РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 418/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно защитата срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“) по отношение на вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“).
(3)
Антидъмпинговата процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в процедурата, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в засегнатата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1.2.1. Извадка от производители износители
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(8)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и седем от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. 15 от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(9)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(10)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с органите в засегнатата държава относно подбора на представителна извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(11)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването, са изброени в съображение 19 по-долу.
(12)
Освен това, както бе посочено в съображение 8 по-горе, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разследване. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване.
(13)
Въпреки това исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Не бяха получени коментари по предложената извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкри, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това свързаното дружество също бе включено в извадката. В резултат на това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката бе счетена за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-голям обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие от страна на вносителите ще се потърси отново по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия, както и от двама от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличие на дъмпинг, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
производители от Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия,
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания,
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия,
-
група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия.
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,
-
група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („период на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия, но и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, техническите видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че техническите видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове се произвеждат и от производители от Съюза, което означава, че техническите видове влизат в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(25)
По време на проверките на място в помещенията на тримата включени в извадката индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че те са подали информация, която не би могла да се счита за надеждна.
(26)
В случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в неговия отговор на въпросника, не съответстват и не са съпоставими с разходите, отразени във вътрешните счетоводни системи на производителя.
(27)
Производителят износител заяви, че наблюдаваните разлики между разходите, докладвани на Комисията, и разходите, установени по време на проверките на място във вътрешната счетоводна система, са се дължали на грешки при регистрирането на сделките и на различия в счетоводните методи, по-специално по отношение на потреблението на суровини. Производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната счетоводна система не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Независимо от това, че производителят износител е използвал в продължение на години една и съща счетоводна система, той заяви, че Комисията следва да базира своя анализ на разходите, посочени в отговора на въпросника, а не на данните за разходите, съдържащи се във вътрешната счетоводна система на дружеството.
(28)
Следва да се отбележи, че макар и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система, да са били в съответствие с одитираните финансови отчети, предоставени от производителя износител, по време на проверката на място не бе възможно да се установи съпоставимост, а оттам и връзка между таблиците с разходите, специално изготвени за настоящото разследване, и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, се счита, че за целите на настоящото антидъмпингово разследване следва да се използва информацията от счетоводната система.
(29)
Поради тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от посочения производител износител в неговия отговор на въпросника, като използва данните от неговата вътрешна счетоводна система.
(30)
В случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, съобщени на Комисията в неговия отговор на въпросника, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на инвентара на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника. Комисията посочва, че класът на стоманата е ключов фактор за определянето на цената на крайния продукт. Ненадеждна информация за класа на стоманата може сериозно да изкриви изчисленията на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могла да доведе до заблуждение.
(31)
Производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други отдели на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били докладвани и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на класовете стомана са се дължали на факта, че някои класове стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните класове стомана.
(32)
Въпреки това Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните класове стомана. Комисията посочва освен това, че дружеството е заявило, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните класове стомана на всички етапи от производствения процес. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, временно трябва да се счита за заблуждаваща.
(33)
Комисията е на мнение, че докладваното разпределяне на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(34)
В случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията също установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не са били в съответствие с данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника.
(35)
Производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в инвентара. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се класове стомана правят невъзможна точната съпоставимост за всеки отделен клас стомана. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, трябва да се счита за заблуждаваща.
(36)
Комисията е на мнение, че докладваното разпространение на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(37)
Всеки производител износител получи индивидуално писмо, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които бе счетено, че някои от данните в отговора на въпросника не могат да бъдат приети. Те бяха също така информирани, че Комисията възнамерява да направи временни констатации на базата на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент.
(38)
На тримата производители износители бе предоставена възможност да направят коментари; те поискаха да бъдат изслушани и получиха такава възможност. Те изложиха писмено своите становища относно възможното прилагане на член 18 от основния регламент. Въпреки обясненията, получени от дружествата, те не бяха счетени за достатъчни, за да внесат яснота по описаните по-горе въпроси, което доведе до заместването на някои от данните с най-подходящите налични факти.
3.2. Нормална стойност
(39)
За определянето на нормалната стойност Комисията провери на първо място за всеки включен в извадката производител износител дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на ПР в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че реализираният от всеки включен в извадката производител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(40)
Комисията впоследствие определи за включените в извадката производители, които имат като цяло представителни продажби, тези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или пряко съпоставими с видовете, продавани за износ за Съюза.
(41)
При все това, както бе посочено в раздел 3.1, за двама от производителите износители описаните по-долу сравнения се основаваха на всички продукти, вместо да се прави отделно сравнение на видовете на продукта.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката производители на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, в които общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на идентичния или съпоставим вид на продукта.
(43)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки включен в извадката производител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР.
(44)
Тъй като обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетни продажни цени, равни или по-високи от изчисления производствен разход, е съставлявал повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид и когато среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички продажби на вътрешния пазар на този вид, направени по време на ПР, независимо от това дали тези продажби са носели или не са носели печалба.
(45)
Когато обемът на продажбите с печалба е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на ПР.
(46)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(47)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(48)
Нормалната стойност бе конструирана, като към средните производствени разходи, направени по време на периода на разследване и коригирани при необходимост, бяха добавени направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на периода на разследване. При необходимост, по-конкретно както е пояснено в раздел 3.1 по-горе, производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи са били коригирани, преди да бъдат използвани при проверката на обичайните търговски условия и за конструирането на нормалната стойност.
(49)
Всяко дружество получава своите индивидуални подробни изчисления, използвани за определянето на неговата нормална стойност, и ще му бъде предоставена възможност да изложи своето становище.
3.3. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза или директно на несвързани клиенти, или чрез свързани дружества.
(51)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определяна въз основа на действително платените или платими експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързано дружество, експортната цена е била установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи корекции са били извършени за всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, в това число митата и таксите, както и разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбите. Собствените разходи за реализация, общите и административните разходи на свързания вносител са били използвани и е бил установен разумен марж на печалбата въз основа на маржа на печалбата, достигнат от независим вносител на разглеждания продукт.
3.4. Сравнение
(53)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, отстъпки и комисиони, когато е доказано, че засягат сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(56)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(57)
В съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на тримата включени в извадката производители износители, дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, не можа да бъде определен въз основа на средния дъмпингов марж на включените в извадката дружества.
(58)
В този случай бе сметнато за целесъобразно дъмпинговият марж, приложим по отношение на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, да бъде определен въз основа на техните експортни цени, установени на базата на статистическите данни за вноса на Евростат, и на средната нормална стойност, определена за включените в извадката индийски производители, тъй като средната нормална стойност не е била засегната от прилагането на член 18 от основния регламент.
(59)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 28,0 %.
(60)
По отношение на останалите производители износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от Индия, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители.
(61)
Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 32,3 %.
(62)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Временен дъмпингов марж
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
28,0
Всички други дружества
32,3
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(63)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(64)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(65)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с един индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза.
(66)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(67)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(68)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрилo, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(69)
Установено бе, че по време на разглеждания период дъмпинговият внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем
16 847
29 053
36 720
35 398
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял (в проценти)
12,8
15,5
18,7
17,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(70)
Обемът на вноса от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(71)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(72)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антидъмпинговият въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(73)
В отговор на изразената загриженост т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(74)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (в EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(75)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 93 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(76)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос от включените в извадката индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(77)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 15 % от страна на дъмпинговия внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на дъмпинговия внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(78)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(79)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(80)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели, като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния дъмпингов марж и възстановяването след предишен дъмпинг, данните за които са събрани на равнището на общата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели, като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(82)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(83)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета (в проценти)
43
57
56
56
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(84)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(85)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(86)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (в тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял (в проценти)
67,6
66,6
63,1
62,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(87)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 100 по-долу.
(88)
Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(89)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 70 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос.
в) Заетост и производителност
(90)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 94-99 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 84 по-горе) производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(91)
Дъмпинговите маржове на трима от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 62 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния дъмпингов марж върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(92)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни мерки (4). Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишния дъмпинг. Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишен дъмпинг.
5.3.3. Микроикономически показатели
а) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
б) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(94)
По време на разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Източник:
отговори на въпросника.
(95)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 68 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от промишленост от този вид в отрасъла на разследвания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това 5 % представлява марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(96)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(97)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(98)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции във връзка със сходния продукт, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(99)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
в) Складови наличности
(100)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
г) Разходи за труд
(101)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(102)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период, и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г., повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(103)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(104)
Освен това показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от натиска върху цените на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е отбелязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(105)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(106)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които са могли по същото време да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на дъмпинговия внос.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(107)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна, увеличението на дъмпинговия внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(108)
По отношение на натиска на цените на пазара на Съюза през разглеждания период бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 15 % по време на ПР, индийският дъмпингов внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(109)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 93 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския дъмпингов внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(110)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на дъмпинговия внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Китайска народна република (КНР)
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Средна цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Средна цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Средна цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Средна. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(111)
Освен дъмпинговия внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 48 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(112)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период, и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(113)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(114)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(115)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антидъмпингова процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(116)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(117)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.3. Икономическа криза и цени на суровините
(118)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам резултатите на дъмпинговия внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(119)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия период на разглеждане, докато дъмпинговият индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(120)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 15 %).
(122)
Този ръст на обема и на пазарния дял на дъмпинговия внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(123)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(124)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия износ, се стига до временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносен дъмпинг съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(127)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(128)
Както бе посочено в съображение 72, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(129)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(130)
Очаква се, че налагането на антидъмпингови мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(131)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(132)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(133)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(134)
Въпросници бяха изпратени на девет потребители в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(135)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(136)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(137)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 1,2 процентни пункта.
(138)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(139)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето производството би могло да следва съответната тенденция.
(140)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка, що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от упражнявания дъмпинг.
(141)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели, отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(142)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(143)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(144)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(145)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(146)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(147)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(148)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(150)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на дъмпинговия внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 77 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 95.
(151)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 154.
8.2. Временни мерки
(152)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мита на равнището на по-ниската от двете стойности - на дъмпинговия марж или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(153)
Що се отнася до успоредното антисубсидийно разследване съгласно член 14, параграф 1 от основния регламент и член 24, параграф 1, втората алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (5), не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Всички схеми за субсидиране, разгледани във временния антисубсидиен регламент (6), се отнасят за експортното субсидиране. Съответните временни антидъмпингови митнически ставки на оказалите съдействие производители са следователно съответно коригирани.
