РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 14 октомври 2014 година
за определяне на трета държава, която Комисията смята за несътрудничеща трета държава съгласно Регламент (ЕО) № 1005/2008 на Съвета за създаване на система на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов
(2014/715/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1005/2008 на Съвета от 29 септември 2008 г. за създаване на система на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов, за изменение на регламенти (ЕИО) № 2847/93, (ЕО) № 1936/2001 и (ЕО) № 601/2004 и за отмяна на регламенти (ЕО) № 1093/94 и (ЕО) № 1447/1999 (1), и по-специално член 31 от него,
като има предвид, че:
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(1)
Регламент (ЕО) № 1005/2008 (Регламентът относно ННН риболов) създава система на Съюза за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов (ННН риболов).
(2)
В глава VI от Регламента относно ННН риболов се посочват процедурата за определяне на несътрудничещите трети държави, предприетите действия спрямо държавите, определени като несътрудничещи трети държави, съставянето на списък на несътрудничещите държави, заличаването на трети държави от списъка на несътрудничещите държави, оповестяването на списъка на несътрудничещите държави и всички извънредни мерки.
(3)
Съгласно член 31 от Регламента относно ННН риболов Европейската комисия може да определи трети държави, които смята за несътрудничещи трети държави в борбата с ННН риболов. Дадена трета държава може да бъде определена като несътрудничеща трета държава, ако не изпълнява произтичащите от международното право задължения да предприема действия за предотвратяване, възпиране и премахване на ННН риболов като държава на знамето, пристанищна държава, крайбрежна държава или държава на пазара.
(4)
Определянето на несътрудничещите трети държави се основава на прегледа на цялата информация, както е посочено в член 31, параграф 2 от Регламента относно ННН риболов.
(5)
В съответствие с член 33 от Регламента относно ННН риболов Съветът може да състави списък на несътрудничещите държави. Към тези държави се прилагат мерките, посочени в член 38 от Регламента относно ННН риболов.
(6)
Съгласно член 20, параграф 1 от Регламента относно ННН риболов от третите държави на знамето се изисква да уведомяват Комисията за своята организация за прилагане, контрол и изпълнение на законите, подзаконовите актове и мерките за опазване и управление, които са длъжни да спазват техните риболовни кораби.
(7)
Съгласно член 20, параграф 4 от Регламента относно ННН риболов Комисията установява административно сътрудничество с трети държави в областите, свързани с прилагането на разпоредбите за сертифициране на улова, определени в посочения регламент.
(8)
В съответствие с член 32 от Регламента относно ННН риболов с Решение на Комисията от 15 ноември 2012 г. (2) (Решението от 15 ноември 2012 г.) Комисията уведоми осем трети държави за възможността да бъдат определени за несътрудничещи държави съгласно Регламента относно ННН риболов.
(9)
В своето решение от 15 ноември 2012 г. Комисията включи информацията за съществените факти и съображения, мотивиращи подобно предварително определяне.
(10)
Също на 15 ноември 2012 г. с отделни писма Комисията уведоми осемте трети държави относно факта, че тя разглежда възможността те да бъдат определени като несътрудничещи трети държави. Решението от 15 ноември 2012 г. беше приложено към тези писма.
(11)
В тези писма Комисията подчерта, че за да се избегне определянето и предложението за официално включване в списъка като несътрудничеща трета държава, както е предвидено съответно в членове 31 и 33 от Регламента относно ННН риболов, засегнатите трети държави се приканват да изготвят и приложат, в тясно сътрудничество с Комисията, план за действие с цел да се коригират недостатъците, посочени в Решението от 15 ноември 2012 г. Навременното и ефективно изпълнение на плана за действие от страна на въпросните държави би могло да предотврати това те да бъдат определени за несътрудничещи трети държави и да бъдат предложени за окончателно включване в списъка.
(12)
Вследствие на това Комисията прикани въпросните осем трети държави: i) да предприемат всички необходими мерки за изпълнение на действията, съдържащи се в плановете за действие, предложени от Комисията; ii) да направят оценка на изпълнението на действията, съдържащи се в плановете за действие, предложени от Комисията; и iii) на всеки шест месеца да изпращат на Комисията подробни доклади с оценка на изпълнението на всяко действие по отношение, inter alia, на тяхната индивидуална и/или обща ефективност за осигуряването на напълно съответстваща на изискванията система за контрол на рибарството.
(13)
На въпросните осем трети държави беше предоставена възможност да отговорят писмено на въпроси, изрично посочени в решението на Комисията, както и на друга свързана информация. На държавите беше дадена възможност да представят доказателства като опровержение или допълнение на фактите, посочени в Решението от 15 ноември 2012 г., или да приемат съответно план за действие за подобряване на положението и мерки за неговото коригиране. На осемте държави беше гарантирано правото да поискат или да представят допълнителна информация.
(14)
Така със своето решение и писмата от 15 ноември 2012 г. Комисията започна процес на диалог с осемте трети държави и посочи, че счита период от шест месеца за принципно достатъчен за постигане на договореност.
(15)
Комисията продължи да търси и да проверява цялата считана от нея за необходима информация. Устните и писмените коментари, представени от осемте държави след Решението от 15 ноември 2012 г., бяха разгледани и взети предвид. Осемте държави продължиха да бъдат информирани устно или писмено за съображенията на Комисията.
(16)
Демократична социалистическа република Шри Ланка (Шри Ланка) не опроверга фактите, посочени от Комисията, нито изпълни плана за действие за коригиране на положението.
(17)
Настоящото решение за изпълнение на Комисията, с което Шри Ланка се определя за трета държава, считана от Комисията за несътрудничеща в борбата с ННН риболов, е резултат от процес на разследване и диалог в контекста на изпълнението на Регламента относно ННН риболов. Този процес беше в съответствие с изискванията по същество и процедурните изисквания, посочени в регламента, който се отнася, inter alia, и за произтичащите от международното право задължения на третата държава като държава на знамето, пристанищна държава, крайбрежна държава или държава на пазара.
(18)
Решението за изпълнение на Комисията за определяне на Шри Ланка за трета държава, която Комисията смята за несътрудничеща държава в борбата с ННН риболов, е свързано с последствията, посочени в член 18, параграф 1, буква ж) от Регламента относно ННН риболов.
2. ПРОЦЕДУРА ПО ОТНОШЕНИЕ НА ШРИ ЛАНКА
(19)
На 15 ноември 2012 г. Комисията уведоми Шри Ланка съгласно член 32 от Регламента относно ННН риболов, че разглежда възможността за определяне на Шри Ланка за несътрудничеща държава (3).
(20)
Комисията прикани Шри Ланка да състави в тясно сътрудничество с нейните служби план за действие за коригиране на недостатъците, установени в Решението от 15 ноември 2012 г.
(21)
Основните недостатъци, установени от Комисията в предложения план за действие, бяха свързани с няколко слабости при изпълнението на задълженията по международното право, свързани по-специално с приемането на подходяща правна рамка, липсата на подходящ и ефективен мониторинг, липсата на схема за наблюдение, липсата на система за възпиращи наказателни мерки, както и с неправилното прилагане на схемата за сертифициране на улова. Други установени недостатъци са свързани по-общо със спазването на международните задължения, включително препоръките и резолюциите на регионалните организации за управление на рибарството (РОУР). Беше установено и неспазване на препоръките и резолюциите на съответните органи, като например Международния план за действие срещу незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов на Организацията на обединените нации. Неспазването на незадължителните препоръки и резолюции обаче беше разгледано само като подкрепящо доказателство, а не като основание за определянето.
(22)
С отговора си от 14 декември 2012 г. Шри Ланка информира Комисията за институционалните мерки, предприети с цел преодоляване на недостатъците, посочени в предложения план за действие.
(23)
На 31 декември 2012 г. и на 4 януари 2013 г. Шри Ланка представи писмени коментари.
(24)
С писмо от 7 февруари 2013 г. Комисията поиска Шри Ланка да представи актуализирана информация относно ключови области от предложения план за действие.
(25)
На 13 март 2013 г. органите на Шри Ланка представиха следните документи: i) придружително писмо и обяснително писмо; ii) актуализация на сроковете на Шри Ланка за всички мерки, които следва да бъдат предприети; iii) актуализирана информация относно ключови области от предложения план за действие; iv) националния план за действие за 2013 г. за борба срещу ННН риболов; v) актуализация на административните процедури и насоките за използване на сертификатите за улов; vi) бюджетните средства за 2013 г., заделени за създаването на подофис на летището на отдела за качествен контрол на Министерството на развитието на рибните и водните ресурси; vii) проекти за изменения на законодателните разпоредби, свързани със спазването на правните задължения, наблюдението на флота за открито море и възпиращите санкции; viii) схеми за осведоменост на операторите относно схемата за сертифициране на улова; ix) схема за инспекции; и x) насоки за процедурите за разследване на ННН риболов в открито море.
(26)
На 17 април 2013 г. в Брюксел се проведоха технически консултации между Комисията и Шри Ланка. По време на срещата органите на Шри Ланка представиха пред Комисията текущия си национален план за действие за борба с ННН риболов, както и планираните мерки за подобряване на насрещната проверка на информацията, съдържаща се в сертификатите за улов, както и започналото преразглеждане на правната рамка.
(27)
В представените на 30 май 2013 г. и 3 юни 2013 г. коментари Шри Ланка подчерта ангажираността си за навременно изпълнение на изготвената от нея пътна карта, приемайки междувременно законодателните промени за засилване на наказателните мерки за ННН риболов и стартирайки процедурата за възлагане на обществена поръчка за система за наблюдение на корабите.
(28)
Въз основа на установения напредък в периода от ноември 2012 г. до началото на юни 2013 г., Комисията информира Шри Ланка с писмо от 11 юни 2013 г., че за да постигне осезаеми резултати в преодоляването на недостатъците, посочени в Решението от 15 ноември 2012 г., и за приключване на необходимите действия, Комисията ще поддържа диалог с Шри Ланка за допълнителен период от девет месеца до 28 февруари 2014 г. След това писмо, на 20 юни 2013 г. Комисията изпрати актуализирано предложение за плана за действие.
(29)
На 22 август 2013 г. Шри Ланка представи доклад за напредъка за периода от 31 май 2013 г. до 15 август 2013 г., а на 28 октомври 2013 г. - информация относно процедура за приемане на изменения в законодателната уредба.
(30)
От 28 до 30 януари 2014 г. Комисията посети съответните органи на Шри Ланка. Органите бяха информирани за напредъка на ситуацията по отношение на Решението от 15 ноември 2012 г. и предложения план за действие. По време на посещението на Комисията органите на Шри Ланка имаха възможността да направят изявления и да представят съответните документи в отговор на Решението от 15 ноември 2012 г., както и да информират Комисията за последните събития, що се отнася до напредъка по плана за действие.
(31)
На 27 март 2014 г. Шри Ланка представи още един доклад относно напредъка, обхващащ периода от 16 август 2013 г. до 21 март 2014 г., като внесе следните документи: i) актуализирана информация относно ключови области от предложения план за действие; ii) актуализиран график за изпълнението на националния план за действие за борба с ННН риболов; iii) писма от Министерството на развитието на рибните и водните ресурси до Министерството на външните работи с искане за присъединяване към Споразумението на ФАО за съответствие, както и разследвания във връзка с граждани на държавата, извършващи ННН риболов под знамето на други държави; iv) искане за финансиране за система за наблюдение на корабите и доказване на наличието на изискване за транспондер; v) информация относно обучение за осведоменост; и vi) образци от преработения риболовен дневник за 2014 г. и план за инспекции в пристанищата за кораби за дълбоководен риболов и риболов в открито море. Информацията включваше и приемането на преработения закон за рибарството от парламента на Шри Ланка на 5 ноември 2013 г. На 1 август 2014 г. Шри Ланка представи допълнителен доклад относно напредъка. Той обхваща периода до юли 2014 г. и освен актуализирана информация за ключови области от предложения план за действие и актуализиран график за изпълнението на националния план за действие за борба с ННН риболов съдържа писмо от Министерството на външните работи до Министерството на развитието на рибните и водните ресурси, с което се съобщава, че копие от инструмента за приемане за присъединяването към Споразумението на ФАО за съответствие ще бъде представено след присъединяването; искане до главния прокурор в действащите законодателни разпоредби да се въведат по-строги санкции; 2 писма от авторите на проектите на законодателни разпоредби, съдържащи проекти за преработени разпоредби съответно относно риболовните дейности в открито море и относно събирането на данни за улова, както и резюме на програмите за осведоменост на капитаните в открито море и доклад до IOTC за изпълнението във връзка с регионалната схема за наблюдение. На 29 август 2014 г. Шри Ланка представи допълнителна информация, в която се обяснява какво е предприето за отстраняване на установените недостатъци (напр. проекти на законодателни разпоредби относно риболовните дейности в открито море и относно събирането на данни за улова, информационен циркуляр относно санкциите, информация относно програмите за наблюдение и програмите за инспекции, както и информация относно напредъка в преодоляването на констатираните недостатъци). На 18 и 19 септември 2014 г. Шри Ланка представи нова информация, с която се потвърждава приемане на законодателни разпоредби относно риболовните дейности в открито море и относно събирането на данни за улова, обсъждане на вътрешните дейности по изготвяне на правителствен меморандум относно система от санкции с възпиращ ефект, обсъждане на постигането на съответствие с IOTC, информация за риболовния дневник, обхвата на инспекциите и наблюдението, както и информация за евентуално постепенно въвеждане на VMS транспондери на шриланкийските риболовни кораби през периода януари-август 2015 г. (макар че договорът с изпълнителя все още не е подписан и все още не се прилага).
