния сектор или дейност, място на учредяване, размер, правен статут или местоположение на активите. Прилага се също без изключение по отношение на всички стоки, които подлежат на амортизация.
(129)
Освен това ограничението до отдаваните на лизинг активи не представлява елемент на селективност, тъй като придобиването на такива активи може да бъде финансирано чрез договори за финансов лизинг, които са общодостъпни за предприятия от всички сектори и с всякакви размери. Няма индикация, че получателите на мерките са de facto концентрирани в определени сектори или видове производство. Статистическите данни, предоставени от Испания във връзка с прилагането на член 115 от TRLIS от испанските данъкоплатци (вж. графиките по-долу), потвърждават, че финансовият лизинг се използва от предприятия, които има широк кръг облагаеми приходи (45 % от деклариралите, че прилагат член 115, печелят под 1 милион EUR, а 70 % - под 3 милиона EUR) (вж. графиката отляво). Абсолютният размер на данъчното предимство, което може да се получи от приспадането на допълнителни разходи (73) съгласно член 115 от TRLIS, също варира според приходите на данъкоплатеца (вж. графиката отдясно).
Източник: Министерство на икономиката и финансите
(130)
Испанските органи също потвърдиха, че договорите за лизинг и член 115 от TRLIS могат да се използват по отношение на активи, изградени (или произхождащи) в други държави членки. Най-накрая, Комисията отбелязва, че условията за прилагането на член 115, параграф 6 от TRLIS са ясни, обективни и неутрални и не е необходимо предварително одобрение за прилагането му. Следователно данъчната администрация няма правомощията да одобрява или отхвърля по свое усмотрение прилагането на тази мярка (74).
(131)
Следователно Комисията е стигнала до заключението, че ускорената амортизация на отдадените на лизинг активи (член 115, параграф 6 от TRLIS) като такава не осигурява селективно предимство на ОИИ при операциите със STL.
5.3.2.2. Дискреционно прилагане на ранната амортизация (член 115, параграф 11 от TRLIS, член 48, параграф 4 от TRLIS и член 49 от RIS) - мярка 2
(132)
Правилото относно амортизацията в испанското данъчно законодателство (член 11 от TRLIS) най-общо предвиждат разходите за даден актив да бъдат разпределени през целия му икономически живот - следователно от момента на използването му за икономическа дейност. В съответствие с член 115, параграф 6 от TRLIS ускорената амортизация на отдадените на лизинг активи следва да вземе предвид датата, на която активът е влязъл в експлоатация. Тъй като позволява ускорената амортизация да започне преди началото на използването на актива, член 115, параграф 11 от TRLIS предоставя икономическо предимство.
(133)
Тази възможност е изключение от общото правило, заложено в член 115, параграф 6, и подлежи на дискреционно одобрение от испанските органи; следователно тази мярка на пръв поглед е селективна. Противно на твърденията на Испания и на някои трети страни критериите за предоставяне на одобрение не са ясни и обективни и дори и да са били ясни и обективни, това не би било достатъчно за изключване на селективното им естество (75). Комисията отбелязва, че критериите, заложени в член 115, параграф 11 от TRLIS, са неясни и е необходимо тълкуване от страна на данъчната администрация, което не е обнародвано в административни правила или разяснения в тази връзка. Дискреционното прилагане на ранната амортизация въз основа на неясни критерии въвежда селективност в системата STL, дори и дискреционните правомощия да не са упражнявани по произволен начин (76). В допълнение Комисията отбелязва, че Испания не е обяснила по убедителен начин защо всичките условия, наложени от член 48, параграф 4 от TRLIS и член 49 от RIS са достатъчни, за да се избегне злоупотреба. Например специфичните характеристики на икономическата употреба на актива (77) трябва да бъдат доказани както и липсата на въздействие върху облагаемата сума, която произтича от употребата на актива или прехвърлянето на собствеността (78). Не е представена обосновка за тези ограничения, които въвеждат допълнителни елементи на селективност. Също така Испания не е доказала защо е необходимо предварително одобрение. Гарантирането на реалността на операция по лизинг например изглежда толкова важно за осигуряване на обичайното приспадане на разходите за лизинг/ амортизация на актива или прилагане на ускорена амортизация, колкото е за ранното прилагане на тази амортизация. Въпреки това първите мерките не подлежат на предварително одобрение и по отношение на тези мерките изглежда е достатъчно да се представи последваща верификация на ясните и обективните критерии, приложими по отношение на ранната амортизация на отдадените на лизинг активи.
(134)
В Решение C(2011) 4494 окончателен според Комисията испанските органи са потвърдили по време на среща, че въз основа на даденото одобрение условията в член 115, параграф 11 от TRLIS са считат за изпълнени само при придобивания на плавателни съдове, които са преминали от обичаен режим на корпоративно облагане към система на данък върху тонажа (79), и последващото прехвърляне на собственост на плавателния съд към корабоплавателно предприятие посредством упражняването на опция в контекста на беърбоут чартър. Испания отрече (80) съществуването на такава обосновка, но призна за затруднения при тълкуването (81). Комисията отбелязва, че липсват доказателства, чрез които да се установи, че одобренията за прилагането на ранната амортизация са предоставени при други обстоятелства (82).
(135)
Въз основа на примера, цитиран от испанските органи, изглежда исканията за ранна амортизация, подадени от ОИИ пред данъчната администрация, описват подробно цялостната организация на STL и представят всички значими договори (по-специално договор за корабостроене, договор за лизинг, беърбоут чартър, договори с опция, споразумение за поемане или освобождаване на дълг). Според Испания тези елементи са необходими за проверка на съобразността с условията, заложени в член 115, параграф 11 и член 48, параграф 4 от TRLIS, както и член 49 от RIS.
(136)
Въпреки това Комисията отбелязва, че процедурата, заложена в правилата за прилагане (83), предоставя значими дискреционни правомощия на данъчната администрация по отношение на тълкуването на правните разпоредби и евентуалното налагане на допълнителни условия. По-специално администрацията има правото да поиска допълнителна информация, която може да счете за необходима за оценката (84). В това отношение Комисията също отбелязва, че при някои от цитираните примери искания, подадени от заявителите, също са включени допълнителни приложения, които не са необходими за доказване на съобразността с условията, заложени в член 115, параграф 11 от TRLIS и член 49 от RIS: 1) подробно изчисление на общите данъчни предимства и на това как те ще бъдат разпределени между корабоплавателното предприятие, от една страна, и ОИИ или неговите инвеститори, от друга страна, и 2) обосновка на корабостроителница, в която са посочени икономическите и социалните ползи, очаквани от договора за корабостроене. Според някои жалбоподатели тези документи са поискани от данъчната администрация в контекста на процеса на одобрение. Според Испания тези елементи са предоставени от заявителите (ОИИ) по тяхна инициатива. Тези документи сочат по-специално, че е взета предвид важността на договора за корабостроене за испанската икономика, както и цялостното данъчно предимство, осигурено от операцията със STL.
(137)
Комисията стигна до заключението, че процедурата за задължително предварително одобрение, необходимото тълкуване на неявните условия на член 115, параграф 11 и член 48, параграф 4 от TRLIS, както и член 49 от RIS, и възможността данъчната администрация да поиска допълнителен документ или информация са ясно доказателство, че данъчната администрация се ползва с широки дискреционни правомощия при упражняването на задачата си по одобрение на операциите със STL.
(138)
Както бе посочено в Известие на Комисията относно прилагането на правилата за държавни помощи по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (наричано по-долу Известие относно фискална помощ“) (85), Съдът признава, че третирането на икономически субекти на дискреционна основа може да означава, че индивидуалното прилагане на обща мярка има характеристиките на селективна мярка, и по-специално когато упражняване на дискреционно правомощие превишава простото управление на данъчните приходи чрез позоваване на обективни критерии (86) (87).
(139)
Следователно Комисията счита, че дискреционното прилагане на ранната амортизация на отдадените на лизинг активи чрез прилагането на член 115, параграф 11 и член 48, параграф 4 от TRLIS, както и член 49 от RIS предоставя селективно предимство на ОИИ, които са ангажирани в операциите със STL и на техните инвеститори.
5.3.2.3. Данъчна прозрачност на обединенията по икономически интерес (член 48 от TRLIS) - мярка 3
(140)
Комисията счита, че статутът на данъчна прозрачност на ОИИ, предвиден в член 48 и член 49 от TRLIS, просто позволява на различните оператори да се присъединят и да финансират инвестиция или да извършват икономическа дейност. Впоследствие тази мярка не осигурява селективно предимство на ОИИ или на техни членове.
5.3.2.4. Системата за данък върху тонажа (членове 124-128 от TRLIS) - мярка 4
(141)
Както бе посочено в раздел (31) по-горе, системата за данък върху тонажа представлява схема за съществуваща помощ, одобрена с Решение на Комисията C(2002) 582 окончателен от 27 февруари 2002 г. Включва правилата по член 125, параграф 2 от TRLIS относно третирането на скритите данъчни задължения и прираста на капитала в контекста на преминаване към системата за данък върху тонажа на използвани или втора употреба активи, които преди това са попадали в обхвата на общата данъчна система.
(142)
В действителност, както бе посочено в съображение (18) по-горе, при обичайните обстоятелства - т.е. когато дадено дружество остане в обхвата на общата система за корпоративно данъчно облагане, вместо да премине към системата за данък върху тонажа - данъчното предимство в резултат на ранната или укорената амортизация на активи през първите години (повишени скрити данъчни задължения) се неутрализира до голяма степен през следващите години (намалени скрити данъчни задължения) или при продажбата, или демонтирането на актива (данъчно облагане на прираста на капитала). През целия период този процес води до отсрочване на плащането на определени данъчни суми. Тъй като платеният по системата за данък върху тонажа данък не зависи от разликата между приходи и разходи, преминаването към системата за данък върху тонажа в средата на периода означава, че скритите данъчни задължения остават неуредени.
(143)
При сравнение с евентуалните събития в контекста на общата данъчна система, отсрочването при системата за данък върху тонажа на сетълмента на скрити данъчни задължения, както е предвидено в член 125, параграф 2 от TRLIS, предоставя допълнително селективно икономическо предимство на дружествата, които преминават към системата за данък върху тонажа, за разлика от тези, които остава в рамките на общата данъчна система.
(144)
Както е обяснено по-долу в раздел 5.4., одобрената от Комисията система за данък върху тонажа не обхваща данъчното третиране на приходите от беърбоут чартър, което следователно представлява нова помощ, а не съществуваща такава.
5.3.2.5. Член 50, параграф 3 от RIS - мярка 5
(145)
В сравнение с одобрението като част от схемата за данък върху тонажа, за която е изпратено уведомление, член 50, параграф 3 от RIS предоставя и допълнително предимство: чрез изключение от обичайното прилагане на член 125, параграф 2 от TRLIS, мореплавателните съдове, които обикновено се разглеждат като използвани или втора употреба, се приемат за нови при преминаване към системата за данък върху тонажа. Следователно сетълментът на скритите данъчни задължения - обичайно отсрочен до продажбата или демонтирането на актива съгласно член 125, параграф 2 от TRLIS - се отменя безвъзвратно. Тази отмяна представлява икономическо предимство.
(146)
Икономическото предимство, осигурено от член 50, параграф 3 от RIS, е селективно, тъй като не е налице за всички активи. Не е предоставено даже и за всички плавателни съдове, които попадат в обхвата на схемата за данък върху тонажа и член 125, параграф 2 от TRLIS. Всъщност това предимство е налице само при условие че плавателният съд е придобит посредством договор за финансов лизинг, който вече е одобрен от данъчната администрация. Както бе посочено, испанските органи потвърдиха, че данъчната администрация счита, че това условие действително е изпълнено, ако договорът за финансов лизинг е одобрен в контекста на прилагането на ранна амортизация съгласно член 115, параграф 11 от TRLIS. Нито Испания, нито дадена трета страна не се е позовала на други обстоятелства, които биха позволили на договор за лизинг, който да бъде предварително одобрен от данъчната администрация. Както е посочено в раздел (134) по-горе, тези одобрения са предоставени в контекста на значителни дискреционни правомощия, упражнявани от данъчната администрация, и единствено във връзка с новопостроени мореплавателни съдове.
(147)
Противно на аргументите, представени от Испания и определени трети страни, член 50, параграф 3 от RIS не просто осигурява разяснение на специалната процедура, за която е изпратено уведомление, или на концепцията „употребяван плавателен съд“. Като приема, че отдадения на лизинг плавателен съд е нов към датата на упражняване на кол опцията от лизингополучателя, при условие че договорът за лизинг вече е одобрен от данъчната администрация, се отклонява от специалната процедура (88), заложена в член 125, параграф 2 от TRLIS. Тази селективност въвежда допълнително предимство чрез предотвратяване на последващ прираст на капитала.
(148)
Комисията счита, че предоставянето на допълнително селективно предимство - чрез позоваване на общата данъчна схема или дори чрез препратка към обичайното прилагане на алтернативната система за данък върху тонажа и член 125, параграф 2 от TRLIS съгласно разрешението от Комисията - не може да бъде обосновано чрез естеството и общата схема на испанската данъчна система.
(149)
В действителност Комисията е разрешила член 125, параграф 2 от TRLIS като специална процедура, която е предназначена да предотврати злоупотреба с член 125, параграф 1, т.е. да попречи на операторите да прехвърлят използвани и свръхамортизирани плавателни съдове към системата за данък върху тонажа с единствената цел продажбата им със значителен прираст на капитала, който би бил освободен от облагане по схемата за данък върху тонажа. Комисията отбелязва, че в това отношение операциите със STL включват ОИИ, които взимат на лизинг един единствен плавателен съд, който за кратко е и тяхна собственост, но самите те не са експлоатирали, и преминаването им към схемата за данък върху тонажа за много кратък период от време, необходим за упражняване на опцията на договора за лизинг, и прехвърлянето на собствеността на единствения им плавателен съд към корабоплавателно предприятие. Тези операции изглежда не отговарят на целите на системата за данък върху тонажа, както е предвидена в Насоките за морския транспорт.
(150)
Впоследствие Комисията не е съгласна, че е логично даден плавателен съд да се разглежда като „нов“ към датата, на която се упражнява опцията, тъй като никой преди лизингодателя не го е използвал или понеже упражняването на опцията е било договорено преди подписването на договора за лизинг.
(151)
По отношение на първата част от този аргумент Комисията отбелязва, че правилото за изкуствено отделяне също се прилага по отношение на плавателните съдове, прехвърлени от оператор от обичайната данъчна система към системата за данък върху тонажа; т.е. без промяна в собствеността и без използването му от трета страна.
(152)
По отношение на втората част фактът, че опцията вече е договорена, няма нищо общо с определянето на това дали плавателният съд е нов. Комисията не е получила обяснение по отношение на това защо такъв плавателен съд следва да се разглежда като нов към датата на упражняване на опцията, независимо от това кой е собственикът. Също така не е получила убедително обяснение защо тази хипотеза не би била разумна, ако договорът за лизинг вече е одобрен от данъчната администрация.
(153)
В това отношение Комисията отбелязва, че прирастът на капитала не би бил освободен, ако член 50, параграф 3 от RIS единствено разяснява, че отдадените на лизинг плавателни съдове се разглеждат като нови на датата на подписване на договора за лизинг, без да се взема предвид датата на упражняване на опцията. В този случай ОИИ следва да се разглежда като собственик на плавателния съд преди преминаването му към системата за данък върху тонажа, плавателният съд би се разглеждал като употребяван или втора употреба при влизане в системата за данък върху тонажа и член 125, параграф 2 от TRLIS би се прилагал, което води до отсрочването на сетълмента на скритите данъчни задължения или облагането на прираста на капитала при продажбата или демонтирането на плавателния съд.
(154)
Следователно Комисията счита, че член 50, параграф 3 от RIS предоставя селективно предимство на предприятия, които придобиват плавателни съдове чрез договори за финансов лизинг, които вече са одобрени от данъчната администрация, и по-специално ОИИ или техни инвеститори, ангажирани в операциите със STL.
5.3.2.6. Селективно предимство в резултат на STL като цяло. Получатели на предимството
(155)
Размерът на икономическото предимство от STL като цяло отговаря на предимството, което ОИИ не биха получили при същата операция по финансиране от прилагането единствено на общите мерки. На практика това предимство отговаря на сбора на предимствата, извлечени от ОИИ чрез прилагане на горепосочените селективни мерки, а именно:
-
спестените лихви върху сумите на данъчните плащания, отсрочени посредством ранната амортизация (член 115, параграф 11 и член 48, параграф 4 от TRLIS и член 49 от RIS);
-
размерът на избегнатите данъци или спестените лихви върху отсрочения данък посредством схемата за данък върху тонажа (член 128 от TRLIS), при условие че ОИИ не отговаря на условията на схемата за данък върху тонажа;
-
размерът на избегнатите данъци върху прираста на капитала от продажбата на плавателния съд посредством член 50, параграф 3 от RIS.
(156)
Като се разглежда STL като цяло, предимството е селективно, тъй като подлежи на дискреционни правомощия, предоставени на данъчната администрация чрез процедурата на задължителното предварително одобрение на и неточното формулиране на условията, приложими по отношение на ранната амортизация. Тъй като други мерки, приложими по отношение на дейностите в сферата на морския транспорт, които са допустими по Насоките за морския транспорт - и по-специално член 50, параграф 3 от TRLIS, - зависят от това предварително одобрение, цялата система STL е селективна. В резултат на това данъчната администрация одобрява единствено операции със STL за финансирането на мореплавателни съдове (браншова селективност). Както бе потвърдено от статистическите данни, предоставени от Испания, всичките 273 операции със STL, организирани до юни 2010 г., засягат мореплавателни кораби.
(157)
В това отношение фактът, че всички корабоплавателни предприятия, включително и предприятията, установени в други държави членки, евентуално имат достъп до операции за финансиране със STL, не променя заключението, че схемата поставя в по-благоприятни условия определени дейности, а именно придобиването на мореплавателни съдове посредством договори за лизинг, и по-специално с оглед на техния беърбоут чартър и последваща препродажба.
(158)
Европейски корабостроителници са подали жалби относно няколко случая, при които не са получили достъп до финансиране на STL чрез испански банки.
(159)
В своето решение за откриване на официална процедура по разследване Комисията е представила наблюдението, че всички, с изключение на един от плавателните съдове, допуснати до STL, са построени от испански корабостроителници. Комисията изрази съмнения (89), че такъв резултат може обосновано да бъде обяснен в контекста на операциите, които са в резултат единствено от свободния избор на икономически оператори на свободния и конкурентния пазар.
(160)
Въпреки това при липсата на доказателства, че свързаните с придобиването на неиспански плавателни съдове заявления са били отхвърлени, Комисията не може да установи, че STL de facto е ограничена до придобиването на испански плавателни съдове. В допълнение Комисията отбелязва, че чрез известие със задължителен характер в отговор на въпрос на потенциален инвеститор от 1 декември 2008 г. испанската данъчна администрация изрично е потвърдила, че STL се прилага по отношение на кораби, построени в други държави - членки на ЕС (90). При тези обстоятелства Комисията стигна до заключението, че STL не води до допълнителен елемент на селективност в полза на испански корабостроителници и не е налице дискриминация въз основа на мястото на стопанска дейност на корабостроителницата.
(161)
Комисията счита, че предимството е предоставено на ОИИ и - поради прозрачността - на неговите инвеститори. В действителност ОИИ е правния субект, който прилага всички данъчни мерки, и, когато е приложимо, подава искания за одобрения към данъчната администрация. Например, няма възражения, че исканията за прилагането на ранна амортизация или данък върху тонажа са подадени от страна на ОИИ. От данъчна гледна точка ОИИ е прозрачен по отношение на данъците субект и облагаемите му приходи или подлежащи на приспадане разходи се прехвърлят към инвеститорите.
(162)
При операция със STL при икономически условия значителна част от данъчното облекчение, получено от ОИИ, се прехвърля на корабоплавателното предприятие посредством отстъпка от цената. Приложените към определени досиета приложения за искания от страна на ОИИ на предварително одобрение за ранна амортизация (вж. съображение (176) по-долу) потвърждават, че операторите, ангажирани в операциите със STL, считат, че данъчните облекчения от операцията са разпределени между ОИИ или техните инвеститори и корабоплавателните предприятия. Въпреки това въпросът с приписването на държавата на това предимство ще бъде разгледан в следващия раздел.
(163)
Макар другите участници в сделките със STL, като корабостроителници, предприятия за лизинг и други посредници, да се възползват от непрякото въздействие на това предимство, Комисията счита, че предимството, което е първоначално предоставено на ОИИ и техните инвеститори, не се прехвърля на горните.
5.3.3. Прехвърляне на държавни ресурси и приписване на държавата
Държавни ресурси
(164)
Селективните предимства за ОИИ и техните членове, идентифицирани в мерки 2, 4 и 5 по-горе (вж. раздели (131), (140) и (143)), произтичат от прилагането на разпоредби на данъчното законодателство.
(165)
При всяка от сделките със STL използването на държавни ресурси води до неплатена лихва върху данъчните отсрочки, които са в резултат на ранната амортизация на отдадените на лизинг активи, неплатен данък при липсата на сетълмент на скритите данъчни задължения, когато ОИИ преминава от система на обичайно корпоративно данъчно облагане към система на данък върху тонажа, и неплатен данък при липсата на данъчно облагане на прираста на капитала при прехвърляне на собствеността върху плавателния съд към корабоплавателното предприятие. Системата STL като цяло включва окончателната загуба на данъчен приход, равна на използването на държавни ресурси под формата на фискални разходи и неплатена лихва.
(166)
В контекста на операциите със STL държавата първоначално прехвърля свои ресурси към ОИИ посредством финансирането на селективните предимства. Впоследствие чрез данъчна прозрачност ОИИ прехвърля държавните ресурси към своите инвеститори.
Приписване
(167)
Разглежданата мярка произтича от прилагането на испанското данъчно законодателство и данъчните одобрения, предоставени от испанската данъчна администрация за прилагането както на ранната амортизация, така и на схемата за данък върху тонажа. Тези одобрения са предоставени за прилагането на отделни мерки като ранната (ускорена) амортизация на плавателния съд, отдаден на лизинг от всяко ОИИ, или преминаването към данък върху тонажа на ОИИ. Освен това въз основа на примерите, цитирани от испанските органи, процесът на одобрение е неизбежен за операциите по финансиране.
(168)
Според жалбоподателите данъчната администрация би преразгледала и би се намесила при разпределянето на данъчните печалби между корабоплавателното предприятие, от една страна, и ОИИ и инвеститорите, от друга. Въз основа на цитираните от испанските органи примери изглежда в действителност исканията, подадени до данъчната администрация, за одобрение на ранната амортизация най-общо включват изчисление на данъчното предимство, произтичащо от структурата STL, и как това данъчно предимство се разпределя между корабоплавателното предприятие и инвеститорите в ОИИ, или във всеки случай съдържа необходимите елементи за извършване на това изчисление.
(169)
Въпреки това всички икономически последствия от предоставянето на данъчно предимство на ОИИ произтичат от комбинация от законни сделки между частни субекти. Приложимите правила не задължават ОИИ да прехвърля част от данъчното предимство на корабоплавателните предприятия и в още по-малка степен на корабостроителници или посредници. Наистина данъчната администрация се ползва с широка дискреция и в този контекст оценява икономическото въздействие на цялостната сделка, но това не е достатъчно, за да се установи, че именно испанските органи вземат решение за прехвърлянето на част от предимството към корабоплавателните предприятия или относно размера на това прехвърляне. Тази ситуация се различава от разглежданата при решенията относно Air Caraïbes или във френската GIE Fiscaux, при които е имало налице правно задължение за прехвърлянето от страна на инвеститорите на поне 60 % или две трети от предимството към потребителите, като френските органи са проверявали дали всяка сделка отговаря на това изискване.
(170)
Следователно селективното предимство е предоставено посредством държавни ресурси. Те изрично могат да бъдат приписани на испанската държава, тъй като са от полза на ОИИ и техните инвеститори. Все пак това не се отнася до предимствата, от които се ползват корабоплавателните предприятия, и a fortiori косвените предимства, които преминават към корабостроителниците и посредниците.
5.3.4. Нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията
(171)
Най-накрая, това предимство заплашва да наруши конкуренцията и да окаже въздействие върху търговията между държавите членки. Когато предоставена от държава членка помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията в рамките на Съюза, тези предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ (91). Достатъчно е получателят на помощта да се конкурира с други предприятия на пазари, отворени за конкуренция (92) и търговия между държавите членки.
(172)
При разглеждания случай инвеститорите, т.е. членовете на ОИИ, извършват дейност в различни сектори на икономиката, и по-специално в сектори, отворени за търговия в рамките на ЕС. В допълнение посредством операциите, които се ползват от STL, те извършват дейност чрез ОИИ на пазари за беърбоут чартър и придобиване и продажба на мореплавателни съдове, които са отворени за търговия в рамките на ЕС. Предимствата, които произтичат от STL, укрепват тяхната позиция на съответните пазари, като по този начин нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията.
(173)
Следователно икономическото предимство, получено от ОИИ и техните инвеститори, ползващи се от разглежданите мерки, вероятно оказва въздействие върху търговията между държавите членки и нарушава конкуренцията на вътрешния пазар.
5.4. СЪЩЕСТВУВАЩА ИЛИ НЕПРАВОМЕРНА ПОМОЩ
(174)
В член 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 659/1999 (93) са представени различни ситуации, при които дадена помощ се разглежда като съществуваща. Според изложенията, получени по разглеждания случай, съществуващата помощ би представлявала i) помощ, която е съществувала преди влизането в сила на Договора в Испания, или ii) помощ, която вече е одобрена от Комисията.
Данъкът върху тонажа представлява съществуваща помощ, но прилагането му по отношение на приходите от беърбоут чартър представлява нова помощ
(175)
Сред мерките, които са квалифицирани като държавна помощ (94), Комисията счита, че единствено данъчните разпоредби относно системата за данък върху тонажа (членове 124-128 от TRLIS, мярка 4) представляват схема за съществуваща държавна помощ, тъй като е одобрена от Комисията през 2002 г.
(176)
Въпреки това Комисията счита, че ОИИ, ангажирани в операции по „лизинг срещу данък“, не отговарят на всички условия за допустимост за испанската система за данък върху тонажа.
(177)
Комисията е разрешила испанския данък върху тонажа като съвместима помощ въз основа на Насоките за морския транспорт, които се прилагат единствено по отношение на предприятия, които действително извършват дейности в сферата на морския транспорт (95), било то чрез собствени плавателни съдове, или чартърни съдове. По изключение данъкът върху тонажа може да се прилага по отношение на дейности, които в Насоките се разглеждат като спомагателни или помощни за морския транспорт. Например при определени условия управлението на кораби, дейностите по драгиране или теглене могат да бъдат допустими за помощ (96). От друга страна чистата собственост на плавателен съд, неговото придобиване посредством финансов лизинг или наем, или чартър на трети страни, без да се поема пълна отговорност за експлоатацията на плавателния съд, не могат да се разглеждат като допустима дейност. Очевидно бенефициерът на системата за данък върху тонажа следва да извършва допустима транспортна дейност с допустим плавателен съд.
(178)
Истината е, че по изключение дейностите по беърбоут чартър вече са били одобрени от Комисията като част от определени схеми за данък върху тонажа, за които е представено уведомление, но само временно и при определени условия, свързани със свръхкапацитета (97). При тези условия централната дейност на разглежданите предприятия остава морският транспорт и приходите от дейности по беърбоут чартър могат да се разглеждат като помощни за централната дейност. Това толериране напълно отговаря на целите на Насоките за морския транспорт. „поддържане и подобряване на ноу-хау при морския транспорт и защита и насърчаване на заетостта сред европейските моряци“ и „принос към консолидирането на морския клъстър, установен в държавите членки, като междувременно се поддържа цялостния конкурентен флот на световните пазари“ (98).
(179)
В съответствие с Насоките за морския транспорт в Решение на Комисията C(2002) 582 окончателен от 27 февруари 2002 г., с което се одобрява испанската система за данък върху тонажа, се посочва, че единствено дейностите в сферата на морския транспорт са допустими за данък върху тонажа (99). В действителност раздел 2.4 Получатели предвижда: „Получателите на схемата за данък върху тонажа могат да бъдат предприятия от сектора на морския транспорт, учредени съгласно испанското законодателство, чиято дейност включва експлоатацията на собствени и чартърни кораби“ (наше подчертаване) и раздел 2.5. „Допустими дейности/ кораби“ предвижда: „Схемата за данък върху тонажа обхваща единствено прихода от мореплавателни кораби, които са експлоатирани при дейностите в сферата на морския транспорт. Предвидено е допустимите дейности да включват единствено морския транспорт.“ (наше подчертаване).
(180)
От формулировката на Решение на Комисията от 2002 г., прието въз основа на Насоките за морския транспорт, следва, че предприятията, идентифицирани като собственици на кораби съгласно испанското законодателство, се ползват от системата за данък върху тонажа, при условие че извършват допустими дейности в сферата на морския транспорт и са в границите му.
(181)
Комисията счита, че дейността, извършена от ОИИ, ангажирано в операции със STL, не може да се разглежда като транспортна дейност. При преминаване към системата за данък върху тонажа ОИИ взема на лизинг един плавателен съд от предприятие за лизинг и го чартира на трета страна, собственик на кораб, на база беърбоут. Ако третата страна, собственик на кораб, експлоатира плавателния съд с цел предоставяне на услуги в сферата на морския транспорт, може да бъде допустима за данък върху тонажа. Въпреки това ОИИ осигурява плавателния съд единствено на разположение на трета страна - корабоплавателно предприятие, което го експлоатира. Следователно ОИИ е посредник, който предоставя услуги за наем или лизинг, а не транспортни услуги.
(182)
ОИИ, ангажирано в операциите със STL, обикновено чартира единствения плавателен съд, който притежава или е взело на лизинг, което следователно представлява целия му флот. При тези обстоятелства ОИИ не поема риск или отговорност по отношение на техническото, екипажното или дори търговското управление на плавателния съд. То е просто посредник и приходите от беърбоут чартъра не могат да се разглеждат като придружаващи дейността в сферата на морския транспорт.
(183)
В допълнение ОИИ остава в рамките на системата за данък върху тонажа за кратък период, т.е. двете седмици, необходими за упражняване на опцията от договора за лизинг и за упражняване от страна на собственика на кораба на опцията, свързана с договора за чартър. Разрешаването на този вид дейности съгласно системата за данък върху тонажа изглежда не увеличава дълготрайно тонажа под флага и контрола на държавите от ЕИП. Поради същите причини ОИИ, ангажирани в операции със STL, изглежда не допринасят за обективното „поддържане … на морски ноу-хау и защитата … на заетостта за европейските моряци“ или „консолидирането на морския клъстър“.
(184)
В заключение одобрението, което произтича от решението от 2002 г., не означава, че дейността на предприятията, като ОИИ, ангажирани в STL, може да се разглежда като дейност в сферата на морския транспорт.
(185)
Следователно Комисията счита, че включването на предприятия като ОИИ, ангажирани в операции със STL (100), в схемата за данък върху тонажа води до предоставянето на нова помощ, било то чрез изчисляването на облагаемия приход като функция на оперативния тонаж, или възможността за отлагане на селтълмента на скритите данъчни задължения до продажбата или демонтирането на плавателния съд съгласно член 125, параграф 2 от TRLIS.
Другите мерки представляват нова помощ
(186)
Ранната амортизация на отдадените на лизинг активи (член 115, параграф 11 и член 48, параграф 4 от TRLIS както и член 49 от RIS, мярка 2) не представлява съществуваща помощ, тъй като е въведена през 2002 г., т.е. след присъединяването на Испания към ЕС през 1986 г., и така и не е било изпратено уведомление до Комисията за нея и не е била одобрена от последната. В допълнение въздействието от тази мярка може изрично да бъде отделено от въздействието на ускорената амортизация. Тази мярка представлява неправомерна помощ.
(187)
По сходен начин член 50, параграф 3 от RIS, който позволява освобождаването на прираста на капитала от плавателни съдове, придобити в контекста на вече одобрени договори за лизинг (мярка 5), влиза в сила през 2002 г. без предварителното уведомяване или разрешение от Комисията.
(188)
Комисията счита, че одобрението, предоставено през 2002 г., не обхваща мерките за прилагане, и по-специално член 50, параграф 3 от RIS, тъй като въвежда изключение от правилата за изкуствено отделяне, които се прилагат по отношение на плавателните съдове съгласно член 125, параграф 2 от TRLIS, което означава допълнително предимство. За това изключение е трябвало да бъде изпратено уведомление заедно с правните разпоредби, одобрени от Комисията, но то не е било изпратено.
(189)
Изглежда за прилагането на член 125, параграф 2 от TRLIS не е необходимо допълнително определение или разяснения. Обичайно би довело до данъчно облагане на прираста на капитала, реализиран от лизингодателя при прехвърлянето на плавателен съд на лизингополучателя (корабоплавателно предприятие). Ако Испания е счела, че е необходимо разяснение, това е трябвало да бъде представено при уведомлението.
(190)
Следователно мерките за прилагане, и по-специално член 50, параграф 3 от RIS, също представляват неправомерна помощ.
5.5. СЪВМЕСТИМОСТ С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(191)
Комисията стигна до заключението, че следните мерки представляват държавна помощ на индивидуална основа и в контекста на STL:
-
Ранна амортизация на активи, придобити посредством договор за финансов лизинг (член 115, параграф 11 и член 48, параграф 4 от TRLIS както и член 49 от RIS);
-
Схема за данък върху тонажа по отношение на допустимостта на дейностите по беърбоут чартър;
-
Член 50, параграф 3 от RIS.
(192)
По принцип държавната помощ, съгласно определението в член 107, параграф 1 от ДФЕС, е забранена. Въпреки това член 107, параграф 2 гласи, че определени видове помощ са съвместими, а член 107, параграф 3, че определени видове помощ или помощ за определени получатели може да бъде обявена за съвместима от Комисията. В зависимост от категорията получатели могат да се прилагат определени правила като Насоките за морския транспорт (101) или Рамка за държавната помощ за корабостроенето (102).
(193)
Нито испанските органи, нито трети страни, идентифицирани като получатели в настоящото решение, са се позовали на прилагането на друга разпоредба на член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС или прилагането на друга рамка за държавни помощи, приета въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
5.5.1. Прилагането на Насоките за морския транспорт
Допустимост на приходите от беърбоут чартър по отношение на данък върху тонажа
(194)
Както бе посочено в съображение 4.3.4 по-горе, испанските органи и определени трети страни считат, че чартирането е включено в решението от 2002 г. за одобрение на испанската схема за данък върху тонажа, тъй като се отнася до експлоатацията на собствени и взети на чартър кораби.
(195)
Комисията не е съгласна с това тълкуване на решението от 2002 г. Както в Насоките за морския транспорт, така и в решението от изрично се посочва, че данъкът върху тонажа следва да се прилага единствено по отношение на дейностите в сферата на морския транспорт (103). По правило приходите от други дейности, извън транспорта, дори и когато са извършвани от дружество за морски транспорт, не могат да бъдат облагани съгласно системата за данък върху тонажа (104), освен чрез изричното изключение и при определени условия (съпътстващи дейности, драгиране, теглене).
(196)
В този контекст „експлоатацията на собствени и взети на чартър кораби“, посочена като допустима дейност в решението от 2002 г., обхваща единствено „експлоатацията“ на плавателни съдове, които са собствени или взети на чартър на база беърбоут и са в експлоатация - както собствените, така и взетите на чартър кораби - от страна на предприятие за морски транспорт.
(197)
Както бе посочено в раздел 143, самите финансови ОИИ, ангажирани в операции за финансиране със STL, не експлоатират плавателни съдове и не предоставят услуги за морски транспорт. Те са финансови посредници, ангажирани в колективното финансиране на даден актив. Не се намесват в стратегическото, техническото, екипажното или дори търговското управление на плавателния съд, който чартират, и не поемат риск или отговорност за предоставянето на услуги в сферата на морския транспорт.
(198)
В допълнение Комисията отбелязва, че ОИИ, ангажирани в операции със STL, чартират единствения им плавателен съд с опция за закупуване (или „кол опция“), която корабоплавателното предприятие се е ангажирало да упражни от самото начало, и опция за продажба (или „пут опция“), която ОИИ може да упражни. Това е еквивалент на забавено, и все пак окончателно, прехвърляне на собствеността на целия флот на ОИИ. Следователно ОИИ не е в същата ситуация като собствениците на кораби, които са засегнати от временен свръхкапацитет, и в търсене на гъвкавост чартират част от флота си на трети страни, оператори, за кратък период от време (вж. съображение 186 по-горе).
(199)
Поради всички тези причини Комисията счита, че ОИИ, ангажирани в операции със STL, не отговарят на условията за испанската система за данък върху тонажа, която е разрешена от Комисията, нито попадат в обхвата на разпоредбите на Насоките за морския транспорт.
(200)
Въпреки това Комисията счита, че с оглед на общия характер на лизинговите операции, ОИИ, ангажирани в операциите със STL, и техните инвеститори действат в качеството си на посредници, които прехвърлят към други получатели (корабоплавателни предприятия) предимство, чиято цел е от общ интерес.
Допустимост на ОИИ и/или техните инвеститори в качеството им на посредници
(201)
Съгласно подхода, възприет в Решение от 20 декември 2006 г. относно френската GIE fiscaux (105), Комисията изразява виждането, че тъй като представлява справедливо възнаграждение за посредничество при прехвърлянето на предимство към корабоплавателни предприятия, което има за цел общия интерес, помощта, задържана от ОИИ или инвеститорите му би била разглеждана за съвместима със същата пропорция. Наистина в този случай няма правно задължение ОИИ да прехвърлят част от получената помощ към корабоплавателни предприятия. Въпреки това при наличието на дискреция по отношение на оценката на съвместимостта на мярката с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, Комисията счита, че е целесъобразно да вземе предвид благоприятните въздействия на мярката за сектора на морския транспорт и да приложи mutatis mutandis разпоредбите на Насоките за морския транспорт, които обичайно се прилагат по отношение на мерките за помощ, към предимството, прехвърлено на корабоплавателното предприятие. Следователно ако прилагането на Насоките за морския транспорт по отношение на корабоплавателно предприятие, ангажирано в операция със STL, води до коефициент на съвместимо предимство или общо предимство от x%, то процентът на помощта, задържана от ОИИ или от неговите инвеститори, е съвместима.