(154)
Въз основа на изложеното по-горе временните антидъмпингови митнически ставки са установени при съпоставка на маржовете на вредата, дъмпинговите маржове и ставките на изравнителното мито. Следователно предложените антидъмпингови мита са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Марж на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на изравнителното мито
Ставка на временното антидъмпингово мито
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
24,0
28,0
3,8
20,2
Всички други дружества
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(156)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(157)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(158)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Дружества, изброени в приложението
20,2
B781
Всички други дружества
27,8
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 418/2013
tat-3 ta’ Mejju 2013
li jimponi dazju proviżorju antidumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Il-bidu
(1)
Fit-10 ta’ Awwissu 2012, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) ħabbret, b’notifika ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“notifika tal-inizjazzjoni”), li l-inizjazzjoni ta’ proċediment antidumping fir-rigward tal-importazzjoni fl-Unjoni Ewropea (“l-Unjoni”) ta’ ċerti qfieli tal-azzar li ma jissaddadx u l-partijiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja (“il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Fl-istess jum, il-Kummissjoni ddikjarat, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3), il-bidu ta’ proċedura antidumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja u bdiet investigazzjoni separata (“il-proċedura anti-sussidju”).
(3)
Il-proċedura amti-dumping ġiet inizjata wara ilment ippreżentat fit-28 ta’ Ġunju 2012 mill-Federazzjoni Ewropea tal-Industriji tal-Ħadid u l-Azzar (Eurofer) (“il-kwerelant”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir, f’dan il-każ ta’ aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi u tad-dannu materjali li jirriżulta minnu, li kien ikkunsidrat biżżejjed sabiex ikun iġġustifikat il-bidu ta’ investigazzjoni.
1.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(4)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-kwerelant, lil produtturi magħrufa oħrajn tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa, lill-importaturi u lill-utenti magħrufa, u lill-awtoritajiet Indjani dwar l-inizjazzjoni tal-proċediment.
(5)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jispjegaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika ta’ bidu. Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(6)
Fid-dawl tal-għadd kbir ta’ produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi mhux relatati u produtturi tal-Unjoni involuti f’dan il-proċediment u biex tlesti l-investigazzjoni fil-limiti ta’ żmien statutorji, il-Kummissjoni ħabbret fin-notifika ta’ inizjazzjoni li hi ddeċidiet li tillimita għal għadd raġonevoli l-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi mhux relatati u produtturi tal-Unjoni li se jkunu investigati billi jagħżlu kampjun skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku (dan il-proċess jissejjaħ ukoll “teħid ta’ kampjuni”).
1.2.1. It-teħid ta’ kampjuni ta’ produtturi esportaturi
(7)
Biex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid tal-kampjuni kienx meħtieġ u jekk inhu hekk, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi, l-importaturi u l-produtturi tal-Unjoni ntalbu jiddikjaraw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu informazzjoni speċifikata fin-notifika ta’ inizjajzzjoni.
(8)
B’kollox, 18-il produttur esportatur, uħud jappartjenu għall-istess grupp, ipprovdew l-informazzjoni mitluba, qablu li jkunu inklużi fil-kampjun u 7 minnhom talbu għal eżami individwali fil-każ li ma jkunux inklużi fil-kampjun. Ħmistax minn dawk il-kumpaniji li kkooperaw irrapurtaw esportazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Għalhekk, il-kampjun intgħażel abbażi tal-informazzjoni li taw dawn il ħmistax-il produtturi esportaturi.
(9)
Skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ibbażat fuq l-ikbar volum rappreżentattiv ta’ esportazzjonijiet tal-prodott lill-Unjoni li jista’ jkun investigat b’mod raġonevoli fil-ħin disponibbli. Il-kampjun magħżul ikkonsista f’żewġ kumpaniji individwali u grupp wieħed ta’ kumpaniji li kien jikkonsisti f’erba’ kumpaniji relatati, li flimkien jirrappreżentaw aktar minn 63 % tal-volum totali ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat.
(10)
Skont l-Artikolu 17 (2) tar-Regolament bażiku, il-produtturi esportaturi kollha magħrufa kkonċernati u l-awtoritajiet tal-pajjiż ikkonċernat ġew ikkonsultati dwar l-għażla ta’ kampjun rappreżentattiv. Ma sarux kummenti dwar l-għażla tal-kampjun.
(11)
Kif imsemmi fil-premessa (9) hawn fuq, il-kampjun kien limitat għal għadd raġonevoli ta’ kumpaniji li jistgħu jkunu investigati fiż-żmien disponibbli. Il-kumpaniji investigati għall-iskop tal-investigazzjoni huma elenkati fil-premessa (19) hawn isfel.
(12)
Barra minn hekk, kif imsemmi fil-premessa (8) hawn fuq, inizjalment 7 talbiet għal eżaminazzjoni individwali ġew sottomessi. Għalhekk kien ikkunsidrat f’dan l-istadju li eżaminar individwali jkun ta’ piż żejjed mhux ġustifikat u jimpedixxi t-twettiq fil-ħin tal-investigazzjoni.
(13)
Madankollu, it-talbiet li saru mill-esportaturi li ressqu l-informazzjoni meħtieġa fil-limiti taż-żmien se jiġu eżaminati fil-bqija tal-investigazzjoni.
1.2.2. It-teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(14)
Fin-notifika ta’ inizjazzjoni, il-Kummissjoni ħabbret li kienet għażlet proviżorjament kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun inizjalment kien jikkonsisti f’ħames produtturi li kienu magħrufa lill-Kummissjoni qabel ma ngħata bidu għal din l-investigazzjoni li jiġu prodotti wajers tal-azzar inossidabbli fl-Unjoni. Il-Kummissjoni għażlet il-kampjun abbażi tal-bejgħ, il-volum tal-produzzjoni u l-pożizzjoni ġeografika. Fin-notifika ta’ inizjazzjoni l-partijiet interessati ġew mistiedna wkoll iressqu l-fehmiet tagħhom dwar il-kampjun proviżorju. Ma wasal l-ebda kumment dwar il-kampjun propost. L-analiżi tat-tweġibiet għall-kwestjonarju wriet li produttur wieħed tal-Unjoni magħżul kellu kumpanija relatata involuta wkoll fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-fili tal-azzar inossidabbli. Din il-kumpanija relatata kienet għalhekk inkluża wkoll fil-kampjun. B’hekk, is-sitt produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun jammontaw għal 46.5 % tal-produzzjoni totali stmata tal-Unjoni. Il-kampjun jitqies li hu rappreżentattiv tal-industrija tal-Unjoni.
1.2.3. Teħid ta’ kampjuni tal-importaturi
(15)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk hux se jkun neċessarju t-teħid ta’ kampjuni u, jekk iva, tagħżel kampjun, l-importaturi kollha mhux relatati kienu mitluba jidentifikaw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-notifika ta’ inizjazzjoni.
(16)
B’kollox disa’ importaturi mhux relatati ppreżentaw l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ tliet kumpaniji li jammontaw għal 23,8 % tal-importazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-Perjodu ta’ Investigazzjoni fuq il-bażi tal-akbar volum ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni. Madankollu, żewġ importaturi magħżula fil-kampjun ma ppreżentawx it-tweġibiet għall-kwestjonarju. Għalhekk, it-teħid ta’ kampjuni f’dan l-istadju tal-investigazzjoni ma setax jiġi applikat u l-kooperazzjoni se terġa tiġi mitluba mill-importaturi fil-bqija tal-investigazzjoni.
1.2.4. It-tweġibiet għall-kwestjonarju u ż-żjarat ta’ verifika
(17)
Intbagħtu kwestjonarji lil tliet (gruppi ta’) produtturi esportaturi fil-kampjun fl-Indja u lill-produtturi esportaturi li talbu eżami individwali, għas-sitt produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, lit-tliet importaturi mhux relatati inklużi fil-kampjun u lil disa’ utenti magħrufa.
(18)
Waslu tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand it-tliet (gruppi ta’) produtturi esportaturi fil-kampjun fl-Indja kif ukoll minn tnejn minn dawk il-produtturi esportaturi li kienu talbu eżami individwali, is-sitt produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun, importatur wieħed mhux relatat u tliet utenti.
(19)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha pprovduta mill-partijiet interessati u li qieset meħtieġa għal determinazzjoni proviżorja tad-dumping, id-dannu li rriżulta u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-partijiet li ġejjin:
Produtturi tal-Unjoni:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, il-Ġermanja;
-
Inoxfil S.A., Igualada, Spanja;
-
Rodacciai SPA, Milano, l-Italja;
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, l-Italja;
-
Ugitech Group:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Franza;
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, il-Ġermanja.
Produtturi esportaturi fl-Indja:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat;
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra;
-
Venus group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra;
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra;
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Il-perjodu ta’ investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(20)
L-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2011 sal-31 ta’ Marzu 2012 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti gћall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(21)
Il-prodott ikkonċernat huwa wajer tal-azzar inossidabbli li fih skont il-piż:
-
2,5 % jew iktar tal-piż tiegħu huwa nikil, ħlief wajer li fih 28 % jew iktar imma mhux iktar minn 31 % tal-piż tiegħu huwa nikil u 20 % jew iktar imma mhux iktar minn 22 % tal-piż tiegħu huwa kromju,
-
inqas minn 2,5 % tal-piż tiegħu huwa nikil, ħlief wajer li 13 % jew iktar imma mhux iktar minn 25 % tal-piż tiegħu huwa kromju u 3,5 % jew iktar imma mhux iktar minn 6 % tal-piż tiegħu huwa aluminju
li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġina fl-Indja.
(22)
Parti waħda sostniet li jeżistu tipi ta’ prodotti hekk imsejħa “tekniċi ħafna “ li huma differenti minn tipi oħra ta’ prodott ikkonċernat prodott fl-Indja imma wkoll fl-Unjoni. Huma allegaw ukoll li kuntrarjament għall-parti l-kbira ta’ tipi esportati mill-Indja lejn l-Unjoni, it-tipi tekniċi mhumiex komoditajiet iżda tipi ta’ prodotti speċifiċi prodotti għal użi speċifiċi f’ċerti gradi stell u ċerti d-dijametri u m’għandhomx ikunu koperti mill-investigazzjoni.
(23)
F’dan l-istadju, jidher li t-tipi tekniċi kienu parti mid-definizzjoni tal-prodott u għandhom karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi simili meta mqabbla ma’ tipi oħra tal-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, jidher li dawn it-tipi huma prodotti wkoll minn produtturi tal-Unjoni, u għalhekk dawn it-tipi huma koperti mill-ambitu tal-investigazzjoni.