(32)
Комисията продължи да търси и да проверява цялата считана от нея за необходима информация. Устните и писмените коментари, представени от Шри Ланка след Решението от 15 ноември 2012 г., бяха разгледани и взети предвид, като Шри Ланка беше информирана устно и писмено относно съображенията на Комисията.
(33)
В светлината на събраните факти, както е посочено в съображения 34-67, Комисията счита, че Шри Ланка не е предприела достатъчно стъпки в областите, будещи безпокойство, и за преодоляване на недостатъците, описани в Решението от 15 ноември 2012 г. Шри Ланка също така не е изпълнила напълно мерките, предложени в плана за действие, придружаващ решението.
3. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ШРИ ЛАНКА ЗА НЕСЪТРУДНИЧЕЩА ТРЕТА ДЪРЖАВА
(34)
Съгласно член 31, параграф 3 от Регламента относно ННН риболов Комисията прегледа спазването от страна на Шри Ланка на нейните международни задължения като държава на знамето, пристанищна държава, крайбрежна държава или държава на пазара, в съответствие с констатациите на Решението от 15 ноември 2012 г. и информацията, предоставена от Шри Ланка, предложения план за действие, както и мерките, предприети за коригиране на ситуацията. За целите на този преглед Комисията взе предвид параметрите, посочени в член 31, параграфи 4-7 от Регламента относно ННН риболов.
3.1. Повтарящо се извършване на ННН риболов (член 31, параграф 4, буква а) от Регламента относно ННН риболов)
(35)
Както е подчертано в съображение 292 от Решението от 15 ноември 2012 г., Комисията установи, че Шри Ланка няма законодателство, уреждащо лицензирането на риболова в открито море.
(36)
Както е отбелязано в съображение 296 от Решението от 15 ноември 2012 г., 13 кораба на Шри Ланка са вписани в проектосписъка на IOTC на кораби, извършващи ННН риболов, тъй като са заловени да извършват риболов в нарушение на мерките за опазване и управление по Конвенцията по рибата тон в Индийския океан (IOTC). След Решението от 15 ноември 2012 г. Шри Ланка не е забранила на своите кораби да извършват незаконен риболов в открито море, нито е приела незабавно законодателни разпоредби, даващи възможност за риболов в открито море и за издаване на лицензии за риболов в открито море, с цел да се избегне незаконният риболов от нейни риболовни кораби. Вместо това в крайна сметка на 5 ноември 2013 г. Шри Ланка прие преработен закон за рибарството, допускащ риболова в открито море. Тя разработи проект на законодателен акт за изпълнение относно лицензирането на кораби, които извършват риболов в открито море, който е бил приет през септември 2014 г. (според представената от органите информация), но все още не се прилага. Шри Ланка намали и броя на корабите, опериращи в района на Конвенцията IOTC, от 3 307 на 1 758, но тези кораби продължават да извършват риболов с административна, а не със законна лицензия за риболов в открито море. В това отношение следва да се припомни, че съгласно член 18, параграф 3, буква б), подточка ii) от Споразумението на ООН относно рибните запаси (4) (UNFSA) държавата на знамето трябва да предприеме мерки за забрана на риболова в открито море от нейни кораби, които не са надлежно лицензирани или оторизирани да извършват риболов. Констатираното настоящо положение доказва ясно, че Шри Ланка не действа в съответствие с международните си задължения като държава на знамето.
(37)
След Решението от 15 ноември 2012 г., според информацията, получена от IOTC (5), през 2013 г. три кораба под знамето на Шри Ланка - Malshiri № 1, Gold Marine 5 и Lakpriya 2 - са заловени от крайбрежни държави за предполагаемо извършване на ННН риболов. Следва да се припомни, че съгласно член 18, параграфи 1 и 2 от UNFSA държавата на знамето е отговорна за своите кораби, извършващи дейност в открито море. Освен това съгласно член 118 от Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право (UNCLOS) държавата на знамето трябва да сътрудничи за опазването и управлението на живите ресурси; това задължение очевидно се нарушава от присъствието на нейния флот в района на Конвенцията IOTC без законни лицензии за риболов, който по този начин извършва ННН риболов съгласно определенията на член 2 от Регламента относно ННН риболов.
(38)
През 2013 г. освен това беше установено, че други 13 кораба на Шри Ланка, инспектирани по време на транзитно преминаване през изключителната икономическа зона на крайбрежна държава, са били в нарушение на мерките за опазване и управление на IOTC. Комисията счита, че постоянната риболовна дейност на корабите на Шри Ланка в нарушение на мерките за опазване и управление на IOTC е ясен признак, че Шри Ланка не изпълнява задълженията на държава на знамето съгласно международното право, както е посочено в съображение 37.
(39)
Това доказва и фактът, че Шри Ланка не е в състояние да гарантира, че риболовните кораби, имащи право да плават под нейно знаме, не участват и не подкрепят ННН риболов, което е в противоречие с точка 34 от МПД за ННН риболов, предвиждаща, че държавите следва да гарантират, че риболовните кораби, които имат право да плават под тяхно знаме, не участват и не подкрепят ННН риболов. Нещо повече, посочените в съображения 36-38 сведения за корабите под знамето на Шри Ланка също подчертават факта, че Шри Ланка не изпълнява своите задължения по член 19, параграфи 1 и 2 от UNFSA, съгласно които държавата на знамето е длъжна да гарантира, че корабите, плаващи под нейно знаме, спазват правилата на РОУР за опазване и управление.
(40)
Комисията също така установи, че Шри Ланка не е могла да предприеме по ефективен начин подходящи мерки срещу повтарящия се ННН риболов поради слабости в правната си рамка. Поради това в плана за действие Комисията предложи правната рамка да се преработи, за да се гарантира спазване на международните задължения във връзка с открито море, да се преодолее липсата на достатъчно оперативни средства за ефективно наблюдение на флота за открито море на Шри Ланка и да се създаде схема за възпиращи санкции.
(41)
Както е посочено в съображение 36 от настоящото решение, през ноември 2013 г. Шри Ланка прие преработен закон за рибарството, даващ възможност нейните кораби да извършват риболов извън нейната изключителна икономическа зона. Законът, необходим за прилагане на лицензионната система за открито море, обаче все още е във фаза на проект и съответно не може да се прилага. Понастоящем администрацията издава лицензии без предварително определена процедура, по несистематичен начин. Освен това преработеният закон за рибарството предвижда и по-строги санкции за нарушения, свързани с ННН риболов, които санкции може да се считат за възпиращи само за част от флота на Шри Ланка за открито море (по-специално за малките кораби, които извършват риболов извън изключителната икономическа зона на Шри Ланка и за които санкциите може да се считат за подходящи с оглед на ограничения им риболовен капацитет). През 2013 и 2014 г. флотът на Шри Ланка от големи кораби (с дължина над 24 m) обаче се е увеличил и нивото на санкции, предвидено в новия закон за рибарството, който е приложим за тази част от флота, не може да се счита за възпиращо, при положение че риболовният капацитет на тези кораби е от 10 до 20 пъти по-голям от този на по-малките кораби. В действащите законодателни разпоредби (6) се предвижда максимална глоба от 8 429 EUR (1 500 000 LKR (7)), която не може да се смята за ефективна с оглед осигуряване на спазването на мерките и възпрепятстване на извършването на други нарушения и която не лишава нарушителите от изгодите, произтичащи от техните незаконни дейности. Ето защо не може да се счита, че това ниво на санкции отговаря на изискванията на член 19, параграф 2 от UNFSA, който предвижда, inter alia, че санкциите следва да са достатъчно строги и да лишават нарушителите от изгодите, произтичащи от техните незаконни дейности. Поради това Комисията е на мнение, че системата за санкции, въведена от Шри Ланка, е очевидно неадекватна и явно непропорционална на сериозността на възможните нарушения, на потенциалното въздействие на нарушенията върху ресурсите и на потенциалните изгоди, които могат да се извлекат от такива незаконни действия.
(42)
Предвид гореизложеното действията, предприети от Шри Ланка в светлината на нейните задължения като държава на знамето, са недостатъчни за постигането на съответствие с член 118 от UNCLOS и членове 18, 19 и 20 от UNFSA.
(43)
С оглед на съображения 292-299 от Решението от 15 ноември 2012 г. и развитието след 15 ноември 2012 г., Комисията счита, съгласно член 31, параграф 3 и член 31, параграф 4, буква а) от Регламента относно ННН риболов, че Шри Ланка не изпълнява задълженията си съгласно международното право като държава на знамето по отношение на корабите, извършващи ННН риболов, и ННН риболов, извършван или подкрепян от риболовни кораби под нейно знаме или от нейни граждани, и не е предприела достатъчно действия, за да се противопостави на документирания и повтарящ се ННН риболов от кораби, плавали по-рано под нейно знаме.
3.2. Липса на сътрудничество и принудителни мерки (член 31, параграф 5, букви б)-г) от Регламента относно ННН риболов)
(44)
Както е описано в съображения 302-311 от Решението от 15 ноември 2012 г., Комисията направи анализ дали Шри Ланка е сътрудничила ефективно с Комисията по разследвания и свързани с тях дейности.
(45)
Що се отнася до корабите, посочени в съображение 293 от Решението от 15 ноември 2012 г., Шри Ланка беше, както е посочено в съображение 296 от същото решение, длъжна да докладва ежемесечно за действията, предприети срещу тези кораби. Такива доклади бяха представени само за 9 от 12 месеца през 2013 г. и за 2 от 4 месеца през 2014 г. В противоречие с разпоредбите на член 20 от UNFSA, съгласно който държавите са длъжни да разследват и да сътрудничат пряко или чрез РОУР, за да се осигури спазването и изпълнението на мерките на РОУР за опазване и управление, Шри Ланка не изпълнява задълженията си съгласно международното право по отношение на международното сътрудничество и принудителните мерки.
(46)
Както е описано в съображение 302 от Решението от 15 ноември 2012 г. и съображение 45 по-горе, Шри Ланка не изпълни задълженията си за ежемесечно докладване към IOTC за 13-те си кораба, за които се предполага, че извършват ННН риболов, но не са в списъка на IOTC. По този начин Шри Ланка не доказа, че изпълнява условията на член 94, параграф 2, буква б) от UNCLOS, в който се предвижда, че държавата на знамето има юрисдикция съгласно своето национално право върху всеки кораб, плаващ под нейното знаме, и върху капитана, офицерите и екипажа на този кораб.
(47)
Освен това, както е описано в съображения 306 и 307 от Решението от 15 ноември 2012 г., Комисията направи анализ дали Шри Ланка е предприела ефективни принудителни мерки по отношение на операторите, отговорни за ННН риболов, както и дали са наложени санкции, за да се лишат нарушителите от изгодите, произтичащи от ННН риболов.
(48)
Както е обяснено в съображение 41, след приемането на Решението от 15 ноември 2012 г. Шри Ланка не е въвела система на възпиращи санкции за сегмента на големите кораби от своя флот. Действащата съвкупност от санкции не е в съответствие с член 19, параграф 2 от UNFSA, в който се предвижда, inter alia, че санкциите следва да са достатъчно строги и да лишават нарушителите от изгодите, произтичащи от техните незаконни дейности.
(49)
Наличните доказателства потвърждават, че Шри Ланка не изпълнява задълженията си съгласно международното право във връзка с ефективните принудителни мерки. В това отношение, както е обяснено в съображения 36-38, продължаващите сведения за кораби, които извършват риболов в нарушение на мерките на IOTC за опазване и управление, сочат, че Шри Ланка не изпълнява своите задължения по отношение на корабите си в открито море, както е посочено в член 18, параграфи 1 и 2 от UNFSA.