Предимство за крайните потребители - корабоплавателни предприятия
(202)
Тъй като предимството често е от полза за корабоплавателните предприятия, член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, заедно с Насоките за морския транспорт (106), е единствената рамка за оценка на съвместимостта.
(203)
Комисията счита, че корабоплавателните предприятия не се ползват от държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Въпреки това с цел идентифициране на размера на съвместимата помощ на равнището на ОИИ, - тъй като посредниците пренасочват към корабоплавателните предприятия предимство, което има за цел общия интерес - Комисията счита, че Насоките за морския транспорт следва да се прилагат mutatis mutandis по отношение на предимството, прехвърлено от ОИИ към корабоплавателното предприятие с цел да се определи: 1) размерът на помощта, която първоначално е получена от ОИИ и е прехвърлена към корабоплавателното предприятие, която би била съвместима, ако прехвърленият размер представляваше държавна помощ за корабоплавателното предприятие; 2) пропорцията на съвместимото предимство от общото предимство, прехвърлено към корабоплавателното предприятие; и 3) размерът на помощта, която следва да се разглежда за съвместима като възнаграждение за ОИИ за тяхното посредничество.
(204)
В Насоките за морския транспорт са описани различните категории държавна помощ и условията, при които помощта може да бъде разрешена от Комисията. По-специално в Насоките изрично се посочва, че се прилагат по отношение единствено на дейностите в сферата на морския транспорт и ограничен брой помощни и съпътстващи дейности.
(205)
Когато крайният потребител - корабоплавателното предприятие предоставя услуги в сферата на морския транспорт (или съпътстващи услуги) и отговаря на всички условия от Насоките, полученото от предприятието предимство, което би представлявало помощ, би било съвместимо с вътрешния пазар.
(206)
Съгласно Насоките за морския транспорт помощта може да бъде предоставена посредством различни категории мерки. Едно от основните условия, заложени в член 10 от Насоките от 1997 г. и член 11 от Насоките за морския транспорт от 2004 г., е цялостният таван на помощта, т.е. максималният размер на държавна помощ, който дадено предприятие може да получи и който се разглежда като съвместим с вътрешния пазар (107).
(207)
Съгласно Насоките от 1997 г. таванът на помощта отговаря на „намаление до нула на данъчното облагане и социалните плащания на моряците и корпоративното данъчно облагане на корабоплавателните дейности.“ Съгласно Насоките от 2004 г. таванът отговаря на намаление до нула на данъчното облагане и социалните плащания на моряците и данъчно намаление чрез прилагането на схемата за данък върху тонажа. Въпреки това в Насоките от 2004 г. също се посочва, че „общият размер на предоставената помощ … следва да не превишава общия размер на данъците и социалните плащания, събирани от корабоплавателни дейности и моряци.“
(208)
По отношение на прилагането на тавана на помощта към определени бенефициери собственици на кораби, Комисията счита, че следва да се разгледа на равнище ЕИП. Това означава, че таванът следва да взема предвид корпоративния данък и разходите за социално осигуряване, платени от бенефициерите в други държави - членки на ЕИП. Този подход отговаря на съдебната практика FagorBrand (108) t, при която се потвърждава, че оценката на мярката за държавна помощ следва да вземе предвид кумулативното въздействие на евентуалната помощ, предоставена в различни държави членки.
(209)
Тъй като разглежданият случай се отнася до помощ, предоставена на ОИИ по отношение на придобиването - от собственик на кораб - на дълготраен актив, Комисията е съгласна с испанските органи, че полученото от корабоплавателното предприятие предимство следва да бъде разпределено през целия обичаен период на амортизация на актива (десет години от данъчна гледна точка) и да бъде сравнено с общия размер на данъци и социални плащания за същия период.
(210)
В съответствие с тавана всички предимства, предоставени над общия размер на подоходния данък и социалните плащания на моряците и корпоративното данъчно облагане на корабоплавателни дейности, трябва да се разглеждат като несъвместими с Договора.
5.6. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(211)
Член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 предвижда, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя.“ Посредством възстановяването на помощта се възстановява, доколкото е възможно, конкурентоспособността, която е била налице преди предоставянето ѝ.
(212)
Въпреки това член 14 от Регламента също предвижда, че Комисията не изисква възстановяване на помощта, ако това би противоречало на определен общ принцип на законодателството на Общността. В този раздел се разглежда дали общите принципи на равно третиране, защита на оправданите правни очаквания или правна сигурност не позволяват на Комисията да разпореди възстановяване на цялата или част от помощта, предоставена в миналото.
5.6.1. Равно третиране
(213)
Съгласно принципа на равно третиране и недискриминация съпоставими ситуации не следва да се третират по различен начин и различни ситуации не следва да се третират по един и същи начин, освен ако това третиране не е обективно обосновано (109).
(214)
Френската схема GIE Fiscaux в действителност е съпоставима със STL в редица аспекти. Изисква посредничеството на прозрачно по отношение на данъците ОИИ или неговите инвеститори между строителя на дълготраен актив и купувача, на когото ОИИ отдава на лизинг или чартира актива. ОИИ прилага ускорена и ранна амортизация на актива, като прирастът на капитала, произтичащ от продажбата на актива, е освободен от корпоративен данък. ОИИ или неговите инвеститори връщат значителна част от облекченията в резултат на данъчните мерки на купувача на актива (например, корабоплавателно предприятие) посредством намаляване на наема или цената на опцията за закупуване. Въпреки това френската схема съдържа изрично освобождаване на прираста на капитала, докато при STL това освобождаване произтича от съвместното прилагане на системата за данък върху тонажа и член 50, параграф 3 от RIS по отношение на ОИИ.
(215)
Комисията също така отбелязва, че правният контекст и процедурната история на френския и испанския случай са различни и Комисията се е въздържала да разпореди възстановяване за част от периода съгласно оценката в окончателното с решение от 2006 г. относно GIE Fiscaux поради причини, свързани със специфичната процедурна история на този случай. По-специално Франция не е уведомила Комисията официално за схемата, а я е информирала преди прилагането на схемата. Комисията също е забелязала, че при откриването на официалната процедура по разследване по отношение на GIE Fiscaux не е издавала решение по сходен случай преди това. За сравнение, при откриването на официалната процедура по разследване по отношение на STL, Комисията вече се е била произнесла, че подобна схема представлява схема за държавна помощ - по-специално френската GIE Fiscaux. Тъй като правният и фактическият контекст на GIE Fiscaux и STL се различават, Комисията счита, че може да бъде обосновано различното третиране. Въпреки това както Комисията ще разясни в раздел 5.6.3 по-долу, поради причини, свързани с принципа за правна сигурност, Комисията се е въздържала да разпореди възстановяването в този случай до датата на публикуването на решението относно френската GIE Fiscaux.
(216)
В допълнение Комисията счита, че при посочените в съображение 94 по-горе случаи прилагането на принципа на оправдани правни очаквания по отношение на сходни мерки е обоснован по отношение на обстоятелствата, характерни за всеки случай. При испанския случай с репутацията отговор на член на Европейския парламент изрично е квалифицирал схемата като обща мярка. За координационните центрове и вътрегруповите дейности на мултинационалните дружества (110), Комисията е установила, че оправданите правни очаквания са били налице въз основа не само на предварителното одобрение на белгийските координационни центрове като обща мярка през 1984 г. и 1987 г., а и на отговора, представен от Комисията на парламентарен въпрос (111). Бе заявено, че широк кръг данъчни мерки - „правила за данъчно облагане на европейските адреси на управление на мултинационални групи, са имали за цел избягване на двойно данъчно облагане“ - „са останали извън обхвата на правилата за държавна помощ“. В допълнение всички тези схеми са били приведени в действие след отговора на парламентарния въпрос. В случая за допустимите дружества в Гибралтар, наличието на оправдани правни очаквания е въз основа на факта, че мярката е моделирана по друга мярка в същата държавна членка - схемата за освободените дружества, - която представлява съществуваща помощ. По сходен начин мерките от Orkney и Shetland са моделирани по примера една на друга.
(217)
По отношение на STL Комисията счита, че следователно общият принцип на равно третиране е спазен, ако, предвид специфичните обстоятелства на схемата, принципите на защита на оправданите правни очаквания и правна сигурност (вж. раздел 5.6.2 и 5.6.3 по-долу) са спазени.
5.6.2. Оправдани правни очаквания
(218)
Оправданите правни очаквания произтичат от действия на Комисията, които са предоставили конкретни, безусловни и непротиворечиви уверения (112) от такова естество, че да породят надежди, които са обосновани (113), сред органите или бенефициерите на схема, че тя е правомерна (114). Според съдебната практика оправдани правни очаквания не могат да бъдат набелязани в липсата на подходящо уведомление (115) (116), освен ако не са идентифицирани извънредни обстоятелства (117).
5.6.2.1. Решение на Комисията от 2001 г. по делото Brittany Ferries (BAI)
(219)
Комисията отбелязва, че Испания не е изпратила уведомление за STL на Комисията и обосновката в решението от 2001 г. относно различна схема - схемата, предхождаща оценената в решението относно GIE Fiscaux, - се позовава на правната система на друга държава членка. Впоследствие Комисията счита, че тази обосновка не представлява извънредни обстоятелства и не е достатъчно, за да обоснове признаването на оправдани правни очаквания в полза на Испания и трети страни, оператори, ангажирани в операциите със STL. Това заключение отговаря на подхода, възприет в Решение на Комисията от 2006 г. относно GIE Fiscaux, при което Комисията не е идентифицирала елемент, който доказва наличието на оправдани правни очаквания (118).
5.6.2.2. Публикуване на проектомерките в Официален вестник на испанския парламент
(220)
Обнародването на проектомерките в Официален вестник на парламента на дадена държавна членка не отговаря на изискването за официално уведомление и изчакване на решението, наложено от тази разпоредба на Договора. Комисията отбелязва, че мярката за ранна амортизация е приведена в действие 21 месеца след публикуване на Регламент (ЕО) № 659/1999 без предварително уведомление и по същото време като схемата за данък върху тонажа, за която е изпратено надлежно уведомление и е разрешена от Комисията в съответствие с разпоредбите на Договора и горепосочения регламент.
5.6.2.3. Искането от 2001 г. за информация относно схемата „лизинг срещу данък“
(221)
Комисията счита, че това писмо не може да е създало оправдани очаквания относно STL или отделните мерки, включени в операциите със STL.
(222)
В съответствие с член 10, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999 Комисията анализира информацията, която има на свое разположение, относно предполагаемата неправомерна помощ и на 21 декември 2001 г. Поиска информация от държавата членка. Първо, Комисията отбелязва, че искането за информация не е публичен документ. Второ, противно на твърденията на PYMAR, това искане сочи, че Комисията не е разполагала с необходимата информация, за да идентифицира и оцени предполагаемата неправомерна помощ. В такъв случай, даже и да е било публично, то не е могло да създаде оправдани правни очаквания, че схемата не представлява помощ. Трето и най-важно, с писма от 28 януари 2002 г. и 28 май 2002 г. испанските органи категорично са отрекли, че данъчната мярка е достъпна в подкрепа на придобиването на кораби за договори, подписани след 31 декември 2000 г.
5.6.2.4. Решението от 2004 г. относно нидерландското уведомление (119)
(223)
Комисията счита, че Решението от 2004 г. не може да е създало оправдани надежди по отношение на STL или на отделните мерки, включени в операциите със STL, поради следните причини:
(224)
Първо, предметът на разследването на Комисията по този случай не е бил испанската мярка, а схема, за която е представено уведомление от нидерландското правителство, предназначена да компенсира нидерландските корабостроителници или да им позволи да приравнят оферти от 2000 г. (120), представени от испански корабостроителници, за които се предполага, че са се ползвали от държавна помощ, предоставена от Испания по отношение на шест конкретни договори за корабостроене. Следователно целта на Решение на Комисията от 2004 г. бе да оцени помощта, за която е изпратено уведомление от Нидерландия, а не на предполагаема помощ, предоставена в Испания.
(225)
Второ, испанската мярка, която Нидерландия е възнамерявала да приравни, не е била STL, нито някой от компонентите му. Както бе посочено в решението от 2003 г. за откриване на официална процедура по разследване в този случай, нидерландските органи изрично са се позовали на помощта под формата на лихвени субсидии върху кредити, която предполагаемо е предоставена на собственици на кораби съгласно испанския Кралски указ 442/94 (121). В допълнение Комисията отбелязва, че както ранната амортизация на отдадените на лизинг активи, така и испанската схема за данък върху тонажа са влезли в сила чак на 1 януари 2002 г. Проект на тези мерки е публикуван в Официален вестник на испанския парламент на 10 октомври 2001 г. Следователно не може да са били използвани за финансиране на договори за корабостроене през 2000 г.
(226)
Трето, даже и операторите да са мислели, че испанската мярка, която е следвало да бъде приравнена, е била STL, - какъвто не е случаят - изявленията от решението от 2004 г. не може да са създали оправдани правни очаквания. В действителност Комисията е заявила, че не разполага с „достатъчно доказателства за предполагаемата испанска помощ“, тъй като Испания е посочила, че помощта съгласно Кралски указ 442/94 няма да бъде на разположение след 31 декември 2000 г. След тази дата помощта не би била разрешена съгласно регламента за корабостроенето (122). Въпреки това предмет на разследването на Комисията е била приравняващата нидерландска помощ, а не предполагаемата испанска помощ и основните съмнения, изразени от Комисията в решението за откриване на процедура, засягат възможността съгласно Рамката относно държавната помощ за корабостроенето (123) на приравняващата помощ, след нейното доказване, предоставена от друга държава членка, а не от държава извън ЕС.
(227)
Липсата на доказателства за предполагаема помощ са вторични аргументи в съмненията на Комисията. След допитване до Испания относно разяснения въз основа на информацията, предоставена от Нидерландия, Комисията единствено е могла да запише отричането от страна на Испания, че е предоставена помощ (124) (съгласно испанския Кралски указ 442/94), и е стигнала до заключението, че Нидерландия не е успяла да представи достатъчно доказателства за испанската помощ, която е трябвало да бъде приравнена. Липсата на доказателства за държавна помощ не представлява доказателство за липсата на държавна помощ при (която и да е) испанска мярка. Напротив, Комисията вече е разяснила в решението си за откриване на процедура, че „не е успяла да установи, че Испания е предоставила неправомерно предполагаемата помощ, но Комисията продължава да проучва пазара на корабостроене в ЕС и евентуалните нарушения на държавната помощ.“ (125) Ако са считали добросъвестно, че испанската помощ, която Нидерландия възнамерява да приравни, е била STL, действителните или потенциалните получатели на STL следва да са били запознати с факта, че Испания е отрекла съществуването, а не е пледирала за съвместимост.
5.6.2.5. Решение от 2006 г. по дело относно френската GIE Fiscaux
(228)
Комисията счита, че нито решението за откриване на официална процедура по разследване във връзка с френската GIE Fiscaux през 2004 г., нито окончателното решение от 2006 г., при което се стига до заключението, че схемата е частично несъвместима помощ, могат евентуално да са създали оправдани правни очаквания, както твърди PYMAR.
(229)
В действителност за мерките за помощ трябва да се изпрати уведомление на Комисията. При липсата на уведомление единствено извънредни обстоятелства могат да накарат държавата членка и операторите обосновано да очакват, че дадена мярка не представлява помощ. Въпреки това ако не са спазени процедурите за уведомление и одобрение, не може да имат обосновани очаквания, че мярката, която е държавна помощ, е съвместима с вътрешния пазар.
(230)
Напротив, в решението за френската GIE Fiscaux от 20 декември 2006 г. Комисията изрично изразява позицията си, че чрез френската схема за „лизинг срещу данък“ се предоставя държавна помощ. Фактът, че STL е схема за „лизинг срещу данък“, сходна с френската схема, може да е привлякла вниманието на Испания и на получателите към вероятността STL да представлява държавна помощ. Следователно всякакви оправдани правни очаквания преди публикацията в Държавен вестник на Европейския съюз от 30 април 2007 г. на Решението относно френската схема, следва да не се разглеждат като оправдани след тази дата.
(231)
По сходен начин простият факт, че несъвместимата схема не е възстановена при френския случай, не е достатъчен, за да създаде оправдани правни очаквания, че несъвместимата помощ, евентуално идентифицирана при испанския случай, няма да бъде възстановена. В действителност ако е имало причини, които да не позволят на Комисията да нареди на държавата членка да възстанови помощта, те следва да се открият в специфичните обстоятелства на случая.
5.6.2.6. Писмо от 2009 г., изпратено от комисар Крус
(232)
Комисията счита, че писмото, изпратено от комисар Крус, не може да е създало оправдани надежди по отношение на STL или на отделните мерки, включени в операциите със STL, поради следните причини:
(233)
Първо, това писмо не е официален акт, който да представи позицията на Комисията - т.е. колегиума на членовете на Комисията, - каквото би било официално решение на Комисията или отговор на парламентарен въпрос. В своето писмо от една страница комисар Крус е отговорила в контекста на двустранния обмен на писмо от една страница, изпратено от г-жа Brustad, норвежки министър на търговията и промишлеността. Съдържанието на това писмо не е направено обществено достояние от Комисията.
(234)
Комисията отбелязва, че писмото от норвежкия собственик на кораб, цитирано в съображение 107 по-горе, е адресирано към една испанска корабостроителница, с която собственикът на кораб извършва търговска дейност и свидетелството от 2012 г. идва от правителствения орган Gerencia del Sector Naval. Комисията също отбелязва, че нито испанските органи, които са били запознати с протичането на разследването, нито операторите, които са обмисляли операции със STL, са поискали разяснения от Комисията относно позицията, изразена в писмото на комисар Крус.
(235)
Второ и по-важно, дори и ако писмото е било направено обществено достояние през 2009 г., то не е представило конкретни, безусловни и последователни уверения, че STL е правомерна. Всъщност отговорът на комисар Крус се фокусира върху предполагаемата дискриминация между корабостроителниците, установени в различни държави от ЕИП. Заключението на писмото, че не се предвиждат допълнителни действия „на този етап“, изрично се позовава на скорошната публикация на обосновка, в която се разяснява, че STL може да се използва за придобиването на кораби, произведени в други европейски държави, което е пряк отговор на притесненията, изразени от г-жа Brustad. Във всеки случай в писмото не е споменато и липсва изразена позиция относно наличието на държавна помощ на равнището на ОИИ или неговите инвеститори. По отношение на корабоплавателните предприятия, корабостроителниците и посредниците Комисията счита, че те не са получатели на помощта, така че не възниква въпросът за оправдани правни очаквания.
(236)
Следователно Комисията счита, че писмото в никакъв случай не е представило конкретни, безусловни и последователни уверения, които евентуално са могли да създадат оправдани правни очаквания, че схемата не съдържа държавна помощ в полза на ОИИ или неговите инвеститори.
(237)
Тъй като Комисията не установи наличието на оправдани правни очаквания въз основа на писмото, въпросът дали такива оправдани правни очаквания обхващат периода преди писмото не е уместен по никакъв начин.
5.6.2.7. Добросъвестен икономически оператор не би бил способен да предвиди възможното наличие на държавна помощ в комбинацията от няколко мерки
(238)
Тъй като отделните мерки представляват държавна помощ (с изключение на ускорената амортизация на отдадените на лизинг активи), фактът, че икономическите оператори не са могли да предвидят, че тяхната комбинация може също да се разглежда като държавна помощ, е неуместен и не обосновава наличието на оправдани правни очаквания или нарушението на някой основен принцип на законодателството на ЕС.
(239)
Напротив, няколко трети страни сред операторите, ангажирани в операции със STL, са заявили, че решението от 2006 г. относно френския случай GIE Fiscaux им е дал оправдани правни очаквания, че мярката е много сходна със STL. Фактът, че всичките характеристики на френската мярка бяха включени в една правна разпоредба, непременно означава всеобхватна оценка. В това отношение фактът, че различните елементи на STL са включени в различни мерки, de facto свързани и използвани заедно, с цел постигане на сходно въздействие, не следва да гарантира различен подход и не изключва всеобхватната оценка.
(240)
Във всеки случай Комисията счита, че както ранната амортизация на отдадени на лизинг активи, така и освобождаването от данъци съгласно член 50, параграф 3 от RIS на прираста на капитала при прилагането на данъка върху тонажа представляват държавна помощ. При липсата на уведомление за тези разпоредби операторите са могли да имат оправдани правни очаквания, че те са правомерни единствено при извънредни обстоятелства, които не са били доказани.
5.6.2.8. Изявленията относно методите за амортизация в известие на Комисията относно данъчно облагане на дружества (126)
(241)
Комисията отбелязва, че формулировката в известието не е дала основания на операторите да имат оправдани правни очаквания, че STL е правомерна. Първо, цитираните разпоредби засягат единствено методите на амортизация, така че оправданите правни очаквания, ако има такива, могат да обхващат единствено ранната амортизация на отдадените на лизинг активи.
(242)
Второ, известието не може да бъде тълкувано, така че свързана с амортизацията мярка да остане извън обхвата на правилата за държавна помощ. В действителност в съображение 13 от известието се заявява, че правилата за амортизация и правилата за пренасяне на загуби не представляват помощ, при условие че се прилагат без разлика по отношение на всички предприятия и производството на всички стоки. STL не се прилага по отношение на всички предприятия или производството на всички стоки.
(243)
В допълнение в съображение 22 от същото известие се разяснява, че равнището на дискреция, с което се ползва данъчната администрация, и свободата за предприемане на действия, която има, подкрепят презумпцията, че е налице държавна помощ. Както бе обяснено в раздел 24 по-горе, прилагането на ранна амортизация подлежи на изпълнение на условия, чиято формулировка изисква тълкуване, и на предварителното одобрение от страна на данъчната администрация. Преди предоставянето на одобрението администрацията може да изиска допълнителни документи от заявителя или информация от други административни структури. Фактът, че допълнителните документи са налице във всички досиета със заявления, представени пред Комисията, предполага, че те са поискани изрично или имплицитно от администрацията или заявителите са били наясно, че са необходими за получаване на одобрение. Следователно администрацията е разполагала с широки дискреционни правомощия при прилагането на тази мярка.
(244)
Следователно с оглед на характеристиките на схемата, формулировката в известието не е могла да създаде несигурност, а в още по-малка степен оправдани правни очаквания, що се отнася до характера на помощ на ранната амортизация.
5.6.2.9. Допустимост на приходите от беърбоут чартър за схемата за данък върху тонажа
(245)
Одобрението, предоставено с Решение на Комисията C(2002) 582 окончателен от 27 февруари 2002 г., се позовава на „дружества, регистрирани съгласно испанското законодателство, чиято дейност включва експлоатацията на собствени кораби или взети на чартър“. Въпреки това Комисията счита, че това изречение не може да създаде оправдани правни очаквания, че субектите, чиито дейности се състоят изключително в чартирането на един плавателен съд на база беърбоут, биха били допустими съгласно схемата за данък върху тонажа. В действителност, както бе обяснено в съображения (177) и (179) отг, в решението от 2002 г. изрично се посочва, че схемата за данък върху тонажа следва да се прилага изключително по отношение на допустими плавателни съдове и допустими дейности за морски транспорт.
5.6.3. Правна сигурност
(246)
Правната сигурност е основно изискване на европейското законодателство, чиято цел е да гарантира предвидимостта на правните ситуации и взаимоотношенията, които се регулират от тях. Според съдебната практика изискването за правна сигурност не позволява на Комисията да отлага безсрочно упражняването на правомощията ѝ и не означава действия от страна на засегнатата институция (127). Въпреки това досега два кумулативни елемента били необходими за изпълнението на принципа.
-
наличието на набор от елементи, които създават ситуация на несигурност относно редовността на мярката;
-
продължителната липса на действия от страна на Комисията въпреки нейното запознаване с помощта.
(247)
Решението относно френската GIE Fiscaux и съдебното решение относно Salzgitte (128) r са само два случая, при които Комисията и Първоинстанционният съд съответно са счели, че нарушаването на принципа на правна сигурност може да попречи на възстановяването, дори и ако не са налице оправдани правни очаквания. Въпреки това съдебното решение по Salzgitter е отменено от Съда именно заради прилагането на принципа на правна сигурност в случая (129).
5.6.3.1. Елементи, които са създали ситуация на несигурност относно редовността на мярката
(248)
STL и френската GIE Fiscaux имат редица общи ключови характеристики и много сходни въздействия (вж. раздел (212) Равно третиране). И двете се използват при финансирането на дългосрочни инвестиционни активи. Те включват прозрачни по отношение на данъците ОИИ, които амортизират активите и прехвърлят собствеността върху тях на крайния потребител посредством определен вид договор за лизинг. И в двата случая амортизацията е ранна или ускорена, а прирастът на капитала на ОИИ е освободен от данъчно облагане. И в двата случая икономическото предимство в резултат на ранната или ускорената амортизация и от освобождаването на прираста на капитала се поделят между инвеститорите в ОИИ и крайния потребител на актива (посредством отстъпка от цената), макар да са налице значителни различия по отношение на държавната намеса в това отношение.
(249)
Ключовите мерки, които са част от системата STL, са приведени в действие между 2002 г. (130) и 2003 г., т.е. преди решението на Комисията, че френската система представлява държавна помощ.
(250)
С оглед на сходството между STL и GIE Fiscaux е възможно, както бе посочено от испанските органи от трети страни, събитията, цитирани в подкрепа на защитата на правната сигурност за френската система, да са създали ситуация на несигурност по отношение на редовността на STL.
(251)
По тази точка Комисията стигна до заключението, че тази ситуация на несигурност може в действителност да е създадена от изявлението на Комисията в Решението от 2001 г. относно Brittany Ferries (131), че определени данъчни предимства са обща мярка. Както е посочено в съображение 192 от решението относно GIE Fiscaux, тази обосновка не уточнява, че се позовава на схемата, предхождаща GIE Fiscaux, което може да е подвело получателите на схемата и на сходна схема като STL.
(252)
По отношение на другите елементи, цитирани от Испания и от третите страни, Комисията е анализирала дали елементите, цитирани в подкрепа на наличието на оправдани правни очаквания (вж. раздел (212)), може да са създали ситуация на несигурност.
(253)
Първо, държавите членки имат задължение по Договора да уведомяват Комисията за своите планове да предоставят нова помощ. Публикуването на проектомерките в Официален вестник на испанския парламент не може да се разглежда като уведомление на Комисията, а липсата на реакция от страна на Комисията не може да е допринесло за създаването на ситуация на несигурност.
(254)
Второ, искането от 2001 г. на информация относно мярката за „лизинг срещу данък“ сочи, че Комисията е реагирала на твърденията за помощ, представени от жалбоподател. Това искане е адресирано към Испания и в отговорите си Испания категорично е отрекла наличието на такива мерки. Искането не е направено обществено достояние от Комисията, но - ако по някаква причина бъдещите получатели на STL са успели да научат за това искане на информация към момента, в който са имали намерение да участват в схемата, е следвало да бъдат наясно с факта, че е подадена жалба до Комисията, в която е посочено, че мерките по тази схема вероятно представляват държавна помощ. Искането на информация също би дало знак, че Комисията не разполага с достатъчно информация относно мярката с цел нейната оценка и не би следвало да доведе до заключението, че Комисията е одобрила мярката. В допълнение тъй като това искане е изпратено преди влизането в сила на мерките, които съставляват STL, Испания е могла да изпрати уведомление за всичките елементи на схемата с цел правна сигурност. В противен случай получателите следва да са попитали Испания, или Комисията, относно уведомлението за схемата от страна на Испания и одобрението ѝ от Комисията. Следователно нито Испания, нито операторите могат да твърдят, че това искане или, с оглед на дадения отговор, липсата на последващи действия от страна на Комисията са допринесли за създаването на ситуация на несигурност.
(255)
Трето, по отношение на решението от 2004 г. относно нидерландската мярка за компенсиране, Комисията посочва, че компенсацията за мярка, различна от STL, не може да е създала ситуацията на несигурност по отношение на STL. Фактът, че в публични документи е представено точно описание на предполагаемата испанска помощ единствено в нидерландската версия на решението за откриване на официална процедура по разследване, не е достатъчен, за да се стигне до заключението, че читателите са могли да предположат, че това засяга STL. В действителност превод на нидерландското решение или запитването на Комисията лесно са могли да разяснят, че предполагаемата испанска помощ включва лихвени субсидии въз основа на Кралски указ 442/1994. В допълнение Комисията просто е посочила факта, че Испания е отрекла наличието на предполагаема испанска помощ и Нидерландия не е успяла да представи достатъчно доказателства. Както бе посочено в решението, Комисията може единствено да вярва на държавата членка и не може да носи отговорност за несигурността, ако има такава, която липсата на последващи действия от нейна страна може да е причинила. Следователно Комисията установи, че решението от 2004 г. не може да е допринесло за ситуация на несигурност по отношение на правомерността на STL.
(256)
Четвърто, Комисията счита, че ситуацията на несигурност, създадена по отношение на правомерността на STL в резултат на обосновката в Решение на Комисията от 2001 г. относно Brittany Ferries, е преустановена на датата на публикуване на Решение на Комисията относно френската GIE Fiscaux. Това решение е разяснило, че Комисията е разглеждала френската схема „лизинг срещу данък“ като държавна помощ и Испания и бенефициерите на STL следва да са наясно с факта, че схемата може да представлява държавна помощ. В резултат не може да е създала или допринесла за създаването на ситуация на несигурност в това отношение.
(257)
Пето, поради причини, посочени в раздел 5.6.2.6 по-горе, Комисията счита, че писмото, изпратено от комисар Крус през 2009 г. не създава и не допринася за създаването на ситуация на несигурност.
5.6.3.2. Време между жалбата и откриването на процедурата
(258)
Комисията счита, че времето, изминало при разследването на STL, преди откриването на официалната процедура по разследване, следва да се изчислява от 2006 г., когато Комисията е получила жалбите от европейските корабостроителници. В действителност поради изложените по-горе причини нито публикуването на проектомерките в испанския официален вестник, нито предположенията, получени от Комисията през 2001 г. и изрично отхвърлени от Испания през 2002 г., потвърждават виждането, че Комисията е забавила упражняването на правомощията си по разследване без причина. Окончателното решение от 2004 г. по дело C-66/2003, което засяга приравняването на различна мярка за предполагаема държавна помощ, също не подкрепя това становище.
(259)
Времето между първата жалба през 2006 г. и откриването на официалната процедура по разследване през 2011 г. не изглежда прекомерно, предвид редицата засегнати данъчни мерки, сложността на операциите „лизинг срещу данък“ и липсата на прозрачност относно тези лизингови операции. В допълнение Комисията е изпратила осем официални искания за информация между септември 2006 г. и май 2010 г. (132), като е поддържала редовен контакт с испанските органи.
(260)
В допълнение чак през октомври 2010 г. Комисията получи нова жалба с ключов елемент за оценката на схемата, а именно комплексното проучване от данъчните експерти с описание на функционирането на схемата и въздействието ѝ. Следователно времето при разследването на STL не изглежда достатъчно, за да се постави под въпрос правната сигурност.
(261)
С оглед на сложността на разглежданите мерки Комисията не може да отсъди, че може да е създадена правна несигурност от решението от 2001 г. относно Brittany Ferries, както предполага Испания и получателите, по отношение на класифицирането на STL като помощ. Но това може да важи единствено до публикуването в Официален вестник на 30 април 2007 г. на Решение на Комисията относно френската GIE Fiscaux, в което Комисията е установила, че схемата представлява държавна помощ.
(262)
Следователно Комисията стигна до заключението, че не следва да разпореди възстановяването на помощта, произтичаща от операциите със STL, по отношение на която е предоставена помощта между влизането в сила на STL през 2002 г. и 30 април 2007.
5.6.4. Определяне на размерите, които да бъдат възстановени
(263)
Комисията оцени различни данъчни мерки, които представляват схеми за държавна помощ. Целта на настоящото решение не е да установи точните размери на помощта, получена от всеки бенефициер при всяка операция със STL. Въпреки това Комисията счита, че трябва да се прилага следната методика от държавата членка с цел определяне на получателите на помощта и размера на несъвместимата помощ, която да бъде възстановена от тях, за всеки отделен случай. Тази методика може да бъде допълнително усъвършенствана в сътрудничество с испанските органи, и по-специално с цел установяване на действителния размер на данъчното облекчение, с което се ползват инвеститорите, с оглед на отделната данъчна ситуация.
(264)
Стъпка 1: Изчисляване на общото данъчно облекчение, осъществено от операцията: Това е нетната настояща стойност на данъчното предимство, действително получено от ОИИ или от инвеститорите му (т.е. преди приспадането на частта на това предимство, прехвърлена към корабоплавателното предприятие посредством отстъпка от цената). Нетната настояща стойност следва да се изчисли към началната дата на амортизацията - ранната амортизация, одобрена от данъчните органи, - а предвид процентите на отстъпка, използвани за целта на изчислението, трябва да се основават на пазарните реалности. Комисията предлага по правило Испания да може да използва изчисления, представени от ОИИ пред данъчната администрация, при подаване на заявления за ранна амортизация (вж. съображение (170) по-горе). По принцип данъчното предимство се разглежда като предоставено на датата, на която данъците са дължими от ОИИ или неговите инвеститори.
(265)
Стъпка 2: Изчисляване на данъчното предимство, осъществено от общите данъчни мерки, приложени по отношение на операцията: Това е нетната настояща стойност - изчислена по същия начин като при стъпка 1 - на размера на данъчните предимства, които би получило ОИИ или неговите инвеститори при референтна ситуация, при която би била използвана единствено ускорена амортизация от момента на пускане в експлоатация на плавателния съд, а експлоатацията е подлежала на обичайните правила за корпоративно данъчно облагане. Съгласно този сценарий прирастът на капитала от продажбата на плавателния съд на корабоплавателно предприятие не следва да подлежи на корпоративния данък, който обичайно се прилага по отношение на корпоративните приходи, към датата на упражняване на опцията от страна на корабоплавателното предприятие. По принцип данъчното предимство се разглежда като предоставено на датата, на която данъците са дължими от ОИИ или неговите инвеститори.
(266)
Стъпка 3: Изчисление на данъчното предимство, равно на държавната помощ: тъй като Комисията счита, че ускорената амортизация представлява обща мярка, размерът на предимството, който отговаря на мярката (т.е. отсроченото плащане на определени данъчни суми), не представлява държавна помощ. Разликата между сумите, получени при стъпка 1 и стъпка 2, следва да отговаря на помощта, която ОИИ и неговите инвеститори са получили като получатели на въпросните данъчни мерки, т.е. нетната настояща стойност на общото предимство, извлечено от използването на ранна амортизация, схемата за данък върху тонажа (за който ОИИ не са допустими) и данъчното освобождаване на прираста на капитала съгласно член 50, параграф 3 от RIS. По принцип данъчното предимство се разглежда като предоставено на датата, на която данъците са дължими от ОИИ или неговите инвеститори.
(267)
Стъпка 4: Изчисление на размера на съвместимата помощ първо, помощта, получена от ОИИ или неговите инвеститори, съгласно изчисленията при стъпка 3, е съвместима, тъй като отговаря на предимството, прехвърлено към корабоплавателното предприятие, което би било съвместимо, ако е било разглеждано като държавна помощ за корабоплавателното предприятие. Процентът на помощта, прехвърлена към корабоплавателното предприятие, трябва да бъде определен въз основа на изчисление, сходно с представените от ОИИ в тяхното заявление пред данъчната администрация (вж. съображение (138) по-горе), и се позволява възнаграждение съобразно пазара на посреднически услуги. Както бе обяснено в съображения 0 до (208) отг, част от предимството, прехвърлено към корабоплавателното предприятие, може да се разглежда като съвместимо, ако корабоплавателното предприятие, засегнатият плавателен съд и неговите транспортни дейности са допустими съгласно Насоките за морския транспорт. Съвместимият размер следва да бъде определен в съответствие с глава 11 от Насоките и надлежно да се вземе предвид цялата вече отпусната помощ на това корабоплавателно предприятие в ЕИП. По-специално размерите на помощта, предоставена в Испания, трябва да бъдат добавени към тези, предоставени в държавата на стопанска дейност на предприятието (ако тя е държава - членка на ЕИП). Размерът на помощта, превишаващ тавана, или недоказан като съвместим съгласно глава 11 от Насоките за морския транспорт, ще бъде разглеждан като несъвместим.
(268)
Тъй като таванът в глава 11 от Насоките за морския транспорт се изчислява на годишна основа, а предимството, получено от корабоплавателното предприятие, е свързано с дълготраен актив, Комисията е съгласна, че за прилагането на този таван, предимството за корабоплавателното предприятие, произтичащо от операцията със STL, може да се разпредели през обичайния период на амортизация (десет години) на засегнатия плавателен съд.
(269)
Второ, тъй като отговаря на възнаграждение в съответствие с пазара на посреднически услуги на финансови инвеститори при прехвърлянето на съвместимо предимство към корабоплавателните предприятия, това възнаграждение също ще бъде разглеждано като съвместима или несъвместима помощ, при същата пропорция като предимството, предоставено на корабоплавателното предприятие (вж. съображение 0 по-горе).
5.6.5. Договорни клаузи
(270)
Както бе посочено по-горе, PYMAR е информирал Комисията относно определени клаузи в някои договори между инвеститорите, корабоплавателните предприятия и корабостроителниците. Съгласно тези клаузи корабостроителниците са били длъжни да компенсират другите страни, ако не е било възможно да бъдат получени очакваните данъчни предимства.
(271)
В окончателното си отрицателно решение с частично възстановяване относно френския случай GIE fiscaux (133), който има значителни сходства с разглеждания случай, Комисията отбеляза, че: „фактът, че финансовите и правни рискове, поети от членовете на ИГ, биха могли, в определени случаи, да се прехвърлят с договор на ползвателите на имуществото, не може да противоречи на принципа, според който, когато Комисията изисква, при необходимост, възстановяването на неправомерна помощ, нейната цел е да лиши различните бенефициери от облекчението, от което те са се ползвали на своя пазар спрямо конкурентите си и да възстанови положението преди изплащането на посочената помощ.“ Комисията стигна до заключението, че: „осъществяването на тази цел не би могло да зависи от … договорните клаузи, за които са се споразумели бенефициерите на помощта.“
(272)
Според добре установената съдебна практика задължението на държавата да забрани помощ, считана от Комисията за несъвместима с вътрешния пазар, има за цел да възвърне предходна ситуация (134). Според друга формулировка основната цел при възстановяването на неправомерно изплатена държавна помощ е елиминирането на нарушаването на конкуренцията, причинено от конкурентното предимство, което е осигурило такава помощ (135). Чрез възстановяването на помощта бенефициерът форфетира предимството, което е получил пред конкурентите си на пазара, и се възстановява ситуацията, предхождаща плащането на помощта (136).