2.2. Il-prodott simili
(24)
L-investigazzjoni li l-prodott ikkonċernat u l-prodott immanifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tal-Indja, kif ukoll il-prodott immanifatturat mill-industrija tal-Unjoni u mibjugħ fis-suq tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi. Għalhekk huma proviżorjament meqjusal-istess skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. DUMPING
3.1. Introduzzjoni
(25)
Matul iż-żjarat ta’ verifika fil-postijiet tat-tliet produtturi Indjani fil-kampjun li jesportaw u l-analiżi sussegwenti tal-informazzjoni miġbura, instab li lkoll kienu ssottomettew xi informazzjoni li ma setgħux jiġu meqjusa bħala affidabbli.
(26)
Fil-każ ta’ produttur esportatur wieħed, il-Kummissjoni kienet sabet li l-ispejjeż rrapurtati fit-tweġiba tagħha tal-kwestjonarju ma kinitx konformi u ma setgħux jiġu rrikonċiljati mal-ispejjeż rrappurtati fis-sistema interna ta’ kontabbiltà tal-produttur.
(27)
Il-produttur esportatur allega li d-differenzi osservati bejn l-ispejjeż irrapurtati lill-Kummissjoni u l-ispejjeż li nstabu fis-sistema tal-kontabbiltà interna matul iż-żjara ta’ verifika kienu dovuti għal żbalji fir-reġistrazzjoni tat-tranżazzjonijiet u għal differenzi fil-metodi ta’ kontabilità, b’mod partikolari fir-rigward tal-konsum tal-materja prima. Il-produttur esportatur argumenta li d-dejta fis-sistema tal-kontabbiltà interna ma kinitx affidabbli u m’għandhix tintuża għall-iskopijiet tal-investigazzjoni. Għalkemm il-produttur esportatur ilu juża l-istess sistema ta’ kontabilità għal diversi snin, huwa stqarr li l-Kummissjoni għandha tibbaża l-analiżi tagħha fuq l-ispejjeż rrapurtati fit-tweġiba għall-kwestjonarju, mhux fuq id-dejta tal-ispiża li tkun tinsab f’sistema tal-kontabilità interna tal-kumpanija.
(28)
Ta’ min jinnota li, filwaqt li d-dejta li hemm fis-sistema tal-kontabbiltà interna kienet konsistenti mar-rapporti finanzjarji awditjati provduti mill-produttur esportatur, ma kienx possibbli li jiġi stabbilit matul iż-żjara ta’ verifika r-rikonċiljazzjoni u għalhekk ir-rabta bejn it-tabelli tal-ispejjeż speċifikament ippreparati għal din l-investigazzjoni u d-dejta li kien hemm fis-sistema interna ta’ kontabbiltà. Għalhekk, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, huwa kkunsidrat li l-informazzjoni misjuba fis-sistema tal-kontabilità tal-produttur esportatur għandha tintuża għall-għan ta’ din l-investigazzjoni dwar l-antidumping.
(29)
Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni proviżorjament aġġustat id-dejta dwar l-ispejjeż ipprovduta mill-produttur esportatur imsemmi fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju billi użat fatti disponibbli fis-sistema interna ta’ kontabbiltà.
(30)
Fil-każ tat-tieni produttur esportatur, il-Kummissjoni sabet li x-xiri u l-konsum tal-materja prima rrappurtati lill-Kummissjoni fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju ma kinux appoġġati mid-dejta li tinsab fis-sistema ta’ ġestjoni tal-inventarji tal-produttur. B’mod partikolari, jidher li d-distribuzzjoni għal kull tip ta’ azzar kienet differenti fiż-żewġ sorsi. Il-Kummissjoni tinnota li l-grad tal-azzar huwa fattur ewlieni fid-determinazzjoni tal-ispiża tal-prodott finali. Informazzjoni mhux ta’ min wieħed joqgħod fuqha dwar il-grad tal-azzar tista’ tgħawweġ serjament il-kalkoli tal-ispejjeż u l-prezzijiet tal-bejgħ ta’ tipi ta’ prodott individwali u għalhekk tista’ tkun qarrieqa.
(31)
Il-produttur esportatur iddikjara madankollu li fajls kompjuterizzati li fihom xiri ta’ materja prima miġbura mill-Kummissjoni matul iż-żjara ta’ verifika ma kinux kompluti, minħabba li l-akkwist addizzjonali tal-materja prima kien saret minn unitajiet oħra fil-kumpanija, iżda dawk ix-xiri ma kinux ġew rappurtati u ma kinux inklużi fil-fajls kompjuterizzati miġbura matul iż-żjara ta’ verifika u eżaminati mill-Kummissjoni. Barra minn hekk, il-produttur esportatur sostna li d-diskrepanzi osservati fil-kwantitajiet ta’ gradi tal-azzar kienu minħabba l-fatt li xi gradi tal-azzar kienu parzjalment sovrapposti ma’ xulxin u li xi partijiet tal-proċess ta’ produzzjoni ma kienux traċċabbli fuq il-livell ta’ gradi individwali tal-azzar.
(32)
Il-Kummissjoni madankollu tinnota li d-dikjarazzjoni ta’ hawn fuq li saru mill-kumpanija relatata ma’ xiri ta’ materja prima addizzjonali mhumiex biżżejjed biex jispjegaw id-diskrepanzi osservati fil-livell ta’ gradi individwali tal-azzar. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-kumpanija allegat li mhuwiex possibbli li jsir rintraċċar eżatt mill-gradi tal-azzar individwali fl-istadji kollha tal-proċess ta’ produzzjoni. Dan l-argument jkompli jdgħajjef l-affidabilità tas-sistema ta’ rappurtar ta’ gradi tal-azzar kollha kemm hi. L-informazzjoni mogħtija dwar gradi tal-azzar għandha tkun proviżorjament ikkunsidrata qarrieqa.
(33)
Il-Kummissjoni tqis li d-distribuzzjoni rrappurtata ta’ materja prima skont il-grad tal-azzar mhijiex affidabbli u għandha tkun proviżorjament mhux meqjusa u li d-determinazzjonijiet għandu isiru abbażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Minħabba n-nuqqas ta’ affidabilità tas-sistema ta’ rappurtar kollha kemm hi, ma kienx possibbli li jsiru d-determinazzjonijiet abbażi ta’ kwalunkwe wieħed mill-gradi tal-azzar irrappurtati. Għalhekk il-konsum totali tal-materja prima kollha meħuda bħala entità sħiħa, mingħajr ma tikkunsidra tqassim skont il-grad tal-azzar, intuża fil-kalkolu ta’ marġni ta’ dumping globali għall-prodotti kollha.
(34)
Fil-każ tat-tielet produttur esportatur, il-Kummissjoni sabet matul iż-żjara ta’ verifika li l-flussi ta’ materja prima rrappurtata fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju ma kinux konsistenti mad-dejta li tinsab fis-sistema ta’ kontabilità tal-produttur. Jidher li d-distribuzzjoni għal kull grad ta’ azzar kienet differenti fiż-żewġ sorsi.
(35)
Il-produttur esportatur, filwaqt li ammetta xi żbalji fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju, allega li d-differenzi fil-kwantitajiet globali tal-materja prima setgħu jiġu rrikonċiljati billi jitqiesu l-bidliet fl-inventarji. Madankollu, il-kumpanija allegat ukoll li gradi tal-azzar sovraponenti jagħmluha impossibbli li wieħed jagħmel rikonċiljazzjoni eżatta għal kull grad tal-azzar individwali. Dan l-argument jkompli jdgħajjef l-affidabilità tas-sistema ta’ rappurtar ta’ gradi tal-azzar kollha kemm hi. L-informazzjoni mogħtija dwar gradi tal-azzar għandha tkun proviżorjament ikkunsidrata qarrieqa.
(36)
Il-Kummissjoni tqis li d-distribuzzjoni rrappurtata ta’ materja prima skont il-grad tal-azzar mhijiex affidabbli u għandha tkun proviżorjament mhux meqjusa u li d-determinazzjonijiet għandhom isiru abbażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Minħabba n-nuqqas ta’ affidabilità tas-sistema ta’ rappurtar kollha kemm hi, ma kienx possibbli li jsiru d-determinazzjonijiet abbażi ta’ kwalunkwe wieħed mill-gradi tal-azzar irrappurtati. Għalhekk il-konsum totali tal-materja prima kollha meħuda bħala entità sħiħa, mingħajr ma tikkunsidra tqassim skont il-grad tal-azzar, intuża fil-kalkolu ta’ marġni ta’ dumping globali għall-prodotti kollha.
(37)
Kull produttur esportatur irċieva ittra individwali li tispjega r-raġunijiet speċifiċi u dettaljati għalfejn kien meqjus li xi dejta pprovduta fit-tweġiba għall-kwestjonarju ma setgħetx tiġi aċċettata. Kienu infurmati ukoll li l-Kummissjoni kellha l-ħsieb tagħmel sejbiet proviżorji fuq il-bażi ta’ fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(38)
It-tliet produtturi esportaturi kollha ngħataw l-opportunità li jikkummentaw u talbu seduti li ngħatawlhom. Huma pprovdew ukoll l-osservazzjonijiet tagħhom rigward tal-applikazzjoni possibbli tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku bil-miktub. Minkejja l-ispjegazzjonijiet miksuba mill-kumpaniji, ma setgħux b’mod sodisfaċenti jiċċaraw il-kwistjonijiet deskritti hawn fuq, u li wasslu għal sostituzzjoni ta’ xi ftit mid- dejta mill-aħjar fatti disponibbli.
3.2. Il-valur normali
(39)
Għad-determinazzjoni tal-valur normali, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat għal kull produttur esportatur fil-kampjun jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ dan il-bejgħ irrappreżentax mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PI skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni sabet li l-bejgħ globali minn kull produttur esportatur tal-prodott simili fuq is-suq domestiku kien rappreżentattiv.
(40)
Il-Kummissjoni sussegwentement identifikat għall-produtturi fil-kampjun li għandhom bejgħ domestiku rappreżentattiv b’mod ġenerali dawk it-tipi ta’ prodott mibjugħa fis-suq domestiku li kienu identiċi jew direttament komparabbli mat-tipi mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(41)
Madankollu, kif ġie spjegat fit-taqsima 3.1, għal tnejn mill-produtturi esportaturi l-paraguni deskritti hawn taħt saru fuq il-bażi tat-total tal-prodotti kollha, minflok ma sar tqabbil bejn tipi ta’ prodott individwali separatament.