(50)
Както е подчертано в съображение 309 от Решението от 15 ноември 2012 г., равнището на развитие на Шри Ланка не може да се счита за фактор, възпрепятстващ възможностите на компетентните органи да сътрудничат с други държави и да предприемат принудителни мерки. Оценката на конкретните пречки пред развитието е описана по-нататък в съображения 65-67.
(51)
Предвид гореизложеното действията, предприети от Шри Ланка в светлината на нейните задължения като държава на знамето, са недостатъчни за постигането на съответствие с член 94, параграф 2, буква б) и членове 18 и 19 от UNFSA.
(52)
С оглед на съображения 302-311 от Решението от 15 ноември 2012 г. и развитието на положението след 15 ноември 2012 г., Комисията счита, че съгласно член 31, параграф 3 и член 31, параграф 5, букви б)-г) от Регламента относно ННН риболов Шри Ланка не изпълнява предвидените в международното право задължения като държава на знамето по отношение на усилията за сътрудничество и принудителните мерки.
3.3. Неизпълнение на международните правила (член 31, параграф 6 от Регламента относно ННН риболов)
(53)
Както е описано в съображения 314-334 от Решението от 15 ноември 2012 г., Комисията направи анализ на цялата информация, считана за важна по отношение на статуса на Шри Ланка като страна по Конвенцията IOTC. Комисията направи също така анализ на цялата информация, считана за важна по отношение на съгласието на Шри Ланка да прилага приетите от IOTC мерки за опазване и управление след Решението от 15 ноември 2012 г.
(54)
Следва да се припомни, че след Решението от 15 ноември 2012 г. IOTC издаде годишни доклади относно спазването на изискванията, съответно за 2013 г. (8) и 2014 г. (9), които сочат, че през 2012 и 2013 г. Шри Ланка не е спазвала изискванията или ги е спазвала само частично.
(55)
Що се отнася до доклада от 2013 г. относно спазването на изискванията, Шри Ланка не представи част от изискваната информация, свързана със статистически данни и някои мерки за опазване и управление.
(56)
По-специално що се отнася до Резолюция 10/08 на IOTC (10) относно списъка на активните кораби, Шри Ланка не е представила информация за международната радиопозивна на всеки кораб. Що се отнася до Резолюция 06/03 на IOTC (11) относно приемането на система за наблюдение на корабите (VMS), Шри Ланка не е оборудвала своите кораби с дължина над 15 m с VMS и не е изградила център за наблюдение на риболова. Шри Ланка не е представила и задължителния доклад за напредък във връзка с VMS. Що се отнася до Резолюция 10/02 на IOTC (12) относно задължителните статистически изисквания, Шри Ланка не е докладвала данните относно процентното съдържание на различните размери на уловените екземпляри за крайбрежния риболов, относно номиналния улов, риболовното усилие и процентното съдържание на различните размери на уловените екземпляри по стандарта, изискван от тази резолюция, за крайбрежния риболов, риболова на повърхността и риболова с парагади. Що се отнася до Резолюция 05/05 на IOTC (13) относно представянето на данни за акулите, Шри Ланка е изпълнила изискванията само частично, тъй като данните за улова с хрилни мрежи и с парагади са отчетени комбинирано.Що се отнася до Резолюция 12/05 на IOTC (14) относно трансбордиранията в пристанище, Шри Ланка не е представила задължителния доклад.Що се отнася до Резолюция 11/04 на IOTC относно схемите за наблюдение (15), Шри Ланка не е приложила регионалната схема за наблюдение, както се изисква от тази резолюция. По-специално, Шри Ланка не е създала схема за наблюдение на задължителните 5 % в морето за корабите с дължина над 24 m и не изпълнява задължението за докладване от наблюдателите.
(57)
Що се отнася до доклада от 2014 г. относно спазването на изискванията, Шри Ланка не е представила част от изискваната информация относно статистическите данни и относно някои мерки за опазване и управление.
(58)
По-специално що се отнася до Резолюция 13/02 (16) на IOTC, Шри Ланка не е приела законодателни разпоредби, по силата на които риболовните уреди да станат задължителни. Що се отнася до Резолюция 13/08 (17) на IOTC, Шри Ланка не е представила план за управление на устройствата за събиране на риба (УСР), нито е предприела законови и административни мерки за 8-те кораба с мрежи гъргър съгласно изискването на Резолюция 12/13 (18) на IOTC. Що се отнася до Резолюция 06/03 (19) на IOTC, през 2014 г. Шри Ланка все още не е оборудвала своите кораби с дължина над 15 m с VMS, не е изградила център за наблюдение на риболова и не е представила задължителния доклад за напредъка във връзка с VMS.Що се отнася до Резолюция 10/02 на IOTC относно задължителните статистически изисквания, Шри Ланка не е докладвала номиналния улов, данните за улова, риболовното усилие и процентното съдържание на различните размери на уловените екземпляри по стандарта, изискван от тази резолюция.Що се отнася до резолюции 13/06 (20) и 12/04 (21) на IOTC, Шри Ланка не е транспонирала забраната за дългокрилата акула и не е изпълнила задълженията корабите с мрежи гъргър да са снабдени с потопяеми мрежи, а корабите с парагади - с прибори за прекъсване на риболовната линия и за сваляне на кукичките. В доклада от 2014 г. отново се повтаря констатацията, че що се отнася до Резолюция 11/04 (22), Шри Ланка не е въвела схема за наблюдение съгласно изискванията.По-специално, Шри Ланка не е създала схема за наблюдение на задължителните 5 % в морето за корабите с дължина над 24 m и не изпълнява задължението за докладване от наблюдателите. Що се отнася до Резолюция 10/10 (23) на IOTC, Шри Ланка не е представила доклада за вноса, разтоварването и трансбордирането в пристанища на рибни продукти от риба тон и подобните ѝ видове.
(59)
Фактът, че Шри Ланка не е представила на IOTC исканата информация и не изпълнява задълженията по Конвенцията IOTC, както е посочено в съображения 56 и 58, означава, че тя не изпълнява задълженията си като държава на знамето съгласно разпоредбите на UNCLOS и UNFSA. По-специално непредоставянето на навременна статистическа информация и на информация относно VMS, улова и риболовното усилие, трансбордирането в пристанища и програмата за наблюдение поставя под съмнение способността на Шри Ланка да изпълнява задълженията си по членове 117 и 118 от UNCLOS. Тези членове предвиждат задължения на държавата да приема мерки спрямо своите граждани относно опазването на живите ресурси в открито море и да сътрудничи в мерките за опазване и управление на живите ресурси в открито море.
(60)
Както е описано в съображение 322 от Решението от 15 ноември 2012 г., по време на посещението на Комисията в Шри Ланка през ноември 2010 г. бяха констатирани редица факти, по-специално по отношение на липсата на VMS и отсъствието на законодателни разпоредби за отчитане на улова. В съображения 319 и 321 от Решението от 15 ноември 2012 г. като резултат от докладите на IOTC за 2011 и 2012 г. относно спазването на изискванията бяха изтъкнати допълнителни факти, будещи безпокойство, като например липсата на схема за наблюдение и недоброто докладване за кораби и граждани, за които е установено, че са участвали в ННН риболов. В това отношение от информацията, представена от органите на Шри Ланка във връзка със законодателните разпоредби за риболова в открито море, за създаването на функционираща система VMS, за надеждна схема за наблюдение, както и за регистриране и докладване на улова, става ясно, че органите не осигуряват ефективен и ефикасен контрол и наблюдение на корабите под знамето на Шри Ланка в съответствие с международните задължения. По-специално, както е посочено в съображения 36, 40 и 41, Шри Ланка беше приканена да разработи цялостна правна рамка, даваща възможност за риболов в открито море, придружена с лицензии за риболов в открито море, и за изпълнение на резолюциите на IOTC, и най-вече що се отнася до наблюдението, контрола и надзора на нейния собствен флот, включително система за VMS, риболовен дневник, докладване на улова и схема за наблюдение.Що се отнася до законодателните разпоредби за риболова в открито море, законът за рибарството беше изменен с цел да се даде възможност за риболов в открито море и беше изготвен проект на законодателен акт за изпълнение във връзка с издаването на лицензии, който в крайна сметка беше приет през септември 2014 г. Тъй като обаче този проект беше приет едва през септември 2014 г. и няма информация по какъв начин ще се прилага, издават се само административни лицензии, а корабите на Шри Ланка извършват дейност без VMS. Що се отнася до регионалната схема за наблюдение, документите, представени от органите на Шри Ланка, показват, че въпреки подбора и наемането на няколко инспектори, голяма част от флота няма да бъде обхваната поради малкия брой инспектори (45) в сравнение с големия брой плавателни съдове (1 758 в регистъра на плавателните съдове на IOTC). Въпреки това в рамките на Конвенцията IOTC Шри Ланка не е направила никакви предложения за решаване на този сериозен проблем, което означава, че поради недостатъчни средства за провеждане на инспекции флотът под знамето на Шри Ланка, извършващ дейност в открито море, не е обхванат в подходяща степен.В това отношение следва да се припомни също, че Шри Ланка има сериозни проблеми при отчитането на данните в IOTC, което поставя под съмнение възможностите на страната да изпълнява своите задължения като държава на знамето.
(61)
Във връзка с VMS, както е описано в съображения 316, 321 и 322 от Решението от 15 ноември 2012 г. и съображение 60 от настоящото решение, Комисията припомня различни проблеми, посочени от IOTC. В изпълнение на решението от 15 ноември 2012 г. Шри Ланка заяви, че е в процес на въвеждане на VMS. Тя представи на Комисията законодателните разпоредби, съгласно които от 1 ноември 2011 г. се изисква на борда на кораба да има транспондер, и посочи, че доставчикът на услуги вече е избран. Финансиране обаче не беше осигурено, а преговорите между органите на Шри Ланка и съответната финансова институция продължават повече от 18 месеца. Преговорите се отнасят до реда и условията на заем за закупуване и инсталиране на център за наблюдение на риболова и до предоставянето на финансова помощ на операторите за инсталирането и пускането в експлоатация на VMS в разумни срокове за целия флот за открито море. В резултат на това Шри Ланка няма център за наблюдение на риболова. Освен това VMS все още е в процес на разработване и не е започнала да функционира. По време на посещението си през януари 2014 г. Комисията установи, както се потвърждава от последващата информация, предоставена от Шри Ланка, и от докладите на IOTC от 2013 и 2014 г. относно изпълнението на изискванията, че риболовните кораби на Шри Ланка все още не са оборудвани с VMS. Що се отнася до изпълнението на изискванията на IOTC за VMS, между докладите на IOTC от 2013 и 2014 г. относно изпълнението на изискванията и действията на Шри Ланка има разминаване. Докладите сочат частично спазване, докато информацията, предоставена от Шри Ланка, ясно показва, че не е въведена VMS система. От информацията, събрана относно възможностите на органите на Шри Ланка да осъществяват наблюдение, контрол и надзор, и по-специално относно оперативната способност на страната да управлява своя флот, както и да разработи и да въведе функционираща VMS система, следва, че Шри Ланка не изпълнява условията, предвидени в член 18, параграф 3, буква ж) от UNFSA.
(62)
Фактите, изложени в раздел 3.3, показват, че Шри Ланка нарушава член 18, параграф 3 от UNFSA.
(63)
Предвид гореизложеното, действията, предприети от Шри Ланка в светлината на нейните задължения като държава на знамето, са недостатъчни за постигането на съответствие с членове 117 и 118 от UNCLOS и член 18, параграф 3 от UNFSA.
(64)
С оглед на съображения 314-334 от Решението от 15 ноември 2012 г. и развитието на ситуацията след това решение, Комисията счита, че съгласно член 31, параграфи 3 и 6 от Регламента относно ННН риболов Шри Ланка не изпълнява задълженията си съгласно международното право по отношение на международните правила, разпоредби и мерки за опазване и управление.
3.4. Специфични ограничения при развиващите се държави
(65)
Следва да се припомни, че в съответствие с Индекса на човешкото развитие на Организацията на обединените нации (24) Шри Ланка се счита за държава със среден индекс на човешко развитие (92-ра от 186 държави). Това е потвърдено и в приложение II към Регламент (ЕО) № 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета (25), в който Шри Ланка е посочена в категорията на страните с по-нисък среден доход.
(66)
Както е описано в съображение 337 от Решението от 15 ноември 2012 г., няма доказателства, които да потвърждават, че неизпълнението от страна на Шри Ланка на нейните задължения съгласно международното право се дължи на недостатъчно развитие. След 15 ноември 2012 г. не бяха представени никакви допълнителни конкретни доказателства за това, че установените недостатъци са следствие от липсата на капацитет и административна инфраструктура.