(273)
С цел постигане на този резултат Комисията трябва да разполага с правомощията да разпореди възстановяването от действителните получатели, така че да може да се изпълни функцията за възстановяване на конкурентната ситуация на пазара (пазарите), когато е възникнало нарушаване. С тази цел Комисията трябва да може да идентифицира ясно предприятията, които са задължени да възстановят неправомерната помощ, която е обявена за несъвместима. Тази цел обаче би била безвъзвратно нарушена, ако частните страни са били способни посредством договорни клаузи да изменят въздействията от решенията за възстановяване, приети от Комисията. При наличието на тази възможност, тя би мога да се използва от икономическите оператори, които се ползват със значителни правомощия за договаряне за защита им от решения за възстановяване, което следователно лишава контрола върху държавната помощ от практическите му последствия.
(274)
Посредством сравнение в скорошното решение на съда относно Residex (137), Съдът е обявил, че като вземе предвид всичките особени характеристики на случая, националният съд трябва да идентифицира бенефициера или според случая получателите на гаранция, която представлява държавна помощ, и да наложи възстановяването на общата сума на въпросната помощ. В допълнение независимо от това кой може да е бенефициерът на помощта и предвид целта на мерките, които националните съдилища са задължени да предприемат при нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС основно с цел възстановяване на конкурентната ситуация, предхождаща плащането на въпросната помощ, тези съдилища трябва да гарантират, че мерките, които предприемат с оглед валидността на горепосочените актове, улеснява постигането на такава цел. Това сочи, че при необходимост от премахване на нарушението, причинено от помощта, националните съдилища могат да се намесят и да обявят договорите за недействителни, дори и в ущърб на страните, които не са получатели на помощта, като в този случай това са кредитодателите, чиито вземания са подкрепени от държавна гаранция. Същата логика се прилага a fortiori и по отношение на Комисията, когато тя разпорежда помощта да бъде ефективно възстановена от получателите. В това отношение следва да се подчертае, че Комисията е призована да вземе окончателно решение относно мярката за помощ, а не да гарантира, че правата на индивидите са спазени при нарушение на задължението за предварително уведомление относно държавна помощ пред Комисията съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС, което трябва да се извърши от националните съдилища.
(275)
Следва, че договорните клаузи, които защитават получателите на помощта от възстановяване на неправомерна и несъвместима помощ чрез прехвърлянето на правните и икономическите рискове за това възстановяване към други лица, противоречат на същността на системата за контрол върху държавната помощ, създадена от Договора. Такава система е ключова за изпълнението на задачите, поверени на Комисията, и по-специално за функционирането на вътрешния пазар, като следователно представлява набор от правила за обществения ред (138). Следователно частните страни не могат да се отклоняват от договорните клаузи.
(276)
Това се отнася в по-голяма степен до ситуацията, предмет на разглеждане при системата STL, при която някои от корабостроителниците са под контрола на държавата. Доколкото публичните корабостроителници са предвидили договорните клаузи да защитават получателите от възстановяване на помощ, тяхното поведение би попречило на възстановяването на неправомерна и несъвместима държавна помощ от изпълнение на функцията ѝ. В допълнение поведението на контролирани от държавата оператори, които се опитват да защитят своите договорни контрагенти от възстановяване, може да окаже значителен натиск върху техните частни конкуренти, които могат да бъдат насърчени да приемат сходни клаузи в техните договори, което следователно води до генерализирана защита на получателите от възстановяване.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
Комисията стигна до заключението, че:
-
Съгласно Насоките за морския транспорт и Решение от 27 февруари 2002 г. за одобрение на испанската система за данък върху тонажа, дейностите, които се състоят изключително в отдаване на лизинг, чартър и наем на плавателни съдове, не представляват транспортни услуги. Следователно тези дейности по същество са недопустими за испанската схема за данък върху тонажа, както е разрешена от Комисията.
-
Член 115, параграф 11 и член 48, параграф 4 от TRLIS, както и член 49 от RIS (ранна амортизация на отдадени на лизинг активи), прилагането на системата за данък върху тонажа по отношение на недопустими ОИИ, както и член 50, параграф 3 от RIS представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
-
Тези мерки не са съществуваща помощ по смисъла на член 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 659/1999, тъй като за тях не е изпратено уведомление, нито са разрешени от Комисията.
-
Испания е привела в действие неправомерно въпросната помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
-
Следователно така наречената испанска система „лизинг срещу данък“, която включва комбинираното прилагане на член 115, параграф 11 и член 48, параграф 4 от TRLIS, както и член 49 от RIS (ранна амортизация на отдадени на лизинг активи), прилагането на системата за данък върху тонажа по отношение на недопустими ОИИ, както и използването на член 50, параграф 3 от RIS, е неправомерна.
-
Помощта за ОИИ или неговите инвеститори може да се разглежда като съвместима с вътрешния пазар, тъй като представлява възнаграждение в съответствие с пазара за посреднически услуги на финансови инвеститори и е насочена към предприятията от сектора на морския транспорт, които са допустими съгласно Насоките за морския транспорт в съответствие с условията, заложени в тези насоки. Това означава по-специално, че общият размер, прехвърлен на корабоплавателните предприятия, не превишава тавана, заложен в глава 11 от насоките.
-
Частта от помощта, която превишава размера на съвместимата помощ, следва да бъде възстановена от получателите, т.е. ОИИ и техните инвеститори, като не се предвижда възможността тези получатели да прехвърлят тежестта от възстановяването към други лица.
-
Комисията не следва да разпореди възстановяването на помощта, която произтича от операциите със STL, по отношение на които е предоставена помощ между влизането в сила на STL през 2002 г. и 30 април 2007 г., датата на публикуване на Решението относно дело C-46/2004 France GIE Fiscaux (вж. съображение (265) по-горе).
-
След тази дата разпореждането на възстановяването не би нарушило общите принципи на защита на оправданите правни очаквания и правната сигурност, залегнали в законодателството на Европейския съюз.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мерките, произтичащи от член 115, параграф 11 от TRLIS (ранна амортизация на отдадени на лизинг активи), от прилагане на схемата за данък върху тонажа по отношение на недопустими предприятия, плавателни съдове или дейности и от член 50, параграф 3 от RIS, представляват държавна помощ за ОИИ и техните инвеститори, неправомерно приведена в действие от Испания от 1 януари 2002 г. в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Посочените в член 1 мерките за държавна помощ са несъвместими с вътрешния пазар, с изключение на обхвата на помощта, който отговаря на възнаграждение в съответствие с пазара за посреднически услуги на финансови инвеститори, и е насочено към предприятията от сектора на морския транспорт, които са допустими съгласно Насоките за морския транспорт в съответствие с условията, заложени в насоките.
Член 3
Испания следва да преустанови посочената в член 1 схема за помощ, доколкото тя е несъвместима с общия пазар.
Член 4
1. Испания следва да възстанови несъвместимата помощ, предоставена по схемата, посочена в член 1, от инвеститори в ОИИ, които са се ползвали от нея, като не се предвижда възможността тези получатели да прехвърлят тежестта от възстановяването към други лица. Въпреки това възстановяването не обхваща помощ, предоставена като част от операции по финансиране, по отношение на които компетентните национални органи са се ангажирали да предоставят мерките посредством правно задължаващ акт, приет преди 30 април 2007 г.
2. Сумите, които трябва да бъдат възстановени, включват и лихвите от датата, на която сумите са били предоставени на разположение на получателите, до тази на тяхното действително възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (139) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (140) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Испания отменя всички неизплатени плащания от схемата, посочена в член 1, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 5
1. Възстановяването на помощта, отпусната по схемата, посочени в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Испания гарантира, че това решение се прилага в рамките на четири месеца от датата на уведомяване на решението.
Член 6
1. В рамките на два месеца от уведомлението за настоящото решение Испания представя следната информация:
а)
списък на получателите, които са получили помощ по схемата, посочена в член 1, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях по схемата;
б)
общия размер (главница и лихви при възстановяване), която всеки получател трябва да възстанови;
в)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
г)
документи, доказващи, че на получателите е разпоредено да възстановят помощта.
2. Испания информира редовно Комисията за хода на националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, предоставя незабавно информация за вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и за планираните такива. Предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.
Съставено в Брюксел на 17 юли 2013 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-17 ta’ Lulju 2013
dwar l-għajnuna mill-Istat SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06) mogħtija minn Spanja Reġim tat-taxxa applikabbli għal ċerti ftehimiet ta’ lokazzjoni finanzjarja magħruf ukoll bħala s-Sistema Spanjola tat-Taxxa tal-Lokazzjoni
(notifikata bid-dokument C(2013) 4426)
(It-test bil-lingwa Spanjola biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2014/200/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u, b’mod partikolari, l-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea u, b’mod partikolari, l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati sabiex jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom skont id-dispożizzjonijiet imsemmija hawn (1) fuq u wara li kkunsidrat l-osservazzjonijiet tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Skont diversi lmenti reġistrati mill-Kummissjoni minn Mejju 2006, ir-reġim Spanjol applikabbli għall-kumpaniji tat-tbaħħir mill-2002 (is-Sistema Spanjola tat-Taxxa tal-Lokazzjoni) kien jippermetti lill-kumpaniji tat-trasport marittimu jixtru bastimenti fi Spanja bi tnaqqis ta’ bejn 20 % u 30 %. B’mod partikolari, żewġ federazzjonijiet nazzjonali tat-tarzni u tarzna individwali lmentaw li dan ir-reġim ikkawża t-telf ta’ kuntratti ta’ bini ta’ bastimenti għall-membri tagħhom, u minflokk ħaduhom tarzni Spanjoli. Fit-13 ta’ Lulju 2010, assoċjazzjonijiet tal-bini ta’ bastimenti ta’ seba’ pajjiżi Ewropej iffirmaw petizzjoni kontra l-hekk imsejħa Sistema Spanjola tat-Taxxa tal-Lokazzjoni (Spanish Tax Lease System, minn hawn ‘il quddiem l-“STL”). Mill-inqas kumpanija tat-tbaħħir waħda sostniet dawn l-ilmenti. F’Awwissu 2010, Membru tal-Parlament Ewropew qajjem mistoqsija dwar l-istess kwistjoni (2).
(2)
Bl-ittri tal-15 ta’ Settembru 2006, it-30 ta’ Jannar 2007, is-6 ta’ Novembru 2007 u t-3 ta’ Marzu 2008, il-Kummissjoni bagħtet talbiet għal informazzjoni lil Spanja. Spanja wieġbet permezz ta’ ittri fis-16 ta’ Ottubru 2006, it-23 u s-27 ta’ Frar 2007, il-11 ta’ Jannar u s-27 ta’ Marzu 2008. Waqt laqgħa li saret fid-29 ta’ April 2008, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali li Spanja pprovdiet permezz ta’ ittra fis-17 ta’ Ġunju 2008. Il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni addizzjonali permezz ta’ ittri fis-23 ta’ Settembru 2008, li Spanja pprovdiet permezz ta’ ittra fl-24 ta’ Ottubru 2008.
(3)
Wara li rċeviet informazzjoni ġdida mingħand l-ilmentaturi, il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni addizzjonali permezz ta’ ittri tal-11 ta’ Jannar u tal-25 ta’ Mejju 2010. Spanja wieġbet b’ittri fl-10 ta’ Marzu u s-26 ta’ Lulju 2010. Fl-24 ta’ Jannar 2011 saret laqgħa mal-awtoritajiet Spanjoli.
(4)
Permezz tal-ittra tad-29 ta’ Ġunju 2011, il-Kummissjoni informat lil Spanja dwar id-deċiżjoni tagħha li tiftaħ il-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea rigward tal-għajnuna.
(5)
Spanja ppreżentat l-osservazzjonijiet tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ permezz tal-ittra tat-2 ta’ Awwissu 2011.
(6)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiftaħ il-proċedura ta’ investigazzjoni formali (minn hawn ‘il quddiem id-“Deċiżjoni C(2011) 4494 finali”) ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar il-miżuri.
(7)
Il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet minn diversi partijiet interessati. Bl-ittri tat-23 ta’ Frar, is-7 ta’ Marzu, il-11 ta’ Lulju u d-29 ta’ Ottubru 2012, u t-12 u l-25 ta’ Frar u t-22 ta’ April 2013, hija bagħtithom lil Spanja, li b’hekk ingħatat l-opportunità biex tirreaġixxi. Il-kummenti tagħha waslu bl-itrri tat-30 ta’ April, l-24 ta’ Mejju, id-9 u t-23 ta’ Lulju u l-14 ta’ Novembru 2012, u l-25 ta’ Frar, it-12 ta’ Marzu u l-21 ta’ Mejju 2013. Spanja ppreżentat ukoll osservazzjonijiet ulterjuri fl-ittri tat-3 u tad-9 ta’ Ottubru 2012. Fuq talba tagħhom il-Kummissjoni ltaqgħet ma’ Pequeños y Medianos Astilleros en Reconversión (PYMAR) (4) fit-13 ta’ Novembru 2012 u fl-4 ta’ Frar 2013, u mal-awtoriatjiet Spanjoli fis-6 ta’ Marzu 2013.
2. DESKRIZZJONI TAS-SISTEMA SPANJOLA TAT-TAXXA TAL-LOKAZZJONI
(8)
Is-Sistema Spanjola tat-Taxxa tal-Lokazzjoni tintuża fi tranżazzjonijiet li jinvolvu l-kostruzzjoni mit-tarzni (il-bejjiegħa) u l-akkwist minn kumpaniji tat-tbaħħir marittimu (ix-xerrejja) ta’ bastimenti tal-baħar, u l-finanzjament ta’ dawn it-tranżazzjonijiet peremzz ta’ struttura legali u finanzjarja ad hoc.
(9)
L-STL hija bbażat fuq:
-
struttura legali u finanzjarja ad hoc organizzata minn bank u interposta bejn il-kumpanija tat-tbaħħir u t-tarzna, rispettivament ix-xerrejj u l-bejjiegħ ta’ bastiment;
-
netwerk kumpless ta’ kuntratti bejn il-partijiet differenti;
-
l-applikazzjoni ta’ diversi miżuri tat-taxxa Spanjoli.
(10)
Fuq talba tal-Kummissjoni, l-awtoritajiet Spanjoli kkonfermaw li l-STL intużat f’273 tranżazzjoni ta’ bini u akkwist ta’ bastimenti bejn l-1 ta’ Jannar 2002 u t-30 ta’ Ġunju 2010, għal valur totali ta’ EUR 8 727 997 332. L-iskema kompliet tapplika sad-29 ta’ Ġunju 2011, id-data li fiha nfetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali. Ix-xerrejja huma kumpaniji tat-tbaħħir mill-Ewropa kollha u lil hinn. B’eċċezzjoni waħda biss (kuntratt ta’ EUR 6 148 969), fit-tranżazzjonijiet kollha kienu involuti tarzni Spanjoli.
2.1. STRUTTURA LEGALI U FINANZJARJA TAL-STL-
(11)
Kif diġà imsemmi, operazzjoni STL tippermetti lil sid ta’ bastiment jibni bastiment ġdid bi tnaqqis ta’ bejn 20 % u 30 % fuq il-prezz mitlub mit-tarzna. Sabiex jinkiseb il-prezz imnaqqas (qabel it-tnaqqis tar-ribass), kumpanija tat-tbaħħir trid taqbel li ma tixtrix il-bastiment direttament mit-tarzna iżda minn grupp ta’ interess ekonomiku (GIE) inkorporat taħt il-liġi Spanjola u maħluq minn bank.
(12)
L-istruttura tal-STL hija skema ta’ ppjanar tat-taxxa, ġeneralment organizzata minn bank biex tiġġenera benefiċċji tat-taxxa għal investituri fi GIE trasparenti fir-rigward tat-taxxa u tittrasferixxi parti minn dawn il-benefiċċji tat-taxxa lill-kumpanija tat-tbaħħir fil-forma ta’ tnaqqis fuq il-prezz tal-bastiment. L-investituri tal-GIE jżommu l-benefiċċji li jibqa’ bħala remunerazzjoni għall-investiment tagħhom. Flimkien mal-GIE, operazzjoni STL tinvolvi wkoll intermedjarji oħra, bħal bank u kumpanija tal-lokazzjoni (ara d-dijagramma hawn taħt).
(13)
Fil-prattika, il-GIE jikri l-bastiment minn kumpanija tal-lokazzjoni mid-data li fiha tinbeda l-kostruzzjoni tiegħu. Meta jkun lest, il-GIE jilloka l-bastiment lill-kumpanija tat-tbaħħir, mingħajr ekwipaġġ, u l-kumpanija tat-tbaħħir tibda topera l-bastiment. Fi kwalunkwe każ, il-GIE jimpenja ruħu li jixtri l-bastiment fit-tmiem tal-kuntratt tal-lokazzjoni u l-kumpanija tat-tbaħħir timpenja ruħha li tixtri l-bastiment fit-tmiem tal-kuntratt tal-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ, permezz ta’ kuntratti reċiproċi bl-opzjoni ta’ xiri u bejgħ (5). Id-data tal-eżerċitar tal-opzjoni stipulata fil-kuntratt tal-lokazzjoni tkun stabbilita għal ftit ġimgħat qabel id-data tal-eżerċitar tal-opzjoni stipulata fil-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ. Iż-żewġ opzjonijiet jiġu eżerċitati ladarba l-GIE jgħaddi taħt is-sistema ta’ tassazzjoni fuq it-tunnellaġġ (għal deskrizzjoni aktar dettaljata, ara t-Taqsima 2.2.4 Miżura 4: Sistema ta’ taxxa). Il-partijiet involuti jiffirmaw ftehim qafas sabiex jiżguraw li huma kollha jaqblu mal-organizzazzjoni u l-funzjonament tal-istruttura STL.
(14)
It-tranżazzjonijiet li jseħħu bejn il-parteċipanti differenti fl-operazzjoni STL huma deskritti f’aktar dettall fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 final (it-Taqsima 2.2) (6), abbażi tal-eżempji provduti minn Spanja (7).
2.2. ASPETTI TAT-TAXXA TAL-STL-
(15)
L-għan tal-iskema STL deskritt fit-Taqsima 2.1 above huwa, l-ewwel nett, li tiġġenera l-benefiċċji ta’ ċerti miżuri tat-taxxa għall-benefiċċju tal-GIE u l-investituri parteċipanti fih, li mbagħad jittrasferixxu parti minn dawn il-benefiċċji lill-kumpanija tat-tbaħħir li tixtri bastiment ġdid.
(16)
Il-ġbir tal-vantaġġi tat-taxxa mill-GIE iseħħ f’żewġ fażijiet skont żewġ settijiet differenti ta’ regoli tat-taxxa. Fl-ewwel fażi, jiġi applikat deprezzament antiċipat u aċċellerat tal-bastiment lokat skont l-iskema “normali” tat-taxxa korporattiva. Dan jiġġenera telf kbir għall-GIE. Bis-saħħa tat-trasparenza fit-taxxa tal-GIE, dan it-telf mit-taxxa jista’ jitnaqqas mid-dħul tal-investituri stess fi proporzjon mal-parteċipazzjonijiet tagħhom fil-GIE.
(17)
Normalment, l-iffrankar mit-taxxa li jsir minn dan id-deprezzament antiċipat u aċċellerat tal-valur tal-bastiment għandu jitpaċċa aktar tard permezz ta’ żieda fil-pagamenti tat-taxxa, jew meta l-bastiment jiġi deprezzat għal kollox u ma jkunux jistgħu jitnaqqsu aktar kostijiet tad-deprezzament jew meta l-bastiment jinbiegħ u jsir qligħ kapitali mill-bejgħ (8). Bis-saħħa tat-trasparenza tat-taxxa tal-GIE, iż-żieda fil-profitti tiegħu fis-snin sussegwenti normalment jiżdiedu mad-dħul tal-investituri stess u jkun taxxabbli.
(18)
Madankollu, f’operazzjoni STL, il-GIE ma jżommux il-bastimenti wara li dawn jiġu ddeprezzati kompletament. Fit-tieni fażi, l-iffrankar mit-taxxa li jirriżulta mit-trasferiment tat-telf inizjali lill-investituri jiġi ppreservat billi l-GIE jaqleb għas-sistema tat-taxxa fuq it-tunnellaġġ (TT) tat-tassazzjoni fuq id-dħul u l-eżenzjoni sħiħa tal-qligħ kapitali li jirriżulta mill-bejgħ tal-bastiment - ftit wara li tinbidel is-sistema tat-taxxa- lill-kumpanija tat-tbaħħir (9). Għal aktar informazzjoni dwar dawn iż-żewġ fażijiet, ara d-Deċiżjoni C(2011) 4494 final (it-Taqsima 2.3.1).
(19)
Skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni (10), l-effett flimkien tal-miżuri tat-taxxa użati fl-STL jippermetti lill-GIE u lill-investituri tiegħu jiksbu benefiċċju mit-taxxa ta’ madwar 30 % tal-prezz gross inizjali tal-bastiment. Parti minn dan il-benefiċċju tat-taxxa- li oriġinarjament jiksbu l-GIE/l-investituri tiegħu-jiħduh l-investituri (10 %-15 %), u parti minnu (85 %-90 %) tiġi ttrasferita lill-kumpanija tat-tbaħħir, li eventwalment issir is-sid tal-bastiment, bi tnaqqis ta’ 20 % sa 30 % tal-prezz gross inizjali tal-bastiment.
(20)
Kif issemma diġà, l-operazzjonijiet STL jikkombinaw miżuri fiskali individwali differenti -iżda interrelatati-, biex jiġġeneraw benefiċċju tat-taxxa. Dawn il-miżuri huma deskritti fil-qosor fit-taqsima li ġejja. Għal deskrizzjoni aktar dettaljata, ara d-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali (it-Taqsima 2.4).
2.2.1. Miżura nru 1 - Deprezzament aċċellerat (11) tal-assi lokati
(l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS)
(21)
Fi Spanja, it-trattament tat-taxxa ta’ tranżazzjoni ta’ kirja huwa differenti mit-trattament tal-kontabilità tagħha. Il-Kapitolu XIII tad-Digriet Leġiżlattiv Irjali 4/2004 tal-5 ta’ Marzu, li japprova l-verżjoni konsolidata tal-Liġi tat-Taxxa Korporattiva (TRLIS) (12) u l-Artikolu (13) 49 tad-Digriet Irjali 1777/2004 tat-30 ta’ Lulju, li japprova r-Regolament tat-Taxxa Korporattiva (RIS) japplikaw għall-kuntratti ta’ lokazzjoni finanzjarja b’tul ta’ żmien minimu ta’ sentejn jekk ikunu marbuta ma’ assi mobbli, u ta’ għaxar snin jekk ikunu marbuta ma’ assi mhux mobbli jew stabbilimenti industrijali.
(22)
Għal skopijiet ta’ taxxa biss, il-porzjon tal-pagamenti li jippermetti lil-lokator jirkupra l-ispiża tal-assi (14) huwa meqjus bħala nefqa li tista’ titnaqqas mit-taxxa, sa ċertu limiti, jiġifieri: l-ammont imnaqqas ma jistax jaqbeż l-ammont li jirriżulta mill-multiplikazzjoni tal-ispiża tal-assi bid-doppju jew it-triplu tal-koeffiċjenti uffiċjali tad-deprezzament lineari massimu għat-tip ta’ assi-.
(23)
Fil-każ tal-bastimenti, id-deprezzament lineari normali huwa mifrux- għal skopijiet ta’ taxxa, fuq għaxar snin (10 % kull sena). Ir-rata massima ta’ deprezzament aċċellerat għal assi lokati tvarja bejn 20 % u 30 % kull sena (minn 40 sa 60 xahar). Skont il-liġi Spanjola, is-sidien ta’ bastimenti jistgħu wkoll jiddeprezzaw skont il-metodu ta’ bilanċ li qed jonqos jew il-metodu (15) tas-somma taċ-ċifri tas-snin (sum-of-the-years-digit - SYD) (16).
2.2.2. Miżura 2: Applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati
(L-Artikolu 115(11), u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS u l-Artikolu 49 tar-RIS)
(24)
Skont l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS, id-deprezzament aċċellerat tal-assi lokati jibda fid-data meta l-assi jsir operattiv, jiġifieri, mhux qabel ma l-assi jiġi kkonsenjat u jibda jintuża mil-lokatorju. Madankollu, skont l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS (17), il-Ministeru tal-Ekonomija u l-Finanzi jista’, fuq talba formali tal-lokatarju, jistabbilixxi data aktar bikrija għall-bidu tad-deprezzament. Fil-prinċipju, din id-dispożizzjoni tapplika, b’ċerti kundizzjonijiet, għall-assi kollha lokati koperti b’kuntratt ta’ lokazzjoni u eleġibbli għal deprezzament aċċellerat.
(25)
Fil-fatt, l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS jimponi żewġ kundizzjonijiet ġenerali. L-ewwel nett, id-data l-ġdida ta’ bidu għandha tiġi ddeterminata billi jitqiesu “l-karatteristiċi speċifiċi tal-perjodu tal-kuntratt jew tal-bini tal-assi u tal-karatteristiċi partikolari tal-użu ekonomiku tiegħu”. Skont l-Artikolu 49 tar-RIS, l-awtoritajiet tat-taxxa jawtorizzaw l-deprezzament antiċipat mill-bidu tal-perjodu tal-kostruzzjoni, biss meta dan il-perjodu jaqbeż it-tnax-il (12) xahar u l-kuntratt tal-lokazzjoni jipprovdi għal pagamenti tal-lokazzjoni antiċipati. It-tieni, “sakemm din id-determinazzjoni ma taffettwax il-kalkolu tal-ammont taxxabbli li jiġi mill-użu reali tal-assi jew mill-pagamenti li jirriżultaw mit-trasferiment tas-sjieda, li jridu jiġu ddeteriminati jew skont ir-reġim ġenerali tat-taxxa jew skont ir-reġim speċjali previst fil-Kapitolu VIII tat-Titolu VII tat-TRLIS”.
(26)
(18) Skont l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, l-assi koperti mill-iskema ta’ deprezzament antiċipat imsemmija fl-Artikolu 15(1) tat-TRLIS se lokati lill-GIE reġistrati fi Spanja, li mbagħad se jerġgħu lokati lil partijiet terzi. Min-naħa l-oħra, l-Artikolu 49 tar-RIS jistabbilixxi l-proċedura li għandha tiġi segwita biex tiġi ppreżentata talba għal deprezzament antiċipat ta’ assi lokati.
2.2.3. Miżura 3: Gruppi b’interess ekonomiku (GIE)
(27)
Kif diġà ssemma, il-GIE Spanjoli għandhom personalità legali differenti minn dik tal-membri tagħhom. Minħabba f’hekk, il-GIE jistgħu jippreżentaw talba kemm għad-deprezzament antiċipat kif ukoll għall-iskema alternattiva ta’ tassazzjoni skont it-tunnellaġġ previsti fl-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS (ara t-Taqsima 2.2.4), jekk jissodisfaw il-kriterji ta’ eliġibilità meħtieġa skont il-Liġi Spanjola, anke jekk l-ebda wieħed mill-membri tagħhom ma jkun kumpanija tat-tbaħħir.
(28)
Madankollu, mill-aspett tat-taxxa, il-GIE huma trasparenti fir-rigward tal-azzjonisti tagħhom residenti fi Spanja. Fi kliem ieħor, għal skopijiet ta’ taxxa, il-profitti (jew it-telf) miksuba mill-GIE huma direttament attribwiti lill-membri tagħhom residenti fi Spanja fuq prorata. Minħabba li l-membri tagħhom iqisu li l-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL jikkostitwixxu veikolu ta’ investiment- aktar minn mod kif titwettaq attività konġunta - din id-Deċiżjoni tirreferi għalihom bħala investituri.
(29)
It-trasparenza tat-taxxa tal-GIE tfisser li t-telf konsiderevoli tal-GIE minħabba deprezzament antiċipat u aċċellerat jista’ jiġi mgħoddi direttament lill-investituri, li jistgħu jpaċu dan it-telf bil-profitti tagħhom stess u jnaqqsu t-taxxa dovuta.
2.2.4. Miżura 4: Sistema ta’ taxxa skont it-tunnellaġġ (l-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS)
(30)
Il-leġiżlazzjoni Spanjola tat-TT tapplika mill-2002. Hija tipprovdi kalkolu alternattiv tal-profitti taxxabbli tal-kumpaniji tat-tbaħħir għall-attivitajiet ta’ trasport eliġibbli tagħhom, ibbażat fuq it-tunnellaġġ mħaddem u mhux fuq id-differenza bejn id-dħul u l-infiq.
(31)
Il-Kummissjoni awtorizzat (19) is-sistema tat-TT Spanjol bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli skont il-Linji Gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għat-trasport marittimu (20) (minn hawn ‘il quddiem il-Linji Gwida Marittimi). Id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-iskema tat-TT huma miġbura fl-Artikoli 124 sa 128 tal-Kapitolu XVII tat-TRLIS.
(32)
Spanja adottat ukoll il-miżuri ta’ implimentazzjoni li huma miġbura fl-Artikoli 50 sa 52 tat-Titolu VI tar-RIS. Il-Kummissjoni tinnota li, kuntrarjament għar-regoli stabbiliti fl-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS, li ġew notifikati lill-Kummissjoni u approvati minnha, dawn il-miżuri ta’ implimentazzjoni- u b’mod partikolari, l-eċċezzjoni fl-Artikolu - 50(3) tar-RIS (ara t-Taqsima 2.2.5)- ma ġewx notifikati lill-Kummissjoni u lanqas awtorizzati minnha.
(33)
Bħal fi Stati Membri oħra, il-possibbiltà tal-eġibilità għas-sistema tat-TT Spanjol hija fakultattiva u teħtieġ awtorizzazzjoni minn qabel mill-awtoritajiet tat-taxxa li tkun valida għal għaxar snin. Id-dħul minn attivitajiet mhux- marittimi jew mhux eliġibbli huma suġġetti għar-regoli normali tat-taxxa fuq l-introjtu.
(34)
Taħt il-leġiżlazzjoni Spanjola, il-GIE li jipparteċipaw fl-STL jistgħu jiġu rreġistrati f’wieħed mir-reġistri tal-kumpaniji tat-tbaħħir (21) minħabba li, skont l-awtoritajiet Spanjoli, fost l-attivitajiet tagħhom hemm it-tħaddim tal-bastimenti tagħhom stess u dawk lokati. Għalhekk, il-kunċett tat-tħaddim ta’ bastiment għandu jinkludi t-tqegħid ta’ bastiment għad-dispożizzjoni ta’ parti terza taħt kirja mingħajr ekwipaġġ.
(35)
Il-bażi għat-taxxa għall-attivitajiet marittimi eliġibbli huwa kkalkolat skont it-tunnellaġġ gross:
Tunnellaġġ nett reġistrat
Ammont ta’ kuljum għal kull 100 tunnellata (EUR)
Minn 0 sa 1 000
0,90
Minn 1 001 sa 10 000
0,70
Minn 10 001 sa 25 000
0,40
Iktar minn 25 001
0,20
(36)
Wara li l-kalkolu tal-bażi għat-taxxa alternattiva jiġi kkalkulat skont it-tunnellaġġ gross operat mill-kumpanija tat-tbaħħir, ir-rata normali tat-taxxa korporattiva tiġi applikata għal din il-bażi.
(37)
Skont l-ewwel inċiż - -tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, huwa meqjus li l-bażi għat-taxxa tat-TT tinkludi d-dħul kollu mill-attivitajiet tat-tbaħħir (eliġibbli), b’mod partikolari l-qligħ kapitali miksub meta l-bastimenti akkwistati ġodda minn kumpanija li tibbenefika mis-sistema tat-TT sussegwentement jinbiegħu filwaqt li l-kumpanija tibqa’ taħt is-sistema tat-TT. Kuntrarjament, skont ir-regoli normali tat-taxxa korporattiva, peress li l-bażi għat-taxxa hija ddeterminata bħala d-differenza bejn id-dħul u l-ispejjeż, meta kumpanija takkwista u sussegwentement tbiegħ bastimenti bi qligħ kapitali, dan il-qligħ kapitali eċċezzjonali jikkostitwixxi dħul taxxabbli u għalhekk iżid il-bażi tat-taxxa li fuqha għandha titqies t-taxxa korporattiva.
Trattament tat-taxxa tal-qligħ kapitali eċċezzjonali fil-kuntest tat-trasferiment ta’ basimenti lejn is-sistema tat-TT.
(38)
Meta bastiment li- m’għadux ġdid u t-tassazzjoni tad-dħul tiegħu jiġu ttrasferiti mis-sistema normali tat-taxxa korporattiva għas-sistema tat-TT, jiġu applikati regoli speċjali. Fil-każ tal-bastimenti li diġà huma proprjetà ta’ kumpanija meta taqleb għas-sistema tat-TT, jew ta’ bastimenti second-hand (minn hawn ‘il quddiem, bastimenti “użati”) akkwistati meta l-kumpanija tkun diġà tibbenefika mis-sistema TT, tiġi applikata proċedura speċjali msemmija fl-Artikolu 125(2) tat-TRLIS (22). Skont din il-proċedura, it-tassazzjoni ta’ ċertu ammonti sseħħ skont l-arranġamenti normali tat-taxxa korporattiva biss meta sussegwentement il-bastiment jinbiegħ:
-
Fl-ewwel sena finanzjarja li fiha tiġi applikata s-sistema tat-TT, jew li fiha jinkisbu l-bastimenti użati, ir-riżervi mhux distribwibbli ugwali għad-differenza bejn il-valur normali tas-suq u l-valur nett tal-kontabilità ta’ kull bastiment konċernat minn din ir-regola jridu jitwarrbu, jew din id-differenza trid tiġi ddikjarata separatament fir-rapport annwali għal kull bastiment, għal kull sena finanzjarja li fiha s-sjieda tal-bastimenti tiġi ppreservata.
-
L-ammont ta’ din ir-riżerva pożittiva, flimkien mad-differenza pożittiva, fid-data tat-trasferiment tas-sjieda, bejn id-deprezzament tat-taxxa u d-deprezzament tal-kontabilità tal-bastiment mibjugħ, jiżdiedu mal-bażi tat-taxxa tat-TT msemmija fl-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, ladarba jseħħ il-bejgħ tal-bastiment.
(39)
Għalhekk, bl-applikazzjoni normali tas-sistema Spanjola tat-TT, approvata mill-Kummissjoni, il-qligħ kapitali potenzjali jiġi intaxxat mad-dħul fis-sistema tat-TT u jiġi preżunt li t-tassazzjoni tal-qligħ kapitali, għalkemm ittradjata, issir meta l-bastiment jinbiegħ jew jiġi skreppjat. Kif spjegat fit-Taqsima 2.2.5, fil-kuntest tal-STL, din it-tassazzjoni ma tiġix posposta, iżda tiġi evitata kompletament, minħabba li l-bastimenti jitqiesu ġodda u mhux użati. Għalhekk, l-proċedura speċjali ma tiġix applikata.
2.2.5. Miżura 5: L-Artikolu 50(3) tar-RIS
(40)
Fil-każ tat-tranżazzjonijiet STL awtorizzati, il-Kummissjoni tinnota li l-GIE jistgħu joħorġu mis-sistema normali tat-taxxa korporattiva biex jgħaddu għas-sistema tat-TT mingħajr ma jsaldaw l-obbligazzjoni ta’ taxxa moħbija li tirriżulta mid-deprezzament antiċipat u aċċellerat, la meta jgħaddu għas-sistema tat-TT u lanqas, sussegwentement, meta jinbiegħ jew jiġi skreppjat il-bastiment.
(41)
Fil-fatt, bħala eċċezzjoni mir-regola stabbilita fl-Artikolu (23) (24)- 125(2) tat-TRLIS, l-Artikolu 50(3) tar-RIS, jistabbilixxi li meta l-bastimenti jinxtraw permezz ta’ opzjoni ta’ xiri bħala parti minn kuntratt ta’ lokazzjoni approvat qabel mill-awtoritajiet tat-taxxa, dawn jitqiesu bħala bastimenti ġodda u mhux użati, irrispettivament jekk dawn ikunux tħaddmu jew ġew iddeprezzati, mid-data li tiġi eżerċitata l-opzjoni tal-lokazzjoni, jiġifieri wara li l-GIE jaqleb għas-sistema tat-TT. Skont l-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni, din l-eċċezzjoni tapplika biss għall-kuntratti ta’ lokazzjoni speċifiċi approvati mill-awtoritajiet tat-taxxa fil-kuntest tal-applikazzjonijiet tad-deprezzament antiċipat skont l-Artikolu - 115(11) tat-TRLIS (ara t-Taqsima 2.2.2 2.2.2 ’il fuq, Miżura 2: Applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati) jiġifieri, fir-rigward tal-bastimenti tat-tbaħħir mibnija ġodda u lokati, akkwistati permezz ta’ operazzjonijiet STL u, b’eċċezzjoni waħda, minn tarzni Spanjoli.
(42)
F’dawk il-każijiet jitqies li l-bastiment ġie akkwistat ġdid mill-GIE fid-data li tiġi eżerċitata l-opzjoni tal-lokazzjoni, jiġifieri wara li l-GIE jkun qaleb għas-sistema TT. L-ewwel konsegwenza tal-eċċezzjoni fl-Artikolu 50(3) tar-RIS hija li tiġi evitata l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS. Il-GIE ma jeħtieġx li tiġi stabbilita riżerva mhux distribwibbli, u ma jiġu intaxxati la d-differenza pożittiva bejn il-prezz imħallas mill-kumpanija tat-tbaħħir u l-valur tal-kontabilità tal-bastiment fil-kotba tal-GIE (25) u lanqas id-differenza pożittiva bejn il-valur tal-kontabilità u l-valur tat-taxxa tal-bastiment (26). It-tieni konsegwenza hija li jiġi kkunsidrat li d-dħul mill-bejgħ lill-kumpanija tat-tbaħħir (il-prezz konsiderevoli tal-eżerċitar tal-opzjoni tal-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ) ġej mix-xiri u l-bejgħ ta’ bastiment minn kumpanija eliġibbli għas-sistema tat-TT u għandu jiġi inkluż fil-bażi tat-taxxa tat-TT skont l-ewwel inċiż tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS.