(42)
Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ minn produttur esportatur fis-suq domestiku tiegħu u misjub li huwa identiku jew komparabbli mat-tip ta’ prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari kien meqjus suffiċjentement rappreżentattiv meta l-volum totali ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti matul il-PI rrappreżenta mill-inqas 5 % tal-ammont totali tat-tip ta’ prodott identiku jew kumparabbli mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(43)
Il-Kummissjoni sussegwentement eżaminat jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull kumpanija fil-kampjun jistax ikun ikkunsidrat bħala mibjugħ fl-andament ordinarju ta’ kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgћ bi qligħ lill-klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-PI.
(44)
Fejn il-volum tal-bejgħ ta’ tip ta’ prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett ugwali għal jew iżjed mill-ispiża kkalkolata tal-produzzjoni, kien jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum tal-bejgħ totali ta’ dak it-tip, u fejn il-prezz medju mwieżen ta’ dak it-tip kien ugwali għal jew ogħla mill-ispiża tal-produzzjoni, il-valur normali ġie bbażat fuq il-prezz domestiku reali, kalkolat bħala medja mwieżna tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dak it-tip magħmul matul il-PI, irrespettivament minn jekk dan il-bejgħ kien jew ma kienx profitabbli.
(45)
Meta l-ammont ta’ bejgħ bi qligħ kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta’ bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju mwieżen ta’ dak it-tip kien inqas mill-kost ta’ unità ta’ produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, ikkalkulat bħala prezz medju mwieżen tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss ta’ dak it-tip magħmul matul il-PI.
(46)
Fejn it-tipi tal-prodotti kienu nbiegħu kollha b’telf, kien ikkunsidrat li dawn ma kinux inbiegħu f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ.
(47)
Fejn ma kienx hemm bejgħ ta’ tipi ta’ prodott simili f’sitwazzjoni normali ta’ kummerċ jew fejn tip ta’ prodott ma nbiegħhax fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, il-Kummissjoni użat valur normali maħdum, skont l-Artikolu 2(3) u (6) tar-Regolament bażiku.
(48)
Il-valur normali ġie maħdum billi żdiedet l-ispiża medja tal-produzzjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni, aġġustata fejn meħtieġ, il-medja mwieżna tal-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi (“SG&A”) imġarrba u l-profitt medju kkalkulat realizzati mill-produtturi esportaturi fil-kampjun fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, matul l-andament ordinarju tal-kummerċ, waqt il-perjodu tal-investigazzjoni, fejn meħtieġ, b’mod partikolari kif spjegat fit-taqsima 3.1 hawn fuq, l-ispiża tal-produzzjoni u l-ispejjeż SG&A ġew aġġustati, qabel ma ntużaw f’sitwazzjoni normali ta’ test ta’ kummerċ u fil-kalkolu tal-valur normali.
(49)
Kull kumpanija tirċievi l-kalkoli dettaljati individwali tagħha użati biex jiddeterminaw valuri normali tagħhom u se jingħataw l-opportunità li jikkummentaw.
3.3. Il-prezz tal-esportazzjoni
(50)
Il-produtturi esportaturi fil-kampjun esportaw lejn l-Unjoni jew b’mod dirett lil konsumaturi indipendenti jew permezz tal-kumpaniji relatati.
(51)
Fejn il-prodott ikkonċernat ġie esportat direttament lill-klijenti indipendenti fl-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni effettivament imħallsa jew li jistgħu jitħallsu.
(52)
Minħabba li l-bejgħ bl-esportazzjoni lejn l-Unjoni sar permezz ta’ kumpanija tal-kummerċ relatata fl-Iran, il-prezz ta’ esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, jiġifieri abbażi tal-prezz li fih il-prodott importat l-ewwel ġie mibjuh lil konsumaturi indipendenti fl-Unjoni. F’dawn il-każijiet, saru aġġustamenti għall-ispejjeż kollha li saru bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, inkluż l-infiq SG&A, u għall-profitti. L-ispejjez SG&A tal-importatur relatat stess intużaw u marġni ta’ qligħ raġonevoli ġie stabbilit fuq il-bażi tal-marġni tal-qligħ miksub minn importatur indipendenti tal-prodott ikkonċernat.
3.4. Tqabbil
(53)
Il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni taż-żewġ produtturi esportaturi tqabblu fuq bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika.
(54)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(55)
Fuq din il-bażi, saru aġġustamenti għal trasport, spejjeż ta’ ġarr ta’ merkanzija bil-baħar u ta’ assigurazzjoni, spejjeż ta’ tqandil, tagħbija u spejjeż anċillari, spejjeż tal-ippakkjar, spejjeż tal-kreditu, skontijiet u kummissjonijiet fejn pprovati li jaffettwaw l-paragunabilità tal-prezzijiet.
3.5. Il-marġnijiet tad-dumping
(56)
Kif previst bl-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, għal kull kumpanija l-valur normali medju b’piż differenzjat stabbilit għal kull tip ta’ prodott tqabbel mal-medja diferenzjata tal-prezz ta’ esportazzjoni ta’ kull tip ta’ prodott korrispondenti.
(57)
Skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku, minħabba l-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku għat-tliet produtturi esportaturi fil-kampjun, il-marġni ta’ dumping tal-produtturi esportaturi li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun ma setgħux jiġu stabbiliti fuq il-bażi tal-medja tal-marġni ta’ dumping tal-kumpaniji fil-kampjun.
(58)
F’dan il-każ, kien meqjus xieraq li tiġi stabbilita l-marġni tad-dumping applikabbli għall-produtturi esportaturi li mhumiex inklużi fil-kampjun u li kkooperaw abbażi tal-prezz ta’ esportazzjoni tagħhom, stabbilit fuq il-bażi tal-istatistika dwar l-importazzjonijiet tal-Eurostat, u l-medja tal-valur normali stabbilit għal produtturi Indjani li ttieħdu mil-kampjun sakemm il-valur normali medju ma kinx affettwat bl-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(59)
Fuq din il-bażi, il-marġini ta’ dumping ikkalkulat għall-kumpaniji li kkooperaw mhux inkluzi fil-kampjun kien stabbilit proviżorjament għal 28,0 %.
(60)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi l-oħrajn kollha fl-Indja, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet il-livell ta’ kooperazzjoni. Għal dan l-għan, sar tqabbil magħmul bejn il-kwantitajiet ta’ esportazzjoni totali indikati fir-risposti ta’ teħid ta’ kampjuni u mal-importazzjonijiet totali mill-Indja kif jirriżulta mill-istatistiċi ta’ importazzjoni tal-Eurostat. Minħabba l-livell għoli ta’ koperazzjoni, il-marġni ta’ dumping residwu ġie stabbilit fil-livell tal-għola marġni ta’ dumping għal produtturi ta’ esportazzjoni fil-kampjun.
(61)
Fuq din il-bażi, il-livell nazzjonali ta’ dumping kien stabbilit proviżorjament għal 32,3 %.
(62)
Fuq din il-bażi, il-marġni medji proviżorji mwieżna ta’ dumping, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
(f’%)
Kumpanija
Marġni ta’ dumping proviżorju
Raajratna Metal Industries
32,3 %
Venus group
30,4 %
Viraj Profiles
24,4 %
Kumpaniji li kkoperaw li ma kinux fil-kampjun
28,0 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
32,3 %
4. INDUSTRIJA TAL-UNJONI
4.1. Industrija tal-Unjoni
(63)
Il-prodott simili kien manifatturat minn 27 produtturi tal-Unjoni. Għalhekk dawn huma meqjusin li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u għandhom minn hawn ‘il quddiem jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”.
4.2. Produzzjoni tal-Unjoni
(64)
L-informazzjoni kollha disponibbli rigward l-industrija tal-Unjoni, bħall-informazzjoni ppreżentata fl-ilment, id-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni u t-tweġibiet vverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-perjodu investigat.
(65)
Ta’ min isemmi li produttur wieħed tal-Unjoni relatat ma’ produttur esportatur Indjan u li oppona l-bidu ta’ din l-investigazzjoni huwa wkoll inkluż fid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(66)
Fuq din il-bażi, il-produzzjoni tal-Unjoni totali ġiet stmata għal madwar 139 141 tunnellata waqt il-PI. Din iċ-ċifra tinkludi l-produzzjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni li ppreżentaw ruħhom u l-volum stmat tal-produzzjoni tal-bqija tal-produtturi tal-Unjoni, li ma resqux fl-investigazzjoni.
4.3. It-teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(67)
Kif indikat fil-premessa (14) hawn fuq sitt produtturi tal-Unjoni kienu inklużi fil-kampjun li jirrappreżentaw 46.5 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni stmata tal-prodott simili.
5. DANNU
5.1. Il-konsum tal-Unjoni
(68)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi totali tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u t-total tal-importazzjonijiet. Is-sena 2009 kienet ikkaratterizzata minn prezzijiet għoljin bla preċedent tan-nikil, il-materja prima ewlenija użata biex tipproduċi l-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, u l-effetti negattivi globali tal-kriżi finanzjarja, li flimkien wasslu għal livell partikolarment baxx tal-konsum tal-Unjoni f’dik is-sena. Madankollu, is-sitwazzjoni tas-suq tjiebet, kif muri fit-tabella t’hawn taħt u l-konsum tal-Unjoni żdied b’ 50 % bejn l-2009 u l-PI.
2009
2010
2011
PI
Konsum (f’tunnellati)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indiċi (2009 = 100)
100
142
149
150
Sors:
Eurostat, tweġibiet dwar ilmenti u għall-kwestjonarju.
5.2. Importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat
5.2.1. Volum u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(69)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping lejn l-Unjoni mill-produtturi esportaturi li kkooperaw instab li żviluppaw f’termini ta’ volum u ta’ sehem mis-suq kif ġej:
2009
2010
2011
PI
Volum
16 847
29 053
36 720
35 398
Indiċi (2009 = 100)
100
172
218
210
Sehem tas-suq
12,8 %
15,5 %
18,7 %
17,9 %
Indiċi (2009 = 100)
100
121
146
140
Sors:
Eurostat, tweġibiet dwar ilmenti u għall-kwestjonarju.