(67)
С оглед на съображения 336 и 337 от Решението от 15 ноември 2012 г. и развитието на ситуацията след 15 ноември 2012 г. Комисията счита, че съгласно член 31, параграф 7 от Регламента относно ННН риболов състоянието на развитие и цялостните резултати на Шри Ланка по отношение на рибарството не са повлияни неблагоприятно от нейното равнище на развитие.
4. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЯНЕТО НА НЕСЪРУДНИЧЕЩА ТРЕТА ДЪРЖАВА
(68)
С оглед на достигнатите заключения, че Шри Ланка не изпълнява предвидените в международното право задължения като държава на знамето, пристанищна държава, крайбрежна държава или държава на пазара и не предприема действия за предотвратяване, възпиране и премахване на ННН риболов, Комисията счита, че съгласно член 31 от Регламента относно ННН риболов тази държава следва да бъде определена за несътрудничеща трета държава в борбата с ННН риболов.
(69)
Предвид член 18, параграф 1, буква ж) от Регламента относно ННН риболов, компетентните органи на държавите членки са длъжни да отказват вноса в Съюза на рибни продукти, без за това да е необходимо искане за представяне на допълнителни доказателства или искане за съдействие, адресирано до държавата на знамето, когато са уведомени, че сертификатът за улов е заверен от органите на държава на знамето, определена за несътрудничеща държава в съответствие с член 31 от посочения регламент. Неблагоприятното въздействие върху търговията би трябвало - доколкото това е възможно - да се прояви постепенно, с цел в периода между влизането в сила на настоящото решение за изпълнение на Комисията и на евентуалните мерки, приети от Съвета, да се даде възможност на съответните страни да се приспособят към новата ситуация и да се предостави на икономическите оператори достатъчно време за адаптация, като се имат предвид специфичните характеристики както на рибните продукти от Шри Ланка, така и на предприятията - доставчици от Шри Ланка, някои от които са малки или средни предприятия. С оглед на това прилагането на настоящото решение следва да се отложи с три месеца. Отлагането не следва да влияе върху необходимостта от бързи мерки от страна на Съвета за преодоляване в кратки срокове на ситуацията в Шри Ланка във връзка с ННН риболов.
(70)
Следва да се отбележи, че определянето на Шри Ланка за държава, която за целите на настоящото решение Комисията счита за несътрудничеща, не изключва предприемането от Комисията или от Съвета на по-нататъшни стъпки за целите на съставянето на списък на несътрудничещите държави.
(71)
В случай че Съветът включи Шри Ланка в списъка на несътрудничещите трети държави в съответствие с разпоредбите на член 33 от Регламента относно ННН риболов, настоящото предхождащо решение ще стане неактуално.
5. ПРОЦЕДУРА НА КОМИТЕТА
(72)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по рибарство и аквакултури,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Демократична социалистическа република Шри Ланка е определена за трета държава, която Комисията счита за несътрудничеща трета държава в борбата с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на 14 януари 2015 г.
Съставено в Брюксел на 14 октомври 2014 година.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-14 ta' Ottubru 2014
li tidentifika pajjiż terz li l-Kummissjoni tqis li huwa pajjiż terz li ma jikkooperax skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1005/2008 li jistabbilixxi sistema Komunitarja sabiex tipprevjeni, tiskoraġġixxi u telimina sajd illegali, mhux irrappurtat u mhux irregolat
(2014/715/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1005/2008 tad-29 ta' Settembru 2008 li jistabbilixxi sistema Komunitarja sabiex tipprevjeni, tiskoraġġixxi u telimina sajd illegali, mhux irrappurtat u mhux irregolat, li jemenda r-Regolamenti (KEE) Nru 2847/93, (KE) Nru 1936/2001 u (KE) Nru 601/2004 u li jirrevoka r-Regolamenti (KE) Nru 1093/94 u (KE) Nru 1447/1999 (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 31 tiegħu,
Billi:
1. INTRODUZZJONI
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 1005/2008 (ir-Regolament IUU) jistabbilixxi sistema tal-Unjoni li tipprevjeni, tiskoraġġixxi u telimina sajd illegali, mhux irrappurtat u mhux irregolat (IUU).
(2)
Il-Kapitolu VI tar-Regolament IUU jistabbilixxi l-proċedura fir-rigward tal-identifikazzjoni ta' pajjiżi terzi li ma jikkooperawx, proċeduri fir-rigward ta' pajjiżi identifikati bħala pajjiżi terzi li ma jikkooperawx, l-istabbiliment ta' lista ta' pajjiżi li ma jikkooperawx, it-tneħħija mil-lista ta' pajjiżi li ma jikkooperawx, il-pubbliċità tal-lista ta' pajjiżi li ma jikkooperawx u kwalunkwe miżura ta' emerġenza.
(3)
Skont l-Artikolu 31 tar-Regolament IUU, il-Kummissjoni Ewropea tista' tidentifika pajjiżi terzi li hija tqis bħala pajjiżi li ma jikkooperawx fil-ġlieda kontra sajd IUU. Pajjiż terz jista' jiġi identifikat bħala pajjiż terz li ma jikkooperax jekk jonqos milli jaqdi dawk li huma d-dmirijiet tiegħu skont il-liġi internazzjonali bħala Stat tal-bandiera, tal-port, kostali jew tas-suq, milli jieħu azzjoni sabiex jipprevjeni, jiskoraġġixxi jew jelimina l-attivitajiet ta' sajd IUU.
(4)
L-identifikazzjoni ta' pajjiżi terzi li ma jikkooperawx għandha tkun ibbażata fuq l-analiżi tal-informazzjoni kollha kif stabbilit skont l-Artikolu 31(2) tar-Regolament IUU.
(5)
B'konformità mal-Artikolu 33 tar-Regolament IUU, il-Kunsill jista' jistabbilixxi lista ta' pajjiżi li ma jikkooperawx. Il-miżuri stabbiliti fl-Artikolu 38 tar-Regolament IUU japplikaw għal dawk il-pajjiżi.
(6)
Skont l-Artikolu 20(1) tar-Regolament IUU, pajjiżi terzi li huma Stati tal-bandiera huma mitluba biex jinnotifikaw lill-Kummissjoni bl-arranġamenti tagħhom għall-implimentazzjoni, il-kontroll u l-infurzar tal-liġijiet, ir-regolamenti u l-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni li għandhom josservaw il-bastimenti tas-sajd tagħhom.
(7)
Skont l-Artikolu 20(4) tar-Regolament IUU, il-Kummissjoni tikkoopera fuq livell amministrattiv ma' pajjiżi terzi fl-oqsma relatati mal-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet ta' dak ir-Regolament dwar iċ-ċertifikazzjoni tal-qbid.
(8)
B'konformità mal-Artikolu 32 tar-Regolament IUU, permezz tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-15 ta' Novembru 2012 (2) (id-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012), il-Kummissjoni nnotifikat tmien pajjiżi terzi dwar il-possibbiltà li jistgħu jiġu identifikati bħala pajjiżi li ma jikkooperawx skont ir-Regolament IUU.
(9)
Fid-Deċiżjoni tagħha tal-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni inkludiet l-informazzjoni rigward il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali sottostanti għal tali identifikazzjoni preliminari.
(10)
Dejjem fil-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni nnotifikat tmien pajjiżi terzi permezz ta' ittri separati dwar il-fatt li kienet qiegħda tikkunsidra l-possibbiltà li tidentifikahom bħala pajjiżi terzi li ma jikkooperawx. Id-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 ġiet mehmuża ma' dawk l-ittri.
(11)
F'dawk l-ittri, il-Kummissjoni enfasizzat li sabiex jiġi evitat li jiġu identifikati u proposti għal elenkar formali bħala pajjiżi terzi li ma jikkooperawx kif stipulat fl-Artikoli 31 u 33 rispettivament tar-Regolament IUU, il-pajjiżi terzi kkonċernati, b'kooperazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, kienu mistiedna jistabbilixu u jimplimentaw, pjan ta' azzjoni li jirrettifika n-nuqqasijiet identifikati fid-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012. Implimentazzjoni fil-ħin u effettiva tal-pjan ta' azzjoni mill-pajjiżi kkonċernati setgħet għenithom jevitaw milli jiġu identifikati bħala pajjiżi terzi li ma jikkooperawx u milli jiġu proposti għall-elenkar finali.
(12)
Konsegwenza ta' dan, il-Kummissjoni stiednet it-tmien pajjiżi terzi kkonċernati: (i) biex jieħdu l-miżuri meħtieġa kollha għall-implimentazzjoni tal-azzjonijiet inklużi fil-pjanijiet ta' azzjoni ssuġġeriti mill-Kummissjoni; (ii) biex jivvalutaw l-implimentazzjoni tal-azzjonijiet inklużi fil-pjanijiet ta' azzjoni ssuġġeriti mill-Kummissjoni; u (iii) biex kull sitt xhur jibagħtu rapporti ddettaljati lill-Kummissjoni li jivvalutaw l-implimentazzjoni ta' kull azzjoni fir-rigward, fost l-oħrajn, tal-effettività individwali u/jew kumplessiva tagħhom sabiex jiżguraw sistema ta' kontroll tas-sajd li hija konformi b'mod sħiħ.
(13)
It-tmien pajjiżi terzi kkonċernati ngħataw l-opportunità biex iwieġbu bil-miktub dwar kwistjonijiet indikati espliċitament fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni kif ukoll dwar informazzjoni rilevanti oħra. Dawk il-pajjiżi ngħatalhom permess jissottomettu evidenza sabiex jiċħdu jew jikkompletaw il-fatti invokati fid-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 jew li jadottaw, kif xieraq, pjan ta' azzjoni għal titjib u l-miżuri meħuda biex is-sitwazzjoni tiġi rratifikata. It-tmien pajjiżi kienu żgurati dwar id-dritt tagħhom li jitolbu, jew jipprovdu informazzjoni addizzjonali.
(14)
Għalhekk, permezz tad-Deċiżjoni tagħha u l-ittri tagħha tal-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni fetħet proċess ta' djalogu ma' tmien pajjiżi terzi u indikat li fil-prinċipju kkunsidrat perjodu ta' sitt xhur bħala suffiċjenti biex jintlaħaq ftehim.
(15)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li qieset bħala meħtieġa. Il-kummenti bil-fomm u miktuba sottomessi min-naħa tat-tmien pajjiżi terzi wara d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 ġew ikkunsidrati u meqjusa. It-tmien pajjiżi nżammu informati, bil-fomm jew bil-miktub, dwar il-kunsiderazzjonijiet tal-Kummissjoni.
(16)
Ir-Repubblika Soċjalista Demokratika tas-Sri Lanka (is-Sri Lanka) naqset milli tirribatti l-fatti li ġew invokati mill-Kummissjoni, jew milli timplimenta l-pjan ta' azzjoni biex tirrettifika s-sitwazzjoni.
(17)
Din id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni li tidentifika s-Sri Lanka bħala pajjiż terz li l-Kummissjoni tikkunsidra bħala li ma jikkooperax fil-ġlieda kontra s-sajd IUU hija r-riżultat ta' proċess ta' investigazzjoni u ta' djalogu fil-kuntest tal-implimentazzjoni tar-Regolament IUU. Dak il-proċess kien konformi mar-rekwiżiti sostantivi u proċedurali stipulati f'dak ir-Regolament, li jirreferi, inter alia, għad-dmir tal-pajjiż terz bħala Stat tal-bandiera, tal-port, kostali jew tas-suq li jimpedixxi, jiskoraġġixxi u jelimina s-sajd IUU skont il-liġi internazzjonali.
(18)
Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni li tidentifika lis-Sri Lanka bħala pajjiż terz li l-Kummissjoni tqis li huwa pajjiż terz li ma jikkooperax fil-ġlieda kontra s-sajd IUU tinvolvi l-konsegwenzi stabbiliti fl-Artikolu 18(1)(g) tar-Regolament IUU.
2. PROĊEDURA FIR-RIGWARD TAS-SRI LANKA
(19)
Fil-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni nnotifikat lis-Sri Lanka, skont l-Artikolu 32 tar-Regolament IUU, li kienet qed tikkunsidra l-possibbiltà li tidentifika lis-Sri Lanka bħala pajjiż terz li ma jikkooperax (3).
(20)
Il-Kummissjoni stiednet lis-Sri Lanka biex, b'kooperazzjoni mill-qrib mas-servizzi tagħha, tistabbilixxi pjan ta' azzjoni biex jiġu rettifikati n-nuqqasijiet identifikati fid-Deċiżjoni tagħha tal-15 ta' Novembru 2012.