3. RAĠUNIJIET BIEX TINFETAĦ IL-PROĊEDURA FORMALI TA’ INVESTIGAZZJONI
(43)
Fl-ewwel stadju, il-Kummissjoni kkunsidrat li l-Sistema Spanjola tat-Taxxa tal-Lokazzjoni, għalkemm tapplika miżuri tat-taxxa differenti, għandha tiġi analizzata bħala sistema waħda (approċċ globali) minħabba li l-miżuri differenti setgħu jintużaw biss - de jure or de facto - u kkonkludiet li dan jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(44)
Fit-tieni stadju, il-Kummissjoni kkunsidrat separatament il-miżuri differenti (approċċ individwali) u f’din il-fażi kkonkludiet dan li ġej:
-
Id-deprezzament aċċellerat ta’ assi lokati (miżura Nru 1) jista’ jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat iżda fi kwalunkwe każ ikun jikkostitwixxi għajnuna eżistenti minħabba li diġà kien japplika qabel l-adeżjoni. Għalhekk, ma nfetħitx il-proċedura formali ta’ investigazzjoni rigward din il-miżura.
-
Id-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati (miżura Nru 2) jista’ jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, peress li jipprovdi vantaġġ selettiv fid-dawl tal-kundizzjonijiet vagi stabbiliti fil-leġiżlazzjoni Spanjola u s-setgħat diskrezzjonali eżerċitati mill-awtorità tat-taxxa Spanjola biex tinterpreta dawn il-kundizzjonijiet. Din il-miżura, li daħlet fis-seħħ fl-2002 (27), tqieset bħala għajnuna illegali mill-Istat u possibilment mhux kompatibbli.
-
L-istatus tal-GIE (miżura nru 3) ma kinitx identifikata bħala għajnuna mill-Istati potenzjali. Bħala riżultat, ma nfetħitx il-proċedura formali ta’ investigazzjoni rigward din il-miżura.
-
Is-sistema tat-TT (miżura Nru 4) ġiet awtorizzata mill-Kummissjoni bħala għajnuna mill-Istat kompatibbli fl-2002. Il-kompatibbiltà tas-sistema TT kif approvata ma ġietx ikkontestata fid-Deċiżjoni C(2001) 4494 finali. Skont l-awtorizzazzjoni mogħtija mill-Kummissjoni, din il-miżura għandha titqies fi kwalunke każ bħala għajnuna eżistenti.
Madankollu, il-Kummissjoni kkuntestat żewġ aspetti relatati mas-sistema tat-TT:
-
Il-Kummissjoni kkuntestat il-possibbiltà mogħtija lil ċerti kumpaniji, bħall-GIE li jipparteċipaw fi tranżazzjonijiet STL, li jikkwalifikaw għas-sistema tat-TT meta l-attivitajiet tagħhom huma limitati għall-kera jew il-lokazzjoni ta’ bastimenti mingħajr ekwipaġġ. Il-Kummissjoni kkunsidrat li dawn il-kumpaniji ma kinux joperaw fis-settur tat-trasport bil-baħar ta’ merkanzija jew passiġġieri kif definit fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 4055/86 (28) u fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3577/92 (29), iżda fis-settur tal-investiment finanzjarju u tal-kera jew il-lokazzjoni ta’ oġġetti. Fir-rigward tal-eliġibilità tagħhom għas-sistema Spanjola tat-TT, il-Kummissjoni nnutat li qatt ma ġew ikkomunikati lilha u hija qatt ma kienet awtorizzathom.
-
L-eżenzjoni tat-taxxa mill-qligħ kapitali (miżura Nru 5) li tirriżulta mill-miżuri ta’ implimentazzjoni tas-sistema tat-TT (l-Artikolu 50(3) tar-RIS) u ppreżentata mill-awtoritajiet Spanjoli bħala parti mis-sistema tat-TT awtorizzata ġiet meqjusa bħala miżura addizzjonali li ma kinitx inkluża fl-ambitu tal-awtorizzazzjoni mogħtija mill-Kummissjoni fl-2002. Din il-miżura wkoll ġiet meqjusa bħala għajnuna illegali u possibilment mhux kompatibbli.
(45)
Ġie stabbilit li l-benefiċjarji potenzjali tal-għajnuna kienu:
-
il-GIE bħala benefiċjarji ewlenin tal-vantaġġi tat-taxxa;
-
il-membri/l-investituri tal-GIE li jibbenefikaw mill-vantaġġi tat-taxxa minħabba t-trasparenza tal-GIE;
-
il-kumpaniji tat-tbaħħir li jirċievu parti mill-vantaġġi tat-taxxa f’forma ta’ tnaqqis fuq il-prezz tal-bastiment;
-
possibilment it-tarzni, il-banek involuti, il-kumpaniji tal-lokazzjoni finanzjara u intermedjarji oħra.
(46)
Il-Kummissjoni kkunsidrat li l-għajnuna ma dehritx kompatibbli mas-suq intern.
4. KUMMENTI MINN SPANJA U MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(47)
Waslu kummenti mill-awtoritajiet Spanjoli u minn 41 parti terza, inklużi awtoritajiet pubbliċi, assoċjazzjonijiet tal-industrija u kumpaniji individwali li jew kienu pparteċipaw f’operazzjonijiet STL jew li kienu kompetituri tal-parteċipanti, bħal tarzni u assoċjazzjonijiet barranin tal-bini tal-vapuri.
(48)
Il-kummenti jindirizzaw l-aspetti li ġejjin tal-valutazzjoni mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 final:
-
aspetti ta’ proċedura;
-
l-approċċ ġenerali: valutazzjoni tal-STL bħala skema u mhux valutazzjoni tal-miżuri varji li huma parti mill-STL;
-
jekk il-miżuri varji jkunux ekwivalenti għal għajnuna mill-Istat (eżistenza ta’ vantaġġ, riżorsi tal-Istat, responsabbiltà tal-Istat, effett fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ) u jekk xi wħud minnhom jikkostitwixxux għajnuna diġà eżistenti;
-
identifikazzjoni tal-benefiċjarji tal-għajnuna;
-
kompatibbiltà tal-għajnuna possibbli mill-Istat;
-
l-ostakli għall-irkuprar tal-għajnuna (trattament ugwali, aspettattivi leġittimi, ċertezza legali).
4.1. PROĊEDURA
(49)
Spanja tqis li l-Kummissjoni fetħet il-proċedura formali ta’ investigazzjoni mingħajr ma vverifikat sew il-konklużjonijiet ewlenin tagħha mal-awtoritajiet Spanjoli. Minħabba f’hekk, ġew miksura d-dritt tad-difiża tal-Istat Spanjol u l-prinċipju ta’ kontradizzjoni li huwa essenzjali f’kull proċedura amministrattiva.
(50)
Skont bosta partijiet terzi, il-Kummissjoni kellha tuża l-proċedura applikabbli għall-għajnuna eżistenti minħabba li jekk jikkostitwixxu għajnuna, iż-żewġ miżuri tat-taxxa konċernati (regoli ta’ deprezzament tal-assi lokati u s-sistema tat-TT) huma jkunu għajnuna eżistenti.
4.2. VALUTAZZJONI TAL-STL BĦALA SKEMA/VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI INDIVIDWALI
4.2.1. Ilmentaturi
(51)
Holland Shipbuilding tqis li l-STL għandha titqies bħala sistema waħda minħabba li hija sistema organizzata li tisfrutta deliberatament miżuri differenti tat-taxxa biex tipproduċi vantaġġ ekonomiku li huwa ħafna ogħla mill-vantaġġ totali li jista’ jinkiseb jekk il-miżuri differenti jiġu applikati separatament, u minħabba li l-miżuri huma interdipendenti. L-użu tas-sistema tat-TT jippermetti lill-GIE jibdlu l-vantaġġi tat-taxxa temporanji ġġenerati mid-deprezzament antiċipat u aċċellerati f’vantaġġi permanenti. Il-kundizzjonijiet vagi imposti fuq l-applikazzjoni tad-deprezzament antiċipat u l-interpretazzjoni tagħhom mill-awtoritajiet Spanjoli jagħtu setgħat diskrezzjonali lill-amministrazzjoni tat-taxxa. Dan jidher mill-fatt li, fil-prattika, l-awtorizzazzjoni tingħata biss jekk bidla ssir mis-sistema normali tat-taxxa korporattiva għas-sistema tat-TT.
(52)
Danish Maritime u […] (*) (30) ukoll iqisu l-STL bħala entità sħiħa li tikkostitwixxi skema ta’ għajnuna mill-Istat li- independentement minn min ikunu l-benefiċjarji tagħha- tipprovdi benefiċċju ekonomiku lil ċerti kumpaniji.
4.2.2. Spanja u l-parteċipanti fi tranżazzjonijiet ta’ lokazzjoni fiskali
(53)
Mandankollu, Spanja u l-kumpaniji identifikati mill-Kummissjoni bħala benefiċjarji potenzjali tal-għajnuna (kumpaniji tat-tbaħħir, investituri fil-GIE, tarzni parteċipanti f’operazzjonijiet tal-STL) jirribattu dan l-approċċ globali.
(54)
Iqisu li l-STL mhijiex maħsuba b’dan il-mod fil-leġiżlazzjoni tat-taxxa Spanjola, li l-operazzjonijiet tal-STLS huma ftehimiet privati (lokazzjoni finanzjarja, lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ, GIE) miżmuma minn individwi li għandhom il-libertà jagħżlu l-irħas mod biex jiffinanzjaw assi u biex jużaw id-dispożizzjonijiet kuntrattwali u tat-taxxa disponibbli għalihom. Huma jgħidu wkoll li Spanja ma għandhiex titqies responsabbli tal-vantaġġi miksuba mill-kontribwenti li jfittxu li jnaqqsu l-piż tat-taxxa tagħhom. Barra minn hekk, il-leġiżlazzjoni tat-taxxa ma teħtieġx l-użu tal-miżuri kollha msemmija mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali.
(55)
L-Asociación Española de Banca (the Spanish Banking Association - AEB) tqis li hija l-ewwel darba li l-Kummissjoni qed tqis li teżisti għajnuna mill-Istat f’taħlita ta’ tranżazzjonijiet legali bejn entitajiet privati minflokk f’dispożizzjoni legali.
(56)
Aktar minn sistema waħda, l-AEB tqis li jeżistu żewġ sistemi differenti (dik tad-deprezzament u dik tat-TT) li jistgħu jiġu separati b’mod ċar u jiġu pproċessati separatament, kemm jekk jiġu użati separatament jew jekk jiġu użati flimkien.
(57)
Barra minn hekk, l-AEB tqis li l-Kummissjoni ma identifikatx sistema ġenerali ta’ referenza qabel ma identifikat vantaġġ selettiv. Skont l-AEB, hemm numru kbir ta’ modi kif jiġi ffinanzjat l-akkwist ta’ assi li jużaw kombinamenti differenti ta’ strumenti legali u miżuri tat-taxxa, u l-Kummissjoni għandha tqabbel dawn is-sitwazzjonijiet l-oħra kollha. Għalhekk, ikun artifiċjali li jiġi konkluż li l-STL tagħti vantaġġ selettiv lil ċerti kumpaniji, b’mod partikolari jekk il-Kummissjoni tuża l-aktar wieħed għali - mill-aspett ta’ taxxa - bħala referenza biex tiffinanzja investiment, u b’hekk tinjora l-miżuri kollha ta’ inċentivi disponibbli għall-investituri.
(58)
Konsegwentement, l-STL ma tagħtix vantaġġ selettiv. Dan jidher speċjalment mill-fatt li l-Kummissjoni tidentifika għadd ta’ benefiċjarji potenzjali li ma jikkorrispondux għal setturi ekonomiċi. L-AEB, b’referenza għall-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat għall-miżuri relatati mat-tassazzjoni diretta tal-kumpaniji (31) (minn hawn ‘il quddiem il-“Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar it-tassazzjoni tal-kumpaniji”) u d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar is-sistema (32) Groepsrentebox tal-Pajjiżi l-Baxxi, tqis li ma jistax jiġi konkluż li l-miżura hija selettiva minħabba li tibbenefika aktar lill-investituri tal-GIE li jinvestu f’bastimenti ta’ tbaħħir milli lil dawk li jinvestu f’assi oħra.
(59)
Peress li l-STL tikkonsisti biss fl-użu ta’ miżuri tat-taxxa ġenerali minn partijiet privati fil-kuntest ta’ ftehimiet privati, f’din is-sistema ma huwa involut l-ebda riżors tal-Istat.
(60)
Skont l-AEB ma hemm l-ebda effett fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri minħabba li l-benefiċjarji ewlenin identifikati mill-Kummissjoni huma kumpaniji tat-tbaħħir, u l-miżura hija disponibbli għall-kumpaniji tat-tbaħħir kollha tal-Ewropa u ta’ partijiet oħra tad-dinja.
(61)
Fil-kummenti ta’ dawn il-partijiet terzi, l-STL tiġi deskritta bħala serje ta’ miżuri mhux relatati (approċċ individwali) u ma jagħmlux kummenti oħra dwar l-STL bħala sistema sħiħa.
4.3. KUMMENTI DWAR IL-VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI INDIVIDWALI
4.3.1. Deprezzament aċċellerat (l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS (33) ) - Miżura 1
(62)
Skont Spanja u xi partijiet terzi, din il-miżura tista’ tiġi applikata b’mod ġenerali għal kull tip ta’ assi u għas-setturi kollha. It-trattament differenti tat-taxxa u tal-kontabilità tat-tariffi tal-lokazzjoni ma jimplikax de facto xi selettività, kif muri mid-diversità tas-setturi li japplikaw din il-miżura. Bl-istess mod, is-sistema Spanjola tat-taxxa korporattiva tippermetti għamliet differenti ta’ deprezzament aċċellerat. L-AEB issemmi li d-deprezzament lineari ma jistax titqies bħala (l-uniku) referenza biex tiġi determinata l-eżistenza ta’ vantaġġ, peress li ġeneralment, jiġu permessi metodi oħra ta’ deprezzament. L-Artikolu 11 tat-TRLIS u l-Artikoli 1 sa 5 tar-RIS jistabbilixxu l-possibbiltà li jiġu applikati metodi digressivi, bħal dak tal-bilanċ li qed jonqos (34) jew il-metodu (35) tas-somma taċ-ċifri tas-snin (SYD), kif ukoll il-possibbiltà li assi jiġi deprezzat skont pjan speċifiku miftiehem mal-awtorità tat-taxxa (36). Bħala eżempju, l-AEB issemmi li l-metodu tal-bilanċ li qed jonqos ikun applikabbli b’rata ta’ 2.5 darbiet ogħla mir-rata applikabbli ta’ deprezzament lineari, jiġifieri 25 %.
4.3.2. Applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat (l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS, l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS u l-Artikolu 49 tar-RIS) - Miżura 2
(63)
Huwa argumentat li d-deprezzament antiċipat huwa biss forma ta’ deprezzament aċċellerat li tistabbilixxi li d-deprezzament jista’ jibda, taħt ċerti kundizzjonijiet, qabel id-data li fiha l-assi jiġi kkonsenjat lill-utent finali u mħaddem minnu. Kieku ma kienx possibbli li jitnaqqsu l-ammonti mħallsa waqt il-bini tal-assi, dan kien ikun jimplika, fil-fatt antiċipata tat-tassazzjoni. Kull ma jagħmel id-deprezzament antiċipat huwa li jirrestawra n-newtralità u l-korrispondenza bejn il-fluss finanzjarju u t-trattament tat-taxxa.
(64)
L-AEB tinsisti li l-possibbiltà li jiġi antiċipat il-bidu tal-perjodu tad-deprezzament hija miżura ta’ natura ġenerali prevista wkoll fl-Artikolu 11(1)(d) tat-TRLIS, u fl-Artikolu 5 tar-RIS, li jiddefinixxu r-regoli ġenerali applikabbli għad-deprezzament. Dawn id-dispożizzjonijiet jippermettu, b’mod partikolari, li l-awtorità tat-taxxa tapprova pjan speċifiku ta’ deprezzament ippreżentat u mmotivat mill-persuna taxxabbli, inkluż għal assi li qed jinbnew.
(65)
L-awtorizzazzjoni minn qabel tad-deprezzament antiċipat u l-proċedura segwita mill-awtorità tat-taxxa huma maħsuba biex jivverifikaw li l-operazzjoni hija reali u li l-kriterji oġġettivi stabbiliti fil-leġiżlazzjoni jiġu ssodisfati. B’mod partikolari, huwa meħtieġ li jiġi vverifikat minn qabel li hemm kuntratt ta’ lokazzjoni li d-data tal-bidu tiegħu hija qabel l-ordni jew il-konsenja tal-assi; meta ssir it-talba jiġi indikat li l-pagamenti biex tiġi rkuprata l-ispiża tal-assi jistgħu jitnaqqsu; li dan il-kuntratt ikun assoċjat mal-akkwist ta’ assi li jeħtieġ perjodu twil ta’ kuntrattar u kostruzzjoni f’konformità mal-kundizzjonijiet tal-użu tal-assi; li ġie ffirmat il-kuntratt ta’ bini tal-assi, u li jiġu indikati l-kundizzjonijiet kuntrattwali speċifiċi li jirregolaw l-użu tal-assi.
(66)
Minbarra l-kundizzjonijiet ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 49 tar-RIS, l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS jimponi kundizzjoni addizzjonali meta l-applikant ikun GIE. L-awtorizzazzjoni ma tiddependix mill-implimentazzjoni ta’ miżuri oħra jew mis-sottomissjoni ta’ dokumenti oħra. Finalment, il-fatt li l-awtorità tat-taxxa qatt ma ċaħdet applikazzjoni sottomessa lilha juri n-nuqqas ta’ setgħat diskrezzjonali fil-proċedura. F’dan ir-rigward, l-AEB tqis li l-Kummissjoni għandha tinvestiga aktar serjament ir-raġunijiet għaliex ma jitwettqux operazzjonijiet ta’ finanzjament. Jekk, kif tiddikjara l-Kummissjoni fuq il-bażi ta’ informazzjoni informali, xi kumpaniji tat-tbaħħir ma setgħux jsibu bank biex jorganizzaw l-operazzjoni, dan pjuttost huwa minħabba li l-partijiet ma setgħux jilħqu ftehim dwar ċerti elementi tal-operazzjoni, bħall-prezz. L-AEB formalment tinnega li xi membru tagħha pparteċipa f’xi laqgħa jew kuntratt informali mal-awtoritajiet Spanjoli. Fil-fatt, is-sitwazzjoni mhijiex kif deskritta mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar GIE fiscaux (37) Franċiżi, fejn il-kundizzjoni li l-operazzjoni għandha tippreżenta interess ekonomiku u soċjali sinifikanti nstab li kienet vaga u tħalliet fid-diskrezzjoni tal-awtoritajiet tat-taxxa. Għall-kuntrarju, l-AEB tinnega li l-kundizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 49 tar-RIS huma vagi u soġġetti għall-interpretazzjoni.
(67)
Bħala konsegwenza ta’ dan, id-deprezzament antiċipat-bħad-deprezzament aċċellerat - huwa ġeneralment applikabbli għat-tipi kollha ta’ assi u għas-setturi kollha. Din hija miżura ta’ natura ġenerali.
(68)
Peress li huwa mod ta’ applikazzjoni tad-deprezzament aċċellerat, jekk jitqies bħala għajnuna, għandu jitqies bħala għajnuna eżistenti.
4.3.3. It-trasparenza tat-taxxa ta’ gruppi b’interess ekonomiku (l-Artikolu - 48 tat-TRLIS) - Miżura 3
(69)
Skont l-AEB it-trasparenza tal-GIE hija konsistenti mal-loġika tas-sistema tat-taxxa Spanjola. Din it-trasparenza tippermetti li diversi investituri jagħmlu investiment konġunt li l-ebda wieħed minnhom ma kien iwettaq waħdu u madankollu bis-saħħa ta’ din it-trasparenza fir-rigward tal-parti tagħha fl-investiment jiġi applikat it-trattament tat-taxxa li kien jiġi applikat kieku investew għal rashom-. Għalhekk, l-applikazzjoni tal-kundizzjoni tal-GIE m’għandha l-ebda vantaġġ. Barra minn hekk, din il-kundizzjoni ma timplikax restrizzjonijiet settorjali. Kwalunkwe kontribwent Spanjol jista’ jkun membru ta’ GIE. Għalhekk, mhijiex selettiva.
4.3.4. Is-sistema tat-TT (l-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS) - Miżura 4
(70)
Peress li l-Kummissjoni ddikjarat, fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali, li awtorizzat is-sistema Spanjola tat-TT fl-2002 bħala għajnuna kompatibbli mal-Linji Gwida Marittimi (38), l-awtoritajiet Spanjoli u l-partijiet terzi jiffukaw il-kummenti tagħhom fuq l-ambitu tal-approvazzjoni tal-2002 u fuq il-kwistjonijiet speċifiċi ta’ jekk il-GIE (39) finanzjarji, li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL għandhomx jibbenefikaw mill-iskema tat-TT.
(71)
Rigward il-kwistjoni ta’ jekk il-GIE finanzjarji (39) li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL- li ma joperawx bastimenti iżda li jinvestu fihom u jikruhom bħala parti minn investimenti- finanzjarji għandhomx jibbenefikaw mis-sistema tat-TT, Spanja targumenta li tqis li l-kumpaniji li joperaw bastimenti li jinkrew u, għalhekk, huma rreġistrati fir-reġistri navali Spanjoli (bħala kumpaniji tat-tbaħħir) mid-dħul fis-seħħ tal-Artikolu 1 tad-Digriet Irjali 1027/1989 tat-28 ta’ Lulju 1989, imtenni fl-Artikolu 9 tal-Liġi 27/1992 tal-24 ta’ Novembru (40) 1992. Peress li l-Kummissjoni awtorizzat l-applikazzjoni tas-sistema tat-TT għall-kumpaniji kollha rreġistrati fir-reġistri (41) navali Spanjoli, din l-awtorizzazzjoni tinkludi l-kumpaniji li għandhom bastimenti u li jikruhom lil partijiet terzi. Għalhekk, jekk din il-miżura titqies bħala għajnuna mill-Istat, għandha titqies bħala għajnuna eżistenti.
4.3.5. L-Artikolu - 50(3) tar-RIS - Miżura 5
(72)
Spanja, PYMAR u xi banek jargumentaw li l-Artikolu 50(3) tar-RIS, fih biss miżuri ta’ implimentazzjoni maħsuba biex jipprovdu ċertezza legali. Jargumentaw li, b’mod konformi mal-prinċipji tas-sistema legali Spanjola, l-elementi sustantivi ta’ miżura tat-taxxa dejjem għandhom jiġu rregolati mil-Liġi, u li din id-dispożizzjoni- li tinsab f’Digriet Irjali- ma tintroduċi xejn ġdid, iżda biss tikkjarifika l-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS. Dan ma jmurx lil hinn mil-liġi u lanqas joħloq benefiċċji addizzjonali. Fil-fatt, in-nuqqas ta’ tassazzjoni fuq il-qligħ kapitali diġà kien parti mis-sistema awtorizzata mill-Kummissjoni u, għalhekk, jekk jikkostitwixxi għajnuna, għandu jitqies bħala għajnuna eżistenti.
(73)
Bl-istess mod, Spanja u l-benefiċjarji allegati jsostnu li huwa loġiku li jitqies li l-bastiment huwa “ġdid” peress li ħadd ma jkun użah qabel il-kerrej, u l-eżerċizzju tal-opzjoni jiġi miftiehem meta jiġi ffirmat il-kuntratt ta’ lokazzjoni (42). L-AEB tinnota li normalment, jitqies li assi jkun ġdid meta jiġi akkwistat permezz tal-opzjoni f’kuntratt ta’ lokazzjoni finanzjarju.
4.4. KUMMENTI DWAR IT-TRASFERIMENT TA’ RIŻORSI TAL-ISTAT U R-RESPONSABBILTÀ TAL-MIŻURI GĦAL DAN TAL-AĦĦAR
(74)
Skont l-ilmentaturi, tnaqqis fit-taxxa jimplika trasferiment ta’ riżorsi tal-istat f’forma ta’ telf mid-dħul mit-taxxa. L-STL/il-miżuri tat-taxxa fiskali huma attribwibbli għall-Istat minħabba li l-miżuri kollha jinstabu fil-leġiżlazzjoni Spanjola. Barra minn hekk, l-STL hija bbażata fuq awtorizzazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet tat-taxxa. Anki jekk dawn l-awtorizzazzjonijiet huma marbuta ma’ miżuri individwali, huwa ċar, fil-prattika, li l-awtorizzazzjonijiet jingħataw għat-tranżazzjonijiet STL kollha. Dan jidher mill-fatt li t-talba ta’ deprezzament antiċipat imressqa quddiem l-Awtorità tat-taxxa tiddeskrivi b’mod dettaljat il-kostruzzjoni u d-distribuzzjoni tal-vantaġġ tat-taxxa bejn il-GIE jew l-investituri u l-kumpanija tat-tbaħħir, u tinkludi notifika mit-tarzna li tistabbilixxi l-benefiċċji soċjali u ekonomiċi previsti mill-ftehim. M’hemm l-ebda raġuni għaliex dawn id-dokumenti jiġu ppreżentati f’għamla sistematika jekk dawn ma kinux, fil-fatt, prekundizzjoni għall-approvazzjoni.
(75)
Il-kumpaniji tat-tbaħħir, min-naħa l-oħra, isostnu li t-tnaqqis mogħti mit-tarzna jew il-GIE fuq il-prezz inizjali mhuwiex attribwibbli għall-Istat, minħabba li dan huwa riżultat tar-relazzjonijiet kuntrattwali privati bejn il-GIE u l-kumpanija tat-tbaħħir li jipparteċipaw fl-operazzjoni.
4.5. KUMMENTI DWAR ID-DISTORSJONI TAL-KOMPETIZZJONI U L-EFFETTI FIL-KUMMERĊ
(76)
[…] iqis li d-daqs tal-vantaġġi (EUR 14-il miljun fl-eżempju mogħti fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali) bla dubju, jaffettwa l-pożizzjoni tas-suq tal-benefiċjarji u għalhekk, jiġġenera distorsjoni sinifikanti fi swieq b’livell għoli ta’ kompetizzjoni. L-iskema tipprovdi vantaġġ kbir lit-tarzni Spanjoli li jistgħu jippromwovu l-bastimenti tagħhom bi prezz- inqas minn dak ta’ tarzni oħra Ewropej- li jinkludi l-vantaġġ tal-STL. […] isemmi statistiċi mill-Ministeru tal-Industrija Spanjola li juru li, maż-żmien, it-tarzni Spanjoli ħadmu għal għadd dejjem akbar ta’ sidien barranin ta’ bastimenti.
(77)
Rigward l-kumpaniji tat-tbaħħir, […] iqis li x-xiri ta’ bastimenti minn tarzni Spanjoli bi prezz ħafna inqas jippermettilhom jiffrankaw miljuni ta’ Euro fuq parti sostanzjali tal-ispejjeż fissi tagħhom. Peress li dan il-vantaġġ huwa mifrux fuq il-perjodu ta’ rkupru tal-ispiża tal-bastimenti, jagħtihom vantaġġ kompetittiv fuq operaturi oħra tat-tbaħħir u, għalhekk, joħloq distorsjoni fil-kompetizzjoni għal ħafna snin.
(78)
Kif intqal diġà, is-sidien tal-bastimenti jsostnu li l-kumpaniji tal-baħar kollha jista’ jkollhom aċċess għall-kundizzjonijiet li joffru t-tarzni Spanjoli u, għaldaqstant, jistgħu jibbenefikaw mit-tnaqqis tal-prezz li jistgħu joffru dawn it-tarzni. Barra minn hekk, jargumentaw ukoll li ħallsu prezz ġust tas-suq u li ma bbenefikaw minn l-ebda benefiċċju ekonomiku. Għalhekk, huwa improbabbli li l-akkwist ta’ bastimenti minn tarzni Spanjoli jnaqqas b’mod sinifikanti l-ispejjeż tal-operat tagħhom jew isaħħaħ il-pożizzjoni tagħhom fit-tul, kif tiddikjara l-Kummissjoni fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali.
4.6. KUMMENTI DWAR L-IDENTIFIKAZZJONI TAL-BENEFIĊJARJI TAL-GĦAJNUNA
(79)
Skont l-AEB, il-GIE ma jistgħux jibbenefikaw mill-għajnuna. Fil-fatt, minħabba t-trasparenza tat-taxxa tagħhom, huma l-investituri li jkollhom iħallsu t-taxxi li jirriżultaw mill-attivitajiet kummerċjali tal-GIE. Għalhekk, il-GIE ma jistgħu jibbenefikaw minn ebda benefiċċju ekonomiku miksub minn tnaqqis ta’ taxxi. Minbarra dan, il-kontribwenti Spanjoli kollha jistgħu jkunu investituri -membri- ta’ GIE.
(80)
Madankollu, diversi kumpaniji tat-tbaħħir iqisu li l-GIE huma l-uniċi benefiċjarji possibbli tal-għajnuna. Is-sidien tal-bastimenti ma jistgħux ikunu l-benefiċjarji tal-għajnuna minħabba li mhumiex kontribwenti Spanjoli. Jallegaw ukoll li l-Kummissjoni inġustament assumiet - mingħajr ma tat ebda spjegazzjoni - li l-benefiċċji tat-taxxa jiġu ttrasferiti mill-GIE lill-kumpanija tat-tbaħħir permezz ta’ tnaqqis fuq il-prezz. Fil-fatt, il-prezz huwa stabbilit bħala riżultat ta’ deċiżjoni kummerċjali li tittieħed mis-sid privat ta’ assi.
(81)
Is-sidien tal-bastimenti jargumentaw li kumpaniji tat-tbaħħir mid-dinja kollha ġeneralment jakkwistaw bastimenti minn tarzni ta’ pajjiżi differenti, inkluż minn tarzni Spanjoli, jekk jixtiequ. Għalhekk, il-kumpaniji tat-tbaħħir kollha jistgħu jibbenefikaw mit-tnaqqis possibbli fuq il-prezz li joffru t-tarzni Spanjoli.
(82)
Diversi sidien ta’ bastimenti jargumentaw li, jekk l-STL tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, huma mhumiex il-benefiċjarji tagħha. Jagħtu żewġ raġunijiet: l-ewwel nett, il-mod kif tiffunzjona l-istruttura tal-STL juri li hemm koordinazzjoni bejn il-GIE u t-tarzna, li tikkostitwixxi fokus uniku ta’ interess u jistabbilixxi l-prezz tal-bejgħ; u t-tieni, l-kumpaniji li joperaw laneċ tal-irmonk u dgħajjes tas-salvataġġ jippreżentaw eżempji ta’ offerti li waslu minn tarzni barra minn Spanja għall-kostruzzjoni ta’ laneċ tal-irmonk simili. Dawn l-offerti huma fformulati fl-istess firxa ta’ prezzijiet jew saħansitra jkollhom prezzijiet iktar baxxi minn dawk tat-tarzni Spanjoli finalment magħżula. Jargumentaw li, għalhekk, ikunu ħallsu prezz ġust tas-suq u ma bbenefikaw minn l-ebda benefiċċju ekonomiku fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Jekk l-STL toffri benefiċċju ekonomiku, il-benefiċjarji jkunu t-tarzni parteċipanti fl-operazzjoni STL u mhux l-kumpaniji tat-tbaħħir.
(83)
Holland Shipbuilding tqis li l-benefiċjarji tal-għajnuna huma l-GIE u l-investituri tagħhom, kif ukoll l-kumpaniji tat-tbaħħir, iżda wkoll it-tarzni Spanjoli minħabba li hemm differenza sostanzjali bejn il-prezz li tħallas l-kumpanija u l-prezz li tirċievi t-tarzna, li huwa ogħla mill-prezz tas-suq. Skont assoċjazzjoni nazzjonali ta’ bennejja tal-vapuri, is-sistema kienet maħsuba biex jibbenefikaw minnha t-tarzni. Ikun żbaljat li jitqies li l-STL jibbenefikaw minnha l-kumpaniji tat-tbaħħir. It-tnaqqis fil-prezz tal-kostruzzjoni ma jimplikax neċessarjament benefiċċju għax-xerrej tal-bastiment. Barra minn hekk, it-tarzni Spanjoli jistgħu joffru dan il-benefiċċju biss lix-xerrejja li jużaw l-STL. L-STL tikkostitwixxi għajnuna illegali għall-kostruzzjoni navali li tikkawża ħsara lill-bennejja navali nazzjonali li jikkompetu direttament mal-Ispanjoli.
(84)
PYMAR tqis li l-Kummissjoni ma spjegatx biżżejjed fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali tagħha għaliex tidentifika lit-tarzni bħala benefiċjarji possibbli tal-għajnuna mill-Istat. Tinnota wkoll li, fid-deċiżjonijiet tal-każi GIE Fiscaux, Brittany Ferries, Air Caraïbes jew Le Levant (43) dwar skemi tat-taxxa simili, il-Kummissjoni ma identifikatx il-produttur tal-assi bħala benefiċjarju tal-għajnuna mill-Istat.
4.7. KUMMENTI DWAR IN-NATURA TAL-GĦAJNUNA EŻISTENTI JEW L-GĦAJNUNA ILLEGALI
(85)
Kif imsemmi fit-Taqsima 4.3 above, Spanja u xi partijiet terzi jqisu li jeżistu żewġ miżuri biss: l-ewwel nett, id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 115 tat-TRLIS dwar it-tnaqqis tal-ispiża ta’ assi mixtrija permezz ta’ kuntratt ta’ lokazzjoni finanzjarja. Spanja adottat dawn id-dispożizzjonijiet qabel s-sħubija tagħha fl-UE. Konsegwentement, jekk din il-miżura tikkostitwixxi għajnuna, hija għajnuna eżistenti kif imsemmi fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali tal-Kummissjoni, u l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS, li jippermetti lill-amministrazzjoni tistabbilixxi l-bidu tad-deprezzament, huwa biss mod ta’ implimentazzjoni tal-Artikolu 115. It-tieni, is-sistema tat-TT stabbilita fl-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS li ġiet approvata mill-Kummissjoni fl-2002 u, għalhekk, hija wkoll għajnuna diġà eżistenti. Id-dispożizzjonijiet ta’ implimentazzjoni- b’mod partikolari, l-Artikolu - 50(3) tar-RIS ma jimmodifikawx ir-regoli fil-leġiżlazzjoni u, għalhekk, huma koperti mill-awtorizzazzjoni tal-Kummissjoni.
4.8. KUMMENTI DWAR IL-KOMPATIBILITÀ TAL-GĦAJNUNA
(86)
L-awtoritajiet Spanjoli u l-benefiċjarji allegati jargumentaw li l-għajnuna hija kompatibbli abbażi tas-sistema tat-TT approvata fl-2002, minħabba li tkopri “kumpaniji tat-tbaħħir reġistrati fir-reġistri tal-kumpaniji tat-tbaħħir skont il-liġi Spanjola (44), li l-attività tagħhom tinkludi l-operat ta’ bastimenti tagħhom jew lokati”. Peress li l-Artikolu 50(3) tar-RIS sempliċiment jimplimenta s-sistema tat-TT, dan huwa wkoll kopert mid-Deċiżjoni tal-2002.
(87)
Il-partijiet terzi jargumentaw ukoll li l-għajnuna hija kompatibbli mal-Linji Gwida Marittimi, li jinkludu wkoll l-operat ta’ bastimenti li huma proprjetà jew lokati u li din l-għajnuna tibqa’ fil-limiti imposti minn dawn il-Linji Gwida.
(88)
L-Asociación de Ingenieros Navales y Oceánicos de España (Assoċjazzjoni tal-Inġiniera Navali u Oċeaniċi ta’ Spanjoli) tqis li l-kompatibilità ta’ kwalunkwe għajnuna għandha tiġi analizzata fil-kuntest tal-kompetizzjoni globali, aktar milli tiffoka fuq is-suq intern, peress li t-tarzni ta’ pajjiżi mhux tal-UE jirċievu għajnuna li mhijiex suġġetta għal regoli ta’ kompetizzjoni bħalma jsir fl-UE.
(89)
Madankollu, […] tqis li skont il-Linji Gwida Marittimi l-iskema bl-ebda mod ma tista’ titqies bħala għajnuna kompatibbli, lanqas- kif jingħad fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali-. Fil-fatt tqis, l-ewwel nett, li Spanja mhux se tkun tista’ turi li l-bastimenti kollha mibnija kienu eliġibbli biex jibbenefikaw minn dawn il-Linji Gwida u, t-tieni, li l-għajnuna tista’ biss tnaqqas għal żero l-ammont tat-taxxa dovuta mill-benefiċjarju fil-pajjiż li jadotta l-iskema. Konsegwentement, sidien mhux Spanjoli ta’ bastimenti ma jibbenefikwax mill-iskema u huwa probabbli li t-taxxa mħallsa mis-sidien Spanjoli ta’ bastimenti tkun limitata, peress li jibbenefikaw mis-sistema tat-TT u minn tnaqqis tal-imposti soċjali.
4.9. KUMMENTI DWAR L-IRKUPRU
(90)
Kemm l-awtoritajiet Spanjoli kif ukoll il-benefiċjarji potenzjali jsostnu li huwa meħtieġ li jiġi eskluż l-irkupru minħabba li jikser il-prinċipji fundamentali tal-Liġi tal-UE (45) bħat-trattament ugwali, il-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi jew iċ-ċertezza legali.
4.9.1. Trattament ugwali
(91)
PYMAR jargumenta li f’żewġ każijiet oħra (Brittany Ferries (46), and GIE Fiscaux) ġew investigati miżuri fiskali simili u ma ġiex ordnat l-irkupru. Jekk il-Kummissjoni tikkonkludi li hemm għajnuna, din għandha titqies kompatibbli sal-limitu definit fil-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida Marittimi, u għall-ammont li jaqbeż dan il-limitu, il-protezzjoni taċ-ċertezza legali għandha timpedixxi, bħal fil-każ Franċiż, li l-Kummissjoni teħtieġ l-irkupru. […] jargumenta li, peress li l-ebda għajnuna ma ġiet irkuprata mill-operaturi Franċiżi, jekk tiġi rkuprata l-għajnuna mill-Ispanjoli f’każ simili ħafna, dawn tal-aħħar jitqiegħdu f’pożizzjoni ta’ żvantaġġ kompetittiv u jinkiser il-prinċipju tat-trattament ugwali.