(70)
L-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu b’mod sinifikanti b’110 % matul il-perjodu kkunsidrat. Iż-żieda kienet partikolarment evidenti bejn l-2009 u l-2010 meta l-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu bi 72 % u meta l-konsum tal-Unjoni żdied bi 42 %. Madankollu, filwaqt li l-konsum żdied biss b’5 % bejn l-2010 u l-PI, il-volum tal-importazzjoni mill-Indja kompla jiżdied b’mod sinifikanti bi 22 % fl-istess perjodu.
(71)
Is-sehem fis-suq tal-prodotti ddampjati mill-Indja żdied b’mod sinifikanti b’ 40 % matul il-perjodu kkunsidrat.
5.2.2. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezz
(72)
Kif spjegat hawn fuq fil-premessa (22) parti waħda esprimiet tħassib dwar il-fatt li l-kwestjonarju kontra d-dumping ma ppermettietx li ssir distinzjoni b’mod partikolari ċerti tipi tal-prodott ikkonċernat, li fil-fehma tagħhom huma differenti.
(73)
Dan it-tħassib kien indirizzat fil-kwestjonarju billi tkabbru l-hekk imsejħa numri ta’ kontroll tal-prodott (PCN) sabiex jiġu identifikati b’mod ċar it-tipi rilevanti fl-investigazzjoni b’mod partikolari għall-eżerċizzju ta’ tqabbil tal-prezzijiet. F’dan l-istadju, l-investigazzjoni wriet li produtturi Indjani li jesportaw esportaw biss kwantitajiet limitati ħafna ta’ dawn it-tipi tekniċi ħafna. Madankollu, huwa osservat li l-bidliet li saru fil-PCN żguraw li l-prezzijiet ta’ ċerti tipi ta’ prodotti ġew imqabbla direttament mal-prezzijiet ta’ tipi ta’ prodotti simili.
(74)
It-tabella ta’ hawn taħt turi l-prezz medju tal-importazzjonijiet iddumpjati:
2009
2010
2011
PI
Prezz medju (f’EUR/tunnellata)
2 372
2 801
3 246
3 196
Indiċi (2009 = 100)
100
118
137
135
Sors:
Eurostat u r-risposti tal-kwestjonarji
(75)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-Indja żdiedu b’ 35 % matul il-perjodu kkunsidrat, iżda dawn baqgħu taħt il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu (ara l-premessa (93) hawn taħt). Dan jispjega ż-żieda fil-volum tal-importazzjoni u ż-żieda sinifikanti b’ 40 % fis-sehem tas-suq miżmum mill-esportaturi Indjani fl-istess perjodu.
(76)
Sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet tal-bejgħ b’medja mwieżna għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun mitluba lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, u aġġustati għal livell ex-works, tqabblu mal-prezzijiet b’medja peżata korrispondenti tal-importazzjonijiet mill-produtturi Indjani li kkooperaw lejn l-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbilit fuq bażi CIF, b’aġġustamenti adegwati għal-kosti ta’ wara l-importazzjoni.
(77)
Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwali tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PI, wera marġni ta’ twaqqigħ b’medja peżata ta’ 15 % mill-importazzjonijiet iddumpjati mill-pajjiż ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni. Il-prezzijiet aktar baxxi tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping meta mqabbla ma’ dawk tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat, jispjegaw iż-żieda sinifikanti fl-volum ta’ importazzjoni Indjan u fis-sehem tas-suq miżmum mill-importazzjonijiet mill-Indja bejn l-2009 u l-PI.
5.3. Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.3.1. Kummenti preliminari
(78)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-fatturi ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkonċernat.
(79)
Kif imsemmi fil-premessa (14), it-teħid ta’ kampjuni intuża għall-eżami tad-dannu possibbilment imġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(80)
Għall-iskop tal-analiżi tad-dannu, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn indikaturi tad-dannu makroekonomiċi u mikroekonomiċi. F’dan ir-rigward, is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni hija vvalutata abbażi ta’ (a) indikaturi makroekonomiċi, jiġifieri l-indikaturi bħalma huma produzzjoni, kapaċità ta’ produzzjoni, utilizzazzjoni tal-kapaċità, volum tal-bejgħ, sehem fis-suq u tkabbir, impjiegi, produttività, id-daqs tal-marġni tad-dumping attwali u l-irkupru minn dumping tal-passat, li għalihom id-dejta kienet miġbura fil-livell tal-industrija totali tal-Unjoni u fuq il-bażi ta’ (b) indikaturi mikroekonomiċi, jiġifieri indikaturi bħall-prezzijiet medji tal-unità, il-kost tal-unità, il-profittabilità, il-likwidità, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jżidu l-kapital, il-ħażniet u l-ispejjeż tax-xogħol, li għalihom id-dejta kienet miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(81)
Ta’ min isemmi li l-informazzjoni kollha disponibbli rigward l-industrija tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni ppreżentata fl-ilment, id-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, u t-tweġibiet vverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-perjodu kkunsidrat.
(82)
L-indikaturi mikroekonomiċi ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-informazzjoni ipprovduta mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun fir-risposti tagħhom tal-kwestjonarju.
5.3.2. Indikaturi makroekonomiċi
(a) Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u utilizzazzjoni tal-kapaċità
(83)
Ix-xejriet għall-produzzjoni tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
2009
2010
2011
PI
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indiċi (2009 = 100)
100
133
131
132
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellata)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indiċi (2009 = 100)
100
101
101
101
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità (%)
43
57
56
56
Indiċi (2009 = 100)
100
132
130
130
Sors:
L-ilment, it-tweġibiet għall-kwestjonarju
(84)
Il-produzzjoni tal-Unjoni żdiedet bi 32 % matul il-perjodu meqjus li jirrifletti sa ċertu punt l-evoluzzjoni pożittiva tal-konsum. Il-volumi tal-produzzjoni, madankollu, staġnaw bejn l-2010 u l-PI.
(85)
Filwaqt li l-kapaċità ta’ utilizzazzjoni tjiebet u żdiedet bi 13-il punt perċentwali matul il-perjodu meqjus, il-kapaċità ta’ produzzjoni baqgħet fundamentalment stabbli matul il-perjodu kkunsidrat.
(b) Volum ta’ bejgħ, sehem mis-suq u tkabbir
(86)
Ix-xejriet rigward il-volumi tal-bejgħ, is-sehem mis-suq u t-tkabbir żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
2009
2010
2011
PI
Volum ta’ bejgħ (tunnellati)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indiċi (2009 = 100)
100
140
140
140
Sehem tas-suq (%)
67,6
66,6
63,1
62,9
Indiċi (2009 = 100)
100
98
93
93
Sors:
L-ilment, it-tweġibiet għall-kwestjonarju.
(87)
Wara żieda konsiderevoli bejn l-2009 u l-2010, fil-kuntest ta’ żieda fil-konsum, il-volum ta’ bejgħ lil klijenti mhux relatati naqas u ma bbenefikax miż-żieda kontinwa fid-domanda (4,9 % punti perċentwali bejn l-2010 u l-2011). Dan huwa rifless ukoll fix-xejra ‘l fuq tal-ħażniet tal-għeluq, li żdiedu b’ 41 % matul il-perjodu kkunsidrat kif muri fil-premessa (100) hawn taħt.
(88)
Barra minn hekk, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’ 4,7 punti perċentwali matul il-perjodu meqjus minkejja din iż-żieda kostanti ta’ 50 % fil-konsum.
(89)
Kif indikat fil-premessa (68) hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni kien qiegħed jiżdied b’50 % bejn l-2009 u l-PI, filwaqt li l-importazzjonijiet soġġetti għal dumping żdied b’mod sinifikanti, b’110 % matul l-istess perjodu, kif indikat fil-premessa (70) hawn fuq. It-tkabbir sħiħ tas-suq tal-Unjoni bejn l-2009 u l-PI għalhekk ġie parzjalment assorbit mill-importazzjonijiet soġġetti għal dumping, filwaqt li l-bejgħ tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni żdied b’40 % matul l-istess perjodu. Dan juri li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ mit-tkabbir fil-konsum tal-Unjoni minħabba ż-żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(c) L-impjiegi u l-produttività
(90)
Minkejja s-sitwazzjoni finanzjarja diffiċli deskritta fil-premessi (94)-(99), l-impjieg tal-industrija tal-Unjoni baqa’ relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Meta wieħed iqis iż-żieda fil-volum ta’ produzzjoni (ara l-premessa (84) hawn fuq), il-produttività kif imkejla bħala l-produzzjoni f’tunnellati għal kull persuna impjegata għal kull sena żdiedet bi 30 % matul l-istess perjodu li jissuġġerixxu li l-industrija tal-Unjoni għamlet sforzi sinifikanti biex ittejjeb l-effiċjenza tagħha.
2009
2010
2011
PI
In-numru ta’ impjegati
1 726
1 687
1 729
1 747
Indiċi (2009 = 100)
100
98
100
101
Produttività (unità/impjegat)
61
83
80
80
Indiċi (2009 = 100)
100
136
131
130
Sors:
L-ilment, it-tweġibiet għall-kwestjonarju
(d) Id-daqs tal-marġni ta’ dumping attwali u l-irkupru minn dumping fil-passat
(91)
Il-marġini tad-dumping ta’ tliet produtturi Indjani fil-kampjun li jesportaw huma ogħla mil-livell de minimis (ara l-premessa (62) hawn fuq). Meta jitqies is-settur tal-prodott ikkonċernat, il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping mill-Indja, diskussi hawn fuq, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġini reali tad-dumping ma jistax jitqies li huwa negliġibbli.
(92)
Huwa mfakkar li fl-1999 ġew imposti miżuri antidumping u kontra s-sussidju (4) dwar il-prodott ikkonċernat. Madankollu, minħabba ż-żmien li għadda bejn l-iskadenza tal-miżuri li ġew introdotti fl-1999 u l-investigazzjoni attwali, ma hemm l-ebda dejta disponibbli biex jiġi evalwat l-effett ta’ dumping fil-passat. L-investigazzjoni fi kwalunkwe każ ma ressqitx prova li l-industrija għadha qed tirkupra minn prassi preċedenti ta’ dumping.
5.3.3. Indikaturi mikroekonomiċi
a) Prezzijiet tal-bejgħ medji għal kull unità fuq is-suq tal-Unjoni u l-ispiża tal-produzzjoni
(93)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni żdied bi 34 % matul il-perijodu kkunsidrat. Iż-żieda tirrifletti ż-żieda ġenerali fil-prezz tal-materja prima esperjenzata mill-industrija matul l-istess perjodu. Fl-2011 u matul il-PI il-produtturi tal-Unjoni setgħu iżidu biss moderatament il-prezzijiet biex ikopru ż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni, biżżieejd biex iżommu l-profittabilità kemm kemm ‘il fuq minn 1 % fl-2011 u f’bilanċ kemm kemm pożittiv fil-PI. Għalhekk, kif jidher fit-tabella hawn fuq, anki żieda sinifikanti fil-prezz tal-bejgħ ma ppermettietx lill-industrija tal-Unjoni tikseb livell raġonevoli ta’ profitt.