(21)
In-nuqqas ewlieni identifikat mill-Kummissjoni fil-pjan ta' azzjoni ssuġġerit kien relatat ma' diversi nuqqasijiet fl-implimentazzjoni tal-obbligi tad-dritt internazzjonali, marbuta b'mod partikolari mal-adozzjoni ta' qafas legali adegwat, in-nuqqas ta' sistema ta' monitoraġġ adegwata u effiċjenti, in-nuqqas ta' skema ta' osservatur, in-nuqqas ta' sistema ta' sanzjonijiet ta' deterrent, u n-nuqqas ta' implimentazzjoni korretta tal-iskema ta' ċertifikazzjoni tal-qbid. Nuqqasijiet oħra identifikati huma relatati, b'mod aktar ġenerali mal-konformità mal-obbligi internazzjonali inklużi r-rakkomandazzjonijiet u r-riżoluzzjonijiet tal-Organizzazzjonijiet Reġjonali tal-Ġestjoni tas-Sajd (RFMOs). Ġie identifikat ukoll nuqqas ta' konformità ma' rakkomandazzjonijiet u riżoluzzjonijiet minn korpi rilevanti bħall-Pjan Internazzjonali ta' Azzjoni kontra s-sajd Illegali, Mhux Iddikjarat u Mhux Irregolat tan-Nazzjonijiet Uniti (IPOA-IUU). Madankollu, in-nuqqas ta' konformità ma' rakkomandazzjonijiet u riżoluzzjonijiet mhux vinkolanti tqies biss bħala prova ta' sostenn u mhux bħala bażi għall-identifikazzjoni.
(22)
Permezz tas-sottomissjoni tagħha tal-14 ta' Diċembru 2012, is-Sri Lanka għarrfet lill-Kummissjoni dwar l-arranġamenti istituzzjonali li ġew imwaqqfa sabiex jiġu indirizzati n-nuqqasijiet identifikati fil-pjan ta' azzjoni li ġie ssuġġerit.
(23)
Is-Sri Lanka bagħtet kummenti bil-miktub fil-31 ta' Diċembru 2012 u fl-4 ta' Jannar 2013.
(24)
Permezz tal-ittra tas-7 ta' Frar 2013, il-Kummissjoni talbet lis-Sri Lanka biex tipprovdi informazzjoni aġġornata dwar l-oqsma ewlenin tal-pjan ta' azzjoni li ġie ssuġġerit.
(25)
Fit-13 ta' Marzu 2013, l-awtoritajiet tas-Sri Lanka ippreżentaw id-dokumenti li ġejjin: (i) ittra ta' akkumpanjament u ittra ta' spjegazzjoni; (ii) aġġornament dwar it-twaqqit tas-Sri Lanka fir-rigward tal-miżuri kollha li għandhom jittieħdu; (iii) informazzjoni aġġornata dwar oqsma ewlenin tal-pjan ta' azzjoni ssuġġerit; (iv) il-Pjan ta' Azzjoni Nazzjonali 2013 għall-ġlieda kontra s-sajd IUU; (v) aġġornamenti dwar proċeduri amministrattivi u linji gwida għall-użu ta' ċertifikati tal-qbid; (vi) l-allokazzjoni tal-baġit 2013 għat-twaqqif ta' uffiċċju sekondarju tad-Diviżjoni ta' Kontroll tal-Kwalità tad-Dipartiment tas-Sajd u r-Riżorsi Akkwatiċi fl-ajruport; (vii) abbozzi ta' testi għal-leġiżlazzjoni riveduta dwar il-konformità mal-obbligi legali, il-monitoraġġ tal-flotot għal distanzi twal u sanzjonijiet ta' deterrent; (viii) skemi ta' tagħrif għal operaturi li jieħdu sehem fl-iskema ta' ċertifikazzjoni tal-qbid; (xi) skema ta' spezzjoni u (x) linji gwida għall-proċeduri biex jiġu investigati attivitajiet IUU fl-ibħra internazzjonali.
(26)
Fis-17 ta' April 2013 saru konsultazzjonijiet tekniċi bejn il-Kummissjoni u s-Sri Lanka fi Brussell. Matul dik il-laqgħa, l-awtoritajiet tas-Sri Lanka ppreżentaw lill-Kummissjoni l-Pjan ta' Azzjoni Nazzjonali reċenti tal-pajjiż għall-ġlieda kontra s-sajd IUU, kif ukoll miżuri ppjanati sabiex tiġi mtejba l-kontroverifika tal-informazzjoni li tinsab fiċ-ċertifikati tal-qbid u fir-reviżjoni li nbdiet tal-qafas legali.
(27)
Permezz tas-sottomissjonijiet tagħha tat-30 ta' Mejju 2013 u tat-3 ta' Ġunju 2013, is-Sri Lanka enfasizzat l-impenn tagħha għal implimentazzjoni f'waqtha ta' pjan direzzjonali, imfassal mis-Sri Lanka, filwaqt li ssir l-adozzjoni tal-emendi leġiżlattivi biex jiġu msaħħa l-miżuri punittivi għas-sajd IUU u jingħata bidu għall-proċess tal-akkwist tas-Sistema ta' Monitoraġġ tal-Bastimenti (VMS).
(28)
Abbażi tal-progress misjub fil-perjodu ta' bejn Novembru 2012 u l-bidu ta' Ġunju 2013, b'ittra tal-11 ta' Ġunju 2013 il-Kummissjoni għarrfet lis-Sri Lanka li sabiex jinkisbu riżultati tanġibbli li jindirizzaw in-nuqqasijiet imsemmija fid-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u li jikkonkludu l-azzjonijiet meħtieġa, il-Kummissjoni se żżomm djalogu mas-Sri Lanka sat-28 ta' Frar 2014, jiġifieri għal perjodu addizzjonali ta' disa' xhur. Fl-20 ta' Ġunju 2013 sar segwitu għal din l-ittra permezz ta' proposta aġġornata għall-pjan ta' azzjoni mill-Kummissjoni.
(29)
Fit-22 ta' Awwissu 2013 is-Sri Lanka bagħtet rapport ta' progress li jkopri l-perjodu mill-31 ta' Mejju 2013 sal-15 ta' Awwissu 2013, li ġie segwit b'sottomissjoni tat-28 ta' Ottubru 2013 li inkludiet informazzjoni dwar il-proċedura ta' adozzjoni għal-leġiżlazzjoni emendata.
(30)
Il-Kummissjoni żaret lill-awtoritajiet ikkonċernati tas-Sri Lanka bejn it-28 u t-30 ta' Jannar 2014. Dawk l-awtoritajiet inżammu infurmati dwar il-progress tas-sitwazzjoni b'konformità mad-deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u l-pjan ta' azzjoni li ġie propost. Waqt iż-żjara tal-Kummissjoni, l-awtoritajiet tas-Sri Lanka kellhom l-opportunità li jagħmlu dikjarazzjonijiet u jipprovdu dokumenti rilevanti bi tweġiba għad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, u li jinfurmaw lill-Kummissjoni rigward l-aktar żviluppi reċenti b'rabta mal-progress tal-pjan ta' azzjoni.
(31)
Fis-27 ta' Marzu 2014 is-Sri Lanka pprovdiet rapport ta' progress ieħor li jkopri l-perjodu mis-16 ta' Awwissu 2013 sal-21 ta' Marzu 2014, filwaqt li ppreżentat ukoll id-dokumenti li ġejjin: (i) informazzjoni aġġornata dwar oqsma ewlenin tal-pjan ta' azzjoni ssuġġerit; (ii) perjodu ta' żmien aġġornat għall-implimentazzjoni tal-Pjan ta' Azzjoni Nazzjonali fil-ġlieda kontra s-sajd IUU; (iii) ittri mill-Ministeru tas-Sajd u l-Iżvilupp tar-Riżorsi Akkwatiċi lill-Ministeru tal-Affarijiet Esterni li fihom jintalab li jkun hemm adeżjoni mal-Ftehim ta' Osservanza FAO u li ċittadini involuti fis-sajd IUU taħt bnadar ta' stati oħra jiġu investigati; (iv) talba għal finanzjament tal-VMS u għad-dimostrazzjoni tar-rekwiżit tat-transponders; (v) informazzjoni dwar it-taħriġ ta' sensibilizzazzjoni u (vi) eżemplari tal-Ġurnal ta' Abbord tas-Sajd rivedut tal-2014 u l-pjan ta' spezzjoni fil-portijiet ta' Bastimenti tas-Sajd f'Ibħra Fondi u ta' Bastimenti tas-Sajd f'Ibħra Internazzjonali. L-informazzjoni inkludiet ukoll l-adozzjoni, mill-Parlament tas-Sri Lanka, tal-Att tas-Sajd rivedut fil-5 ta' Novembru 2013. Fl-1 ta' Awwissu 2014 is-Sri Lanka pprovdiet rapport ta' progress addizzjonali li jkopri l-perjodu sa Lulju 2014 li, flimkien ma' informazzjoni aġġornata dwar l-oqsma ewlenin proposti fil-pjan ta' azzjoni, u perjodu ta' żmien aġġornat għall-implimentazzjoni tal-Pjan ta' Azzjoni Nazzjonali fil-ġlieda kontra s-sajd IUU, inkluda wkoll; ittra mill-Ministeru tal-Affarijiet Esterni lill-Ministeru tas-Sajd u l-Iżvilupp tar-Riżorsi Akkwatiċi li biha infurmat li kopja tal-istrument ta' aċċettazzjoni għall-adeżjoni mal-Ftehim ta' Osservanza FAO se tiġi ppreżentata ladarba sseħħ l-adeżjoni; Talba lill-Avukat Ġenerali għall-introduzzjoni ta' aktar sanzjonijiet fil-leġiżlazzjoni attwali; 2 ittri mir-Rapporteurs Legali li jinkludu, rispettivament, l-abbozzi ta' regolamenti dwar Operazzjonijiet tas-Sajd f'Ibħra Internazzjonali u l-Ġbir ta' Dejta tal-Qbid tal-Ħut, kif ukoll sommarju tal-programmi ta' sensibilizzazzjoni għal kaptani ta' bastimenti li jbaħħru f'ibħra miftuħa u r-rapport ta' implimentazzjoni lill-IOTC dwar skema reġjonali ta' osservazzjoni. Fid-29 ta' Awwissu 2014, is-Sri Lanka pprovdiet informazzjoni addizzjonali li tispjega l-progress li sar fir-rigward tan-nuqqasijiet li ġew stabbiliti (jiġifieri abbozzi ta' regolamenti dwar Operazzjonijiet tas-Sajd f'Ibħra Internazzjonali u l-Ġbir ta' Dejta tal-Qbid tal-Ħut, Ċirkolari ta' informazzjoni dwar is-sanzjonar, informazzjoni dwar programmi ta' osservatur u ta' spezzjoni u informazzjoni dwar il-progress li sar fir-rigward tan-nuqqasijiet li ġew stabbiliti). Fit-18 u d-19 ta' Settembru 2014 is-Sri Lanka pprovdiet sottomissjonijiet ġodda li jikkonfermaw l-adozzjoni ta' regolamenti dwar Operazzjonijiet tas-Sajd f'Ibħra Internazzjonali u l-Ġbir ta' Dejta tal-Qbid tal-Ħut, riflessjoni dwar ħidma interna għall-abbozzar ta' Memorandum tal-Kabinett dwar skema ta' sanzjonijiet ta' deterrent, riflessjoni dwar il-ksib ta' konformità mal-IOTC, informazzjoni dwar il-kopertura tal-ġurnal ta' abbord, spezzjoni u kopertura mill-osservatur u informazzjoni dwar il-possibbiltà ta' introduzzjoni parzjali, b'approċċ ta' pass b'pass, ta' transponders VMS (għalkemm il-kuntratt mal-kuntrattur kien għadu ma ġiex iffirmat u implimentat) fuq il-bastimenti tas-sajd tagħha għall-perjodu ta' bejn Jannar 2015 u Awwissu 2015.
(32)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li qieset bħala meħtieġa. Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub mibgħuta mis-Sri Lanka wara d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 ġew ikkunsidrati u meqjusa, filwaqt li s-Sri Lanka nżammet infurmata bil-fomm jew bil-miktub dwar il-kunsiderazzjonijiet tal-Kummissjoni.
(33)
Fid-dawl tal-elementi miġbura, kif jidher fil-premessi 34 sa 67, il-Kummissjoni hija tal-fehma li s-Sri Lanka ma indirizzatx b'mod suffiċjenti l-oqsma ta' tħassib u n-nuqqasijiet deskritti fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-15 ta' Novembru 2012. Barra minn hekk, is-Sri Lanka naqset milli timplimenta bis-sħiħ il-miżuri proposti fil-pjan ta' azzjoni mehmuż.