(92)
Spanja u l-PYMAR jinvokaw diversi deċiżjonijiet li fihom il-Kummissjoni diġà ma talbitx l-irkupru minħabba dikjarazzjonijiet pubbliċi tal-Kummissjoni jew ta’ wieħed mill-membri tagħha. Jissemmew id-deċiżjonijiet relatati maċ-ċentri ta’ koordinazzjoni Belġjani, mal-kumpaniji azzjonarji 1929 tal-Lussemburgu u ma’ ċentri oħra ta’ koordinazzjoni u attivitajiet intragrupp ta’ kumpaniji multinazzjonali (47), l-Avvjament Spanjol (48), każ ta’ għajnuna Taljana lil ditti kbar f’diffikultà (49), kif ukoll żewġ każijiet fis-settur tas-sajd (50) (il-gżejjer Shetland u Orkney).
4.9.2. Aspettattivi leġittimi/ċertezza legali
(93)
Skont Spanja (51) u xi partijiet terzi li pparteċipaw f’operazzjonijiet STL, l-elementi li ġejjin wasslu lill-partijiet terzi f’dawn l-operazzjonijiet biex jaħsbu li l-miżuri tat-taxxa użati fihom ma kinux jikostitwixxu għajnuna mill-istat:
(1)
id-dikjarazzjoni tal-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-2001 dwar Brittany Ferries (52) fis-sens li skema simili għall-STL- -il-GIE Fiscaux - Franċiż kien jikkostitwixxi miżura ta’ natura ġenerali.
(2)
Il-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri (deprezzament antiċipat u sistema tat-TT) fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol tal-10 (53) ta’ Ottubru 2001;
(3)
Ittra mill-Kummissjoni fl-2001 fejn titlob informazzjoni lil Spanja fil-kuntest ta’ investigazzjoni dwar diversi miżuri allegati ta’ għajnuna, inkluża sistema ta’ lokazzjoni tat-taxxa, favur il-kostruzzjoni tal-bastimenti.
(4)
Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2004 (54) fejn tiċħad l-għoti ta’ għajnuna lil tarzni Olandiżi biex jikkumpensal-għajnuna allegatament offruta lit-tarzni Spanjoli li kienu qed jikkompetu għall-istess kuntratti ta’ kostruzzjoni ta’ bastimenti.
(5)
Id-Deċiżjoni tal-2006 fil-każ GIE Fiscaux (55) Franċiż;
(6)
Ittra mill-Kummissarju Kroes fl-2009 (56)- li bħalissa huwa responsabbli għall-kompetizzjoni lill-Ministru Norveġiż tal-Kummerċ u l-Industrija bi tweġiba għal ilment li l-iskema tat-taxxa tal-lokazzjoni Spanjola tiffavorixxi lit-tarzni Spanjoli;
(7)
Iż-żmien bejn il-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri fl-2001, il-bidu tal-iskema fl-2002 jew l-ewwel ilmenti riċevuti mill-Kummissjoni fl-2006, u l-ftuħ tal-proċedura f’Ġunju 2011. Perjodu tant twil aktarx li sussegwentement jikkorrobora l-konvinżjoni li ma kienx hemm biżżejjed elementi biex tinfetaħ proċedura.
(8)
Operatur ekonomiku diliġenti ma setax jipprevedi l-eżistenza possibbli ta’ għajnuna mill-Istat fil-kombinament ta’ skemi differenti li jew kellhom tradizzjoni twila- fit-tassazzjoni nazzjonali (deprezzament aċċellerat ta’ assi lokati, l-istatus tal-GIE) jew li kienu diġà approvati mill-Kummissjoni (is-sistema tat-TT).
(9)
id-dikjarazzjonijiet dwar in-nuqqas ta’ għajnuna fil-miżuri dwar il-metodi ta’ deprezzament fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar it-tassazzjoni kummerċjali (57).
4.9.2.1. Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2001 fil-każ Brittany Ferries (BAI)
(94)
Fil-premessa 193 ta’ dik id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni tgħid: “… fir-rigward tal-gruppi b’interess ekonomiku u l-vantaġġi tat-taxxa li jistgħu jirriżultaw minnhom, il-Kummissjoni tqis li jikkostitwixxu miżura ġenerali, minħabba li huma komuni fi Franza, jistgħu jiġu ffurmati fis-setturi kollha tal-attività ekonomika u huma rregolati mil-liġi komuni”.
(95)
Id-Deċiżjoni ġiet ippubbliata f’Il-Ġurnal Uffiċjali fl-15 ta’ Jannar 2002. Fid-Deċiżjoni tal-2006 dwar il-GIE Fiscaux Franċiżi, il-Kummissjoni kkunsidrat li: “Jekk huwa veru li l-iskema inkwistjoni f’dan il-każ kienet dik fis-seħħ qabel l-1998, għandu jiġi osservat, madankollu, li dan il-fatt ma kienx ċar fir-raġunijiet tad-Deċiżjoni, u li din iċ-ċirkostanza setgħet ikkontribwixxiet biex tiżgwida lill-benefiċjarji tal-iskema konċernata”.
(96)
Spanja (58) u xi partijiet terzi argumentaw li din id-dikjarazzjoni jew ħolqot sitwazzjoni ta’ inċertezza legali rigward il-legalità tal-STL- -li hija simili ħafna fl-istruttura u l-effetti tagħha- jew tat lok għall-aspettattivi leġittimi li l-STL ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
4.9.2.2. Il-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol
(97)
Skont il-PYMAR, il-Kummissjoni saret taf bl-eżistenza tal-STL meta l-miżuri li jiffurmawha (l-applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati u s-sistema tat-TT) ġew ippubblikati bħala parti mill-istess abbozz ta’ liġi fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol fl-10 ta’ Ottubru 2001. Bħala riżultat ta’ dan, it-tarzni bdew jinkludu l-benefiċċji ta’ dawn il-miżuri fl-offerti tagħhom għal proġetti ġodda ta’ kostruzzjoni navali, mingħajr ma stennew li l-miżuri jidħlu fis-seħħ sabiex imexxu ‘l quddiem in-negozjati u l-implimentazzjoni tal-ewwel strutturi STL.
4.9.2.3. It-talba tal-2001 għal informazzjoni dwar l-iskema Spanjola tat-taxxa tal-lokazzjoni
(98)
Il-PYMAR tirreferi għal ittra mibgħuta mis-servizzi tal-Kummissjoni fl-21 ta’ Diċembru 2001 wara lment dwar diversi miżuri mill-Istat li allegatament naqqsu l-prezz tal-bastimenti mixtrija minn tarzni Spanjoli. F’dik l-ittra, l-Kummissjoni titlob informazzjoni dwar is-sistema ta’ taxxa tal-lokazzjoni:
“Inġibdet l-attenzjoni tal-Kummissjoni li jidher li jeżistu għadd ta’ miżuri li jnaqqsu l-ispiża tax-xiri ta’ bastimenti mit-trazni Spanjoli. B’mod partikolari l-Kummissjoni ġiet ipprovduta informazzjoni li jeżistu l-miżuri li ġejjin:
…
3.
Sistema tat-taxxa tal-lokazzjoni, li biha bastimenti mibnija fi Spanja jistgħu jintużaw biex jitnaqqsu t-taxxi permezz tal-użu ta’ veikoli bi skop speċjali. Il-qligħ minn din il-kombinazzjoni jidher li jiġi ttrasferiti lil sid il-bastiment permezz ta’ prezz aktar baxx jew permezz ta’ tnaqqis fl-ispejjeż tal-lokazzjoni. Tista’ Spanja jekk jogħġobha tipprovdi l-informazzjoni rilevanti kollha li tippermetti l-evalwazzjoni ta’ din il-kwistjoni”.
(99)
Skont il-PYMAR, din l-ittra tindika li l-Kummissjoni kellha informazzjoni u għarfien dwar l-eżistenza tas-sistema tat-taxxa tal-lokazzjoni, u li kienet diġà investigat din il-kwistjoni fl-2001 mingħajr ma adottat l-ebda miżura, ħaġa li ħolqot aspettattivi leġittimi li l-miżura Spanjola ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna.
4.9.2.4. Id-Deċiżjoni tal-2004 dwar in-notifika tal-Pajjiżi l-Baxxi
(100)
Fid-9 ta’ Settembru 2002, l-awtoritajiet tal-Pajjiżi l-Baxxi nnotifikaw “għajnuna ta’ kumpens” li kellhom il-ħsieb jagħtu lit-tarzni tal-Pajjiżi l-Baxxi sabiex jikkumpensaw l-għajnuna allegatament mogħtija minn Spanja (59). Fl-aħħar (60), (61) (62) tal-investigazzjoni formali, il-Kummissjoni kkonkludiet fid-Deċiżjoni finali tagħha li “l-awtoritajiet Spanjoli ċaħdu b’mod ċar l-eżistenza tal-għajnuna inkwistjoni” u li ma kellhiex “evidenza suffiċjenti tal-eżistenza ta’ għajnuna illegali Spanjola”, u ddikjarat l-għajnuna nnotifikata bħala mhux kompatibbli mas-suq intern.
(101)
Skont il-PYMAR, minħabba li l-STL daħlet fis-seħħ fl-2002, qabel ma l-Pajjiżi l-Baxxi nnotifikaw l-għajnuna, id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2004 kienet toħloq l-aspettattiva leġittima li l-STL ma kinitx tikkostitwixxi għajnuna.
4.9.2.5. Id-Deċiżjoni tal-2006 fil-każ tal-GIE Fiscaux Franċiżi
(102)
Skont il-PYMAR, is-sistema tal-GIE Fiscaux Franċiżi hija simili ħafna għall-STL. Minħabba dan, id-Deċiżjoni tal-2006 fil-każ Franċiż iġġenerat aspettattiva leġittima fl-operaturi fejn: (1) l-STL tkun meqjusa kompatibbli mas-suq intern fil-limiti tal-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida Marittimi, u (2) ma jkunx meħtieġ l-irkupru tal-għajnuna mill-Istat li taqbeż il-limiti tal-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida, minħabba x-xebh bejn il-proċeduri taż-żewġ każijiet.
(103)
Min-naħa l-oħra, il-PYMAR tinvoka diversi deċiżjonijiet tal-Kummissjoni fejn ix-xebh bejn miżura u miżura approvata preċidentament mill-Kummissjoni kien fattur li jiġġustifika l-aspettattiva leġittima tal-operaturi. B’mod partikolari, il-PYMAR fakkar li ma kienx ordnat l-irkupru f’każijiet (63) bħal dawk tal-Introjtu Barrani (l-Irlanda), l-Attivitajiet Internazzjonali ta’ Finanzjament (il-Pajjiżi l-Baxxi), iċ-Ċentri ta’ Koordinazzjoni u l-Kumpaniji Finanzjarji (il-Lussemburgu), iċ-Ċentri ta’ Koordinazzjoni fi Vizcaya (Spanja), iċ-Ċentri ta’ Kontroll u Koordinazzjoni (il-Ġermanja), l-Uffiċċji Prinċipali u t-Teżori u ċ-Ċentri tal-Loġistika Ċentrali tal-Kumpaniji (Franza), is-Sentenza tat-Taxxa għall-Kumpaniji tal-Bejgħ Barrani Amerikani (il-Belġju) u l-Kumpaniji tal-Kwalifikar ta’ Ġibiltà (ir-Renju Unit), minħabba li dawn l-iskemi kienu simili ħafna għall-iskemi taċ-Ċentri ta’ Koordinazzjoni Belġjani li preċedentament kienu approvati mill-Kummissjoni.
4.9.2.6. L-ittra tal-2009 mibgħuta mill-Kummissarju Kroes
(104)
Bi tweġiba għal ittra mingħand l-awtoritajiet Norveġiżi li tilmenta dwar allegat diskriminazzjoni kontra t-tarzni Norveġiżi fir-rigward tas-sistema Spanjola tat-taxxa tal-lokazzjoni, il-Kummissarju Kroes wieġeb li d-DĠ Kompetizzjoni: “[kien] diġà investiga l-kwistjoni” u li fuq talba tagħha, Spanja ħarġet dikjarazzjoni pubblika fil-forma ta’ tweġiba tal-amministrazzjoni tat-taxxa għal mistoqsija minn kontribwent (64)- deċiżjoni tat-taxxa- li tikkonferma li l-miżura ma kinitx ristretta għal tarzni Spanjoli u tista’ wkoll tintuża għall-akkwist ta’ bastimenti mibnija fi Stati Membri oħra. L-ittra konkludiet, li fid-dawl ta’ din il-kjarifika, ma kienet ikkunsidrata meħtieġa l-ebda azzjoni ulterjuri.
(105)
Skont il-PYMAR, fit-2 ta’ April 2009, sid Norveġiż ta’ bastiment qasam il-kontenut tal-ittra tal-Kummissarju Kroes ma’ tarzna Spanjola li kien involut f’operazzjonijiet STL magħha. Il-PYMAR ippreżentat ukoll ittra tat-13 ta’ Settembru 2012 mingħand Gerencia del Sector de la Construcción Naval (65) (GSN) li tattesta li fl-2009 diġà kienet taf bil-kontenut tal-ittra tal-Kummissarju Kroes u kkomunikat dan lill-entitajiet li kienu qed jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL u lill-PYMAR waqt il-laqgħat regolari tagħhom.
4.9.2.7. Iż-żmien li għadda bejn l-ilment u l-ftuħ tal-proċedura
(106)
Skont il-PYMAR, għaddew disa’ snin minn meta l-Kummissjoni saret taf bl-iskema f’Diċembru 2001/il-bidu tal-iskema fl-2002 (ħames snin mill-ewwel ilmenti rċevuti mill-Kummissjoni fl-2006) u l-ftuħ tal-proċedura f’Ġunju 2011. Dan iż-żmien li għadda mingħajr ma l-Kummissjoni ħadet azzjoni wassal għall-konferma tat-twemmin li ma kienx hemm biżżejjed elementi sabiex tinfetaħ proċedura.
4.9.2.8. Operatur ekonomiku diliġenti ma setax jipprevedi l-eżistenza possibbli ta’ għajnuna mill-Istat fil-kombinament ta’ miżuri differenti
(107)
Skont il-PYMAR u partijiet terzi oħra, din hija l-ewwel darba li l-Kummissjoni tqis li l-applikazzjoni konġunta ta’ diversi miżuri tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, u operaturi li normalment jaġixxu b’kawtela ma setgħux jipprevdu dan.
4.9.2.9. Id-dikjarazzjonijiet dwar il-metodi ta’ deprezzament fl-Avviż tal-Kummissjoni dwar it-tassazzjoni kummerċjali
(108)
Il-PYMAR issostni li, skont l-Artikolu 13 tal-Avviż tal-Kummissjoni dwar it-tassazzjoni kummerċjali, miżuri ta’ natura purament teknika, bħar-regoli ta’ deprezzament ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat. Konsegwentement, l-operaturi kkunsidraw b’mod leġittimu li l-miżuri ta’ deprezzament antiċipat ma kinux jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat.
4.9.3. Konsegwenzi tal-irkupru
(109)
Minn meta l-Kummissjoni saret taf bl-eżistenza tal-STL, l-azzjonijiet tagħha kif ukoll iż-żmien li għadda, ħolqu aspettattivi leġittimi li ma kienx hemm għajnuna u għalhekk, l-għajnuna mogħtija għall-operazzjonijiet li saru qabel ma kinitx se tiġi rkuprata. Għalhekk, il-Kummissjoni ma għandhiex tordna l-irkupru tal-għajnuna li tikkorrispondi għall-operazzjonijiet kollha.
(110)
B’mod simili, l-ittra mibgħuta mill-Kummissarju Kroes fl-2009 tikkonferma li l-iskema kienet ġiet analizzata mill-Kummissjoni. Il-partijiet kollha involuti f’operazzjonijiet ta’ lokazzjoni tat-taxxa (kumpaniji tat-tbaħħir, GIE, banek, intermedjarji, eċċ.) jista’ jkollhom aspettattivi leġittimi li l-Kummissjoni kienet tiskopri kwalunkwe għajnuna fis-sistema u li peress li ma kinux ippjanati investigazzjonijiet ġodda, ma kienet teżisti l-ebda għajnuna.
(111)
Il-PYMAR tirreferi wkoll għal deċiżjonijiet fejn il-Kummissjoni tirrikonoxxi li l-azzjonijiet tal-istituzzjonijiet tal-UE (il-Qorti tal-Ġustizzja, il-Kummissjoni, eċċ.) setgħu ġġeneraw aspettattivi leġittimi li għajnuna mogħtija fil-passat ma tiġix irkuprata, u dan jimpedixxi lill-Kummissjoni milli tordna rkupru, inkluż meta l-għajnuna tkun ngħatat qabel l-azzjoni li tkun ħolqot l-aspettattivi leġittimi. Jirreferu għal deċiżjonijiet fil-każ tal-avvjament Spanjol, il-każ taċ-ċentri ta’ koordinazzjoni Belġjani, każ ta’ ribass tat-taxxa fuq l-enerġija Awtrijak u każ Taljan ta’ għajnuna lil ditti kbar f’diffikultà (66).
4.9.4. Klawżoli kuntrattwali
(112)
L-awtoritajiet Spanjoli u l-PYMAR isemmu li l-għajnuniet li l-Kummissjoni identifikat favur l-kumpaniji tat-tbaħħir jew il-GIE u l-investituri jaffettwaw, fi kwalunkwe każ, lit-tarzni, li jirċievu talbiet għar-rimborż tal-GIE jew l-investituri jew l-kumpaniji investituri tagħhom taħt ir-relazzjonijiet kuntrattwali bejn il-parteċipanti differenti fl-operazzjonijiet STL. Fil-fatt, skont il-PYMAR, xi klawżoli tal-kuntratti jeħtieġu li t-tarzni jikkumpensaw lill-investituri u lill-kumpaniji tat-tbaħħir, b’mod partikolari, jekk il-liġi tinbidel - inkluża dik tat-taxxa - li taffettwa l-operazzjoni.
5. VALUTAZZJONI
5.1. PROĊEDURA
(113)
Il-Kummissjoni tqis li l-proċedura segwita ma kisritx id-drittijiet ta’ difiża ta’ Spanja u lanqas id-dritt tas-smigħ tal-ebda parti terza. Min-naħa l-oħra, id-deċiżjoni li tinfetaħ proċedura formali hija l-ewwel pass li l-Kummissjoni trid tieħu skont ir-Regolament (KE) Nru 659/1999 tal-Kunsill, tat-22 ta’ Marzu 1999, li jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 93 tat-Trattat KE (67) (minn hawn ‘il quddiem ir-“Regolament (KE) Nru 659/1999”) jekk, wara investigazzjoni preliminari, ikollha dubji dwar il-kompatibilità ta’ miżura ta’ għajnuna mill-Istat mas-suq intern (l-Artikolu 13 u l-Artikolu 4(4) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999). L-għan tad-deċiżjoni tal-ftuħ huwa preċiżament li tiġbor fil-qosor il-fatti u l-liġi, tagħmel evalwazzjoni preliminari tan-natura tal-għajnuna tal-miżura, li jiġu stabbiliti d-dubji dwar il-kompatibilità tagħha mas-suq intern u li titlob lill-Istat Membru kkonċernat u lil partijiet interessati oħra sabiex jippreżentaw il-kummenti tagħhom (l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999).
(114)
Min-naħa l-oħra, il-Kummissjoni ma fetħitx il-proċedura ta’ investigazzjoni formali fir-rigward tal-deprezzament aċċellerat ta’ assi lokati (l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS) peress li ddikjarat li, jekk din il-miżura tikkostitwixxi għajnuna, tista’ titqies xorta waħda bħala għajnuna eżistenti. Ma ħolqitx dubji dwar is-sistema tat-TT, għallinqas, safejn din ġiet innotifikata u awtorizzata mill-Kummissjoni (l-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS), għax din il-miżura kienet ukoll meqjusa bħala għajnuna eżistenti. Dawn iż-żewġ miżuri huma elenkati u deskritti fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 final biss għax huma elementi importanti tal-STL u huma relatati mal-miżuri li huma l-għan tal-investigazzjoni formali (l-Artikolu 115(11), u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 u l-Artikolu 50(3) tar-RIS, u l-applikazzjoni tas-sistema tat-TT fuq attivitajiet differenti tat-trasport).
(115)
Il-Kummissjoni tqis li l-Artikolu 115(11), u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 u l-Artikolu 50(3) tar-RIS, kif ukoll l-applikazzjoni tas-sistema ta’ tassazzjoni għal kull tunnellaġġ għal attivitajiet differenti tat-trasport jistgħu jiġu separati mill-miżuri l-oħra msemmija fil-Premessa preċedenti (jiġifieri l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS u l-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS) u ma jikkostitwixxux għajnuna eżistenti skont l-Artikolu 1(b) tar-Regolament (KE) Nru 659/99, peress li dawn il-miżuri ġew introdotti fl-2002 u l-2003, wara l-adeżjoni ta’ Spanja fl-UE u ġew implimentati mingħajr awtorizzazzjoni minn qabel tal-Kummissjoni. Konsegwentement, fir-rigward ta’ dawn il-miżuri, il-Kummissjoni ġustament segwiet il-proċedura applikabbli għall-għajnuniet illegali (l-Artikolu 1(f), l-Artikolu 13, u l-Artikolu 4(4) tar-Regolament (KE) Nru 659/99).
5.2. EŻAMI TAL-STL BĦALA SISTEMA/VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI DIFFERENTI
(116)
Il-fatt li l-STL hija magħmulaa minn diversi miżuri li mhumiex miġbura kollha fil-leġiżlazzjoni tat-taxxa Spanjola mhuwiex biżżejjed biex jiġi evitat li l-Kummissjoni tiddeskriviha bħala sistema u li tqisha bħala tali. Fil-fatt, kif spjegat fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali, il-Kummissjoni tqis li l-miżuri tat-taxxa differenti użati fit-tranżazzjonijiet tal-STL huma interrelatati de jure jew de facto. De jure, l-applikazzjoni diskrezzjonali tal-deprezzament antiċipat tal-assi lokati (l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS) tikkorrispondi għal applikazzjoni bil-quddiem tal-deprezzament aċċellerat ta’ assi lokati (l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS). Bl-istess mod, l-Artikolu 50(3) tar-RIS jistabbilixxi eċċezzjoni għal proċedura speċjali applikabbli fil-kuntest tas-sistema tat-TT. De jure, l-Artikolu 50(3) tar-RIS jirreferi biss għall-bastimenti eliġibbli għas-sistema tat-TT u l-kuntratti ta’ lokazzjoni awtorizzati mill-awtorità tat-taxxa. De facto, il-kuntratti ta’ lokazzjoni kienu jitqiesu awtorizzati biss mill-awtorità tat-taxxa fil-kuntest tal-awtorizzazzjonijiet mogħtija għall-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati. De jure, id-deprezzament antiċipat jista’ jitqies għal varjetà wiesgħa ta’ assi li setgħu jinkisbu permezz ta’ kuntratt ta’ lokazzjoni finanzjarju. Madankollu, il-kundizzjonijiet għad-deprezzament antiċipat kienu suġġetti għal interpretazzjoni u kienu jitqiesu sodisfatti de facto -biss fir-rigward ta’ bastimenti eliġibbli għas-sistema tat-TT-, li kienu l-uniċi li ngħataw awtorizzazzjonijiet.
(117)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tindika li tnejn mit-tliet miżuri ewlenin li jiffurmaw l-STL (l-applikazzjoni diskrezzjonali tal-deprezzament antiċipat u r-regoli dwar l-eliġibbiltà tas-sistema tat-TT) daħlu fis-seħħ fl-istess data (l-1 ta’ Jannar 2002) taħt l-istess liġi.
(118)
Il-Kummissjoni tindika wkoll li malli jiġu invokati l-aspettattivi leġittimi u t-trattament ugwali, l-istess partijiet terzi li jikkontestaw l-approċċ ġenerali tal-Kummissjoni jippreżentaw l-STL bħala sistema simili ħafna għal dik tal-GIE fiscaux Franċiżi. Il-fatt li l-karatteristiċi kollha tal-miżura Franċiża kienu inklużi f’dispożizzjoni legali waħda jimplika neċessarjament evalwazzjoni globali. F’dan ir-rigward, il-fatt li l-elementi differenti tal-STL huma mifruxa f’dispożizzjonijiet differenti legali, li de facto huma interrelatati, ma jimplikax - fih innifsu - l-applikazzjoni ta’ approċċ differenti.
(119)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tqis li huwa meħtieġ li l-Lokazzjoni tat-Taxxa Spanjola tiġi deskrita bħala sistema ta’ miżuri tat-taxxa relatati u li tivvaluta l-impatti tagħha fil-kuntest reċiproku tagħha, filwaqt li tqis, b’mod partikolari, ir-relazzjonijiet de facto introdotti jew approvati mill-Istat-.
(120)
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni ma tibbażax biss fuq approċċ kumplessiv. Flimkien ma’ approċċ kumplessiv, il-Kummissjoni analizzat ukoll il-miżuri differenti li jiffurmaw l-STL. Fil-fatt, il-Kummissjoni tqis li ż-żewġ approċċi huma kumplimentari u jwasslu għal konklużjonijiet konsistenti. L-evalwazzjoni individwali hija meħtieġa, b’mod partikolari biex tiddetermina liema parti mill-vantaġġi ekonomiċi ġġenerati mill-STL hija r-riżultat ta’ miżuri ġenerali jew ta’ miżuri selettivi. Il-valutazzjoni individwali tippermetti lill-Kummissjoni tiddetermina wkoll, jekk ikun meħtieġ, liema parti mill-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern u liema parti għandha tiġi rkuprata.
(121)
Dan l-approċċ doppju, li diġà ġie segwit fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 finali, jippermetti lill-Kummissjoni tidefinixxi sistema ta’ referenza għal kull waħda mill-miżuri individwali u għall-STL bħala ħaġa sħiħa bl-għan li jiġu identifikati l-vantaġġi selettivi li jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. F’kull operazzjoni STL, l-analiżi kontrofattwali li biha se tiġi vvalutat l-eżistenza ta’ għajnuna hija operazzjoni fiha nnifisha, bl-istess dispożizzjonijiet kuntrattwali iżda mwettqa mingħajr il-miżuri meqjusa bħala għajnuna mill-Istat. F’dan ir-rigward, operazzjoni alternattiva b’modi differenti ta’ arranġamenti kuntrattwali u finanzjarji ma tikkostitwixxix analiżi kontrofattwali xierqa.
(122)
L-operaturi ekonomiċi huma ħielsa li jistrutturaw l-operazzjonijiet tagħhom ta’ finanzjament ta’ assi skont ir-rieda tagħhom u li jużaw għal dan l-iskop, il-miżuri tat-taxxa ġenerali li jqisu l-aktar xierqa. Madankollu, billi dawn l-operazzjonijiet jinvolvu l-applikazzjoni ta’ miżuri tat-taxxa selettivi, li huma soġġetti għall-kontroll tal-għajnuna mill-Istat, l-intrapriżi involuti f’dawn it-tranżazzjonijiet huma benefiċjarji potenzjali ta’ għajnuna mill-Istat. Minn naħa waħda, il-fatt li diversi setturi jew kategoriji ta’ kumpaniji huma identifikati bħala benefiċjarji potenzjali ma jikkostitwixxix indikazzjoni li l-STL hija miżura ġenerali (68). Min-naħa l-oħra, il-fatt li l-STL tintuża biex tiffinanzja l-akkwist, il-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ u l-bejgħ mill-ġdid ta’ bastimenti tat-tbaħħir jista’ jitqies bħala indikazzjoni ċara li l-miżura hija selettiva mill-aspett settorjali.
5.3. EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA FIS-SENS TAL-ARTIKOLU 107(1) TAT-TFUE
(123)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jistabbilixxi li “ħlief għad-derogi previsti fit-Trattati, kull għajnuna, ta’ kwalunkwe forma, mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat, li twassal għal distorsjoni jew theddida ta’ distorsjoni għall-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti kumpaniji jew ċerti produtturi għandha, safejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern”.
(124)
Ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat japplikaw biss għall-għajnuna mogħtija lil kumpaniji li jwettqu attivitajiet ekonomiċi. Barra minn dan, il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE huma kumulattivi. Għalhekk, il-miżura inkwistjoni tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fis-sens tat-Trattat jekk jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet-kollha msemmija hawn fuq. B’mod partikolari, l-għajnuna finanzjarja għandha:
-
tingħata mill-Istat u permezz ta’ riżorsi mill-Istat,
-
tiffavorixxi ċerti kumpaniji jew il-produzzjoni ta’ ċerti assi,
-
tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni, u
-
taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(125)
Il-Kummissjoni wettqet il-valutazzjoni tagħha f’żewġ livelli:
-
Fil-livell tal-miżuri individwali, fejn il-Kummissjoni teżamina jekk kull miżura tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat irrispettivament mill-użu tagħha fl-STL.
-
kif diġà ġie msemmi, l-STL hija bbażata fuq kombinament ta’ dawn il-miżuri, li huma interkonnessi de jure jew de facto.
5.3.1. Intrapriżi fis-sens tal-Artikolu 107 tat-TFUE
(126)
Il-Kummissjoni tqis li l-partijiet interessati kollha li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL huma intrapriżi fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE fatt li la Spanja u lanqas xi parti terza ma jikkontestaw peress li l-attivitajiet tagħhom huma li jipprovdu assi u servizzi f’suq - (69)- (70). B’mod aktar konkret, it-tarzni joffru bastimenti ġodda jew servizzi ta’ kostruzzjoni, tiswija u restawr; il-kumpaniji ta’ lokazzjoni joffru faċilitajiet ta’ finanzjament; Il-GEI jillokaw u jbiegħu bastimenti; investituri joffru assi u servizzi f’varjetà wiesgħa ta’ swieq, sakemm dawn ikunu individwi li ma jeżerċitaw l-ebda attività ekonomika, f’liema każ, mhumiex inklużi f’din id-Deċiżjoni; il-kumpaniji tat-tbaħħir joffru servizzi ta’ trasport marittimu; il-banek li jorganizzaw joffru servizzi ta’ intermedjazzjoni u finanzjament, u intermedjarji oħra jipprovdu servizzi ta’ intermedjazzjoni jew konsultazzjoni.
5.3.2. L-eżistenza ta’ vantaġġ selettiv
(127)
Eżistenza l-każistika: “l-Artikolu 107(1) tat-Trattat jeħtieġ li jiġi eżaminat jekk, fil-qafas ta’ sistema legali speċifiku, miżura mill-Istat tistax tiffavorixxi lil “ċerti kumpaniji jew produzzjonijiet” fir-rigward ta’ kumpaniji oħra li jsibu ruħhom f’sitwazzjoni fattwali u legali komparabbli fid-dawl tal-għan imfittex mis-sistema msemmija. Jekk iva, il-miżura kkonċernata għandha tissodisfa r-rekwiżit tas-selettività”. Jekk iva, il-miżura konċernata tissodisfa l-kundizzjoni tas-selettività.” (71)
5.3.2.1. Deprezzament aċċellerat (l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS) - Miżura 1 -
(128)
Fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 final, il-Kummissjoni semmiet li, biex tikkostitwixxi għajnuna, din il-miżura għandha tkun għajnuna eżistenti, u ma wettqitx valutazzjoni. Bħala riżultat tal-investigazzjoni formali, il-Kummissjoni, issa kkonkludiet li din il-miżura, meqjusa separatament, ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat minħabba li ma tiffavorixxix lil ċerti kumpaniji u lanqas il-produzzjoni ta’ ċertu assi. Fil-fatt, il-Kummissjoni tindika li l-miżura hija applikabbli għall-kumpaniji kollha soġġetti għat-taxxa fuq id-dħul fi Spanja mingħajr l-ebda limitazzjoni fir-rigward tas-settur tal-attività tagħha, il-post tal-istabbiliment, id-daqs, il-forma legali jew il-post tal-assi. Hija applikabbli wkoll, mingħajr ebda eċċezzjoni, għall-prodotti kollha suxxettibbli għal deprezzament.
(129)
Barra minn hekk, il-limitazzjoni fuq l-assi lokati ma tikostitwixxix element ta’ selettività, minħabba li l-akkwist ta’ kwalunkwe assi jista’ jiġi ffinanzjat permezz ta’ kuntratti ta’ lokazzjoni finanzjarju lil huma ġeneralment aċċessibbli għall-kumpaniji tas-setturi kollha u ta’ kull daqs. M’hemm l-ebda indikazzjoni li l-benefiċjarji tal-miżuri huma kkonċentrati de facto fuq ċerti setturi jew produzzjonijiet. L-istatistika ppreżentata minn Spanja dwar l-użu tal-Artikolu 115 tat-TRLIS mill-kontribwenti Spanjoli (ara l-figuri li ġejjin) jikkonfermaw li l-lokazzjoni finanzjarja tintuża minn kumpaniji li jippreżentaw varjetà wiesgħa ta’ dħul taxxabbli (45 % tal-utenti ddikjarati tal-Artikolu 115 jaqilgħu inqas minn EUR 1 miljun u 70 % inqas minn EUR 3 miljuni) (ara t-tabella tax-xellug). L-ammont assolut tal-vantaġġ tat-taxxa li jista’ jirriżulta mit-tnaqqis ta’ spiża addizzjonali taħt l-Artikolu 115 tat-TRLIS ivarja wkoll skont id-dħul tal-persuna taxxabbli (ara t-tabbella tal-lemin) (72).
Sors: Il-Ministeru tal-Ekonomija u l-Finanzi
(130)
L-awtoritajiet Spanjoli kkonfermaw ukoll li l-kuntratti ta’ lokazzjoni u l-Artikolu 115 tat-TRLIS jistgħu jintużaw għal assi mibnija (jew b’oriġini) fi Stati Membri oħra. Finalment, il-Kummissjoni tinnota li l-kundizzjonijiet ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 115(6) tat-TRLIS, huma ċari u newtrali, u li l-applikazzjoni tagħhom ma teħtieġx awtorizzazzjoni minn qabel. Minħabba dan, l-awtorità tat-taxxa m’għandhiex setgħat biex tawtorizza jew tiċħad diskrezzjonalment l-applikazzjoni ta’ dawn il-miżuri (73).
(131)
Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li, waħdu, id-deprezzament aċċellerat ta’ assi lokati (l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS) ma jagħtix vantaġġ selettiv lill-GIE f’operazzjonijiet STL.
5.3.2.2. Applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat (l-Artikolu 115(11), u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS u l-Artikolu 49 tar-RIS) - Miżura 2 -
(132)
Ir-regoli dwar id-deprezzament fil-leġiżlazzjoni tat-taxxa Spanjola (l-Artikolu 11 tat-TRLIS) ġeneralment jipprevedu li l-kost ta’ assi għandu jiġi mifrux tul il-ħajja ekonomika tiegħu, jiġifieri, mill-mument meta jintuża għal attività ekonomika. Skont l-Artikolu 115(6) tat-TRLIS, d-deprezzament aċċellerat tal-assi lokati għandu jqis id-data meta l-assi jitqiegħdu fis-servizz. Peress li tippermetti li d-deprezzament aċċellerat jibda qabel ma l-assi jibdew jintużaw, l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS jipprovdi vantaġġ ekonomiku.
(133)
Din il-possibbiltà tikkostitwixxi eċċezzjoni għar-regola ġenerali stabbilita fil-paragrafu 6 tal-istess Artikolu u hija soġġetta għall-awtorizzazzjoni diskrezzjonali tal-awtoritajiet Spanjoli; Għalhekk jidher li din il-miżura hija selettiva. Għall-kuntrarju tal-allegazzjonijiet ta’ Spanja u xi partijiet terzi, il-kriterji għall-għoti tal-awtorizzazzjoni mhumiex ċari u lanqas oġġettivi u, anki jekk kienu hekk, dan ma jkunx biżżejjed sabiex tiġi eskluża n-natura selettiva tagħhom (74). Il-Kummissjoni tinnota li l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 115(11) tat-TRLIS, huma vagi u jeħtieġu interpretazzjoni mill-awtorità tat-taxxa, li ma ppubblikawx regoli amministrattivi jew spjegazzjonijiet f’dan ir-rigward. L-applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat bbażata fuq kriterji vagi tintroduċi selettività fl-STL, inkluż jekk is-setgħat diskrezzjonali ma jiġux eżerċitati b’mod arbitrarju (75). Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li Spanja ma spjegatx b’mod konvinċenti għaliex huma meħtieġa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fl-Artikolu 48(4) tat-TRLIS u fl-Artikolu 49 tar-RIS biex jiġu evitati abbużi. Pereżempju, iridu jintwerew il-karatteristiċi speċifiċi tal-użu ekonomiku tal-assi (76), kif ukoll in-nuqqas ta’ effetti fuq l-ammont taxxabbli li joħroġ mill-użu tal-assi jew it-trasferiment tas-sjieda (77). Ma ġiet ippreżentata l-ebda ġustifikazzjoni ta’ dawn il-limitazzjonijiet, li jintroduċu elementi ġodda ta’ selettività. Spanja wkoll ma urietx għaliex hija meħtieġa awtorizzazzjoni minn qabel. L-iżgurar tar-realtà ta’ operazzjoni ta’ lokazzjoni, pereżempju, jidher importanti ħafna biex jiġi permess it-tnaqqis normali tal-ispejjeż tal-lokazzjoni/id-deprezzament ta’ assi jew għall-applikazzjoni tad-deprezzament aċċellerat u l-istess huwa għall-applikazzjoni antiċipata ta’ dan id-deprezzament. Madankollu, l-ewwel miżuri mhumiex suġġetti għal awtorizzazzjoni minn qabel u, bħalma huwa l-każ għal dawn il-miżuri, jidher li hija suffiċjenti verifika expost tal-kriterji ċari u oġġettivi applikabbli għad-deprezzament antiċipat tal-assi lokat.
(134)
Fid-Deċiżjoni C(2011) 4494 final, il-Kummissjoni semmiet li l-awtoritajiet Spanjoli kienu kkonfermaw f’laqgħa li, fuq il-bażi tal-awtorizzazzjonijiet mogħtija, il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 115(11) tat-TRLIS, kienu jitqiesu ssodisfati biss fil-każ ta’ akkwisti ta’ bastimenti li kienu għaddew mis-sistema regolari tat-taxxa korporattiva għas-sistema tat-TT u t-trasferiment sussegwenti tas-sjieda tal-bastiment lill-kumpanija tat-tbaħħir permezz tal-eżerċizzju ta’ opzjoni fil-kuntest tal-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ (78). Spanja ċaħdet li għamlet din id-dikjarazzjoni, iżda rrikonoxxiet li hemm diffikultajiet ta’ interpretazzjoni (79) (80). Il-Kummissjoni tinnota li ma ġiet ippreżentata l-ebda evidenza li turi li ngħataw awtorizzazzjonijiet biex jiġi applikat d-deprezzament antiċipat f’ċirkostanzi oħra (81).