2009
2010
2011
PI
Prezz tal-bejgħ ta’ unità medju fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati
2 988
3 833
4 185
4 018
Indiċi (2009 = 100)
100
128
140
134
Spiża tal-unità tal-produzzjoni (EUR/tunnellata)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indiċi (2009 = 100)
100
111
117
113
Sors:
Risposti għall-kwestjonarju
b) Il-profittabilità, il-likwidità, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li żżid il-kapital.
(94)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-likwidità tal-produtturi tal-Unjoni, l-investiment, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbilità li jiżdied il-kapital żviluppaw kif ġej:
2009
2010
2011
PI
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Likwidità (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investimenti (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indiċi (2009 = 100)
100
181
98
89
Redditu mill-investimenti (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Sors:
Risposti għall-kwestjonarju.
(95)
Il-profitabilità tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampju ġiet stabbilita billi l-profitt nett qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Fl-2009, il-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun kienu qed jagħmlu telf iżda bdew jirkupraw fl-2010 b’konformità maż-żieda b’50 % fil-konsum kif deskritt fil-premessa (68) hawn fuq. Madankollu, anke jekk il-qligħ żdied bi ftit, il-livelli tal-profitti għal 0,2 % kienu għadhom ferm taħt livell raġonevoli ta’ profittabilità fis-settur tal-azzar. Fil-fatt, il-marġini ta’ profitt immirat ġie proviżorjament stabbilit għal 5 %, għaliex huwa meqjus li jikkorrispondi għall-marġni li tista’ tinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur tal-prodott investigat f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma oġġetti ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni kif indikat mill-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk dan il-5 % ikun marġini ta’ profitt ta’ qabel it-taxxa li kien ikkunsidrat bħala minimu xieraq f’investigazzjoni oħra f’prodotti simili fl-istess settur.
(96)
Matul il-PI l-produtturi tal-Unjoni irnexxilhom saħansitra jilħqu l-punt ta’ ekwilibriju; madankollu, il-pressjoni fuq il-prezzijiet eżerċitata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ma ħallewhomx li jallinjaw il-prezzijiet tagħhom ma’ spejjeż u għalhekk biex ikun hemm riżultati sodisfaċenti. Din is-sitwazzjoni hija wkoll spjegata mill-fatt li l-prodott li qed jiġi investigat huwa meqjus bħala komodità u għalhekk il-prezzijiet huma l-fattur prinċipali li jaffettwa l-għażliet tal-klijent.
(97)
Il-likwidità, li hija l-ħila tal-industrija li tiffinanzja l-attivitajiet tagħha stess u li kien ikkalkulat abbażi tal-operazzjonijiet, kien negattiv sal-2010. Għalkemm tjieb fl-2011, naqas b’ 34 % bejn l-2011 u l-PI.
(98)
L-evoluzzjoni tal-profittabilità u l-likwidità matul il-perjodu kkunsidrat illimitat l-abilità tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun li jinvestu fl-attivitajiet tagħhom u dgħajjef l-iżvilupp tagħhhom. B’konsegwenza ta’ dan l-abilità tal-produtturi tal-Unjoni biex iżidu l-kapital u biex jiffinanzjaw l-ispejjż ġiet imxekkla. Għalkemm il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun irnexxielhom jagħmlu xi investimenti relatati mal-prodott simili fl-2010, dawn naqsu minn hemm ‘il quddiem u b’mod partikolari matul l-IP meta naqsu b’ 51 % meta mqabbla mal-livelli tal-2010. Barra minn hekk, anke jekk ir-redditu fuq l-investiment, espress bħala l-profitt f’perċentwali tal-valur nett deprezzat tal-investimenti, sar pożittiv fl-2011, naqas b’mod konsiderevoli, b’ 5,9 punti perċentwali matul l-IP, u laħaq livell baxx ta’ 0,8 %.
(99)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li l-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun baqa’ pjuttost fraġili matul il-PI.
c) Ħażniet
(100)
Il-livell tal-ħażniet tal-industrija tal-Unjoni żdied b’41 % matul il-perjodu kkunsidrat. iż-żjieda kkoinċidiet ma’ telf fis-sehem mis-suq, b’mod partikolari matul il-PI.
2009
2010
2011
PI
Il-ħażniet tal-egħluq (tunnellata)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indiċi (2009 = 100)
100
120
124
141
Sors:
Risposti għall-kwestjonarju.
d) L-ispejjeż tax-xogħol
(101)
Il-medja tal-ispejjeż tax-xogħol tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żdied b’mod modest matul il-perjodu kkunsidrat għalhekk ma jirrappreżentawx fattur determinanti fiż-żieda fl-ispiża ta’ produzzjoni.
2009
2010
2011
PI
Nefqa medja tax-xogħol għal kull impjegat (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indiċi (2009 = 100)
100
109
107
104
Sors:
Risposti għall-kwestjonarju.
5.4. Il-konklużjoni dwar id-dannu
(102)
l-investigazzjoni uriet li l-industrija tal-Unjoni ma bbenefikatx bis-sħiħ miż-żieda fil-konsum matul il-perijodu kkunsidrat u b’mod partikolari matul il-PI. Inizjalment, bejn l-2009 u l-2010, il-parti l-kbira tal-indikaturi tad-dannu li jikkaratterizzaw l-industrija tal-Unjoni ġeneralment tjiebet iżda, sussegwentement, is-sitwazzjoni ekonomika tagħha jew staġnat jew saħansitra marret għall-agħar.
(103)
Fil-fatt, fil-kuntest ta’ suq li qed jikber u jissaħħaħ, ċerti indikaturi bħalma huma l-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’mod sinifikanti bejn l-2009 u l-2010 iżda mbagħad irreġistraw tnaqqis mill-2010 ‘l quddiem. Din is-sitwazzjoni seħħet minkejja żieda kontinwa fil-konsum.
(104)
Barra minn hekk, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni bħal-likwidità, l-investiment u l-profitabilità ġew affettwati b’mod serju mill-pressjoni fuq il-prezzijiet li ppredomina fis-suq tal-Unjoni, b’mod partikolari, matul il-PI. L-industrija tal-Unjoni ma setgħetx iżżid il-prezzijiet tagħha biżżejjed sabiex tkopri l-ispejjeż tagħha ta’ produzzjoni bejn l-2009 u l-2010. Il-profittabbiltà kienet qed titjib bejn l-2009 u l-2011 billi tagħmel profitt żgħir ta’ 1,4 % fl-2011; madankollu, hija reġgħet bdiet tiddeterjora matul il-PI meta laħqet biss livell ta’ ekwilibriju. Dan ifisser li l-abilità tal-industrija tal-Unjoni biex issib il-kapital u biex tinvesti ġiet imxekkla wkoll.
(105)
Fid-dawl ta’ dak li ssemma, huwa konkluż proviżorjament li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali fis-sens tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
6. KAWŻALITÀ
6.1. Introduzzjoni
(106)
Skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet li kienu oġġett ta’ dumping mill-Indja kkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sa tali punt li jkun jista’ jiġi kklassifikat bħala materjali. Il-fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping, li fl-istess ħin jistgħu jkunu qegħdin jikkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati ukoll sabiex jiġi żgurat li dannu possibbli kkawżat minn dawn il-fatturi l-oħra ma jkunx ġie attribwit lill-importazzjonijiet li huma oġġetti ta’ dumping.
6.2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(107)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni żdied b’50 % matul il-perjodu kkunsidrat u fl-istess ħin il-volum tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Indja żdied aktar mid-doppju. Min-naħa l-oħra, iż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ikkoinċidiet ma’ tnaqqis fil-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati bejn l-2010 u l-PI.
(108)
Fir-rigward tal-pressjoni tal-prezz prevalenti fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat, instab li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-Indja baqgħu kostantement aktar baxxi mill-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Bit-twaqqigħ tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’medja ta’ 15 % matul il-PI, importazzjonijiet Indjani li huma l-oġġett ta’ dumping żiedu s-sehem tas-suq tagħhom minn l-2009 u l-PI b’ 40 %, filwaqt li s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’ 4,7 punti perċentwali (minn 67,6 % fl-2009 għal 62,9 % fil-PI). It-telf fis-sehem tas-suq juri li l-industrija tal-Unjoni setgħet tibbenefika miż-żieda fil-konsum biss sa ċertu punt.
(109)
Minħabba l-ispiża ta’ produzzjoni li dejjem tiżdied, l-industrija tal-Unjoni ppruvat iżżid il-prezz tal-unità lil klijenti mhux relatati kif muri fil-premessa (93) hawn fuq. Madankollu, minħabba l-pressjoni fuq il-prezzijiet ikkawżata mill-ammonti li qed jiżdiedu ta’ importazzjonijiet Indjani li huma l-oġġett ta’ dumping kif iddikjarat hawn fuq, iż-żieda fil-prezz ma kinitx biżżejjed biex issostni l-ispejjeż dejjem jiżdiedu, għalhekk l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tilħaq livelli ta’ profitt sodisfaċenti li jistgħu jkunu meqjusa bħala meħtieġa għal din l-industrija partikolari.
(110)
Abbażi ta’ li ntqal hawn fuq, il-konklużjoni hija li ż-żieda tal-importazzjonijiet li huma oġġetti ta’ dumping mill-Indja bi prezzijiet li b’mod kostanti waqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni kellhom rwol determinanti fid-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-effett ta’ fatturi oħrajn
6.3.1. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
Pajjiż
2009
2010
2011
PI
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (Ir-RPĊ)
Volum (tunnellati)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indiċi (2009 = 100)
100
134
177
202
Sehem mis-suq (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Indiċi (2009 = 100)
100
94
118
134
Prezz medju
1 914
2 607
2 835
2 508
Indiċi (2009 = 100)
100
136
148
131
L-Isvizzera
Volum (tunnellati)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indiċi (2009 = 100)
100
132
113
113
Sehem mis-suq (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Indiċi (2009 = 100)
100
93
75
75
Prezz medju
3 423
4 063
4 475
4 360
Indiċi (2009 = 100)
100
119
131
127
Ir-Repubblika tal-Korea
Volum (tunnellati)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indiċi (2009 = 100)
100
138
130
128
Sehem mis-suq (%)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Indiċi (2009 = 100)
100
97
87
85
Prezz medju
3 717
4 165
4 761
4 627
Indiċi (2009 = 100)
100
112
128
124
Total tal-pajjiżi terzi kollha għajr l-Indja
Volum (tunnellati)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indiċi (2009 = 100)
100
130
139
146
Sehem mis-suq (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Indiċi (2009 = 100)
100
91
93
97
Prezz medju
3 609
4 214
4 748
4 483
Indiċi (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Apparti mill-importazzjonijiet mill-Indja li jikkostitwixxu 48 % tal-importazzjonijiet kollha fis-suq tal-Unjoni matul il-PI, kien hemm sorsi oħra ta’ importazzjonijiet, inkluża r-Repubblika Popolari taċ-Ċina, il-Korea u l-Isvizzera, li kellhom jiġu eżaminati fil-kuntest ta’ din ir-rabta kawżali.