3. IDENTIFIKAZZJONI TAS-SRI LANKA BĦALA PAJJIŻ TERZ LI MA JIKKOOPERAX
(34)
Skont l-Artikolu 31(3) tar-Regolament IUU, il-Kummissjoni analizzat il-konformità tas-Sri Lanka mal-obbligi internazzjonali tagħha bħala Stat tal-bandiera, tal-port, kostali jew tas-suq, b'konformità mas-sejbiet tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u mal-informazzjoni rilevanti pprovduta mis-Sri Lanka, mal-pjan ta' azzjoni propost kif ukoll mal-miżuri li ttieħdu sabiex is-sitwazzjoni tiġi rettifikata. Għall-finijiet ta' din l-analiżi, il-Kummissjoni kkunsidrat il-parametri elenkati fl-Artikolu 31(4) sa (7) tar-Regolament IUU.
3.1. Rikorrenza tas-sajd IUU (l-Artikolu 31(4)(a) tar-Regolament IUU)
(35)
Kif ġie enfasizzat fil-premessa 292 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni stabbilixxiet li s-Sri Lanka ma kellha ebda leġiżlazzjoni li tipprovdi għal-liċenzjar tas-sajd f'ibħra internazzjonali.
(36)
Kif imsemmi fil-premessa 296 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, 13-il bastiment irreġistrati s-Sri Lanka ġew imniżżla fl-abbozz tal-lista' ta' bastimenti IUU tal-IOTC minħabba li nqabdu jistadu bi ksur tal-miżuri ta' konservazzjoni u ta' ġestjoni tal-Kummissjoni għat-Tonn tal-Oċean Indjan (IOTC). Minn meta ġiet promulgata d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, is-Sri Lanka ma pprojbixxietx lill-bastimenti tagħha milli jistadu b'mod illegali fl-ibħra internazzjonali u lanqas ma adottat b'mod immedjat il-leġiżlazzjoni li tippermetti s-sajd fl-ibħra internazzjonali u l-ħruġ ta' liċenzji għal sajd fl-ibħra internazzjonali sabiex jiġu evitati l-attivitajiet illegali tas-sajd tal-bastimenti tagħha tas-sajd. Minflok, finalment, fil-5 ta' Novembru 2013 is-Sri Lanka adottat Att tas-Sajd rivedut li jippermetti s-sajd fl-ibħra internazzjonali. Dan serva biex isir l-abbozzar ta' leġiżlazzjoni ta' implimentazzjoni għal-liċenzjar ta' bastimenti għal użu fl-ibħra internazzjonali, u din il-leġiżlazzjoni ta' implimentazzjoni ġiet adottata f'Settembru 2014 (skont is-sottomissjoni tal-awtoritajiet), iżda għadha ma ġietx implimentata. Is-Sri Lanka naqqset ukoll, minn 3 307 għal 1 758, l-għadd ta' bastimenti li joperaw fl-IOTC, iżda dawn il-bastimenti għadhom qed iwettqu attivitajiet ta' sajd bl-użu ta' liċenzja amministrattiva għall-ibħra internazzjonali, u mhux bl-użu ta' liċenzja legali. F'dan ir-rigward huwa mfakkar li, skont l-Artikolu 18(3)(b)(ii) tal-Ftehim tan-Nazzjonijiet Uniti dwar l-Istokkijiet tal-Ħut (4) (UNFSA), Stat tal-bandiera għandu jieħu miżuri biex jipprojbixxi sajd fl-ibħra miftuħa mill-bastimenti tiegħu li ma jkunux illiċenzjati kif imiss jew awtorizzati jistadu. Is-sitwazzjoni attwali fis-seħħ turi biċ-ċar li s-Sri Lanka mhix qed taġixxi skont ir-responsabbiltajiet internazzjonali tagħha bħala Stat tal-bandiera.
(37)
Skont informazzjoni miksuba mill-IOTC (5), minn meta ġiet promulgata d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, tliet bastimenti li jtajru l-bandiera tas-Sri Lanka, Malshiri No 1, Gold Marine 5 u Lakpriya 2 inqabdu minn Stati kostali fl-2013 taħt preżunzjoni li kienu involuti f'attivitajiet IUU. Huwa mfakkar li, skont l-Artikolu 18(1) u (2) tal-UNFSA, l-Istat tal-bandiera huwa responsabbli vis-à-vis l-bastimenti tiegħu li joperaw fl-ibħra miftuħa. Barra minn hekk, skont l-Artikolu 118 tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar (UNCLOS), Stat tal-bandiera għandu jikkoopera fil-konservazzjoni u l-ġestjoni ta' riżorsi ħajjin li jkunu qed jiddgħajfu b'mod ċar minħabba l-preżenza tal-flotta tiegħu li tkun qed topera fl-IOTC mingħajr liċenzji legali tas-sajd, u li b'hekk tkun qed twettaq attivitajiet IUU b'konformità mad-definizzjonijiet tal-Artikolu 2 tar-Regolament IUU.
(38)
Barra minn hekk, fl-2013 instab li 13-il bastiment ieħor irreġistrati s-Sri Lanka u li saritilhom spezzjoni waqt li kienu għaddejjin minn ġoż-Żona Ekonomika Esklussiva (ŻEE) ta' Stat kostali kienu qed jiksru l-miżuri tal-IOTC dwar il-konservazzjoni u l-ġestjoni. Il-Kummissjoni tqis li t-twettiq ta' attivitajiet ta' sajd fuq bażi kontinwa minn bastimenti tas-Sri Lanka bi ksur tal-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni tal-IOTC huwa indikazzjoni ċara li s-Sri Lanka naqset milli twettaq ir-responsabbiltajiet tagħha bħala Stat tal-bandiera skont id-dritt internazzjonali, kif ġie affermat fil-premessa 37.
(39)
Dan juri wkoll in-nuqqas tas-Sri Lanka li tiżgura li bastimenti tas-sajd intitolati li jtajru l-bandiera tagħha ma jwettqux u ma jappoġġjawx attivitajiet ta' sajd IUU, u dan mhuwiex konformi mal-punt 34 tal-IPOA-IUU li jistipula li l-Istati għandhom jiżguraw li bastimenti tas-sajd intitolati li jtajru l-bandiera tagħhom ma jwettqux u ma jappoġġjawx attivitajiet ta' sajd IUU. Barra minn hekk, l-eżistenza ta' bastimenti li jtajru l-bandiera tas-Sri Lanka u li ssir referenza għalihom fil-premessi 36 sa 38 tenfasizza wkoll in-nuqqas tas-Sri Lanka li tissodisfa l-obbligi tagħha skont l-Artikolu 19(1) u (2) tal-UNFSA, li jistipula li Stat tal-bandiera għandu jiżgura li bastimenti tiegħu li jtajru l-bandiera tiegħu għandhom josservaw ir-regoli tal-RFMO dwar il-konservazzjoni u l-ġestjoni.
(40)
Il-Kummissjoni sabet ukoll li s-Sri Lanka ma setgħetx tieħu miżuri xierqa b'mod effettiv fir-rigward tas-sajd IUU rikorrenti minħabba nuqqasijiet fil-qafas legali tagħha. Għaldaqstant, issuġġeriet li fil-pjan ta' azzjoni ssir reviżjoni tal-qafas ġuridiku sabiex jiġi żgurat li jkun hemm konformità mal-obbligi internazzjonali fir-rigward tal-ibħra internazzjonali; dan sabiex jiġi rimedjat in-nuqqas ta' mezzi operattivi suffiċjenti għall-monitoraġġ effettiv tal-flotot għal distanzi twal tas-Sri Lanka, u biex tinħoloq skema ta' sanzjonijiet ta' deterrent.
(41)
Kif imsemmi fil-premessa 36 ta' din id-Deċiżjoni, f'Novembru 2013 is-Sri Lanka adottat Att dwar is-Sajd rivedut li jippermetti lill-bastimenti tagħha jistadu barra ż-ŻEE tagħha. Madankollu, l-att meħtieġ għall-implimentazzjoni tas-sistema ta' liċenzjar għall-ibħra internazzjonali għadu fi stat ta' abbozz, u għalhekk mhuwiex applikabbli. Attwalment, il-liċenzji qed jinħarġu mill-amministrazzjoni b'mod mhux sistemiku, mingħajr proċedura predeterminata. Barra minn hekk, l-Att tas-Sajd rivedut ipprovda wkoll għal aktar sanzjonijiet fir-rigward ta' ksur IUU, li jistgħu jitqiesu bħala deterrent biss għal parti mill-flotta għal distanzi twal tas-Sri Lanka (b'mod speċifiku, għal dgħajjes ta' daqs żgħir li qed jistadu barra ż-ŻEE tas-Sri Lanka, li għalihom is-sanzjonijiet jistgħu jitqiesu bħala xierqa meta tiġi kkunsidrata l-kapaċità limitata ta' sajd ta' dawn il-bastimenti. Madankollu, fl-2013 u fl-2014 il-flotta ta' bastimenti ta' daqs kbir tas-Sri Lanka (ta' daqs akbar minn 24 metru) kibret, u l-livell ta' sanzjonijiet previsti mill-Att il-ġdid dwar is-Sajd applikabbli għal din il-parti tal-flotta ma jistax jiġi kkunsidrat bħala deterrent, minħabba li dawn il-bastimenti għandhom kapaċità tas-sajd bejn 10 darbiet u 20 darba akbar minn dik tal-bastimenti ż-żgħar. Il-leġiżlazzjoni attwali (6) tipprevedi multa ta' ammont massimu ta' EUR 8 429 (LKR 1 500 000 (7)), li ma tistax titqies bħala effettiva sabiex tiġi żgurata l-konformità, sabiex jiġu skoraġġuti l-vjolazzjonijiet u sabiex il-ħatjin jiġu mċaħħda mill-benefiċċji li jirriżultaw mill-attivitajiet illegali li jwettqu. Għaldaqstant, livell ta' sanzjonijiet ta' dan it-tip ma jistax jitqies bħala konformi mal-Artikolu 19(2) tal-UNFSA, li jistipula, fost l-oħrajn, li s-sanzjonijiet għandhom ikunu ta' severità xierqa u jċaħħdu lil dawk li jiksru l-liġi mill-benefiċċji li jirriżultaw mill-attivitajiet illegali li jwettqu. B'hekk, il-Kummissjoni tqis li s-sistema ta' sanzjonar introdotta mis-Sri Lanka hija inadegwata, filwaqt li jidher ukoll b'mod ċar li din mhijiex proporzjonata fir-rigward tal-gravità tal-vjolazzjonijiet li jistgħu jseħħu, fir-rigward tal-impatt potenzjali tal-vjolazzjonijiet fuq ir-riżorsi u fir-rigward tal-benefiċċju potenzjali li jista' joħroġ minn azzjonijiet illegali ta' dan it-tip.
(42)
Konsegwentement, l-azzjonijiet li ħadet is-Sri Lanka fid-dawl tal-obbligi tagħha bħala Stat tal-bandiera mhumiex biżżejjed sabiex tkun konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 118 tal-UNCLOS u mal-Artikoli 18, 19 u 20 tal-UNFSA.
(43)
Fl-isfond tal-premessi 292 sa 299 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u fl-isfond tal-iżviluppi li seħħew wara l-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni, skont l-Artikolu 31(3) u 31(4)(a) tar-Regolament IUU, li s-Sri Lanka naqset milli taqdi dawk li huma d-dmirijiet tagħha skont il-liġijiet internazzjonali bħala Stat tal-bandiera fir-rigward tal-bastimenti IUU u fir-rigward tas-sajd IUU li jsir jew li jiġi appoġġjat minn bastimenti li jtajru l-bandiera tagħha jew minn ċittadini tagħha, u li l-pajjiż ma ħax azzjoni suffiċjenti sabiex jiġġieled is-sajd IUU dokumentat u rikorrenti minn bastimenti li qabel kienu jtajru l-bandiera tiegħu.
3.2. Nuqqas ta' kooperazzjoni u infurzar (l-Artikolu 31(5)(b), (c) u (d) tar-Regolament IUU)
(44)
Kif deskritt fil-premessi 302 sa (311 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni analizzat jekk is-Sri Lanka ikkooperatx jew le b'mod effettiv mal-Kummissjoni waqt l-investigazzjonijiet u l-attivitajiet relatati.