(135)
Mill-eżempji pprovduti mill-awtoritajiet Spanjoli jirriżulta li t-talbiet ta’ deprezzament antiċipat ppreżentati mill-GIE lill-awtorità tat-taxxa jiddeskrivu b’mod dettaljat l-organizzazzjoni kollha tal-STL u jipprovdu l-kuntratti kollha rilevanti (b’mod partikolari, il-kuntratt tal-kostruzzjoni navali, dak tal-lokazzjoni, dak tal-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ, il-kuntratti b’opzjoni, suppożizzjoni ta’ dejn u ftehim ta’ rilaxx). Skont Spanja, dawn l-elementi huma meħtieġa biex tiġi vverifikata l-konformità mal-kundizzjonijiet imposti mill-Artikolu 115(11) u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS.
(136)
Madankollu, il-Kummissjoni tinnota li l-proċedura stabbilita fid-dispożizzjonijiet ta’ applikazzjoni tagħti setgħat diskrezzjonali importanti lill-awtoritajiet tat-taxxa biex tinterpreta r-rekwiżiti legali u, fejn xieraq, timponi kundizzjonijiet addizzjonali (82). B’mod partikolari, l-awtorità għandha s-setgħa li titlob l-informazzjoni addizzjonali li tista’ tqis rilevanti għall-valutazzjoni (83). Il-Kummissjoni tindika wkoll f’dan ir-rigward, li f’xi eżempji pprovduti, it-talbiet ippreżentati, fihom ukoll annessi addizzjonali li mhumiex meħtieġa biex tintwera l-konformità mal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 115(11) tat-TRLIS, l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS: (1) kalkolu dettaljat tal-vantaġġi tat-taxxa totali u l-mod kif se jitqassmu bejn l-kumpanija tat-tbaħħir minn naħa, u l-GIE jew l-investituri tagħhom min-naħa l-oħra, u (2) dikjarazzjoni mit-tarzna fejn huma jiġu spejgati l-benefiċċji ekonomiċi u soċjali mistennija mill-kuntratt tal-kostruzzjoni navali. Skont xi lmentaturi, l-awtorità tat-taxxa teħtieġ dawn id-dokumenti fil-kuntest tal-proċess tal-awtorizzazzjoni. Skont Spanja, l-applikanti (il-GIE) kienu jippreżentaw dawn l-elementi fuq inizjattiva tagħhom stess. Dawn id-dokumenti jindikaw, b’mod partikolari, li titqies l-importanza ta’ kuntratt ta’ kostruzzjoni navali għall-ekonomija Spanjola, kif ukoll il-vantaġġi tat-taxxa totali ġġenerat mill-operazzjoni STL.
(137)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-proċedura obbligatorja ta’ awtorizzazzjoni minn qabel, il-ħtieġa li jiġu interpretati l-kundizzjonijiet vagi tal-Artikolu 115(11) tat-TRLIS, tal-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u tal-Artikolu 49 tar-RIS, il-possibbiltà li l-awtorità tat-taxxa titlob kwalunkwe dokument jew informazzjoni addizzjonali huma evidenza ċara li l-awtorità tat-taxxa tgawdi setgħat diskrezzjonali wisgħin fl-eżerċizzju tal-funzjonijiet tagħha biex tawtorizza operazzjonijiet STL.
(138)
Kif iddikjarat fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tar-regoli dwar għajnuna mill-Istat għall-miżuri relatati mat-tassazzjoni diretta tan-negozji (minn hawn ‘il quddiem il-“Komunikazzjoni dwar għajnuna fiskali”) (84), il-Qorti tal-Ġustizzja tirrikonoxxi li t-trattament tal-aġenti ekonomiċi b’mod diskrezzjonali jista’ jimplika li l-applikazzjoni ta’ miżura ġenerali f’każ partikolari tadotta l-karatteristiċi ta’ miżura selettiva, b’mod partikolari meta l-eżerċizzju tas-setgħat diskrezzjonali jmur lil hinn mill-ġestjoni sempliċi tad-dħul mit-taxxa permezz ta’ kriterji oġġettivi (85) (86).
(139)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-applikazzjoni diskrezzjonali tad-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati taħt l-Artikolu 115(11) u tal-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u tal-Artikolu 49 tar-RIS tagħti vantaġġ selettiv lill-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL u lill-investituri tagħhom.
5.3.2.3. It-trasparenza tat-taxxa ta’ gruppi b’interess ekonomiku (Artikolu 48 tat-TRLIS) - Miżura 3 -
(140)
Il-Kummissjoni tqis li t-trasparenza tat-taxxa tal-GIE skont l-Artikoli 48 u 49 tat-TRLIS sempliċiment tippermetti lil operaturi differenti jingħaqdu biex jiffinanzjaw investiment jew iwettqu kwalunkwe attività ekonomika. Minħabba dan, din il-miżura ma tagħtix vantaġġ selettiv lill-GIE jew lill-membri tagħhom.
5.3.2.4. Is-sistema ta’ tassazzjoni skont it-tunnellaġġ -(l-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS) - Miżura 4
(141)
Kif spjegat fit-taqsima 2.2.4, is-sistema tat-TT hija sistema ta’ għajnuna mill-Istat, approvata mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni C(2002) 582 finali, tas-27 ta’ Frar 2002. 2.2.4 above Tinkludi r-regoli tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, dwar it-trattament tal-obbligazzjonijiet tat-taxxa moħbija u l-qligħ kapitali, fil-kuntest ta’ trasferiment għas-sistema tat-TT għall-assi użati li qabel kienu suġġetti għas-sistema tat-taxxa ġenerali.
(142)
Fil-fatt, kif spjegat fil-premessa 17, f’kundizzjonijiet normali -jiġifieri, meta l-kumpanija tibqa’ fis-sistema tat-taxxa ġenerali korporattiva minflok ma tgħaddi għas-sistema tat-TT, il-vantaġġ fiskali li jirriżulta mid-deprezzament antiċipat jew aċċellerat ta’ assi fl-ewwel snin (li jgħollu l-obbligazzjonijiet tat-taxxa moħbija) fil-biċċa l-kbira jiġi paċut fis-snin sussegwenti (tnaqqis tal-obbligazzjonijiet tat-taxxa moħbija) jew fil-mument tal-bejgħ jew l-iskreppjar tal-assi (tassazzjoni tal-qligħ kapitali) (17) above-. Matul il-perjodu kollu, il-proċess jirriżulta fil-posponiment tal-ħlas ta’ ċerti ammonti ta’ taxxa. Minħabba li t-taxxi li jitħallsu fis-sistema tat-TT ma jiddependux mid-differenza bejn id-dħul u l-ispejjeż, il-bidla għas-sistema tat-TT f’nofs il-perjodu ma timplikax is-saldu tal-obbligazzjonijiet tat-taxxa moħbija.
(143)
Meta mqabbel ma’ dak li jiġri fil-qafas tas-sistema tat-taxxa ġenerali, il-posponiment fis-sistema tat-TT tas-saldu tal-obbligazzjonijiet moħbija, kif permess mill-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, jagħti vantaġġ ekonomiku selettiv addizzjonali lill-kumpaniji li jgħaddu għas-sistema tat-TT fil-konfront ta’ dawk li jibqgħu fis-sistema tat-taxxa ġenerali.
(144)
Kif spjegat hawn taħt, fit-Taqsima 5.4., is-sistema TT kif approvata mill-Kummissjoni ma testendix għat-trattament tat-taxxa fuq id-dħul miksub minn lokazzjoni bla ekwipaġġ, li għalhekk jikkostitwixxi mhux għajnuna eżistenti iżda għajnuna ġdida.
5.3.2.5. L-Artikolu 50(3) RIS - Miżura 5
(145)
Meta mqabbel ma’ dak li huwa awtorizzat bħala parti mis-sistema tat-TT nnotifikata, l-Artikolu 50(3) tar-RIS, jagħti vantaġġ ieħor, jiġifieri: biex tiġi stabbilita eċċezzjoni għall-applikazzjoni ordinarja tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, xi bastimenti ta’ navigazzjoni marittima li normalmanet jitqiesu użati, jitqiesu ġodda fil-mument tat-trasferiment tagħhom għas-sistema tat-TT. Għalhekk, il-ħlas tal-obbligi fiskali moħbija -li normalment jiġi pospost sal-bejgħ jew l-iskreppjar tal-assi taħt l-Artikolu 125(2) tat-TRLIS- jiġi kkanċellat b’mod definittiv- -. Din il-kanċellazzjoni tikkostitwixxi benefiċċju ekonomiku.
(146)
Il-benefiċċju ekonomiku mogħti mill-Artikolu 50(3) tar-RIS, huwa ta’ natura selettiva, u għalhekk mhuwiex disponibbli għall-assi kollha. Lanqas mhuwa disponibbli għall-bastimenti kollha soġġetti għas-sistema tat-TT u għall-Artikolu 125(2) tat-TRLIS. Fil-fatt, dan il-benefiċċju jista’ jinkiseb biss bil-kundizzjoni li l-bastiment jinkiseb permezz ta’ kuntratt ta’ lokazzjoni finanzjarju awtorizzat minn qabel mill-awtorità tat-taxxa. Kif issemma diġà, l-awtoritajiet Spanjoli kkonfermaw li l-awtorità tat-taxxa kienet tqis li din il-kundizzjoni ġiet ssodisfata fir-realtà biss jekk ġie awtorizzat kuntratt ta’ lokazzjoni finanzjarju fil-kuntest ta’ talba ta’ deprezzament antiċipat skont l-Artikolu 115(11) tat-TRLIS. La Spanja u lanqas il-partijiet terzi ma semmew ċirkostanzi oħra li jippermettu li l-awtorità tat-taxxa tawtorizza kuntratt ta’ lokazzjoni minn qabel. Kif indikat fit-taqsima 5.3.2.2 above, dawn l-awtorizzazzjonijiet ingħataw fil-kuntest tas-setgħat konsiderevoli eżerċiti mill-awtorità tat-taxxa u biss fir-rigward tal-bastimenti ta’ tbaħħir li għadhom kif inbnew.
(147)
Kontrarjament għall-argument imressaq minn Spanja u ċerti partijiet terzi, Artikolu 50(3) RIS ma jipprovdix biss kjarifika dwar il-proċedura speċjali notifikata, jew dwar il-kunċett ta’ “bastiment użat”. Billi jiġi kkonsidrat li l-bastiment lokat għadu ġdid fid-data tal-eżerċitar tal-opzjoni mil-lokatarju, sakemm il-kuntratt tal-lokazzjoni kien approvat minn qabel mill-amministrazzjoni tat-taxxa, dan imur lil hinn mill-proċedura speċjali stabbilita fl-Artikolu 125(2) TRLIS (87). Dan jintroduċi, b’mod selettiv, vantaġġ addizzjonali billi tinqabeż it-taxxa fuq il-qligħ kapitali sussegwenti.
(148)
Il-Kummissjoni tqis li l-għoti ta’ dan il-vantaġġ selettiv addizzjonali kemm fir-rigward tas-sistema tat-taxxa ġenerali jew anke fir-rigward tal-applikazzjoni normali tas-sistema tat-TT alternattiva u l-Artikolu 125(2) tat-TRLIS awtorizzati mill-Kummissjoni ma jistgħux jiġu ġustifikati min-natura u mis-sistema ġenerali tas-sistema tat-taxxa Spanjola.
(149)
Fil-fatt, il-Kummissjoni awtorizzat l-Artikolu 125(2) tat-TRLIS bħala proċedura speċjali li suppost kellha tevita li jiġi abbużat l-Artikolu 125(1), jiġifieri biex jiġi evitat li l-operaturi jittrasferixxu bastimenti użati u depprezzati wisq għas-sistema tat-TT bl-iskop uniku li jinbiegħu bi qligħ kapitali sostanzjali li jkun eżentat taħt l-iskema TT. Il-Kummissjoni tinnota, f’dan ir-rigward, li fl-operazzjonijiet tal-STL jipparteċipaw GIE li jillokaw u mbagħad jippossedu għal ftit żmien bastiment -wieħed li ma joperawx huma stess u jaqilbu għas-sistema tat-TT għall-perjodu limitat ħafna li jkun meħtieġ biex jeżerċitaw l-opzjoni tal-kuntratt ta’ lokazzjoni u jittrasferixxu s-sjieda tal-uniku bastiment tagħhom lill-kumpanija tat-tbaħħir. Dawn l-operazzjonijiet jidhru inkonsistenti mal-għanijiet tas-sistema tat-TT kif maħsuba fil-Linji Gwida Marittimi.
(150)
Konsegwentement, il-Kummissjoni ma taqbilx li huwa loġiku li jitqies li bastiment huwa “ġdid” fid-data meta tiġi eżerċitata l-opzjoni minħabba li ħadd ma jkun użah qabel il-lokatorju jew minħabba li l-eżerċizzju tal-opzjoni jkun diġà ġie miftiehem fil-mument tal-iffirmar tal-kuntratt tal-lokazzjoni.
(151)
Rigward l-ewwel parti ta’ dan l-argument, il-Kummissjoni tinnota li r-regola ta’ limitazzjoni tapplika wkoll għall-bastimenti ttrasferiti xi operatur mis-sistema tat-taxxa normali għas-sistema tat-TT, jiġifieri mingħajr bidla fis-sjieda u mingħajr ma jintuża minn partijiet terzi.
(152)
Rigward it-tieni parti, il-fatt li l-opzjoni diġà tkun ġiet miftiehma ma jinfluwenza bl-ebda mod jekk il-bastiment huwiex ġdid. Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda spjegazzjoni għaliex bastiment bħal dan għandu jitqies ġdid irrispettivament minn min ikun is-sid tiegħu fil-jum meta tiġi eżerċitata l-opzjoni. Lanqas irċeviet spjegazzjoni konvinċenti għaliex din l-preżunzjoni tkun raġonevoli biss jekk il-kuntratt tal-lokazzjoni jiġi approvat minn qabel mill-awtorità tat-taxxa.
(153)
Il-Kummissjoni tindika f’dan ir-rigward, li l-qligħ kapitali ma jkunx eżenti jekk l-Artikolu 50(3) tar-RIS jiċċara biss li l-bastimenti lokati jitqiesu ġodda fid-data tal-iffirmar tal-kuntratt tal-lokazzjoni, mingħajr ma titqies id-data meta tiġi eżerċitata l-opzjoni. F’dak il-każ, il-GIE għandu jitqies bħala sid il-bastiment qabel it-trasferiment tiegħu għas-sistema tat-TT, il-bastiment jiġi meqjus bħala użat malli jgħaddi għas-sistema tat-TT u għandu jiġi applikat l-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, li jwassal għas-saldu tal-obbligazzjonjiet tat-taxxa moħbija jew għat-tassazzjoni tal-qligħ kapitali fil-mument tal-bejgħ jew l-iskreppjar tal-bastiment.
(154)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-Artikolu 50(3) RIS jagħti vantaġġ selettiv lill-kumpaniji li jakkwistaw bastimenti permezz ta’ kuntratti tal-lokazzjoni finanzjarja awtorizzati minn qabel mill-awtorità tat-taxxa u, b’mod partikolari, lill-GIE jew l-investituri tagħhom li jipparteċipaw fl-operazzjonijiet STL.
5.3.2.6. Vantaġġ selettiv li jirriżulta mill-STL fis-sħuħija tagħha. Benefiċjarji tal-vantaġġ
(155)
L-ammont tal-vantaġġ ekonomiku li jirriżulta mill-STL fis-sħuħija tagħha jikkorrispondi għall-vantaġġ li l-GIE ma tiksibx fl-istess operazzjoni finanzjarja jekk jiġu applikati biss miżuri ġenerali. Fil-prattika, dan il-vantaġġ jikkorrispondi għas-somma tal-vantaġġi miksuba mill-GIE meta japplikaw il-miżuri- selettivi msemmija hawn fuq, jiġifieri:
-
l-interessi mfaddla fuq l-ammonti tal-ħlasijiet tat-taxxa posposti bis-saħħa tad-deprezzament antiċipat (l-Artikolu 115(11), u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS);
-
l-ammont tat-taxxa evitata jew tal-interessi mfaddla fuq it-taxxa posposta skont l-iskema tat-TT (l-Artikolu 128 tat-TRLIS), peress li l-GIE ma setax jikkwalifika għas-sistema tat-TT;
-
l-ammont ta’ taxxa evitata fuq il-qligħ kapitali li jsir fil-mument tal-bejgħ tal-bastiment bis-saħħa tal-Artikolu 50(3) tar-RIS.
(156)
Meta wieħed iqis lill-STL fis-sħuħija tagħha, il-vantaġġ huwa selettiv minħabba li kien soġġett għas-setgħat diskrezzjonali mogħtija lill-awtorità tat-taxxa mill-proċedura obbligatorja ta’ awtorizzazzjoni minn qabel u l-ambigwità tat-test tal-kundizzjonijiet applikabbli għad-deprezzament antiċipat. Minħabba li miżuri oħra applikabbli biss għall-attivitajiet ta’ trasport marittimu eliġibbli skont il-Linji Gwida Marittimi- - b’mod partikolari, l-Artikolu 50(3) tat-TRLIS jiddependu minn din l-awtorizzazzjoni minn qabel, l-STL kollha hija selettiva. Konsegwentement, l-awtorità tat-taxxa tawtorizza biss operazzjonijiet STL maħsuba biex jiffinanzjaw bastimenti ta’ tbaħħir- (selettività settorjali). Kif ikkonfermat mill-istatistiċi ppreżentati minn Spanja, il-273 operazzjoni kollha tal-STL organizzati sa Ġunju 2010 jikkonċernaw bastimenti tat-tbaħħir.
(157)
F’dan ir-rigward, il-fatt li l-kumpaniji tat-tbaħħir kollha, inklużi dawk stabbiliti fi Stati Membri oħra, jista’ jkollhom aċċess għall-operazzjonijiet ta’ finanzjament tal-STL ma jibdilx il-konklużjoni li din l-iskema tiffavorixxi ċerti attivitajiet, jiġifieri, l-akkwist ta’ bastimenti tat-tbaħħir permezz ta’ kuntratti ta’ lokazzjoni, speċjalment fid-dawl tal-lokazzjoni tagħhom mingħajr ekwipaġġ u l-bejgħ mill-ġdid sussegwenti tagħhom.
(158)
It-tarzni Ewropej ripetutament ilmentaw li ma setax ikollhom aċċess għall-finanzjament mill-banek Spanjoli għall-STL.
(159)
Fid-Deċiżjoni tagħha tal-ftuħ tal-proċedura ta’ investigazzjoni formali, il-Kummissjoni nnutat li l-bastimenti kollha ammessi għall-STL, ħlief wieħed, inbnew f’tarzni Spanjoli. Il-Kummissjoni esprimiet id-dubji (88) tagħha li dan ir-riżultat jista’ jiġi spjegat b’mod raġonevoli fil-kuntest ta’ operazzjonijiet li jirriżultaw esklużivament mill-għażla ħielsa tal-operaturi ekonomiċi f’suq ħieles u kompetittiv.
(160)
Madankollu, fin-nuqqas ta’ kwalunkwe evidenza dwar iċ-ċaħda tat-talbiet marbuta mal-akkwist ta’ bastimenti mhux Spanjoli, il-Kummissjoni ma tistax tqis li l-STL kienet limitata de facto għall-akkwist tal-bastimenti Spanjoli. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li permezz ta’ avviż vinkolanti bi tweġiba għal mistoqsija minn investitur prospettiv, tal-1 ta’ Diċembru 2008, l-amministrazzjoni tat-taxxa Spanjola kkonfermat espressament li l-STL tapplika għall-bastimenti mibnija fi Stati Membri oħra tal-UE (89). F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-Kummissjoni tikkonkludi li STL ma tinvolvi l-ebda element ieħor ta’ selettività għall-vantaġġ tat-tarzni Spanjoli u l-ebda diskriminazzjoni bbażata fuq il-post tal-istabbiliment tat-tarzna.
(161)
Il-Kummissjoni tqis li l-vantaġġ huwa favur l-GIE u permezz tat-trasparenza, għall-investituri tagħha. Fil-fatt, il-GIE hija l-entità legali li tapplika l-miżuri tat-taxxa kollha u, fejn xieraq, tippreżenta t-talbiet ta’ awtorizzazzjoni għand l-awtoritajiet tat-taxxa. Pereżempju, ma kienx hemm dubju li t-talbiet ta’ applikazzjoni tad-deprezzament antiċipat jew it-TT jiġu ppreżentati f’isem il-GIE. Mill-aspett tat-taxxa-, il-GIE huwa entità trasparenti fir-rigward tat-taxxa u d-dħul taxxabbli jew l-ispejjeż deduċibbli tiegħu jiġu ttrasferiti awtomatikament lill-investituri.
(162)
F’operazzjoni STL, f’termini ekonomiċi, parti sostanzjali mill-vantaġġ tat-taxxa miksub mill-GIE jiġi ttrasferit lill-kumpanija tat-tbaħħir permezz ta’ tnaqqis fuq il-prezz. L-Annessi mehmuża ma’ xi fajls meta l-GIE jitolbu l-awtorizzazzjoni minn qabel għal deprezzament antiċipat (ara l-premessa (168) below jikkonfermaw li l-operaturi li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL iqisu li l-benefiċċji tat-taxxa li jirriżultaw mill-operazzjoni jinqasmu bejn il-GIE jew l-investituri tagħhom u l-kumpaniji tat-tbaħħir. Madankollu, l-aspett tar-responsabbiltà tal-Istat ta’ dan il-vantaġġ se jiġi indirizzat fit-taqsima li ġejja.
(163)
Filwaqt li parteċipanti oħra fit-tranżazzjonijiet STL, bħal tarzni, kumpaniji tal-lokazzjoni u intermedjarji oħra, jibbenefikaw minn effett indirett ta’ dan il-benefiċċju, il-Kummissjoni tqis li l-vantaġġ miksub inizjalment mill-GIE u l-investituri tagħhom ma jiġix ittrasferit lilhom.
5.3.3. Trasferiment ta’ riżorsi tal-Istat u responsabbiltà tal-Istat
Riżorsi tal-Istat
(164)
Il-vantaġġi selettivi għall-GIE u għall-membri tagħhom li huma nnutati fil-miżuri 2, 4 u 5 (ara t-Taqsimiet 5.3.2.2, 5.3.2.4 u 5.3.2.5 u 5.3.2.5) jirriżultaw mill-applikazzjoni ta’ dispożizzjonijiet tal-liġi tat-taxxa.
(165)
F’kull waħda mit-tranżazzjonijiet STL, l-użu ta’ riżorsi tal-Istat jirriżulta f’li jintilfu l-interessi fuq it-taxxa diferita li tirriżulta mid-deprezzament antiċipat tal-assi lokati, u li jintilfu t-taxxi meta l-obbligi tat-taxxa moħbija ma jiġux saldati meta l-GIE jgħaddi mis-sistema normali tat-taxxa korporattiva għal dik tat-TT u li jintilfu t-taxxi meta l-qligħ kapitali miksub ma jiġix intaxxat meta s-sjieda tal-bastiment tiġi ttrasferita lill-kumpanija tat-tbaħħir. Is-sistema STL, b’mod ġenerali timplika t-telf permanenti ta’ dħul mit-taxxa ekwivalenti għall-konsum ta’ riżorsi tal-Istat fil-forma ta’ infiq fiskali u ta’ interessi mitlufa.
(166)
Fil-kuntest tal-operazzjonijiet STL, l-Istat, inizjalment jittrasferixxi r-riżorsi tiegħu lill-GIE billi jiffinanzja l-vantaġġi selettivi. Permezz tat-trasparenza tat-taxxa, il-GIE mbagħad jittrasferixxi r-riżorsi tal-Istat lill-investituri tiegħu.
Responsabbiltà
(167)
Il-miżuri konċernati ġejjin mill-applikazzjoni tal-liġi tat-taxxa Spanjola u mill-awtorizzazzjonijiet tat-taxxa mogħtija mill-awtorità tat-taxxa Spanjola għall-applikazzjoni tad-deprezzament antiċipat kif ukoll tas-sistema tat-TT. Dawn l-awtorizzazzjonijiet ġew mogħtija għall-applikazzjoni ta’ miżuri individwali, bħad-deprezzament antiċipata (aċċellerat) tal-bastiment lokati minn kull GIE jew il-bidla tal-GIE għas-sistema tat-TT. Min-naħa l-oħra, ibbażat fuq l-eżempji pprovduti mill-awtoritajiet Spanjoli, il-proċess ta’ awtorizzazzjoni kien essenzjali sabiex isseħħ l-operazzjoni ta’ finanzjament.
(168)
Skont l-ilmentaturi, l-amministrazzjoni tat-taxxa tanalizza u tintervjeni fid-distribuzzjoni tal-profitti mit-taxxa bejn l-kumpanija tat-tbaħħir, minn naħa, u l-GIE u l-investituri tagħhom, min-naħa l-oħra. Abbażi tal-eżempji pprovduti mill-awtoritajiet Spanjoli, huwa indikat li, fil-fatt, it-talbiet mibgħuta lill-awtorità tat-taxxa għal awtorizzazzjoni ta’ deprezzament antiċipat jinkludu, b’mod ġenerali, kalkolu tat-total tal-vantaġġi tat-taxxa totali ġġenerati mill-istruttura tal-STL u ta’ kif dawn il-vantaġġi se jiġu mqassam bejn l-kumpanija tat-tbaħħir u l-investituri tal-GIE jew, fi kwalunkwe każ, jinkludu l-elementi meħtieġa biex isir dan il-kalkolu.
(169)
Madankollu, il-konsegwenzi ekonomiċi li jirriżultaw mill-għoti tal-vantaġġ tat-taxxa lill-GIE huma konsegwenzi ta’ kombinament ta’ tranżazzjonijiet legali bejn entitajiet privati. Fil-fatt, ir-regoli applikabbli ma jobbligawx lill-GIE jittrasferixxu parti mill-vantaġġ tat-taxxa lil kumpaniji tat-tbaħħir u wisq inqas lil tarzni jew lil intermedjarji. Huwa veru li l-awtorità tat-taxxa għandha diskrezzjoni wiesgħa u li, f’dan il-kuntest, tivvaluta l-impatt ekonomiku tat-tranżazzjoni kollha, iżda dan mhuwiex biżżejjed biex jiġi stabbilit li l-awtoritajiet Spanjoli jkunu dawk li jiddeċiedu dwar it-trasferiment ta’ parti mill-benefiċċju lill-kumpaniji tat-tbaħħir jew dwar l-ammont ta’ dan it-trasferiment. Din is-sitwazzjoni għandha tiġi distinta minn dik eżaminata fid-deċiżjonijiet dwar Air Caraïbes jew il-GIE fiscaux Franċiżi, fejn l-investituri kienu legalment meħtieġa li rispettivament jittrasferixxu mill-inqas 60 % jew żewġ terzi mill-vantaġġ lill-utenti u l-awtoritajiet Franċiżi jikkontrollaw li kull tranżazzjoni tissodisfa dan ir-rekwiżit.
(170)
Konsegwentement, il-vantaġġi selettivi ngħataw permezz ta’ riżorsi tal-Istat. Huma ovvjament attribwibbli lill-Istat Spanjol sal-punt li jibbenefikaw minnhom il-GIE u l-investituri tagħhom. Madankollu, dan mhuwiex il-każ tal-vantaġġi li jibbenefikaw minnhom l-kumpaniji tat-tbaħħir u, a fortiori, tal-benefiċċji indiretti li jibbenefikaw minnhom it-tarzni u l-intermedjarji.
5.3.4. Distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ
(171)
Fl-aħħarnett, dan il-vantaġġ jhedded li joħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni u li jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri. Meta l-għajnuna mogħtija minn Stat Membru ssaħħaħ il-pożizzjoni ta’ kumpanija f’paragun ma’ kumpaniji oħra li jikkompetu fil-kummerċ fl-Unjoni, għandu jitqies li dawn tal-aħħar jiġu affettwati minn din l-għajnuna (90). Huwa biżżejjed li l-benefiċjarju tal-għajnuna jikkompeti ma’ kumpaniji oħra fi swieq miftuħa għall-kompetizzjoni (91) u għall-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(172)
F’dan il-każ, l-investituri, jiġifieri l-membri tal-GIE, joperaw f’setturi differenti tal-ekonomija, b’mod partikolari, f’setturi miftuħa għall-kummerċ intra-UE. Barra minn hekk, permezz tal-operazzjonijiet li jibbenefikaw mill-STL, joperaw permezz tal-GIE fi swieq ta’ lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ u tal-akkwist u l-bejgħ ta’ bastimenti tal-baħar, li huma miftuħa għall-kummerċ intra-UE. Il-vantaġġi miksuba mill-STL isaħħu l-pożizzjoni tagħhom fis-swieq rispettivi tagħhom, u b’hekk joħolqu distorsjoni jew jheddu li joħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(173)
Għalhekk, il-vantaġġ ekonomiku li jirċievu l-GIE u l-investituri tagħhom li jibbenefikaw mill-miżuri inkwistjoni jista’ jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri u joħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-suq intern.
5.4. GĦAJNUNA EŻISTENTI JEW GĦAJNUNA ILLEGALI
(174)
L-Artikolu 1(b) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 (92) jiddefinixxi bosta sitwazzjonijiet fejn l-għajnuna titqies bħala għajnuna eżistenti. Skont is-sottomissjonijiet irċevuti f’dan il-każ, l-għajnuna eżistenti tkun (i) għajnuna li kienet teżisti qabel id-dħul fis-seħħ tat-Trattat fi Spanja, jew (ii) għajnuna approvata minn qabel mill-Kummissjoni
It-taxxa skont it-tunnellaġġ tikkostitwixxi għajnuna eżistenti, iżda l-applikazzjoni tagħha għad-dħul miksuba minn lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ tikkostitwixxi għajnuna ġdida
(175)
Fost il-miżuri kklassifikati bħala għajnuna mill-Istat (93), il-Kummissjoni tqis li d-dispożizzjonijiet legali tas-sistema tat-TT biss (l-Artikoli 124 sa 128 tat-TRLIS, miżura 4) jikkostitwixxu sistema ta’ għajnuna eżistenti mill-Istat, peress li dan kien approvat mill-Kummissjoni fl-2002.
(176)
Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet li jinvolvu lokazzjoni tat-taxxa ma jilħqux il-kundizzjonijiet kollha sabiex jikkwalifikaw għall-iskema tat-TT Spanjola.
(177)
Fil-fatt, il-Kummissjoni awtorizzat is-sistema tat-TT Spanjola bħala għajnuna kompatibbli fuq il-bażi tal-Linji Gwida Marittimi, li japplikaw biss għall-kumpaniji li ġenwinament iwettqu attivitajiet (94) tat-tbaħħir bil-bastimenti tagħhom stess jew b’bastimenti lokati. B’mod eċċezzjonali, is-sistema tat-TT tista’ tapplika għal attivitajiet li l-linji gwida jqisu bħala relatati jew assimilati mat-trasport marittimu. Pereżempju, taħt ċerti kundizzjonijiet, il-ġestjoni tat-tbaħħir, it-tħammil jew l-irmonk jistgħu jikkwalifikaw għall-għajnuna (95). Madankollu, is-sempliċi pussess ta’ bastiment, l-akkwist tiegħu permezz ta’ lokazzjoni finanzjarja jew il-lokazzjoni tiegħu jew il-lokazzjoni lil partijiet terzi, mingħajr ma jassumi r-responsabbiltà sħiħa tal-operat tiegħu, ma jistax jitqies bħala attività eliġibbli. Ovvjament, il-benefiċjarju tas-sistema tat-TT għandu jkun dak li jwettaq l-attività ta’ trasport eliġibbli bil-bastiment eliġibbli.
(178)
Huwa veru li, b’mod eċċezzjonali, il-Kummissjoni awtorizzat attivitajiet ta’ lokazzjoni ta’ bastiment mingħajr ekwipaġġ bħala parti minn ċerti sistemi tat-TT notifikati, iżda biss fuq bażi temporanja u f’ċirkostanzi speċifiċi relatati ma’ kapaċità żejda (96). Taħt dawn il-kundizzjonijiet, l-attività prinċipali ta’ dawn l-kumpaniji tibqa’ t-tbaħħir u d-dħul minn l-attivitajiet ta’ lokazzjoni- ta’ bastimenti mingħajr ekwipaġġ jistgħu jitqiesu subordinati għal din l-attività prinċipali. Din it-tolleranza hija konsistenti bis-sħiħ mal-għanijiet tal-Linji Gwida Marittimi: “li jinżamm u jitjieb l-għarfien tekniku marittimu u li jiġi protett u promoss l-impjieg għall-baħħara Ewropej” u “li ssir kontribuzzjoni għall-konsolidament tas-settur marittimu stabbilit fl-Istati Membri, filwaqt li tinżamm flotta kompetittiva globali fis-swieq dinjin” (97).
(179)
F’konformità mal-Linji Gwida Marittimi, id-Deċiżjoni C(2002) 582 finali tal-Kummissjoni, tas-27 ta’ Frar 2002 li tawtorizza s-sistema tat-TT Spanjola, issemmi b’mod espliċitu li l-attivitajiet tat-trasport marittimu biss huma eliġibbli għat-TT (98). Filfatt, it-Taqsima 2.4. ‘Benefiċjarji’ tgħid hekk: “Jistgħu jkunu eliġibbli għal din is-sistema tat-taxxa speċjali l-kumpaniji tat-tbaħħir irreġistrati skont il-liġi Spanjola, li l-attività tagħhom tikkonċerna l-operat ta’ bastimenti li huma proprjetà jew lokati”, (enfażi miżjuda) u t-Taqsima 2.5: “attivitajiet/bastimenti li jikkwalifikaw” jistipula li: “l-iskema tat-taxxa skont it-tunnellaġġ tkopri biss dħul minn bastimenti tat-tbaħħir imħaddma f’attivitajiet ta’ trasport bil-baħar. Attivitajiet li jikkwalifikaw huma mmirati biex jinkludu biss trasport marittimu” (enfażi miżjuda).
(180)
Mit-test tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2002, adottata skont il-Linji Gwida Marittimi, jidher li l-kumpaniji identifikati bħala kumpaniji tat-tbaħħir skont il-Liġi Spanjola jistgħu jibbenefikaw mis-sistema tat-TT, sakemm dawn iwettqu l-attivitajiet tagħhom ta’ trasport -marittimu kkwalifikati u fi ħdan il-limiti tagħhom.
(181)
Il-Kummissjoni tqis li l-attività li jwettqu l-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL ma tistax titqies bħala attività ta’ trasport. Fil-fatt, meta tgħaddi għas-sistema tat-taxxa skont it-tunnellaġġ, il-GIE jieħu b’allokazzjoni bastiment wieħed biss minn kumpanija tal-lokazzjoni u jallokah mingħajr ekwipaġġ lil kumpanija tat-tbaħħir terza. Jekk l-kumpanija tat-tbaħħir terza tuża l-bastiment biex tipprovdi servizzi ta’ trasport marittimu, din tikkwalifika għas-sistema tat-TT. Madankollu, il-GIE sempliċiment iqiegħed bastiment għad-dispożizzjoni ta’ kumpanija tat-tbaħħir terza li tużah. Konsegwentement, il-GIE huwa intermedjarju li jipprovdi servizzi ta’ kera jew lokazzjoni u mhux servizzi ta’ trasport.
(182)
Il-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL tipikament jallokaw l-uniku bastiment li huwa proprjetà tagħhom, li għalhekk jirrappreżenta, il-flotta tagħhom kollha. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-GIE ma jassumi l-ebda riskju jew responsabbiltà fir-rigward tal-ġestjoni teknika, tal-ekwipaġġ jew il-ġestjoni kummerċjali tal-bastiment. Huwa sempliċiment intermedjarju u d-dħul mil-lokazzjoni ta’ bastiment mingħajr ekwipaġġ ma jistax jitqies subordinat għal attività ta’ trasport marittimu.
(183)
Barra minn hekk, il-GIE jibqa’ fis-sistema tat-TT għal perjodu qasir, jiġifieri, il-ġimgħatejn meħtieġa biex tiġi eżerċitata l-opzjoni tal-kuntratt ta’ lokazzjoni u biex sid il-bastiment jeżerċita l-opzjoni assoċjata mal-kuntratt ta’ lokazzjoni. Li jiġu permessi dawn it-tipi ta’ attivitajiet fil-qafas tas-sistema tat-TT ma jidhirx li jżid b’mod permanenti t-tunnellaġġ taħt bandiera- taż-ŻEE jew ikkontrollat minn Pajjiżi Membri tagħha. Għal dawn l-istess raġunijiet, il-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL ma jidhrux li jikkontribwixxu għall-għan li “jinżamm (…) l-għarfien tekniku marittimu u li jiġi protett (…) l-impjieg għall-baħħara Ewropej” jew għall-“konsolidament tal-cluster marittimu”.
(184)
Bħala konklużjoni, l-attività ta’ intrapriżi bħall-GIE li jipparteċipaw fl-STL ma titqiesx li tikkostitwixxi attività ta’ trasport marittimu koperta mill-approvazzjoni li tirriżulta mid-Deċiżjoni tal-2002.
(185)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li jekk tinkludi f’din is-sistema lill-intrapriżi bħall-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL, dan iwassal għall-għoti ta’ għajnuna ġdida, jew permezz tal-kalkolu tad-dħul taxxabbli f’termini tat-tunnellaġġ operat jew permezz tal-possibbiltà li jiġi pospost is-saldu tal-obbligazzjonijiet tat-taxxa moħbija, skont l-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, sakemm il-bastiment jinbiegħ jew jiġi skreppjat (99).
Il-miżuri l-oħra jikkostitwixxu għajnuna ġdida
(186)
Id-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati (l-Artikolu 115(11) u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS, miżura 2) mhuwiex għajnuna eżistenti minħabba li ġie introdott fl-2002, jiġifieri, wara l-adeżjoni ta’ Spanja fl-1986 u qatt ma ġie nnotifikat lill-Kummissjoni jew approvat minnha. Min-naħa l-oħra, l-effett ta’ din il-miżura jista’ jiġi separat b’mod ċar mill-effett tal-deprezzament aċċellerat. Din il-miżura tikkostitwixxi għajnuna illegali.