(112)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi Koreani u Svizzeri baqgħu ogħla mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi Indjani u dawk tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat u, b’mod partikolari, matul il-PI. Barra minn hekk, is-sehem tas-suq tagħhom żdied b’ 0.5 u 1.6 punti perċentwali rispettivament matul il-PI.
(113)
Il-prezz medju mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina kien taħt il-livell tal-prezz tal-industrija tal-Unjoni u s-sehem tas-suq ta’ dak il-pajjiż wera xejra li qed tiżdied waqt il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li t-taħlita tal-prodott irrappreżentat mill-importazzjonijiet Ċiniżi huwa differenti u li l-prodotti Ċiniżi ma kinux f’kompetizzjoni diretta ma’ dawk tal-industrija tal-Unjoni jew dawk ta’ oriġini Indjana. Għalhekk tqies li l-esportazzjonijiet Ċiniżi ma setgħux ikollhom impatt sinifikanti fuq it-tipi ta’ prodotti ewlenin mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk, kwalunkwe effett li l-importazzjonijiet miċ-Ċina seta’ kellu fuq id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien wieħed minimu.
(114)
Barra minn hekk, produttur esportatur iddikjara li l-importazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, ir-Repubblika tal-Korea u l-Isvizzera kellhom jiġu inklużi fl-ambitu ta’ din l-investigazzjoni.
(115)
Minbarra l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet mogħtija hawn fuq, ta’ min jinnota li, fl-istadju tal-inizjazzjoni u sa issa, ma hemm l-ebda evidenza ta’ dumping, dannu u jew rabta kawżali jew li kienu jiġġustifikaw il-bidu ta’ proċediment antidumping fir-rigward ta’ importazzjonijiet li joriġinaw fil-pajjiżi msemmija hawn fuq. Barra minn hekk, anke jekk ikun hemm evidenza li tiġġustifika l-investigazzjoni ta’ importazzjonijiet oħra, differenza fit-trattament li jikkonsisti fil-ftuħ ta’ proċediment antidumping kontra l-importazzjonijiet Indjani biss mhux se jikkwalifika bħala diskriminatorju. L-affermazzjoni li dawn il-pajjiżi kellhom jiġu inklużi fl-ambitu tal-investigazzjoni għalhekk hija bla bażi u qed tiġi miċħuda.
(116)
Fuq il-bażi ta’ hawn fuq, huwa konkluż li l-esportazzjonijiet minn pajjiżi terzi ma kkontribwewx b’mod sinifikanti għad-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
6.3.2. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(117)
L-esportazzjonijiet totali tal-prodott ikkonċernat mill-industrija tal-Unjoni kienu jirrappreżentaw 8,5 % tal-produzzjoni totali fil-PI. Din is-sitwazzjoni hija riflessa minn esportazzjonijiet lil klijenti mhux relatati mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li l-esportazzjonijiet tagħhom irrappreżentaw 7 % tal-produzzjoni fl-IP u l-prezzijiet kienu 36 % ogħla minn dawk fis-suq tal-UE fl-istess perjodu. Abbażi ta’ dan, jista’ jiġi konkluż li l-attività tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tkun il-kawża potenzjali ta’ dannu materjali.
6.3.3. Il-kriżi ekonomika u l-prezzijiet tal-materja prima
(118)
Kif imsemmi fil-premessa (68)hawn fuq, il-konsum fl-2009 kien partikolarment baxx minħabba l-livell tal-prezzijiet għolja eċċezzjonali ta’ nikil u l-effetti tal-kriżi ekonomika. Din is-sitwazzjoni ċertament tispjega b’mod partikolari l-istat finanzjarju ħażin tal-industrija tal-Unjoni fl-2009. Madankollu, ta’ min jinnota li f’sitwazzjoni ta’ konsum li qed jiżdied mill-2010 ‘il quddiem, il-prestazzjonijiet ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping bi prezz baxx huma f’kuntrast ma’ dawk tal-industrija tal-Unjoni.
(119)
L-investigazzjoni wriet li anke matul l-irkupru ekonomiku ġenerali, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika miż-żieda fil-konsum u kienet qed titlef fis-sehem tas-suq matul il-perjodu meqjus, filwaqt li l-esportazzjonijiet Indjani li huma l-oġġett ta’ dumping kisbu aktar sehem mis-suq.
(120)
Għaldaqstant, minkejja li l-kriżi ekonomika setgħet ikkontribwiet għall-prestazzjoni fqira tal-industrija tal-Unjoni, b’mod ġenerali, ma jistax jiġi kkunsidrat li din kellha impatt tant li tkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u s-sitwazzjoni ta’ dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni, b’mod partikolari, matul il-PI.
6.4. Il-konklużjoni dwar il-kawżalità
(121)
Intwera li kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping li joriġinaw miill-Indja fil-perjodu kkunsidrat (b’110 % u 40 % rispettivament). B’żieda ma’ dan, instab li dawn l-importazzjonijiet kienu b’mod kostanti qed iwaqqgħu l-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u, b’mod partikolari, matul il-PI (fuq medja b’15 %).
(122)
Din iż-żieda fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja li huma l-oġġett ta’ dumping, seħħet fl-istess żmien meta kien hemm żvilupp kajman fis-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni b’mod partikolari mill-2010. Għalhekk, minkejja l-irkupru tal-konsum, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tgħaddi ż-żieda fl-ispiża tal-produzzjoni għall-klijent tagħha għal livell sodisfaċenti u konsegwentement indikaturi finanzjarji bħall-profitabilità, il-likwidità u l-investiment baqgħu f’livelli baxxi.
(123)
L-eżami tal-fatturi l-oħra magħrufa li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni żvela li dawn il-fatturi mhumiex tali li jkissru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Indja u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(124)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, huwa konkluż b’mod proviżorju li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Indja kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
7. L-INTERESS TAL-UNJONI
7.1. Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(125)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja s-sejba proviżorja ta’ dumping li jikkawża dannu, jeżistu raġunijiet b’saħħithom biex jiġi konkluż li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq l-apprezzament tal-bosta interessi involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi u tal-utenti.
7.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(126)
L-industrija tal-Unjoni bħala entità sħiħa hija magħmula minn 27 produttur magħrufa li jirrappreżentaw il-produzzjoni kollha tal-prodott simili. Il-produtturi jinsabu fi Stati Membri differenti tal-Unjoni, u jimpjegaw direttament 1 747 persuna b’rabta mal-prodott simili matul il-PI.
(127)
Produttur wieħed tal-Unjoni, li jirrappreżenta sehem relattivament żgħir tal-produzzjoni tal-Unjoni u li għandu kumpanija relatata fl-Indja oppona l-bidu tal-investigazzjoni. Kif imsemmi fil-premessa (22), gie argumentat ukoll li dawn il-prodotti tekniċi ħafna m’għandhomx ikunu koperti u li ma kienx fl-interess tal-Unjoni li timponi l-istess miżuri fuq dan it-tip ta’ prodott.
(128)
Kif imsemmi fil-premessa (72) dan it-tħassib kien indirizzat fil-kwestjonarju billi jkabbru l-PCN li jidentifikati b’mod ċar dawn it-tipi fl-investigazzjoni. Madankollu, f’dan l-istadju, l-investigazzjoni wriet li prodotti tekniċi ħafna kienu koperti mill-investigazzjoni u li produtturi Indjani li jesportaw esportaw biss kwantitajiet limitati ta’ dawn it-tipi ta’ prodotti. Għalhekk, it-tħassib espress minn dan il-produttur ma kinux ikkunsidrati bħala ġustifikati u t-talba tiegħu ġiet irrifjutata.
(129)
Ġie stabbilit li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali kkawżata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-Indja. Ta’ min ifakkar li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ miż-żieda fil-konsum u l-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni baqgħet fraġli.
(130)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dażji antidumping għandha trodd lura kundizzjonijiet kummerċjali ġusti fis-suq tal-Unjoni, li tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tallinja l-prezzijiet tal-prodott simili mal-ispejjeż tal-produzzjoni.
(131)
Jista’ jkun mistenni wkoll li l-impożizzjoni ta’ miżuri proviżorji għandhom jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tirkupra tal-anqas parti mis-sehem mis-suq mitluf matul il-perjodu kkunsidrat, b’impatt pożittiv fuq il-profittabilità tagħha u l-qagħda finanzjarja tagħha b’mod ġenerali. -impożizzjoni ta’ miżuri tippermetti li l-industrija żżomm u tiżviluppa aktar l-isforzi tagħha biex tkun kost effiċjenti.
(132)
Jekk il-miżuri ma jiġux imposti, huwa mistenni aktar telf fis-sehem mis-suq u l-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni tibqa’ sejra lura.
(133)
Għaldaqstant, ġie konkluż b’mod proviżorju li l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping minn importazzjonijiet li joriġinaw fl-Indja tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
7.3. L-interess tal-utenti
(134)
Kwestjonarji ntbagħtu lil disa’ utenti fl-Unjoni. Tlieta biss wieġbu għall-kwestjonarju li jirrappreżenta madwar 6 % tal-importazzjonijiet totali mill-Indja tal-prodott ikkonċernat matul il-PI. Dawn huma preżenti fis-setturi li jirrigwardaw l-ipproċessar tal-ikel inklużi kċejjen kummerċjali u catering, tagħmir tad-dar, l-industrija tal-karozzi.