(45)
Rigward il-bastimenti msemmija fil-premessa 293 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, is-Sri Lanka, kif huwa indikat fil-premessa 296 ta' din id-Deċiżjoni, kienet obbligata li tirrapporta dwar l-azzjonijiet meħuda kontra dawk il-bastimenti fuq bażi ta' kull xahar. Dan ir-rappurtar sar biss għal 9 xhur mit-12-il xahar tal-2013, u għal xahrejn minn 4 xhur fl-2014. Bi ksur tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 20 tal-UNFSA, li jistabbilixxi l-obbligi tal-Istati biex dawn jinvestigaw, u jikkooperaw, jew direttament jew permezz tal-RFMOs, biex jiżguraw li jkun hemm konformità ma', u infurzar ta', il-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni tal-RFMOs, għalhekk is-Sri Lanka naqset milli tissodisfa l-obbligi tagħha skont il-liġijiet internazzjonali fir-rigward tal-kooperazzjoni u l-infurzar f'livell internazzjonali.
(46)
Kif deskritt fil-premessa 302 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, kif ukoll fil-premessa 45 hawn fuq, is-Sri Lanka ma ssodisfatx l-obbligi tagħha ta' rappurtar ta' kull xahar lejn l-IOTC għat-13-il bastiment irreġistrati s-Sri Lanka li jidhru li kienu involuti f'attivitajiet IUU iżda li ma ġewx elenkati mill-IOTC. Għaldaqstant, is-Sri Lanka naqset milli turi li hija tissodisfa l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 94(2)(b) tal-UNCLOS li jistipula li Stat tal-bandiera jassumi ġurisdizzjoni skont il-liġi interna tiegħu fuq kull vapur li jtajjar il-bandiera tiegħu u fuq il-kaptan, l-uffiċjali u l-ekwipaġġ tiegħu.
(47)
Barra minn hekk, kif deskritt fil-premessi 306 sa 307 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni analizzat jekk is-Sri Lanka ħaditx miżuri ta' infurzar effettivi fir-rigward ta' operaturi responsabbli għal sajd IUU, u jekk ġewx applikati sanzjonijiet severi biżżejjed biex min jikser il-liġi jiġi mċaħħad mill-benefiċċji li jirriżultaw mis-sajd IUU.
(48)
Kif ġie spjegat fil-premessa 41, wara l-adozzjoni tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, is-Sri Lanka ma stabbilixxietx sistema ta' sanzjonar ta' deterrent għall-parti tal-flotta tagħha magħmula minn bastimenti ta' daqs kbir. Il-katalogu attwali ta' sanzjonijiet mhuwiex konformi mal-Artikolu 19(2) tal-UNFSA li jistipula, fost l-oħrajn, li s-sanzjonijiet għandhom ikunu ta' severità xierqa u għandhom iċaħħdu lil dawk li jiksru l-liġi mill-benefiċċji li jirriżultaw mill-attivitajiet illegali li jwettqu.
(49)
L-evidenza disponibbli għadha tikkonferma li s-Sri Lanka ma ssodisfatx l-obbligi tagħha skont il-liġijiet internazzjonali fir-rigward ta' miżuri ta' infurzar effettivi. F'dan ir-rigward, kif ġie spjegat fil-premessi 36 sa 38, l-eżistenza sostnuta ta' bastimenti li jistadu bi ksur tal-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni tal-IOTC tenfasizza n-nuqqas tas-Sri Lanka li Sri Lanka li taqdi r-responsabbiltajiet tagħha fir-rigward tal-bastimenti tagħha li joperaw fl-ibħra internazzjonali kif stabbilit fl-Artikolu 18(1) u (2) tal-UNFSA.
(50)
Kif enfasizzat fil-premessa 309 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, il-livell ta' żvilupp tas-Sri Lanka ma jistax jitqies bħala fattur li jxekkel il-kapaċità tal-awtoritajiet kompetenti li jikkooperaw ma' pajjiżi oħra u jieħdu azzjonijiet ta' infurzar. Il-valutazzjoni tal-limitazzjonijiet speċifiċi fuq l-iżvilupp hija deskritta b'mod aktar dettaljat fil-premessi 65 sa 67.
(51)
Konsegwentement, l-azzjonijiet li ħadet is-Sri Lanka fid-dawl tal-obbligi tagħha bħala Stat tal-bandiera mhumiex biżżejjed sabiex ikun hemm konformità mal-Artikolu 94(2)(b) tal-UNCLOS u mal-Artikoli 18 u 19 tal-UNFSA.
(52)
Fl-isfond tal-premessi 302 sa 311 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u tal-iżviluppi li seħħew wara l-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li, skont l-Artikolu 31(3) u 31(5)(b), (c) u (d) tar-Regolament IUU, is-Sri Lanka naqset milli taqdi dawk li huma d-dmirijiet tagħha skont il-liġijiet internazzjonali bħala Stat tal-bandiera fir-rigward tal-kooperazzjoni u l-isforzi ta' infurzar.
3.3. Nuqqas ta' implimentazzjoni tar-regoli internazzjonali (l-Artikolu 31(6) tar-Regolament IUU)
(53)
Kif deskritt fil-premessi 314 sa 334 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni analizzat l-informazzjoni kollha meqjusa bħala rilevanti fir-rigward tal-istatus tas-Sri Lanka bħala Parti Kontraenti tal-IOTC. B'hekk il-Kummissjoni analizzat l-informazzjoni kollha meqjusa bħala rilevanti fir-rigward tal-qbil tas-Sri Lanka li tapplika l-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni li ġew adottati mill-IOTC wara d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012.
(54)
Huwa mfakkar li minn meta ġiet promulgata d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, l-IOTC ħarġet Rapporti annwali ta' Konformità għall-2013 (8) u l-2014 (9) rispettivament, li juru li s-Sri Lanka għad mhijiex konformi, jew li kienet konformi biss b'mod parzjali fis-snin 2012 u 2013.
(55)
Fir-rigward tar-Rapport ta' Konformità għall-2013, is-Sri Lanka naqset milli tippreżenta xi informazzjoni meħtieġa dwar l-istatistika u dwar ċertu miżuri ta' konservazzjoni u ta' ġestjoni.
(56)
B'mod partikolari, fir-rigward tar-Riżoluzzjoni 10/08 tal-IOTC (10) għal-lista ta' bastimenti attivi, is-Sri Lanka ma pprovdietx informazzjoni dwar il-kodiċi internazzjonali tar-radju għal kull bastiment. Fir-rigward tar-Riżoluzzjoni 06/03 tal-IOTC (11) dwar l-adozzjoni ta' sistemi ta' monitoraġġ tal-bastimenti (VMS), is-Sri Lanka naqset milli tgħammar il-bastimenti tagħha ta' tul totali ta' aktar minn 15-il metru b'VMS, u milli tibni Ċentru għall-Monitoraġġ tas-Sajd (FMC). Is-Sri Lanka naqset ukoll milli tibgħat ir-rapport ta' progress dwar il-VMS, li huwa dmir obbligatorju. Rigward ir-Riżoluzzjoni 10/02 tal-IOTC (12) dwar ir-rekwiżiti obbligatorji ta' statistika, is-Sri Lanka ma rrappurtatx id-dejta dwar id-daqs tal-frekwenza tas-sajd kostali u ma rrappurtatx dejta dwar l-isforz u l-frekwenza tad-daqsijiet tal-qabdiet nominali, tal-qabdiet u l-isforz skont l-istandard meħtieġ minn dik ir-Riżoluzzjoni għas-sajd kostali, is-sajd tal-wiċċ u s-sajd bil-konzijiet. Rigward ir-Riżoluzzjoni 05/05 tal-IOTC (13) dwar it-tressiq ta' dejta dwar il-klieb il-baħar, is-Sri Lanka hija konformi biss b'mod parzjali, minħabba li d-dejta dwar il-qbid bl-għeżula tat-tisqif u bil-konzijiet jiġu rrappurtati bħala ċifra waħda.Rigward ir-Riżoluzzjoni 12/05 tal-IOTC (14) dwar it-trażbord fil-portijiet, is-Sri Lanka ma pprovdietx ir-rapport obbligatorju.Rigward ir-Riżoluzzjoni 11/04 tal-IOTC dwar l-osservaturi (15), is-Sri Lanka ma implimentatx l-iskema reġjonali tal-osservatur kif mitlub f'din ir-Riżoluzzjoni. B'mod partikolari, is-Sri Lanka ma stabbilixxietx l-iskema tal-osservatur għall-5 % obbligatorju fuq il-baħar għall-bastimenti ta' tul ta' aktar minn 24 metru u mhux qed taġixxi b'mod konformi mal-obbligu ta' rappurtar tal-osservatur.
(57)
Rigward ir-Rapport ta' Konformità għall-2014, is-Sri Lanka naqset milli tippreżenta xi informazzjoni meħtieġa dwar l-istatistika, u informazzjoni dwar ċertu miżuri ta' konservazzjoni u ta' ġestjoni.
(58)
B'mod partikolari, fir-rigward tar-Riżoluzzjoni 13/02 tal-IOTC (16), is-Sri Lanka ma adottatx leġiżlazzjoni li tagħmel l-immarkar tal-irkaptu obbligatorju. Rigward ir-Riżoluzzjoni 13/08 tal-IOTC (17), is-Sri Lanka ma ressqitx pjan ta' ġestjoni għall-Irkapti biex Jinġema l-Ħut (FADs), filwaqt li ma ttieħdux l-miżuri legali u amministrattivi fir-rigward tat-8 bastiment tas-sajd bil-purse seines kif meħtieġ skont ir-Riżoluzzjoni 12/13 tal-IOTC (18). Għal darb' oħra fl-2014, fir-rigward tar-Riżoluzzjoni 06/03 tal-IOTC (19), is-Sri Lanka ma għammritx il-bastimenti tagħha ta' tul totali ta' aktar minn 15-il metru b'VMS, ma bnietx FMC u naqset milli tibgħat ir-rapport ta' progress dwar il-VMS, li huwa obbligatorju.Rigward ir-Riżoluzzjoni IOTC 10/02 dwar rekwiżiti statistiċi obbligatorji, is-Sri Lanka ma rrappurtatx dejta dwar l-isforz u l-frekwenza tad-daqsijiet tal-qabdiet nominali, tal-qabdiet u l-isforz fil-livell tal-istandard mitlub minn din ir-Riżoluzzjoni.Fir-rigward tar-Riżoluzzjonijiet 13/06 (20) u 12/04 (21) tal-IOTC, is-Sri Lanka ma ttrasponietx projbizzjoni fuq il-klieb il-baħar tal-qarnuna bajda oċeaniċi. Barra minn hekk, ma implimentatx l-obbligi għal bastimenti tas-sajd bil-purse seines biex dawn iġorru magħhom koppijiet, u għal bastimenti tas-sajd bil-konz biex dawn iġorru magħhom tagħmir għall-qtugħ tax-xlief u tagħmir għat-tneħħija tas-snanar. Imtenni wkoll fl-2014, fir-rigward tar-Riżoluzzjoni 11/04 (22), is-Sri Lanka ma implimentatx l-iskema tal-osservatur kif meħtieġ.B'mod partikolari, is-Sri Lanka ma stabbilixxietx l-iskema tal-osservatur għall-5 % obbligatorju fuq il-baħar għall-bastimenti ta' tul ta' aktar minn 24 metru u mhux qed taġixxi b'mod konformi mal-obbligu ta' rappurtar tal-osservatur. Fir-rigward tar-Riżoluzzjoni 10/10 tal-IOTC (23), is-Sri Lanka ma pprovdietx ir-rapport dwar l-importazzjoni, il-ħatt l-art u t-trażbord tat-tonn u ta' prodotti tal-ħut simili għat-tonn fil-portijiet.
(59)
In-nuqqas tas-Sri Lanka li tipprovdi lill-IOTC l-informazzjoni meħtieġa u li tissodisfa l-obbligi tal-IOTC imsemmija fil-premessi 56 u 58 juri n-nuqqas tagħha li tissodisfa l-obbligi tagħha stabbiliti fl-UNCLOS u fl-UNFSA bħala Stat tal-bandiera. B'mod partikolari, in-nuqqas tagħha li tipprovdi informazzjoni f'waqtha dwar l-istatistika, il-VMS, il-qbid u l-isforz, it-trażbord fil-port u dwar il-programm ta' osservatur idgħajjef il-ħila tas-Sri Lanka li tissodisfa l-obbligi tagħha skont l-Artikoli 117 u 118 tal-UNCLOS. Dawk l-Artikoli jistipulaw id-dmir ta' Stat li jadotta miżuri għaċ-ċittadini tiegħu għall-konservazzjoni tar-riżorsi ħajjin tal-ibħra internazzjonali, u li dan jikkoopera fir-rigward ta' miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni għar-riżorsi ħajjin fl-ibħra internazzjonali.