(187)
Fil-fatt, l-Artikolu 50(3) tar-RIS, li kien jippermetti l-eżenzjoni tal-qligħ kapitali fuq il-bastimenti akkwistati taħt kuntratti ta’ lokazzjoni awtorizzati minn qabel (miżura 5), daħal fis-seħħ fl-2002 mingħajr notifika minn qabel lil, jew approvazzjoni mill-Kummissjoni.
(188)
Fil-fatt, il-Kummissjoni tqis li l-approvazzjoni mogħtija fl-2002 ma tinkludix il-miżuri ta’ implimentazzjoni u, b’mod partikolari, l-Artikolu 50(3) tar-RIS, peress li dan jintroduċi eċċezzjoni għar-regoli ta’ limitazzjoni applikabbli għall-bastimenti użati skont l-Artikolu 125(2) tat-TRLIS, li jikkorrispondi għal vantaġġ addizzjonali. Din l-eċċezzjoni kellha tiġi nnotifikata flimkien mad-dispożizzjonijiet legali approvati mill-Kummissjoni, iżda dan ma seħħx.
(189)
Fil-fatt, l-applikazzjoni tal-Artikolu 125(2) tat-TRLIS ma tidhirx li teħtieġ aktar definizzjonijiet jew kjarifiki. Normalment jeħtieġ li jiġi ntaxxat il-qligħ kapitali miksub minn lokatur meta l-bastiment jiġi ttrasferit lil-lokatarju (l-kumpanija tat-tbaħħir). Jekk Spanja qieset li kienet meħtieġa kjarifika, din kellha ssir b’notifika.
(190)
Għaldaqstant, il-miżuri ta’ implimentazzjoni u, b’mod partikolari, l-Artikolu 50(3) tar-RIS, jikkostitwixxu wkoll għajnuna illegali.
5.5. KOMPATIBBILTÀ MAS-SUQ INTERN
(191)
Il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri li ġejjin jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat, kemm weħidhom kif ukoll fil-kuntest tal-STL:
-
Id-deprezzament antiċipat minn qabel ta’ assi akkwistati permezz ta’ kuntratt ta’ lokazzjoni finanzjarju (l-Artikolu 115(11), u l- Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS)
-
It-TT fir-rigward tal-eliġibbiltà tal-attivitajiet ta’ lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ
-
L-Artikolu 50(3) tar-RIS.
(192)
Fil-prinċipju, l-għajnuna mill-Istat, kif definita fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE, hija pprojbita. Madankollu, l-Artikolu 107(2), jistabbilixxi l-kompatibbiltà ta’ ċerti tipi ta’ għajnuna, u l-Artikolu 107(3) jistabbilixxi li l-Kummissjoni tista’ tiddikjara bħala kompatibbli xi tipi ta’ għajnuna jew l-għajnuna lil ċerti benefiċjarji. Skont it-tip ta’ benefiċjarju, jistgħu jiġu applikati regoli speċifiċi, bħal-Linji Gwida Marittimi (100) (101) jew il-Qafas applikabbli għall-għajnuna mill-Istat għall-Kostruzzjoni tal-Bastimenti.
(193)
La Spanja u lanqas il-partijiet terzi identifikati bħala benefiċjarji f’din id-Deċiżjoni ma invokaw l-applikazzjoni ta’ kwalunkwe dispożizzjoni oħra tal-Artikolu 107(2) u (3) tat-TFUE, jew l-applikazzjoni ta’ kwalunkwe qafas ieħor dwar għajnuna mill-Istat adottata skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
5.5.1. Applikazzjoni tal-Linji Gwida Marittimi
Eliġibbiltà tad-dħul mil-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ għat-TT
(194)
Kif imsemmi fil-premessa (71) above, l-awtoritajiet Spanjoli u xi partijiet terzi jqisu li l-lokazzjoni hija koperta mid-Deċiżjoni tal-2002 li tawtorizza s-sistema tat-TT Spanjola, peress li tirreferi għall-operat ta’ bastimenti li huma proprjetà ta’ jew allokati.
(195)
Il-Kummissjoni ma taqbilx ma’ din l-interpretazzjoni tad-Deċiżjoni tal-2002. Fil-fatt, kemm il-Linji Gwida Marittimi kif ukoll id-Deċiżjoni tal-2002 jispeċifikaw li t-TT għandha tapplika biss għall-attivitajiet ta’ trasport marittimu (102). Bħala regola ġenerali, id-dħul minn attivitajiet oħra għajr it-trasport -anke meta jitwettqu minn kumpanija ta’ trasport marittimu- ma jistgħux jiġu ntaxxati skont is-sistema tat-TT sakemm mhux b’eċċezzjoni espliċita u taħt ċerti- (103) kundizzjonijiet (attivitajiet relatati, ta’ tħammil, ta’ rmonk).
(196)
F’dan il-kuntest, l-“operat ta’ bastimenti proprjetà ta’ jew lokati” msemmi bħala attività eliġibbli fid-Deċiżjoni tal-2002 jinkludi biss l-“operat” ta’ bastimenti li jew huma proprjetà ta’ jew huma lokati mingħajr ekwipaġġ, u operati- kemm fil-każ ta’ dawk li huma proprjetà ta’ kif ukoll dawk lokati minn kumpanija ta’ trasport marittimu.
(197)
Kif diġà msemmi fit-Taqsima 5.3.2.4, il-GIE finanzjarji li jipparteċipaw f’operazzjonijiet ta’ finanzjament STL ma joperawx il-bastimenti huma stess, u ma jipprovdu l-ebda servizz ta’ trasport marittimu. Huma intermedjarji finanzjarji li jipparteċipaw fil-finanzjament kollettiv ta’ assi. Mhumiex involuti fil-ġestjoni strateġika, teknika, tal-ekwipaġġ jew kummerċjali tal-bastiment li jagħtu b’allokazzjoni u ma jassumu l-ebda riskju jew responsabbiltà għall-forniment ta’ servizzi ta’ trasport marittimu.
(198)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tindika li l-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL jallokaw l-uniku bastiment tagħhom b’opzjoni ta’ xiri (“eżerċitabbli”) li l-kumpanija tat-tbaħħir timpenja ruħha mill-bidu li teżerċita u opzjoni ta’ bejgħ (“put”) li jista’ jeżerċita l-GIE. Dan huwa ekwivalenti għal - trasferiment pospost għalkemm finali tas-sjieda tal-flotta kollha tal-GIE. Konsegwentement, il-GIE ma jsibx ruħu fl-istess sitwazzjoni bħal dawk is-sidien li jbatu minn kapaċità żejda temporanja u, biex tinkiseb xi flessibbiltà, jallokaw parti mill-flotta tagħhom lil operaturi terzi għal perjodu limitat (ara l-premessa (178) above).
(199)
Għal dawn ir-raġunijiet kollha, il-Kummissjoni tqis li l-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL mhumiex eliġibbli għas-sistema tat-TT Spanjola awtorizzata mill-Kummissjoni u lanqas jikkwalifikaw għad-dispożizzjonijiet fil-Linji Gwida Marittimi.
(200)
Madankollu, il-Kummissjoni tqis li, minħabba n-natura ġenerali tal-operazzjonijiet ta’ lokazzjoni, il-GIE li jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL u l-investituri tagħhom jaġixxu bħala intermedjarji li jgħaddu lil benefiċjarji oħra (kumpaniji tat-tbaħħir) benefiċċju li jsegwi għan ta’ interess komuni.
Eliġibbiltà tal-GIE/jew l-investituri tagħhom bħala intermedjarji
(201)
F’konformità mal-approċċ adottat fid-Deċiżjoni (104) tal-20 ta’ Diċembru 2006 dwar il-GIE fiscaux Franċiżi, il-Kummissjoni tqis li, peress li jirrappreżenta qligħ ġust għall-intermedjazzjoni tagħhom fit-trasferiment lill-kumpaniji tat-tbaħħir ta’ vantaġġ li jsegwi għan ta’ interess komuni, l-għajnuna miżmuma mill-GIE jew l-investituri tagħha għandha titqies kompatibbli fl-istess porzjon. Huwa veru li, f’dan il-każ, il-GIE mhumiex obbligati legalment jittrasferixxu parti mill-għajnuna li jirċievu lill-kumpaniji tat-tbaħħir. Madankollu, fl-eżerċizzju tad-diskrezzjonalità tagħha fil-ħin tal-valutazzjoni tal-kompatibbiltà tal-miżura skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, il-Kummissjoni tqis xieraq li jitqiesu l-effetti tal-miżura favorevoli għas-settur marittimu u li jiġu applikati, mutatis mutandis, id-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida Marittimi -normalment applikabbli għall-miżuri ta’ għajnuna- għall-vantaġġ ittrasferit lill-kumpanija tat-tbaħħir. Għalhekk, jekk l-applikazzjoni tal-Linji Gwida Marittimi għal kumpanija tat-tbaħħir li tintervjeni f’ċerta operazzjoni tal-STL twassal għal proporzjon ta’ vantaġġ kompatibbli jew vantaġġ sħiħ ta’ x %, l-istess perċentwali tal-għajnuna miżmuma mill-GIE jew l-investituri tagħha huwa kompatibbli.
Benefiċċju għall-kumpaniji tat-tbaħħir (l-utenti finali)
(202)
Safejn il-vantaġġ jibbenefika lill-kumpaniji tat-tbaħħir, l-Artikolu (105) 107(3)(c), u l-Linji Gwida Marittimi huma l-uniċi oqsfa applikabbli biex tiġi evalwata l-kompatibbiltà tiegħu.
(203)
Il-Kummissjoni tqis li l-kumpaniji tat-tbaħħir ma jibbenefikawx minn għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Madankollu, sabiex jiġi ddeterminat l-ammont tal-għajnuna kompatibbli fil-livell tal-GIE -bħala intermedjarji li jgħaddu lill-kumpaniji tat-tbaħħir vantaġġ li jsegwi għan ta’ interess komuni- il-Kummissjoni tqis li l-Linji Gwida Marittimi għandhom japplikaw, mutatis mutandis, għall-vantaġġ ittrasferit mill-GIE lill-kumpanija tat-tbaħħir biex tiddetermina: (1) l-ammont tal-għajnuna rċevuta mill-GIE u ttrasferit lill-kumpanija tat-tbaħħir li kienet tkun kompatibbli jekk l-ammont ittrasferit jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat favur l-kumpanija tat-tbaħħir; (2) il-proporzjon ta’ dak il-benefiċċju kompatibbli fil-benefiċċju sħiħ ittrasferit lill-kumpanija tat-tbaħħir; u (3) l-ammont tal-għajnuna li għandha titqies kompatibbli bħala remunerazzjoni tal-GIE għall-intermedjazzjoni tagħhom.
(204)
Il-Linji Gwida Marittimi jiddeskrivu diversi kategoriji ta’ għajnuna mill-Istat u l-kundizzjonijiet li taħthom jistgħu jiġu awtorizzati mill-Kummissjoni. B’mod partikolari, il-Linji Gwida jispeċifikaw li japplikaw biss għall-attivitajiet ta’ trasport marittimu, kif ukoll għal numru żgħir ta’ attivitajiet relatati jew assimilati.
(205)
Meta kumpanija marittima (l-utent finali) tipprovdi servizzi ta’ trasport marittimu (jew attivitajiet assimilati) u tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha speċifikati fil-Linji Gwida, vantaġġ li tirċievi din l-kumpanija u li jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat ikun kompatibbli mas-suq intern.
(206)
Skont il-Linji Gwida Marittimi, l-għajnuna tista’ tingħata permezz ta’ kategoriji differenti ta’ miżuri. Waħda mill-kundizzjonijiet importanti imposti mill-Artikolu 10 tal-Linji Gwida Marittimi tal-1997 u l-Artikolu 11 tal-Linji Gwida Marittimi tal-2004 hija limitu massimu tal-għajnuna, jiġifieri, l-ammont massimu tal-għajnuna mill-Istat li jista’ jingħata lil kumpanija u li jista’ jitqies kompatibbli mas-suq intern (106).
(207)
Skont il-linji gwida tal-1997, il-limitu tal-għajnuna jikkorrispondi għal “tnaqqis għal żero tat-tassazzjoni u l-imposti soċjali tal-baħħara u tat-tassazzjoni korporattiva tal-attivitajiet tat-tbaħħir”. Skont il-Linji Gwida tal-2004, il-limitu massimu jikkorrispondi għat-tnaqqis għal żero tal-imposti fiskali u soċjali applikabbli għall-baħħara u tnaqqis fit-taxxa billi tiġi applikata sistema tat-TT. Madankollu, il-Linji Gwida tal-2004 jsemmu wkoll li “l-ammont kollu ta’ għajnuna mogħtija (…) m’għandux jaqbeż l-ammont kollu tat-taxxi u l-kontribuzzjonijiet soċjali miġbura mill-attivitajiet ta’ trasport marittimu u l-baħħara”.
(208)
Dwar l-applikazzjoni tal-limitu massimu tal-għajnuna għas-sidien benefiċjarji speċifiċi, il-Kummissjoni tqis li din għandha tiġi prevista fil-livell taż-ŻEE. Dan ifisser li l-limitu massimu għandu iqis t-taxxa korporattiva u l-imposti soċjali mħallsa mill-benefiċjarji fi Stati Membri taż-ŻEE oħra. Dan l-approċċ huwa konsistenti mal-ġurisprudenza mill-kawża FagorBrandt (107), li kkonfermat li l-valutazzjoni ta’ miżura ta’ għajnuna mill-Istat għandha tqis l-effett kumulattiv tal-għajnuna possibbli mogħtija fi Stati Membri differenti.
(209)
Peress li dan il-każ jirreferi għal għajnuna mogħtija lill-GIE għall-akkwist -minn sid ta’ bastiment-- ta’ assi fit-tul, il-Kummissjoni taqbel mal-awtoritajiet Spanjoli li l-vantaġġ irċevut mill-kumpanija tat-tbaħħir għandu jitqassam tul il-perjodu normali tad-deprezzament tal-assi (għaxar snin minn perspettiva tat-taxxa) u jiġi mqabbel mal-ammont totali ta’ taxxi u imposti soċjali mħallas matul dan il-perjodu.
(210)
B’konformità mal-limitu massimu, il-vantaġġi kollha mogħtija fuq l-ammont massimu tat-taxxa fuq l-introjtu u l-imposti soċjali tal-baħħara u tat-taxxa korporattiva tal-attivitajiet tat-tbaħħir iridu jitqiesu mhux kompatibbli mat-Trattat.
5.6. IRKUPRU
(211)
L-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 jipprovdi li meta jiġu adottati deċiżjonijiet negattivi f’każijiet ta’ għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċidi li l-Istat Membru kkonċernat jadotta l-miżuri kollha meħtieġa biex jikseb l-irkupru tal-għajnuna mill-benefiċjarju. Permezz tal-irkupru tal-għajnuna, tiġi ristrutturata, safejn huwa possibbli, il-pożizzjoni kompetittiva eżistenti qabel l-għoti tagħha.
(212)
Madankollu, l-Artikolu 14 tar-Regolament imsemmi jipprovdi wkoll li l-Kummissjoni m’għandhiex teħtieġ l-irkupru tal-għajnuna jekk dan imur kontra l-prinċipju ġenerali tal-Liġi Komunitarja. Din it-taqsima teżamina jekk il-prinċipji ġenerali tat-trattament ugwali, il-protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi jew iċ-ċertezza legali jimpedixxux lill-Kummissjoni milli tordna l-irkupru tal-għajnuna kollha jew ta’ parti mill-għajnuna diġà mogħtija.
5.6.1. Trattament ugwali
(213)
Il-prinċipju ta’ trattment ugwali u nondiskriminazzjoni jeħtieġ li sitwazzjonijiet komparabbli ma jiġux trattati b’mod differenti u li sitwazzjonijiet differenti ma jiġux trattati bl-istess mod, sakemm dan it-trattament ma jiġix oġġettivament ġustifikat (108).
(214)
Is-sistema tal-GIE fiscaux Franċiżi tista’ ċertament tiġi mqabbla mal-STL f’diversi aspetti. Teħtieġ l-intermedjazzjoni ta’ GIE jew ta’ investituri li jgawdu minn trasparenza tat-taxxa bejn il-manifattur ta’ assi fit-tul u x-xerrej li jalloka assi mill-GIE. Il-GIE jiddeprezza l-assi b’mod aċċellerat u antiċipat, u l-qligħ kapitali li jirriżulta mill-bejgħ tal-assi huwa eżentat mit-taxxa korporattiva. Il-GIE jew l-investituri tiegħu jagħtu lura parti sinifikanti tal-benefiċċji li jirriżultaw mill-miżuri tat-taxxa lix-xerrej tal-assi (pereżempju, kumpanija tat-tbaħħir) permezz ta’ tnaqqis fil-kera jew fil-prezz tal-opzjoni tax-xiri. Madankollu, fis-sistema Franċiża tinsab eżenzjoni espressa tal-qligħ kapitali, filwaqt li fl-STL, din l-eżenzjoni tirriżulta mill-implimentazzjoni konġunta tas-sistema tat-TT lill-GIE u l-Artikolu 50(3) tar-RIS.
(215)
Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-kuntest legali u l-istorja proċedurali tal-każijiet Franċiżi u Spanjoli huma differenti u li l-Kummissjoni ma ordnatx l-irkupru għal parti mill-perjodu taħt valutazzjoni fid-deċiżjoni finali tagħha tal-2006 dwar il-GIE fiscaux għal raġunijiet li jirrelataw mal-istorja proċedurali speċifika ta’ dak il-każ. B’mod partikolari, Franza ma kinitx innotifikat formalment is-sistema lill-Kummissjoni, iżda kienet infurmatha qabel ma ġiet implimentata. Il-Kummissjoni tosserva wkoll li, meta bdiet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali fir-rigward tal-GIE fiscaux, qatt qabel ma kienet iddeċidiet fuq każ simili. Madankollu, meta fetħet l-investigazzjoni formali tal-STL, il-Kummissjoni diġà kienet iddeċidiet li sistema simili -preċiżament il-GIE fiscaux Franċiża- kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Billi l-kuntest legali u fattwali tal-GIE fiscaux huwa differenti minn dak tal-STL, il-Kummissjoni tikkunsidra li jista’ jiġi ġġustifikat trattament differenti. Madankollu, kif spjegat il-Kummissjoni fit-Taqsima 5.6.3 below, raġunijiet relatati mal-prinċipju ta’ ċertezza legali wasslu biex il-Kummissjoni żżomm lura milli tordna l-irkupru f’din il-kwistjoni sad-data tal-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni dwar il-GIE fiscaux Franċiżi.
(216)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li, fil-każijiet imsemmija fil-premessa (92) above, l-applikazzjoni tal-prinċipju taċ-ċertezza legali għal miżuri simili kienet iġġustifikata fir-rigward taċ-ċirkostanzi speċifiċi ta’ kull każ. Fil-każ tal-Avvjament Spanjol, tweġiba għal mistoqsija parlamentari kienet iddeskriviet b’mod ċar is-sistema bħala miżura ta’ natura ġenerali. Għal ċentri ta’ koordinazzjoni u attivitajiet intragrupp ta’ kumpaniji multinazzjonali (109), il-Kummissjoni sabet li l-aspettattivi leġittimi kienu jeżistu fuq il-bażi mhux biss tal-awtorizzazzjoni minn qabel taċ-ċentri tal-koordinazzjoni Belġjani bħala miżura ġenerali fl-1984 u l-1987 iżda wkoll mit-tweġiba mogħtija mill-Kummissjoni għall-Mistoqsija Parlamentari (110). Din kienet tgħid li firxa wiesgħa ta’ miżuri tat-taxxa -“regoli dwar it-tassazzjoni fuq il-kwartieri Ewropej ta’ gruppi multinazzjonali, maħsuba biex tiġi evitata t-taxxa doppja” - “waqgħu barra mill-ambitu tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat”. Barra minn hekk, dawn l-iskemi kollha kienu ġew applikati wara li twieġbet il-Mistoqsija Parlamentari. Fil-każ tal-Kumpaniji ta’ Ġibiltà li huma benefiċjarji ta’ rati mnaqqsa ta’ taxxa, l-eżistenza ta’ aspettattivi leġittimi kienet ibbażata fuq li l-miżura kiniet immudellata fuq miżura oħra tal-istess Stat Membru- s-Sistema ta’ Kumpaniji Eżentati - li kienet tikkostitwixxi għajnuna eżistenti. Bl-istess mod, il-miżuri ta’ Orkney u s-Shetland kienu mmudellati fuq xulxin.
(217)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis, fir-rigward tal-STL, li jiġi rispettat il-prinċipju ġenerali tat-trattament ugwali jekk, b’kont meħud taċ-ċirkostanzi speċifiċi ta’ din is-sistema, jiġu sodisfatti l-prinċipji ta’ protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi u taċ-ċertezza legali (ara t-taqsimiet 5.6.2 u 5.6.3 below).
5.6.2. Aspettattivi leġittimi
(218)
Aspettattivi leġittimi jirriżultaw minn xi azzjoni mill-Kummissjoni li pprovdiet assigurazzjonijiet preċiżi, inkundizzjonati u konsistenti (111) ta’ natura tali li jwasslu għal tamiet-li huma ġġustifikati (112) -min-naħa tal-awtoritajiet jew benefiċjarji taħt skema li kienet legali (113). Skont il-każistika, ebda aspettattiva leġittima ma tista’ fil-prinċipju tiġi rikonoxxuta fin-nuqqas ta’ notifika xierqa (114) (115), sakemm ma jkunx hemm ċirkostanzi eċċezzjonali (116).
5.6.2.1. Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2001 fil-każ ta’ Brittany Ferries (BAI)
(219)
Il-Kummissjoni tinnota li Spanja ma nnotifikatx l-STL u li d-dikjarazzjoni fid-Deċiżjoni tagħha tal-2011 tirreferi għal sistema oħra - is-sistema ta’ qabel dik evalwata fid-Deċiżjoni dwar il-GIE fiscaux - u kienet tirreferi espressament għas-sistema legali ta’ Stat Membru ieħor. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li din id-dikjarazzjoni ma tikkostitwixxix ċirkostanza eċċezzjonali u mhijiex biżżejjed sabiex tiġġustifika r-rikonoxximent tal-aspettattivi leġittimi favur Spanja u l-operaturi parteċipanti f’operazzjonijiet STL. Din il-konklużjoni hija konsistenti mal-approċċ adottat fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2006 dwar il-GIE fiscaux, fejn il-Kummissjoni ma sabitx elementi li juru l-eżistenza tal-aspettattivi leġittimi (117).
5.6.2.2. Il-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol
(220)
Il-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol ma jissodisfax ir-rekwiżit ta’ notifika formali u l-effett sospensiv impost minn din id-dispożizzjoni tat-Trattat. Il-Kummissjoni tinnota li l-miżura ta’ deprezzament antiċipat ġiet applikata 21 xahar wara l-pubblikazzjoni tar-Regolament 659/1999 mingħajr notifika minn qabel, fl-istess ħin bħas-sistema tat-TT, li ġiet korrettament innotifikata lill-Kummissjoni - u awtorizzata minnha - skont id-dispożizzjonijiet fit-Trattat u f’dan ir-Regolament.
5.6.2.3. It-talba tal-2001 għal informazzjoni dwar sistema ta’ lokazzjoni tat-taxxa
(221)
Il-Kummissjoni tqis li din l-ittra ma setgħetx wasslet għal tamiet iġġustifikati fir-rigward tal-STL jew tad-diversi miżuri involuti fl-operazzjonijiet ta’ din is-sistema.
(222)
Skont l-Artikolu 10(1) u (2) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, il-Kummissjoni analizzat l-informazzjoni fil-pussess tagħha dwar l-allegata għajnuna illegali u talbet informazzjoni lill-Istat Membru tal-21 ta’ Diċembru 2001. L-ewwel nett, il-Kummissjoni tixtieq tindika li talba għal informazzjoni mhijiex dokument pubbliku. It-tieni, kuntrarjament għal dak li ssostni l-PYMAR, din it-talba tindika li l-Kummissjoni ma kellhiex l-informazzjoni meħtieġa biex tidentifika u tevalwa l-allegata għajnuna illegali. Għalhekk, anke jekk din saret pubblika, ma setgħetx twassal għal aspettattivi leġittimi fejn is-sistema ma tikkostitwixxix għajnuna. It-tielet, u l-aktar importanti, l-awtoritajiet Spanjoli ċaħdu kategorikament permezz ta’ ittri ddatati 28 ta’ Jannar u 28 ta’ Mejju 2008 li kien hemm xi miżura tat-taxxa disponibbli li tappoġġa l-akkwist ta’ bastimenti applikabbli għall-kuntratti ffirmati wara l-31 ta’ Diċembru 2000.
5.6.2.4. Id-Deċiżjoni tal-2004 dwar in-notifika tal-Pajjiżi l-Baxxi (118)
(223)
Il-Kummissjoni tqis li din id-deċiżjoni ma setgħetx wasslet għal tamiet iġġustifikati fir-rigward tal-STL jew tad-diversi miżuri involuti fit-tranżazzjonijiet ta’ din is-sistema minħabba r-raġunijiet li ġejjin:
(224)
L-ewwel nett, l-għan tal-investigazzjoni tal-Kummissjoni f’dak il-każ ma kienx miżura Spanjola, iżda sistema nnotifikata mill-Gvern tal-Pajjiżi l-Baxxi u maħsuba biex tikkumpensa lit-tarzni tal-Pajjiżi l-Baxxi jew biex tippermettilhom iqabblu l-offerti magħmula fl-2000 (119) minn tarzni Spanjoli, li allegatament kienu jibbenefikaw minn għajnuna mill-Istat mogħtija minn Spanja taħt sitt kuntratti speċifiċi ta’ bini tal-bastimenti. Konsegwentement, l-għan tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2004 kien l-evalwazzjoni tal-għajnuna nnotifikata mill-Pajjiżi l-Baxxi, u mhux tal-għajnuna allegatament mogħtija minn Spanja.
(225)
It-tieni, il-miżura Spanjola li l-Pajjiżi l-Baxxi kienu qed jippruvaw jikkumpensaw ma kinitx l-STL u lanqas il-komponenti tagħha. Kif imsemmi fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-2003 ta’ dak il-każ, l-awtoritajiet tal-Pajjiżi l-Baxxi invokaw b’mod ċar l-għajnuna fil-forma ta’ sussidji ta’ rati ta’ imgħax fuq self allegatament mogħti lil kumpaniji tat-tbaħħir skont id-Digriet Irjali 442/94 (120) Spanjol. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tindika li kemm l-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati kif ukoll is-sistema tat-TT Spanjola ma daħlux fis-seħħ sal-1 ta’ Jannar 2002. Abbozz ta’ dawn il-miżuri ġie ppubblikat biss fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol fl-10 ta’ Ottubru 2001. Għalhekk, dawn il-miżuri ma setgħux jintużaw biex jiffinanzjaw kuntratti ta’ bini ta’ bastimenti fl-2000.
(226)
It-tielet, anke jekk l-operaturi kienu immaġinaw li l-miżura Spanjola li kienet maħsuba biex tiġi kkumpensata kienet l-STL, li mhuwiex il-każ, id-dikjarazzjonijiet li jinsabu fid-Deċiżjoni tal-2004 ma setgħux iwasslu għal aspettattivi leġittimi. Fil-fatt, il-Kummissjoni ddikjarat li ma kellhiex biżżejjed “evidenza dwar l-eżistenza tal-allegata għajnuna Spanjola” minħabba li Spanja kienet indikat li l-għajnuna taħt id-Digriet Irjali 442/94 ma tibqax disponibbli mill-31 ta’ Diċembru 2000. Wara dik id-data, l-għajnuna ma tibqax awtorizzata skont ir-Regolament tal-Kostruzzjoni tal-Bastimenti (121). Madankollu, l-għan tal-investigazzjoni tal-Kummissjoni kienet l-għajnuna tal-Pajjiiżi l-Baxxi u mhux l-allegata għajnuna Spanjola, u d-dubji tal-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tal-ftuħ tal-proċedimenti kienet tirreferi għall-possibbiltà prevista fil-Qafas applikabbli għall-għajnuna mill-Istat għall-kostruzzjoni tal-bastimenti (122), biex jiġu kkumpensati għajnuniet- ladarba dawn jiġu ppruvati - mogħtija minn Stat Membru ieħor u mhux minn Stat mhux tal-UE.
(227)
Fil-fatt, in-nuqqas ta’ provi tal-allegata għajnuna kien argument sekondarju fid-dubji espressi mill-Kummissjoni. Wara talba għal informazzjoni lil Spanja dwar il-bażi tal-informazzjoni pprovduta mill-Pajjiżi l-Baxxi, il-Kummissjoni setgħet tirreġistra biss iċ-ċaħda Spanjola dwar l-għoti ta’ għajnuna (123) (taħt id-Digriet Irjali Spanjol 442/94) u kkonkludiet li l-Pajjiżi l-Baxxi ma ppreżentawx biżżejjed provi tal-għajnuna Spanjola li għandha tiġi kkumpensata. In-nuqqas ta’ evidenza ta’ għajnuna mill-Istat ma jammontax għal prova ta’ nuqqas ta’ għajnuna mill-Istat ta’ (kwalunkwe) miżura Spanjola. Għall-kuntrarju ta’ dan, il-Kummissjoni kienet diġà indikat fid-Deċiżjoni ta’ ftuħ li “ma setgħetx turi li Spanja kienet tat l-allegata għajnuna b’mod illegali, iżda li l-Kummissjoni qed tissorvelja mill-qrib is-suq tal-bini ta’ bastimenti u l-ksur possibbli tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat (124). Jekk dawn kienu kkunsidraw b’bona fede li l-għajnuna Spanjola li l-Pajjiżi l-Baxxi riedu jikkumpensaw kienet l-STL, il-fatt li Spanja ċaħdet l-eżistenza tagħha minflok ma argumentat dwar il-kompatibbiltà tagħha kellu jwissi lill-benefiċjarji attwali jew dawk potenzjali dwar din is-sistema.
5.6.2.5. Id-Deċiżjoni tal-2006 fil-każ tal-GIE fiscaux Franċiżi
(228)
Il-Kummissjoni tqis li la d-Deċiżjoni ta’ ftuħ tagħha fil-każ tal-GIE fiscaux Franċiżi tal-2004 u lanqas id-Deċiżjoni finali tagħha tal-2006 fejn ikkonkludiet li din is-sistema kienet parzjalment għajnuna kompatibbli ma setgħu wasslu għal aspettattivi leġittimi, kif tallega l-PYMAR.
(229)
Tabilħaqq, il-miżuri ta’ għajnuna għandhom jiġu notifikati lill-Kummissjoni. Fin-nuqqas ta’ notifika, ċirkostanzi eċċezzjonali biss jistgħu, b’mod leġittimu, iħallu lill-Istati Membri u lill-operaturi jistennew li miżura ma tikkostitwixxix għajnuna. Madankollu, jekk ma tiġix rispettata l-proċedura ta’ notifika u approvazzjoni, ma jistgħux, b’mod leġittimu, jistennew li miżura ekwivalenti għal għajnuna mill-Istat tkun kompatibbli mas-suq intern.
(230)
Għall-kuntrarju ta’ dan, fid-Deċiżjoni dwar il-GIE fiscaux Franċiżi, tal-20 ta’ Diċembru 2006, il-Kummissjoni esprimiet b’mod ċar il-pożizzjoni tagħha, skont liema s-sistema ta’ lokazzjoni tat-taxxa Franċiża tat għajnuna mill-Istat. Il- fatt li l-STL kienet sistema ta’ lokazzjoni tat-taxxa simili għas-sistema Franċiża kellu jiftaħ għajnejn Spanja u l-benefiċjarji li s-sistema Spanjola setgħet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Għaldaqstant, kwaunkwe aspettattivi leġittimi eżistenti qabel il-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni dwar is-sistema Franċiża f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea tat-30 ta’ April 2007 setgħet waqfu milli jkunu leġittimi minn dik id-data.
(231)
B’mod simili, is-sempliċi fatt li l-għajnuna mhux kompatibbli ma kinitx irkuprata fil-każ Franċiż mhuwiex biżżejjed biex jiġġenera aspettattivi leġittimi li ma kinitx se tiġi rkuprata l-għajnuna possibbli mhux kompatibbli li setgħet instabet fil-każ Spanjol. Tabilħaqq, jekk ikun hemm raġunijiet biex jipprevjenu li l-Kummissjoni titlob lill-Istat Membru l-irkupru tal-għajnuna, dawn għandhom ikunu fiċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-każ.
5.6.2.6. L-ittra tal-2009 mibgħuta mill-Kummissarju Kroes
(232)
Il-Kummissjoni tqis li din id-deċiżjoni ma setgħetx wasslet għal tamiet iġġustifikati fir-rigward tal-STL jew tad-diversi miżuri involuti fl-operazzjonijiet STL minħabba r-raġunijiet li ġejjin:
(233)
L-ewwel nett, din l-ittra mhix att formali li jirrappreżentaw il-pożizzjoni tal-Kummissjoni - jiġifieri l-Kulleġġ tal-Kummissarji - li tkun deċiżjoni formali tal-Kummissjoni jew it-tweġiba għal mistoqsija parlamentari. Fl-ittra tagħha, ta’ paġna waħda biss, il-Kummissjarju Kroes twieġeb, fil-kuntest ta’ korrispondenza bilaterali, għal ittra ta’ paġna waħda biss mibgħuta mis-Sinjura Brustad, Ministru tal-Kummerċ u l-Industrija tan-Norveġja. Il-Kummissjoni ma ppubblikatx il-kontenut ta’ din l-ittra.
(234)
Il-Kummissjoni tinnota li l-ittra minn sid ta’ bastiment Norveġiż -imsemmija fil-premessa 105 (105) above - hija indirizzata lil tarzna waħda Spanjola li nnegozja magħha dan is-sid, u li din ix-xhieda, li tmur lura sal-2012, ġejja minn Gerencia del Sector Naval, li hija korp tal-gvern. Il-Kummissjoni tindika wkoll li la l-awtoritajiet Spanjoli -li kienu jafu li l-investigazzjoni kienet għadha għaddejja - u lanqas l-operaturi li kienu qed jikkunsidraw operazzjonijiet STL ma talbu lill-Kummissjoni tiċċara l-pożizzjoni espressa fl-ittra tal-Kummissarju Kroes.
(235)
It-tieni, u l-aktar importanti, anke meta din l-ittra ġiet ippubblikata fl-2009, ma kinitx offriet garanziji speċifiċi, inkondizzjonati u konsistenti li l-STL kienet legali. Fil-fatt, it-tweġiba tal-Kummissarju Kroes hija ffokata fuq l-allegati diskriminazzjonijiet bejn tarzni stabbiliti f’pajjiżi differenti taż-ŻEE. Il-konklużjoni tal-ittra fis-sens li “f’dak il-mument” l-ebda azzjoni ġdida ma ġiet ikkontemplata, kienet ċarament relatata mal-pubblikazzjoni riċenti ta’ dikjarazzjoni li kienet tiċċara li l-STL setgħet tintuża għall-akkwist ta’ bastimenti mibnija f’pajjiżi Ewropej oħra, filwaqt li kienet tindirizza direttament it-tħassib espress mis-Sinjura Brustad. Fi kwalunkwe każ, l-ittra la semmiet, u lanqas ħadet kwalunkwe pożizzjoni, dwar il-preżenza ta’ għajnuna mill-Istat fil-livell tal-GIE jew l-investituri tiegħu. Fir-rigward tal-kumpaniji tat-tbaħħir, it-tarzni u l-intermedjarji, il-Kummissjoni tqis li mhumiex benefiċjarji tal-għajnuna, allura l-kwistjoni tal-aspettattivi leġittimi ma tqumx.
(236)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-ittra ma offriet, fl-ebda każ, garanziji speċifiċi, inkondizzjonati u konsistenti li setgħu jiġġeneraw aspettattivi leġittimi li s-sistema ma kinitx tinkludi għajnuna mill-Istat għall-benefiċċju tal-GIE jew l-investituri tiegħu.
(237)
Peress li l-Kummissjoni ma ssibx li din l-ittra twassal għal aspettattivi leġittimi, il-kwistjoni dwar jekk dawn l-aspettattivi leġittimi kinux ikopru l-perjodu ta’ qabel l-ittra ma għandha l-ebda rilevanza.
5.6.2.7. Operatur ekonomiku diliġenti ma setax jipprevedi l-eżistenza possibbli ta’ għajnuna mill-Istat fl-applikazzjoni konġunta ta’ miżuri differenti
(238)
Billi l-miżuri separati jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat (ħlief id-deprezzament aċċellerat ta’ assi lokati), il-fatt li l-operaturi ekonomiċi ma setgħux jipprevedu li l-kombinament tagħhom jista’ jiġi meqjus bħala għajnuna mill-Istat mhuwiex rilevanti u ma jiġġustifikax l-eżistenza ta’ aspettattivi leġittimi jew il-ksur ta’ kwalunkwe prinċipju fundamentali ieħor tal-Liġi tal-UE.
(239)
Madankollu, diversi partijiet terzi, fost l-operaturi li kienu jipparteċipaw f’operazzjonijiet STL, jargumentaw li d-Deċiżjoni tal-2006 fil-każ tal-GIE fiscaux Franċiżi kienu tawhom aspettattivi leġittimi, peress li din il-miżura hija simili ħafna għall-STL. Il-fatt li l-karatteristiċi kollha tal-miżura Franċiża kienu inklużi f’dispożizzjoni legali waħda, dan neċessarjament jimplika evalwazzjoni globali. F’dan ir-rigward, il-fatt li l-elementi differenti tal-STL kienu ġew inklużi f’miżuri differenti - de facto, marbuta u użati flimkien - biex jiġu prodotti effetti simili m’għandux jiggarantixxi approċċ differenti u ma jeskludix evawazzjoni globali.
(240)
Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni tqis li kemm l-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati minn naħa, kif ukoll l-eżenzjoni tat-taxxa -skont l-Artikolu 50(3) tar-RIS - tal-qligħ kapitali magħmul taħt is-sistema tat-TT min-naħa l-oħra, jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat f’kull każ. Fin-nuqqas ta’ notifika ta’ dawn id-dispożizzjonijiet, l-operaturi seta’ biss ikollhom aspettattivi leġittimi fuq il-leġittimità tagħhom f’ċirkostanzi eċċezzjonali li ma ntwerewx.