(135)
Fuq medja, ix-xiri mill-Indja kkostitwixxa madwar 67 % tax-xiri totali tagħhom tal-prodott ikkonċernat, u l-Indja rrappreżenta is-sors ta’ provista esklussiva biss għal utent wieħed. Matul il-PI, il-medja perċentwali tal-fatturat li jinkorpora l-prodott ikkonċernat irrappreżenta 54 % tal-fatturat totali tagħhom.
(136)
L-investigazzjoni wriet li, matul il-PI, il-profitabilità medja tal-utenti li kkooperaw kollha fis-setturi li jużaw il-prodott ikkonċernat kienet ogħla minn 9 % fuq il-fatturat.
(137)
L-effett probabbli tal-miżuri proposti ġiet ivvalutata abbażi tar-risposti għall-kwestjonarju li waslu mingħand l-utenti u s-suq totali tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili. Jekk wieħed jassumi li l-agħar xenarju għas-suq tal-Unjoni, jiġifieri li l-ebda żieda fil-prezz ma tista’ tkun mgħoddija lill-katina ta’ distribuzzjoni u li l-utenti jkollhom ikomplu jixtru mill-Indja f’volumi preċedenti, l-impatt tad-dazju fuq il-profitabilità tal-utenti ikun ifisser tnaqqis ta’ madwar 1,2 punti perċentwali.
(138)
Għandu jiġi nnutat li utent wieħed kellu pożizzjoni newtrali fir-rigward tal-investigazzjoni miħabba li jqis li l-impożizzjoni ta’ miżuri ma jkollha l-ebda effett sinifikanti fuq il-prezzijiet tas-suq billi ż-żieda potenzjali fil-prezz tiġi assorbita mid-distributuri.
(139)
Utent ieħor esprima tħassib li, jekk ikunu imposti, miżuri jolqtu ukoll ċerti tipi ta’ prodotti li m’għadhomx prodotti fl-Unjoni. L-investigazzjoni wriet, madankollu li t-tipi ta’ prodotti msemmija minn dan l-utent għadhom prodotti fl-Unjoni u li d-domanda ta’ dawk it-tipi ta’ gradi ta’ azzar inossidabbli mhijiex sinifikanti. Barra minn hekk, ta’ min jinnota li l-produtturi tal-Unjoni ma pproduċewx bil-kapaċità sħiħa tagħhom matul il-perjodu kkunsidrat, u għalhekk jekk id-domanda tiżdied il-produzzjoni tista’ ssegwi skont dan.
(140)
Ta’ min jinnota li billi l-prodott ikkonċernat huwa standardizzat f’termini ta’ settur u l-użu, l-utenti jistgħu faċilment ibiddlu s-sorsi tal-provista tagħhom fejn il-kwalità tal-prodott, jew il-prezz huma kkonċernati. L-impożizzjoni ta’ miżuri m’għandhiex tipprekludi l-possibbiltà ta’ importazzjoni tal-prodott ikkonċernat minn pajjiżi oħra u anke mill-Indja ladarba l-effetti li jgħawġu l-kummerċ minħabba dumping jiġu eliminati.
(141)
Meta jiġi kkunsidrat dan li ntqal hawn fuq, anki jekk xi utenti x’aktarx se jiġu affettwati aktar minn oħrajn b’mod negattiv bil-miżuri fuq l-importazzjonijiet mill-Indja, l-impatt ġenerali fuq l-utenti huwa kkunsidrat bħala wieħed limitat.
7.4. L-interess tal-importaturi
(142)
Kooperazzjoni limitata inkisbet minn importaturi mhux relatati. Disa’ importaturi pprovdew it-tagħrif għat-teħid ta’ kampjuni, iżda wieħed biss ikkoopera. Din il-kumpanija rrappreżentat madwar 7 % tal-importazzjonijiet totali mill-Indja matul il-PI. Il-kumpanija topponi l-impożizzjoni tal-miżuri billi l-Indja hija bil-bosta l-aktar fornitur importanti tagħha. Għalkemm l-impożizzjoni tal-miżuri jkollha impatt negattiv fuq il-profitabilità tagħha minħabba spejjeż ogħla li jiġu mġarrba, il-kumpanija ta’ importazzjoni għandha tkun f’pożizzjoni li tgħaddi mill-inqas parti miż-żieda fl-ispiża lil konsumaturi tagħha.
(143)
Barra minn hekk, l-importaturi jistgħu jibdlu għal sorsi oħra inklużi l-industrija tal-Unjoni u pajjiżi esportaturi oħra.
(144)
Abbażi ta’ dan, huwa proviżorjament konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping proviżorji mhux se jkollha effetti negattivi sostanzjali fuq l-interess tal-importaturi.
7.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(145)
Fid-dawl ta’ dak t’hawn fuq, ġie proviżorjament konkluż li ġeneralment, abbażi tat-tagħrif disponibbli li jikkonċerna l-interess tal-Unjoni, m’hemm l-ebda raġunijiet sinifikanti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri proviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Indja.
(146)
Barra minn hekk, meta wieħed iqis l-impatt globali tal-miżuri antidumping fuq is-suq tal-Unjoni, l-effetti pożittivi, b’mod partikolari fuq l-industrija tal-Unjoni jidhru li jegħlbu l-impatti negattivi potenzjali fuq il-grupp ta’ interess l-ieħor aktar limitat.
8. PROPOSTA GĦALL-MIŻURI PROVIŻORJI ANTIDUMPING
(147)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaħqu fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping proviżorji sabiex ma jiġix ikkawżat aktar dannu lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
8.1. Il-livell ta’ tneħħija tad-dannu
(148)
Sabiex jiġi determinat il-livell ta’ dawn il-miżuri, għandha tingħata kunsiderazzjoni lill-marġnijiet tad-dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
(149)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tad-dumping ta’ dannu, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(150)
Għalhekk, il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu ġie kkalkulat abbażi ta’ paragun tal-prezz medju peżat tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz fil-premessa (77) hawn fuq, u l-prezz mhux dannuż tal-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni. Il-prezz mhux dannuż ġie stabbilit billi ġie miżjud mal-ispiża tal-produzzjoni livell raġonevoli ta’ profitt. Il-marġini ta’ profitt ta’ mira ġie proviżorjament stabbilit għal 5 % kif iddikjarat fil-premessa (95).
(151)
Kwalunkwe differenza li rriżultat minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espress bħala perċentwal tal-valur medju tal-importazzjoni CIF totali ara l-premessa (154).
8.2. Miżuri proviżorji
(152)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi, huwa meqjus li, skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti dazji proviżorji antidumping fir-rigward tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-India fil-livell tal-marġini l-aktar baxxi ta’ dumping u dannu, skont ir-regola tal-anqas dazju.
(153)
F’dak li jirrigwarda l-investigazzjoni dwar l-antidumping, f’konformità mal-Artikolu 14(1), it-tieni subparagrafu tar-Regolament bażiku u l-Artikolu 24(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tat-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (5) l-ebda prodott m’għandu jkun suġġett kemm għal dazji antidumping kif ukoll għal dazji kompensatorji għall-iskop ta’ trattament tal-istess sitwazzjoni unika maħluqa minn dumping u minn sussidju tal-esportazzjoni. L-iskemi ta’ sussidju kollha indirizzata f’Regolament proviżorju kontra s-sussidju (6) jirreferu għal sussidju tal-esportazzjoni. Ir-rati proviżorji relevanti ta’ dażji antidumping tal-produtturi li jikkooperaw ikkonċernati huma għalhekk aġġustati kif suppost.
(154)
Fuq il-bażi ta’ dak ta’ hawn fuq, ir-rati proviżorji tad-dazji antidumping ġew stabbiliti permezz tat-tqabbil tal-marġni tat-tneħħija tad-dannu, il-marġni tad-dumping u r-rati ta’ dazju ta’ kontrobilanċ. Għaldaqstant, id-dazji proviżorji antidumping huma kif ġej:
(f’%)
Kumpanija
Marġini tad-dannu
Il-marġni tad-dumping
Rata ta’ dazju kompensatorju
Id-dazju proviżorju antidumping
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Kumpaniji li kooperaw mhux inklużi fil-kampjun
24,0
28,0
3,8
20,2
Il-kumpaniji l-oħra kollha
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Ir-rati tad-dazju antidumping ta’ kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju mal-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma għalhekk applikabbli esklużivament għal importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-Indja u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati manifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenifikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(156)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju antidumping tal-kumpanniji individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (7) flimkien mal-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, bejgħ domestiku u esportat assoċjat, per eżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat skont il-każ billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jgawdu mir-rati tad-dazju individwali.
(157)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell ta’ dazju residwali mhux biss għandu japplika għall-produtturi esportaturi li ma kkoperawx iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
9. DISPOŻIZZJONI FINALI
(158)
Fl-interessi ta’ amministrazzjoni tajba, gћandu jiġi ffissat perjodu li fih il-partijiet interessati li ppreżentaw ruħom fil-limitu ta’ żmien speċifikat fl-avviż tal-bidu jkunu jistgћu jagћtu l-opinjonijiet tagћhom bil-miktub u jitolbu smigћ. Barra minn hekk, għandu jingħad li s-sejbiet dwar l-impożizzjoni ta’ dazji antidumping għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma proviżorji u jistgħu jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-finijiet ta’ kwalunkwe sejbiet definittivi.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju proviżorju antidumping huwa b’dan impost fuq importazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli li:
-
2,5 % jew iktar tal-piż tiegħu huwa nikil, ħlief wajer li fih 28 % jew iktar imma mhux iktar minn 31 % tal-piż tiegħu huwa nikil u 20 % jew iktar imma mhux iktar minn 22 % tal-piż tiegħu huwa kromju,
-
inqas minn 2,5 % tal-piż tiegħu huwa nikil, ħlief fil li 13 % jew iktar imma mhux iktar minn 25 % tal-piż tiegħu huwa kromju u 3,5 % jew iktar imma mhux iktar minn 6 % tal-piż tiegħu huwa aluminju,
li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġina fl-Indja.
2. Ir-rati tad-dazju proviżorju antidumping applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji hawn taħt se tkun:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness
20,2
B781
Il-kumpaniji l-oħra kollha
27,8
B999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għall-provista ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju proviżorju.
4. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazju doganali.
Artikolu 2
1. Bla ħsara gћall-Artikolu 20 tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgћu jagħmlu talba għall-iżvelar tal-fatti u tal-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagћhom ġie adottat dan ir-Regolament, jagћtu fehmiethom bil-miktub u japplikaw biex jinstemgћu oralment mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dћul fis-seћћ ta dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw fuq l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta’ Mejju 2013.