(60)
Kif deskritt fil-premessa 322 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, waqt il-missjoni tal-Kummissjoni fis-Sri Lanka f'Novembru 2010 ġew żvelati għadd ta' elementi, b'mod partikolari fir-rigward tal-VMS u n-nuqqas ta' leġiżlazzjoni rigward ir-rappurtar dwar il-qbid. Elementi oħra ta' tħassib, bħan-nuqqas ta' skema tal-osservatur u rappurtar ta' kwalità fqira dwar il-bastimenti u ċittadini identifikati bħala li kienu involuti f'sajd IUU ġew enfasizzati fil-premessi 319 u 321 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 bħala riżultat tar-Rapporti ta' Konformità tal-IOTC għall-2011 u l-2012.F'dan ir-rigward, l-informazzjoni ppreżentata mill-awtoritajiet tas-Sri Lanka fir-rigward tal-leġiżlazzjoni dwar is-sajd f'ibħra internazzjonali, il-ħolqien ta' VMS operattiv, skema affidabbli tal-osservatur, u reġistrazzjoni u rappurtar tal-qbid urew li l-awtoritajiet ma żgurawx kontroll u monitoraġġ effettivi tal-bastimenti li jtajru l-bandiera tas-Sri Lanka. B'mod partikolari, kif indikat fil-premessi 36, 40 u 41, is-Sri Lanka ġiet mistiedna tiżviluppa bir-reqqa qafas legali li jippermetti s-sajd f'ibħra internazzjonali b'liċenzji tas-sajd, u biex twettaq ir-riżoluzzjonijiet tal-IOTC, b'mod partikolari f'dak li jirrigwarda l-monitoraġġ, il-kontroll u s-sorveljanza tal-flotta tagħha, inkluż VMS, ġurnal ta' abbord u sistema ta' rappurtar ta' qabdiet, kif ukoll skema ta' osservazzjoni.Rigward il-leġiżlazzjoni tas-sajd f'ibħra internazzjonali, l-Att dwar is-Sajd ġie emendat biex jippermetti s-sajd f'ibħra internazzjonali, u r-Regolament ta' implimentazzjoni għall-ħruġ ta' liċenzji ġie abbozzat qabel ma fl-aħħar ġie adottat f'Settembru 2014. Madankollu, billi r-regolament ta' implimentazzjoni ma ġiex adottat qabel Settembru 2014, u minħabba li ma teżisti ebda informazzjoni dwar kif dan kien se jiġi implimentat, qed jinħarġu liċenzji amministrattivi biss, filwaqt li l-bastimenti rreġistrati s-Sri Lanka joperaw mingħajr VMS. Fir-rigward tal-iskema reġjonali ta' osservatur, id-dokumenti pprovduti mill-awtoritajiet tas-Sri Lanka żvelaw li minkejja l-għażla u r-reklutaġġ ta' għadd ta' spetturi, parti kbira tal-flotta mhux se tkun koperta minħabba l-għadd żgħir ta' spetturi (45) meta mqabbel mal-għadd kbir ta' bastimenti (1 758 fir-reġistru tal-bastimenti tal-IOTC). Madankollu, is-Sri Lanka għandha ma għamlet ebda proposti biex tindirizza din il-problema serja fil-kuntest tal-IOTC, u dan ifisser li ma hemm ebda kopertura xierqa tal-flotta li ttajjar il-bandiera tas-Sri Lanka li topera fl-ibħra internazzjonali minħabba li hemm nuqqas ta' mezzi ta' spezzjoni.F'dak ir-rigward qed jiġi mfakkar ukoll li s-Sri Lanka għandha problemi serji fil-qasam tar-rappurtar ta' dejta lill-IOTC, u dan ixekkel il-kapaċità tal-pajjiż li jeżerċita l-obbligi tiegħu bħala Stat tal-bandiera.
(61)
Fir-rigward tal-VMS, kif deskritt fil-premessi 316, 321 u 322 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u fil-premessa 60 ta' din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni tfakkar rigward diversi problemi li ġew enfasizzati mill-IOTC. Wara d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, is-Sri Lanka ddikjarat li kienet tinsab fil-proċess li tintroduċi l-VMS. Hija ppreżentat lill-Kummissjoni l-leġiżlazzjoni li turi l-ħtieġa li jinżamm transponder abbord mill-1 ta' Novembru 2011, u indikat li kien diġà ntgħażel fornitur ta' servizz. Madankollu, il-finanzjament ma kienx ġie allokat u n-negozjati bejn l-awtoritajiet tas-Sri Lanka u l-istituzzjoni finanzjarja rilevanti ilhom għaddejjin aktar minn 18-il xahar. In-negozjati jikkonċernaw it-termini u l-kundizzjonijiet ta' self biex jinxtara u jiġi installat FMC, u sabiex l-operaturi jingħataw għajnuna finanzjarja biex jinstallaw u joperaw VMS għall-flotta kollha tal-ibħra internazzjonali fi żmien raġjonevoli. Bħala riżultat, is-Sri Lanka ma għandhiex FMC. Barra minn hekk, il-VMS għadha qed tiġi żviluppata, u għadha qatt ma kienet operattiva. Kif ġie kkonfermat mis-sottomissjonijiet sussegwenti tas-Sri Lanka u mir-Rapporti ta' Konformità tal-IOTC tal-2013 u l-2014, waqt iż-żjara tagħha f'Jannar 2014 il-Kummissjoni stabbilixxiet li l-bastimenti tas-sajd tas-Sri Lanka għad mhumiex mgħammra bil-VMS. Rigward il-konformità mar-rekwiżiti tal-IOTC dwar il-VMS, jeżistu diskrepanzi bejn ir-Rapporti ta' Konformità tal-IOTC għall-2013 u l-2014 u l-azzjonijiet tas-Sri Lanka. Ir-Rapporti ta' Konformità jiddikjaraw li hemm konformità parzjali filwaqt li l-informazzjoni pprovduta mis-Sri Lanka turi b'mod ċar li ma kien hemm ebda implimentazzjoni konkreta ta' VMS. Għalhekk, mill-informazzjoni miġbura dwar il-kapaċitajiet ta' monitoraġġ, kontroll u sorveljanza tal-awtoritajiet tas-Sri Lanka, jidher li s-Sri Lanka ma tissodisfax il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 18(3)(g) tal-UNFSA, b'mod partikolari dawk dwar il-kapaċità operattiva tagħha li timmaniġġja l-flotta tagħha u l-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta' VMS funzjonali.
(62)
Il-fatti stabbiliti fit-Taqsima 3.3 juru li s-Sri Lanka qed tikser l-Artikolu 18(3) tal-UNFSA.
(63)
Bħala konsegwenza, fid-dawl tal-obbligi tagħha bħala Stat tal-bandiera, is-Sri Lanka osservat l-Artikoli 117 u 118 tal-UNCLOS u l-Artikoli 18(3) tal-UNFSA biss b'mod parzjali u inadempjenti.
(64)
Fl-isfond tal-premessi 314 sa 334 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u l-iżviluppi li seħħew wara dik id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li, skont l-Artikolu 31(3) u (6) tar-Regolament IUU, is-Sri Lanka naqset milli taqdi dawk li huma r-responsabbiltajiet tagħha skont il-liġijiet internazzjonali fir-rigward tar-regoli, ir-regolamenti u l-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni internazzjonali.
3.4. Limitazzjonijiet speċifiċi tal-pajjiżi li qed jiżviluppaw
(65)
Huwa mfakkar li, skont l-Indiċi tal-Iżvilupp tal-Bniedem tan-Nazzjonijiet Uniti (24), is-Sri Lanka titqies bħala pajjiż medju fl-iżvilupp tal-bniedem (it-92 minn 186 pajjiż). Dan huwa kkonfermat ukoll mill-Anness II tar-Regolament (KE) Nru 1905/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (25), fejn is-Sri Lanka hija elenkata fil-kategorija ta' pajjiż bi dħul medju inferjuri.
(66)
Kif deskritt fil-premessa 337 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 ma nstabet ebda evidenza ta' korroborazzjoni li tissuġġerixxi li n-nuqqas tas-Sri Lanka li taqdi dawk li huma r-responsabbiltajiet tagħha skont il-liġijiet internazzjonali huwa riżultat ta' nuqqas ta' żvilupp. Wara l-15 ta' Novembru 2012 ma ġiet ippreżentata ebda evidenza konkreta addizzjonali biex jintwera li n-nuqqasijiet identifikati huma konsegwenza ta' nuqqas ta' kapaċità u ta' infrastruttura amministrattiva.
(67)
Fl-isfond tal-premessi 336 u 337 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u l-iżviluppi wara l-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni, skont l-Artikolu 31(7) tar-Regolament IUU, li l-istatus ta' żvilupp u l-prestazzjoni kumplessiva tas-Sri Lanka fir-rigward tas-sajd mhumiex imxekkla minn dan il-livell ta' żvilupp.
4. KONKLUŻJONI DWAR L-IDENTIFIKAZZJONI TA' PAJJIŻ TERZ LI MA JIKKOOPERAX
(68)
Fl-isfond tal-konklużjonijiet li saru aktar 'il fuq rigward in-nuqqas tas-Sri Lanka milli tissodisfa l-obbligi tagħha skont il-liġijiet internazzjonali bħala Stat tal-bandiera, tal-port, kostali u tas-suq, u biex tieħu azzjoni biex tipprevjeni, tiskoraġġixxi u telimina s-sajd IUU, dak il-pajjiż għandu jiġi identifikat, skont l-Artikolu 31 tar-Regolament IUU, bħala pajjiż li l-Kummissjoni tqis li hu pajjiż terz li ma jikkooperax fil-ġlieda kontra s-sajd IUU.
(69)
B'kunsiderazzjoni għall-Artikolu 18(1)(g) tar-Regolament IUU, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri huma marbuta biex jirrifjutaw l-importazzjoni fl-Unjoni ta' prodotti tas-sajd mingħajr ma jkollhom għalfejn jitolbu ebda evidenza addizzjonali jew jagħmlu talba għal assistenza lill-Istat tal-bandiera meta jkunu konxji li ċ-ċertifikat tal-qabda ġie vvalidat mill-awtoritajiet ta' Stat tal-bandiera identifikat bħal Stat li ma jikkooperax b'konformità mal-Artikolu 31 ta' dak ir-Regolament. Safejn huwa possibbli, l-impatt negattiv fuq il-kummerċ għandu jiġi introdott b'mod gradwali, sabiex fil-perjodu ta' bejn id-dħul fis-seħħ ta' din id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni u d-dħul fis-seħħ tal-miżuri possibbli li jridu jittieħdu mill-Kunsill, l-aġġustament mill-partijiet għas-sitwazzjoni l-ġdida jiġi ffaċilitat u sabiex l-operaturi ekonomiċi jingħataw żmien xieraq biex jadattaw, minħabba l-karatteristiki speċjali tal-prodotti tas-sajd mis-Sri Lanka u l-karatteristiki speċjali tal-intrapriżi tas-Sri Lanka, fost oħrajn, l-intrapriżi tagħhom żgħar u ta' daqs medju. Konsegwentement, l-applikazzjoni ta' din id-Deċiżjoni għandha tiġi posposta bi tliet xhur. Dan il-posponiment ma għandu jkollu ebda impatt fuq il-ħtieġa għat-teħid ta' miżuri rapidi mill-Kunsill biex is-sitwazzjoni fis-Sri Lanka b'rabta mas-sajd IUU tiġi indirizzata malajr.
(70)
Għandu jiġi ddikjarat li l-identifikazzjoni tas-Sri Lanka bħala pajjiż li l-Kummissjoni tqis li ma jikkooperax għall-finijiet ta' din id-Deċiżjoni ma tipprekludi ebda passi sussegwenti meħuda mill-Kummissjoni jew mill-Kunsill għall-finijiet tal-istabbiliment ta' lista ta' pajjiżi li ma jikkooperawx.
(71)
F'każ li l-Kunsill ikollu jżid lis-Sri Lanka fil-lista ta' pajjiżi terzi li ma jikkooperawx skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 33 tar-Regolament IUU, din id-Deċiżjoni ta' identifikazzjoni preċedenti ma tibqax valida.
5. KUMITAT TA' PROĊEDURA
(72)
Il-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat tas-Sajd u l-Akkwakultura.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Ir-Repubblika Soċjalista Demokratika tas-Sri Lanka hija identifikata bħala pajjiż terz li l-Kummissjoni tqis bħala pajjiż terz li ma jikkooperax fil-ġlieda kontra s-sajd illegali, mhux irrappurtat u mhux irregolat.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-14 ta' Jannar 2015.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta' Ottubru 2014.