5.6.2.8. Id-dikjarazzjonijiet dwar il-metodi ta’ deprezzament fil-Avviż tal-Kummissjoni dwar it-tassazzjoni diretta tal-negozju (125)
(241)
Il-Kummissjoni tindika li l-kliem tal-Komunikazzjoni ma taw l-ebda raġuni lill-operaturi biex jkollhom aspettattivi leġittimi li l-STL kienet legali. L-ewwel nett, id-dispożizzjonijiet ikkwotati jirreferu biss għall-metodi ta’ deprezzament, b’mod li l-aspettattivi leġittimi, jekk ikun xieraq, jistgħu jkopru biss id-deprezzament antiċipat ta’ assi lokati.
(242)
It-tieni nett, il-Komunikazzjoni ma tistax tiġi interpretata b’tali mod li kwalunkwe miżura relatata mad-deprezzament tibqa’ barra mill-kamp ta’ applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. Tabilħaqq, il-premessa 13 tal-Komunikazzjoni tipprovdi li r-regoli dwar id-deprezzament u t-telf riportat ma jikkostitwixxux għajnuna sakemm dawn japplikaw mingħajr distinzjoni għall-kumpaniji kollha u għall-produzzjoni tal-assi kollha. L-STL ma tapplikax għall-kumpaniji kollha u lanqas għall-produzzjoni tal-assi kollha.
(243)
Min-naħa l-oħra, il-premessa 22 tal-istess Komunikazzjoni tiċċara li l-livell ta’ diskrezzjoni u spazju li tgawdi minnu l-awtorità tat-taxxa jappoġġaw il-preżunzjoni li hemm għajnuna mill-Istat. Kif diġà spjegat fit-taqsima 2.2.2 above, l-applikazzjoni tad-deprezzament antiċipat hija soġġetta għal kundizzjonijiet -li t-test tagħhom jeħtieġ interpretazzjoni - u għal awtorizzazzjoni minn qabel mill-awtorità tat-taxxa. Qabel ma tagħti l-awtorizzazzjoni, l-awtorità tista’ titlob dokumenti addizzjonali mingħand l-applikant jew informazzjoni mingħand awtoritajiet oħra. Il-fatt li l-fajls kollha ta’ applikazzjoni rċevuti mill-Kummissjoni kien fihom dokumenti addizzjonali jindika li kienu mitluba -b’mod espliċitu jew impliċitu - mill-awtorità jew li l-applikanti kienu jafu li kienu meħtieġa biex jiksbu l-awtorizzazzjoni. Konsegwentement, l-awtorità kienet tgawdi ħafna setgħat diskrezzjonali fil-waqt tal-implimentazzjoni ta’ din il-miżura.
(244)
Għalhekk, u fid-dawl tal-karatteristiċi tas-sistema, it-test tal-Komunikazzjoni ma setax jiġġenera inċertezza, u lanqas aspettattivi leġittimi, fir-rigward tan-natura tal-għajnuna tad-deprezzament antiċipat.
5.6.2.9. Eliġibbiltà tad-dħul mil-lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ biex jidħlu fis-sistema tat-taxxa skont it-tunnellaġġ
(245)
L-awtorizzazzjoni mogħtija bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni C(2002) 582 finali tas-27 ta’ Frar 2002 tirreferi għal “kumpanniji reġistrati taħt il-liġi Spanjola, li l-attività tagħhom tinkludi l-operat ta’ bastimenti proprji u lokati”. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li din il-frażi ma tista’ toħloq l-ebda aspettattivi leġittimi li l-entitajiet li l-attivitajiet tagħhom jikkonsistu biss f’lokazzjoni ta’ bastiment wieħed taħt sistema ta’ lokazzjoni mingħajr ekwipaġġ jistgħu jikkwalifikaw għas-sistema tat-TT. Fil-fatt, kif spjegat fil-premessi (179) u (180) above, id-Deċiżjoni tal-2002, huwa ċar li s-sistema tat-TT għandha tapplika biss għall-bastimenti eliġibbli u b’rabta mal-attivitajiet ta’ trasport marittimu eliġibbli.
5.6.3. Ċertezza legali
(246)
Iċ-ċertezza legali hija prinċipju fundamentali tal-Liġi Ewropea maħsub biex jiżgura l-prevedibbiltà tas-sitwazzjonijiet u r-relazzjonijiet legali rregolati minnha. Skont il-ġurisprudenza, il-prinċipju taċ-ċertezza legali jipprevjeni li l-Kummissjoni ddewwem indefinittiv tal-eżerċizzju tas-setgħat tagħha u ma jikkostitwixxix azzjoni mill-istituzzjoni kkonċernata (126). Madankollu, s’issa kienu speċifikati żewġ elementi kumulattivi li kisru dan il-prinċipju:
-
l-eżistenza ta’ sett ta’ elementi li jwasslu għal sitwazzjoni ta’ inċertezza dwar ir-regolarità tal-miżura;
-
passività fit-tul mill-Kummissjoni minkejja li kienet taf dwar l-għajnuna.
(247)
Id-Deċiżjoni li diġà ssemmiet hawn fuq dwar il-GIE fiscaux Franċiżi u s-sentenza fil-każ Salzgitter (127) huma l-uniċi żewġ okkażjonijiet fejn il-Kummissjoni u l-Qorti Ġenerali, rispettivament, ikkunsidraw li l-ksur tal-prinċipju taċ-ċertezza legali jista’ jipprevjeni l-irkupru, anke fin-nuqqas ta’ aspettattivi leġittimi. Madankollu, is-sentenza Salzgitter ġiet annullata mill-Qorti tal-Ġustizzja fir-rigward, preċiżament, tal-applikazzjoni għall-każ tal-prinċipju taċ-ċertezza legali (128).
5.6.3.1. Elementi li ħolqu sitwazzjoni ta’ inċertezza fir-rigward tar-regolarità tal-miżura
(248)
L-STLS u l-GIE fiscaux Franċiżi jaqsmu numru ta’ karatteristiċi ewlenin u għandhom effetti simili (ara t-Taqsima 5.6.1 Trattament ugwali). It-tnejn jintużaw biex jiffinanzjaw investimenti fit-tul f’assi. Fihom huma involuti l-GIE bi trasparenza tat-taxxa li jiddiprezzaw l-assi u jittrasferixxu s-sjieda tagħhom lill-utent finali permezz ta’ xi tip ta’ kuntratt ta’ lokazzjoni. Fiż-żewġ każijiet, id-deprezzament ikun antiċipata jew aċċellerata u l-qligħ kapitali miksub mill-GIE jibqa’ eżentat mit-taxxa. Fiż-żewġ każijiet, il-vantaġġ ekonomiku li jirriżulta mid-deprezzament antiċipat jew aċċellerat u mill-eżenzjoni tal-qligħ kapitali huwa mqassam bejn l-investituri tal-GIE u l-utent finali tal-assi (permezz ta’ tnaqqis fuq il-prezz), għalkemm hemm differenzi importanti fir-rigward tal-intervent mill-Istat f’dan ir-rigward.
(249)
Il-miżuri ewlenin li huma parti mill-STL ġew applikati bejn l-2002 (129) u l-2003, jiġifieri, qabel ma l-Kummissjoni ddeċidiet li s-sistema Franċiża kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(250)
Minħabba x-xebh bejn l-STL u l-GIE fiscaux, huwa possibbli - kif allegat mill-awtoritajiet Spanjoli u xi partijiet terzi - li l-fatti invokati għall-protezzjoni taċ-ċertezza legali tas-sistema Franċiża setgħu joħolqu sitwazzjoni ta’ inċertezza fir-rigward tar-regolarità tal-STL.
(251)
Il-Kummissjoni tikkonkludi f’dan ir-rigward, li din is-sitwazzjoni ta’ inċertezza setgħet ġiet iġġenerata mid-dikjarazzjoni tal-Kummissjoni fid-Deċiżjoni tagħha tal-2001 dwar Brittany Ferries (130), fejn indikat li xi vantaġġi tat-taxxa kienu jikkostitwixxu miżura ta’ natura ġenerali. Kif spjegat fil-premessa 192 tad-Deċiżjoni dwar il-GIE fiscaux, din id-dikjarazzjoni ma kinitx tispeċifika li kienet qed tirreferi għas-sistema predeċessur tal-GIE fiscaux, li setgħet tinganna lill-benefiċjarji ta’ din is-sistema u ta’ sistema simili, bħall-STL.
(252)
Rigward l-elementi l-oħra invokati minn Spanja u minn partijiet terzi, il-Kummissjoni analizzat jekk l-elementi invokati biex jiġġustifikaw l-eżistenza ta’ aspettattivi leġittimi (ara t-taqsima 5.6.1) setgħux joħolqu sitwazzjoni ta’ inċertezza.
(253)
L-ewwel nett, it-Trattat jobbliga lill-Istati Membri jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar il-pjanijiet tagħhom għall-għoti ta’ għajnuna ġdida. Il-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Parlament Spanjol ma tistax titqies bħala notifika lill-Kummissjoni, u n-nuqqas ta’ tweġiba tal-Kummissjoni ma setgħetx ikkontribwiet biex tinħoloq sitwazzjoni ta’ inċertezza.
(254)
It-tieni, it-talba għal informazzjoni tal-2001 dwar miżura ta’ lokazzjoni tat-taxxa turi li l-Kummissjoni wieġbet għall-allegazzjonijiet ta’ għajnuna magħmula minn ilmentatur. Din it-talba kienet indirizzata lil Spanja, li, fit-tweġibiet tagħha, ċaħdet bis-saħħa l-eżistenza ta’ dawn il-miżuri. Il-Kummissjoni ma ppubblikatx din it-talba, iżda jekk, għal xi raġuni, xi benefiċjarji futuri tal-STL saru jafu b’din it-talba għal informazzjoni f’mument meta huma jkunu jridu jipparteċipaw f’dik is-sistema, dan il-fatt għandu jiftħilhom għajnejhom li kien ġie mressaq quddiem il-Kummissjoni ilment li kien iqis li l-miżuri ta’ din is-sistema jistgħu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Talba għal informazzjoni tindika wkoll li l-Kummissjoni ma kellhiex biżżejjed informazzjoni dwar il-miżura biex tevalwaha u ma tippermettix il-konklużjoni li l-Kummissjoni kienet tapprova l-miżura. Min-naħa l-oħra, peress li din it-talba ntbagħtet qabel id-dħul fis-seħħ tal-miżuri li jiffurmaw l-STL, Spanja setgħet tinnotifika l-elementi kollha tas-sistema sabiex tikseb ċertezza legali. Jekk le, il-benefiċjarji kellhom jitolbu informazzjoni lil Spanja - jew lill-Kummissjoni - dwar in-notifika tas-sistema minn Spanja jew l-approvazzjoni tagħha mill-Kummissjoni. Għalhekk, la Spanja u lanqas l-operaturi ma setgħu jallegaw li din it-talba jew - fid-dawl tat-tweġiba rċevuta - in-nuqqas ta’ azzjoni ta’ segwitu mill-Kummissjoni ikkontribwiet biex tinħoloq sitwazzjoni ta’ inċertezza.
(255)
It-tielet, fir-rigward tad-Deċiżjoni tal-2004 dwar il-miżura ta’ kumpens tal-Pajjiżi l-Baxxi, il-Kummissjoni tfakkar li l-kumpens għal miżura differenti mill-STL ma setax joħloq sitwazzjoni ta’ inċertezza dwar din tal-aħħar. Il-fatt li d-deskrizzjoni preċiża tal-allegata għajnuna Spanjola f’dokumenti pubbliċi hija inkluża biss fil-verżjoni Olandiża tad-Deċiżjoni għall-ftuħ ta’ proċedura ta’ investigazzjoni formali mhuwiex biżżejjed biex jiġi konkluż li l-qarrejja jistgħu jassumu li din kienet STL. Fil-fatt, traduzzjoni tad-Deċiżjoni bl-Olandiż jew konsultazzjoni lill-Kummissjoni setgħet faċilment tiċċara li l-allegata għajnuna Spanjola kienet tirreferi għas-sussidji fuq rati tal-imgħax taħt id-Digriet Irjali 442/1994. Barra minn hekk, il-Kummissjoni sempliċiment iddikjarat li Spanja kienet ċaħdet l-eżistenza tal-allegata għajnuna Spanjola u li l-Pajjiżi l-Baxxi ma kinux ipprovdew biżżejjed provi. Kif indikat f’din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni għandha tafda fl-Istat Membru u ma tistax titqies responsabbli għall-inċertezza li, fil-każ tagħha, setgħet ikkawżat in-nuqqas ta’ monitoraġġ min-naħa tagħha. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li d-Deċiżjoni tal-2004 ma setgħetx tikkontribwixxi għal sitwazzjoni ta’ inċertezza fir-rigward tal-legalità tal-STL.
(256)
Ir-raba’, il-Kummissjoni tqis li s-sitwazzjoni ta’ inċertezza ġġenerata dwar il-legalità tal-STL bħala riżultat tad-dikjarazzjoni inkluża fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-2001 dwar Brittany Ferries spiċċat fid-data tal-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni dwar il-GIE fiscaux Franċiżi. Fil-fatt, din id-Deċiżjoni ppreċiżat li l-Kummissjoni kienet tqis li s-sistema ta’ lokazzjoni tat-taxxa Franċiża kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat, li kellha twissi lil Spanja u lill-benefiċjarji tal-STL li din is-sistema setgħet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat. Konsegwentement, ma setgħetx toħloq - jew tikkontribwixxi biex tinħoloq - sitwazzjoni ta’ inċertezza f’dan ir-rigward.
(257)
Il-ħames, minħabba r-raġunijiet spjegati fit-taqsima 5.6.2.6 above, il-Kummissjoni tqis li l-ittra mibgħuta fl-2009 mill-Kummissarju Kroes la ħolqot u lanqas ikkontribwiet għall-ħolqien ta’ sitwazzjoni ta’ inċertezza.
5.6.3.2. Iż-żmien li għadda bejn l-ilment u l-ftuħ tal-proċedura
(258)
Il-Kummissjoni tqis li ż-żmien li għadda fl-investigazzjoni tal-STL qabel ma nfetħet il-proċedura ta’ investigazzjoni formali għandu jiġi kkalkulat mill-2006, meta l-Kummissjoni rċeviet ilmenti mingħand tarzni Ewropej. Fil-fatt, għar-raġunijiet mogħtija hawn fuq, la l-pubblikazzjoni tal-abbozz ta’ miżuri fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Istat Spanjol u lanqas l-allegazzjonijiet irċevuti mill-Kummissjoni fl-2001 u espressament miċħuda minn Spanja fl-2002 ma jappoġġaw l-idea li l-Kummissjoni ttardjat ta’ xejn l-eżerċizzju tas-setgħat tagħha ta’ investigazzjoni. Lanqas id-Deċiżjoni finali tal-2004 fil-każ C-66/203, dwar il-kumpens ta’ allegata miżura ta’ għajnuna differenti mill-Istat ma tappoġġa din il-fehma.
(259)
Iż-żmien li għadda bejn l-ewwel ilment tal-2006 u l-ftuħ tal-proċedura formali fl-2011 ma jidhirx eċċessiv fid-dawl tan-numru tal-miżuri tat-taxxa, il-kumplessità tal-operazzjonijiet ta’ lokazzjoni tat-taxxa u n-nuqqas ta’ trasparenza ta’ dawn l-operazzjonijiet ta’ lokazzjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni bagħtet tmien talbiet formali għal informazzjoni bejn Settembru 2006 u Mejju 2010 (131) u baqgħet f’kuntatt regolari mal-awtoritajiet Spanjoli.
(260)
Min-naħa l-oħra, kien biss f’Ottubru 2010 li l-Kummissjoni irċeviet ilment ġdid li kien fih element importanti biex tevalwa s-sistema, jiġifieri studju eżawrjenti mwettaq minn esperti tat-taxxa fejn deskritt il-funzjonament tal-iskema u l-effetti tagħha. Għalhekk, iż-żmien li għadda fl-investigazzjoni tal-STL ma jidhirx biżżejjed biex tiġi invokata ċ-ċertezza legali.
(261)
Fid-dawl tal-kumplessità tal-miżuri inkwistjoni, il-Kummissjoni ma tistax teskludi li nħolqot inċertezza legali mid-Deċiżjoni tal- 2001 dwar Brittany Ferries, kif allegat minn Spanja u l-benefiċjarji, rigward il-klassifikazzjoni tal-STL bħala għajnuna. Iżda dan seta’ kien il-każ biss sakemm ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali fl-30 ta’ April 2007 \ dwar il-GIE fiscaux Franċiżi, fejn il-Kummissjoni stabbiliet li dik l-iskema kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(262)
Minħabba dan, il-Kummissjoni tikkonkludi li m’għandhiex tordna l-irkupru tal-għajnuna li rriżultat mill-operazzjonijiet STL li fir-rigward tagħhom ingħatat l-għajnuna bejn id-dħul fis-seħħ tal-STL fl-2002 u t-30 ta’ April 2007.
5.6.4. Determinazzjoni tal-kwantitajiet li għandhom jiġu rkuprati
(263)
Il-Kummissjoni evalwat il-miżuri tat-taxxa differenti li jikkostitwixxu sistemi ta’ għajnuna mill-Istat. Din id-Deċiżjoni ma tfittixx li tistabbilixxi l-ammonti eżatti ta’ għajnuna li rċieva kull benefiċjarju f’kull operazzjoni tas-STL. Madankollu, il-Kummissjoni tqis li l-Istat Membru għandu juża l-metodu li ġej biex jiddetermina, fi kwalunkwe każ, il-benefiċjarji tal-għajnuna u l-ammont tal-għajnuna mhux kompatibbli li għandha tiġi rkuprata minnhom. Dan il-metodu jista’ jkun suġġett għal aġġustament ieħor mal-awtoritajiet Spanjoli, b’mod partikolari sabiex jiġi stabbilit l-ammont attwali tal-vantaġġ tat-taxxa li jgawdu minnu l-investituri, b’kont meħud tas-sitwazzjoni tat-taxxa individwali tagħhom.
(264)
L-ewwel pass: Kalkolu tal-vantaġġ tat-taxxa totali ġġenerat bl-operat: Dan huwa l-valur preżenti nett (VPN) tal-vantaġġi tat-taxxa miksuba mill-GIE jew mill-investituri tiegħu (jiġifieri, qabel it-tnaqqis tal-porzjon ta’ dawn il-vantaġġi ttrasferiti lil kumpanija tat-tbaħħir permezz ta’ tnaqqis fuq il-prezz). Il-VPN għandu jiġi kkalkulat fid-data tal-bidu tad-deprezzament- deprezzament antiċipat awtorizzata mill-awtoritajiet tat-taxxa - u l-perċentwali ta’ tnaqqis użati biex isir dan il-kalkolu għandhom ikunu bbażati fuq ir-realtajiet tas-suq. Il-Kummissjoni tissuġġerixxi li, awtomatikament, Spanja tista’ tuża l-kalkoli ppreżentati mill-GIE lill-awtorità tat-taxxa malli jitlob id-deprezzament antiċipat (ara l-premessa (168) above). Fil-prinċipju, jitqies li l-vantaġġ tat-taxxa jinkiseb fid-data meta l-GIE jew l-investituri tiegħhu għandhom iħallsu t-taxxi tagħhom.
(265)
It-tieni pass: Il-kalkolu tal-vantaġġ tat-taxxa ġġenerat mill-miżuri tat-taxxa ġenerali applikati għall-operazzjoni: Dan huwa l-VPN - ikkakulat bl-istess mod bħal fl-ewwel pass - tal-ammont tal-vantaġġi tat-taxxa li jkunu kisbu l-GIE jew l-investituri tagħhom f’sitwazzjoni ta’ referenza fejn jintuża biss id-deprezzament aċċellerat mill-ħin li beda jintuża l-bastiment u l-operazzjoni tiġi intaxxata skont ir-regoli ordinarji tat-taxxa korporattiva. F’dan ix-xenarju, il-qligħ kapitali fuq il-bejgħ tal-bastiment lil kumpanija tat-tbaħħir kien ikun soġġett, fid-data meta tkun eżerċitata l-opzjoni mill-kumpanija tat-tbaħħir, għat-taxxa korporattiva ġenerali applikabbli għall-profitti tal-kumpaniji. Fil-prinċipju, jitqies li l-vantaġġ tat-taxxa jinkiseb fid-data meta l-GIE jew l-investituri tiegħu għandhom iħallsu t-taxxi tagħhom.
(266)
It-tielet pass: Il-kalkolu tal-vantaġġi tat-taxxa ekwivalenti għall-għajnuna mill-Istat: safejn il-Kummissjoni tqis li d-deprezzament aċċellerat huwa miżura ta’ natura ġenerali, l-ammont tal-vantaġġ korrispondenti għal din il-miżura (jiġifieri, għall-ħlas deferit ta’ ċerti ammonti tat-taxxa) ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat. Id-differenza bejn l-ammonti miksuba fl-ewwel u t-tieni pass għandha tikkorrispondi għall-għajnuna li rċevew l-GIE u l-investituri tagħhom bħala benefiċjarji tal-miżuri tat-taxxa taħt konsiderazzjoni, jiġifieri, il-VPN tal-vantaġġ totali li jinħoloq mill-użu tad-deprezzament antiċipat, is-sistema tat-TT (li ma kkwalifikawx għaliha l-GIE) u l-eżenzjoni tat-taxxa fuq il-qligħ kapitali miksuba permezz tal-Artikolu 50(3) tar-RIS. Fil-prinċipju, jitqies li l-vantaġġ tat-taxxa jinkiseb fid-data meta l-GIE jew l-investituri tiegħu għandhom iħallsu t-taxxi tagħhom.
(267)
Ir-raba’ pass: L-ewwel nett, l-għajnuna rċevuta mill-GIE jew l-investituri tiegħu li rriżultat mill-kalkolu tat-tielet pass hija kompatibbli, safejn l-għajnuna tikkorrispondi għall-vantaġġ ittrasferit lill-kumpanija tat-tbaħħir li, kieku tqieset bħala għajnuna mill-Istat għall-kumpanija tat-tbaħħir, kienet tkun kompatibbli. Il-perċentwali tal-għajnuna ttrasferita lill-kumpanija tat-tbaħħir għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi ta’ kalkolu simili għal dak ippreżentat mill-GIE fit-talba tiegħu lill-aministrazzjoni tat-taxxa (ara l-premessa (136) above) u jippermetti remunerazzjoni li tkun konformi mas-suq mill-intermedjazzjoni. Kif spjegat fil-premessi (202) sa (210) above, parti mill-vantaġġ ittrasferit lill-kumpanija tat-tbaħħir jista’ jitqies kompatibbli jekk din l-kumpanija, il-bastiment inkwistjoni u l-attivitajiet ta’ trasport huma eliġibbli skont il-Linji Gwida Marittimi. L-ammont kompatibbli għandu jiġi determinat skont il-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida, filwaqt li titqies l-għajnuna kollha diġà mogħtija lil din l-kumpanija tat-tbaħħir fiż-ŻEE. B’mod partikolari, l-ammonti tal-għajnuna mogħtija fi Spanja għandhom jingħaddu ma’ dawk mogħtija fil-pajjiż tal-istabbiliment tal-kumpanija (jekk din hija membru taż-ŻEE). L-ammont tal-għajnuna li jaqbeż il-limitu massimu jew li ma ġiex muri li huwa kompatibbli skont il-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida Marittimi, għandu jitqies mhux kompatibbli.
(268)
Billi l-limitu massimu msemmi fil-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida Marittimi jiġi kkalkulat kull sena u l-vantaġġ rċevut mill-kumpanija tat-tbaħħir jirreferi għal assi fit-tul, il-Kummissjoni taqbel li, biex jiġi applikat dan il-limitu massimu, il-vantaġġ għall-kumpanija tat-tbaħħir li jirriżulta mill-operazzjoni STL jitqassam tul il-perjodu normali ta’ deprezzament (għaxar snin) tal-bastiment inkwistjoni.
(269)
It-tieni, fil-miżura li tikkorrispondi għal remunerazzjoni konformi mas-suq mill-intermedjazzjoni ta’ investituri finanzjarji fit-trasferiment ta’ vantaġġ kompatibbli lill-kumpaniji tat-tbaħħir, din ir-remunerazzjoni titqies ukoll kompatibbli jew mhux kompatibbli fl-istess proporzjoni bħall-vantaġġ mgħoddi lill-kumpanija tat-tbaħħir (ara l-premessa (201) above).
5.6.5. Klawżoli kuntrattwali
(270)
Kif imsemmi hawn fuq, il-PYMAR informat lill-Kummissjoni dwar xi klawżoli f’xi kuntratti bejn l-investituri, l-kumpaniji u t-tarzni. Taħt dawn il-klawżoli, it-tarzni jkunu meħtieġa jikkumpensaw lill-partijiet l-oħra jekk ma jistgħux jinkisbu l-vantaġġi tat-taxxa previsti.
(271)
Fid-Deċiżjoni negattiva finali tagħha b’irkupru parzjali fil-każ tal-GIE fiscaux Franċiżi (132), li f’ħafna aspetti jixbaħ lil dan il-każ, il-Kummissjoni nnutat li: “l-fatt li r-riskji marbuta mat-taxxa u legali mġarrba mill-membri tal-GIE setgħu, f’xi każijiet, jgħaddu kuntrattwalment għall-utenti tal-assi, ma jistax jinnega l-prinċipju li skontu l-Kummissjoni, meta jkun meħtieġ, titlob l-irkupru ta’ għajnuna illegali, li huwa li jtellef lill-benefiċjarji differenti l-vantaġġ li kisbu fis-suq rispettiv tagħhom fuq il-kompetituri tagħhom, u li jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni li kien hemm qabel ma ngħatat din l-għajnuna”. Il-Kummissjoni tikkonkludi li: “il-ksib ta’ dan l-għan ma jiddependix … mid-dispożizzjonijiet kuntrattwali miftiehma bejn il-benefiċjarji tal-għajnuna”.
(272)
Fil-fatt, skont ġurisprudenza kostanti, l-obbligu ta’ Stat li jabolixxi l-għajnuna li l-Kummissjoni tikkunsidra mhux kompatibbli mas-suq intern għandu l-għan li jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni eżistenti qabel (133). Skont formola oħra, l-għan ewlieni mfittex mill-irkupru tal-għajnuna mill-Istat imħallsa illegalment huwa li tiġi eliminata d-distorsjoni tal-kompetizzjoni kkawżata mill-vantaġġ kompetittiv mogħti minn din l-għajnuna (134). Malli titħallas lura l-għajnuna, il-benefiċjarju jitlef il-vantaġġ li kellu fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq u tiġi rrestawrata s-sitwazzjoni qabel l-għoti tal-għajnuna (135).
(273)
Biex jinkiseb dan ir-riżultat, huwa meħtieġ li l-Kummissjoni żżomm is-setgħa li tordna l-irkupru tal-vantaġġi mingħand il-benefiċjarji reali, b’mod li tista’ tiġi ssodisfata l-funzjoni tar-restawr tas-sitwazzjoni kompetittiva fis-suq jew swieq fejn saret id-distorzjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni għandha tkun tista’ tidentifika b’mod definittiv l-kumpaniji li huma obbligati jħallsu lura l-għajnuna illegali ddikjarata mhux kompatibbli. Għall-kuntrarju, dan l-għan ma jirnexxix b’mod irrimedjabbli jekk il-partijiet privati jistgħu, permezz ta’ klawżoli kuntrattrali, jibdlu l-effetti tad-deċiżjonijiet ta’ rkupru adottati mill-Kummissjoni. Din il-possibbiltà, jekk tinfetaħ, tista’ tintuża minn aġenti ekonomiċi li jgawdu minn ħiliet kbar ta’ negozjar biex jipproteġu lilhom infushom mid-deċiżjonijiet ta’ rkupru, filwaqt li ċċaħħad il-kontroll tal-għajnuna mill-Istat mill-konsegwenzi prattiċi tagħha.
(274)
Bħala paragun, fis-sentenza Residex (136) reċenti tagħha, il-Qorti ddikjarat li għandha tkun il-qorti nazzjonali li tidentifika, b’kont meħud tal-partikularitajiet kollha ta’ dan il-każ, lill-benefiċjarju jew, fejn xieraq, lill-benefiċjarji ta’ garanzija li tikkostitwixxi għajnuna u li twettaq l-irkupru tal-ammont totali tal-għajnuna inkwistjoni. Barra minn hekk, irrispettivament minn min huwa l-benefiċjarju tal-għajnuna, u billi l-għan tal-miżuri li l-qrati nazzjonali għandhom jadottaw f’każ ta’ ksur tal-Artikolu 108(3) tat-TFUE huwa essenzjalment ir-restawr tas-sitwazzjoni kompetittiva qabel il-ħlas tal-għajnuna inkwistjoni, dawn il-qrati għandhom jiżguraw li l-miżuri li jadottaw- fir-rigward tal-validità ta’ dawn l-atti jippermettu li jintlaħaq dan l-għan. Dan jindika li, meta huwa meħtieġ li tiġi rrimedjata d-distrosjoni kkawżata mill-għajnuna, il-qrati nazzjonali jistgħu jintervjenu u jiddikjaraw li l-kuntratti mhumiex validi, anke għad-detriment ta’ partijiet li mhumiex benefiċjarji tal-għajnuna, f’dan il-każ, il-mutwanti li l-pretensjonijiet tagħhom kellu l-appoġġ tal-garanzija mill-Istat. L-istess raġunament jiġi applikat a fortiori lill-Kummissjoni, meta tordna li l-għajnuna tiġi rkuprata b’mod effettiv mill-benefiċjarji. F’dan ir-rigward, għandu jiġi enfasizzat li l-Kummissjoni għandha tieħu deċiżjoni finali dwar il-miżura ta’ għajnuna minflok tiżgura, bħalma għandhom jagħmlu l-qrati nazzjonali, s-salvagwardja tad-drittijiet tal-persuni meta jinkiser l-obbligu ta’ notifika minn qabel dwar l-għajnuna mill-Istat lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(275)
Minn dan isegwi li l-klawżoli kuntrattwali li jipproteġu lill-benefiċjarji tal-għajnuna mill-irkupru tal-għajnuna illegali u mhux kompatibbli, permezz tat-trasferiment lil persuni oħra tar-riskji legali u ekonomiċi tal-irkupru, huma kontra l-essenza innifisha tas-sistema ta’ kontroll tal-għajnuna mill-Istat stabbilita mit-Trattat. Din is-sistema hija essenzjali għat-twettiq tal-kompiti fdati lill-Komunità u, b’mod partikolari, għall-funzjonament tas-suq intern u, għaldaqstant, hija sett ta’ regoli ta’ politika pubblika (137). Għalhekk, l-individwi ma jistgħux jistabbilixxu eċċezzjonijiet għaliha permezz ta’ dispożizzjonijiet kuntrattwali.
(276)
Dan huwa ferm aktar minnu fis-sitwazzjoni eżaminata fil-każ tal-STL, fejn xi tarzni huma kkontrollati mill-Istat. Safejn it-tarzni pubbliċi stipulaw klawżoli kuntrattwali li jipproteġu lill-benefiċjarji mill-irkupru tal-għajnuna, l-aġir tagħhom jipprevjeni li l-irkupru tal-għajnuna mill-Istat illegali u mhux kompatibbli jilħaq il-funzjoni tiegħu. Barra minn hekk, l-imġiba tal-operaturi kkontrollati mill-Istat biex jippruvaw jipproteġu l-kontropartijiet tagħhom mill-irkupru tista’ teżerċita pressjoni konsiderevoli fuq il-kompetituri privati tagħhom, li jistgħu jiġu mġiegħla jaċċettaw klawżoli simili fil-kuntratti tagħhom, li jwassal għal protezzjoni ġeneralizzata tal-benefiċjarji mill-irkupru.
6. KONKLUŻJONI
Il-Kummissjoni tikkonkludi li:
-
Skont il-Linji Gwida Marittimi u d-Deċiżjoni tas- ta’ Frar 2002 li tawtorizza s-sistema Spanjola tat-TT, l-attivitajiet li jikkonsistu biss fil-lokazzjoni, jew il-kera ta’ bastimenti mhumiex servizzi ta’ trasport. Konsegwentement, dawn l-attivitajiet mhumiex eliġibbli fil-prinċipju għas-sistema tat-TT awtorizzata mill-Kummissjoni.
-
L-Artikolu 115(11), u l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS (deprezzament antiċipat ta’ assi lokati), l-applikazzjoni tas-sistema tat-TT għal GIE mhux eliġibbli, kif ukoll l-Artikolu 50(3) tar-RIS, jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fis-sens tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
-
Dawn il-miżuri mhumiex għajnuna eżistenti fis-sens tal-Artikolu 1(b) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, peress li ma ġewx notifikati lill-Kummissjoni u lanqas lill-awtoritajiet minnha.
-
Spanja implimentat illegalment din l-għajnuna bi ksur tad-dispożizzjonijiet fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
-
Minn dan isegwi li l-hekk imsejħa Sistema Spanjola tal-lokazzjoni tat-taxxa, li jinvolvi flimkien l-Artikolu 115(11), l-Artikolu 48(4) tat-TRLIS, u l-Artikolu 49 tar-RIS (deprezzament antiċipat ta’ assi lokati), l-applikazzjoni tas-sistema tat-TT għal GIE mhix eliġibbli, kif ukoll l-użu tal-Artikolu 50(3) tar-RIS, hija illegali.
-
L-għajnuna għall-GIE jew għall-investituri tiegħu tista’ titqies kompatibbli mas-suq intern safejn tikkorrispondi għal remunerazzjoni ta’ suq għall-intermedjazzjoni ta’ investituri finanzjarji u tkun allokata għal kumpaniji tat-tbaħħir li jistgħu jikkwalifikaw skont il-Linji Gwida Marittimi skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fihom. Dan jimplika, b’mod partikolari, li l-ammont totali ttrasferit lill-kumpaniji tat-tbaħħir m’għandux jaqbeż il-limitu massimu stabbilit fil-Kapitolu 11 tal-Linji Gwida.
-
Il-parti tal-għajnuna li taqbeż l-ammont ta’ għajnuna kompatibbli għandha tiġi rkuprata mill-benefiċjarji, jiġifieri, l-GIE u l-investituri tagħhom, mingħajr ebda possibbiltà li dawn il-benefiċjarji jittrasferixxu l-ispiża tal-irkupru lil persuni oħra.
-
Il-Kummissjoni ma għandhiex tordna l-irkupru tal-għajnuna mill-operazzjonijiet STL li għalihom ingħatat għajnuna bejn id-dħul fis-seħħ ta’ din is-sistema fl-2002 u t-30 ta’ April 2007, id-data tal-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni dwar il-kawża C-46/2004, GIE Fiscaux Franċiżi (ara l-premessa (261) above). -
-
Minn dik id-data, l-ordni ta’ rkupru ma tiksirx il-prinċipji ġenerali ta’ protezzjoni tal-aspettattivi leġittimi u taċ-ċertezza legali stabbiliti fil-Liġi tal-Unjoni Ewropea,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżuri li jirriżultaw mill-Artikolu 115(11) tat-TRLIS (deprezzament antiċipat ta’ assi lokati), tal-applikazzjoni tas-sistema tat-taxxa skont it-tunnellaġġ lil kumpaniji, bastimenti jew attivitajiet mhux eliġibbli, u mill-Artikolu 50(3) tar-RIS, jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat lill-GIE u l-investituri tagħhom, eżegwita illegalment minn Spanja mill-1 ta’ Jannar 2002 bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Il-miżuri ta’ għajnuna mill-Istat imsemmija fl-Artikolu 1 mhumiex kompatibbli mas-suq intern, ħlief safejn l-għajnuna tikkorrispondi għal remunerazzjoni konformi mas-suq korrispondenti għall-intermedjazzjoni ta’ investituri finanzjarji u li hija allokata għal kumpaniji tat-tbaħħir li jistgħu jikkwalifikaw skont il-Linji Gwida Marittimi skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fihom.
Artikolu 3
Spanja għandha ttemm is-sistema ta’ għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 peress li din mhix kompatibbli mas-suq komuni.
Artikolu 4
1. Spanja għandha tirkupra l-għajnuna mhux kompatibbli mogħtija taħt is-sistema msemmija fl-Artikolu 1 lill-investituri tal-GIE li bbenefikaw minnha, mingħajr ma dawn il-benefiċjarji jkollhom il-possibbiltà jittrasferixxu l-ispiża tal-irkupru lil persuni oħra. Madankollu, m’għandu jkun hemm l-ebda rkupru tal-għajnuna mogħtija bħala parti minn operazzjonijiet ta’ finanzjament li għalihom, l-awtoritajiet nazzjonali kompetenti impenjaw ruħhom biex jagħtu l-benefiċċju tal-miżuri permezz ta’ att li jorbot legalment adottat qabel it-30 ta’ April 2007.
2. Is-somom li għandhom jiġu rkuprati għandu jkollhom imgħax mid-data meta kienu saru disponibbli għall-benefiċjarju sad-data meta jiġu attwalment irkuprati.
3. L-imgħax għandu jiġi kkalkulat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (138) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 271/2008 (139) li jemenda r-Regolament (KE) Nru 794/2004.
4. Spanja għandha tikkanċella l-pagamenti pendenti kollha tal-għajnuna mogħtija taħt is-sistema msemmija fl-Artikolu 1 b’effett mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. L-irkupru tal-għajnuna mogħtija taħt is-sistema msemmija fl-Artikolu 1 għandu jkun immedjat u effettiv.
2. Spanja għandha tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika tagħha.
Artikolu 6
1. Fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, Spanja għandha tippreżenta l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-lista tal-benefiċjarji li rċevew għajnuna taħt is-sistema msemmija fl-Artikolu 1 u l-ammont totali ta’ għajnuna rċevuta minn kull wieħed minnhom taħt is-sistema;
(b)
l-ammont totali (kapital u l-imgħax ta’ rkupru) li għandu jiġi rkuprat minn kull benefiċjarju;
(c)
deskrizzjoni dettaljata tal-miżuri diġà adottati u previsti għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
dokumenti li juru li l-benefiċjarji ġew ordnati li jħallsu lura l-għajnuna.
2. Spanja għandha żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali adotatti sabiex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sat-tlestija tal-irkupru tal-għajnuna mogħtija taħt is-sistema msemmija fl-Artikolu 1. Għandha tippreżenta minnufih, fuq talba sempliċi mill-Kummissjoni, informazzjoni dwar il-miżuri diġà adottati u previsti għall-konformità ma’ din id-Deċiżjoni. Għandha tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuna u l-imgħax ta’ rkupru diġà rkuprati mill-benefiċjarji.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju ta’ Spanja.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Lulju 2013.