РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 468/2014 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 16 април 2014 година
за създаване на рамката за сътрудничество в единния надзорен механизъм между Европейската централна банка и националните компетентни органи и с определените на национално равнище органи (Рамков регламент за ЕНМ)
(ЕЦБ/2014/17)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 127, параграф 6 и член 132 от него,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка и по-специално член 34 от него,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета от 15 октомври 2013 г. за възлагане на Европейската централна банка на конкретни задачи относно политиките, свързани с пруденциалния надзор над кредитните институции (1) и по-специално член 4, параграф 3, член 6 и член 33, параграф 2 от него,
като взе предвид Междуинституционалното споразумение между Европейския парламент и Европейската централна банка относно практическите условия и ред за упражняването на демократичната отчетност и надзора над изпълнението на задачите, възложени на Европейската централна банка в рамките на единния надзорен механизъм (2),
като взе предвид проведените публични консултации и анализи в съответствие с член 4, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1024/2013,
като взе предвид предложението на Надзорния съвет и след консултация с националните компетентни органи,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕС) № 1024/2013 (наричан по-долу „Регламента за ЕНМ“) се създава единният надзорен механизъм (ЕНМ), който се състои от Европейската централна банка (ЕЦБ) и националните компетентни органи (НКО) на участващите държави членки.
(2)
Съгласно рамката на член 6 от Регламента за ЕНМ ЕЦБ е единственият орган, компетентен да изпълнява микропруденциалните задачи, възложени ѝ съгласно член 4 от него, свързани с кредитните институции, установени в участващите държави членки. ЕЦБ отговаря за ефективното и последователно функциониране на ЕНМ и за упражняване на надзор над функционирането на системата въз основа на отговорностите и процедурите по член 6 от Регламента за ЕНМ.
(3)
Когато е целесъобразно и без да се засяга отговорността и отчетността на ЕЦБ във връзка със задачите, възложени ѝ с Регламента за ЕНМ, НКО са отговорни за подпомагането на ЕЦБ при условията, предвидени в Регламента за ЕНМ и в настоящия регламент, при изготвянето и изпълнението на актове, свързани с посочените в член 4 от Регламента за ЕНМ задачи, по отношение на всички кредитни институции, включително подпомагане при осъществяване на дейности по проверка. За тази цел, при изпълнението на задачите по член 4 от Регламента за ЕНМ, НКО следват дадените от ЕЦБ указания.
(4)
ЕЦБ, НКО и определените на национално равнище органи (ОНРО) трябва да изпълняват макропруденциалните задачи, посочени в член 5 от Регламента за ЕНМ, и да следват процедурите за координация, предвидени в него, в настоящия регламент и в съответното право на Съюза, без да се засяга ролята на Евросистемата и на Европейския съвет за системен риск.
(5)
В рамките на ЕНМ съответните надзорни отговорности на ЕЦБ и НКО се разпределят въз основа на значимостта на лицата, които попадат в обхвата на ЕНМ. Настоящият регламент определя по-специално конкретната методология за оценката на тази значимост съгласно изискванията на член 6, параграф 7 от Регламента за ЕНМ. ЕЦБ е компетентна да осъществява пряк надзор по отношение на кредитни институции, финансови холдинги, смесени финансови холдинги, установени в участващи държави членки, и клонове в участващи държави членки на кредитни институции, установени в неучастващи държави членки, които са значими. НКО са отговорни за осъществяването на пряк надзор над по-малко значимите лица, без да се засяга правомощието на ЕЦБ да реши в конкретни случаи да осъществява пряк надзор над такива лица, когато това е необходимо за последователното прилагане на надзорните стандарти.
(6)
За да бъдат взети предвид последните тенденции в законодателството на Съюза в областта на санкциите и съдебната практика на Европейския съд по правата на човека по отношение на принципа за разделение между разследването и фазата на вземане на решения, ЕЦБ ще създаде независимо звено за разследване, което да разследва самостоятелно нарушения на надзорните правила и решения.
(7)
В член 6, параграф 7 от Регламента за ЕНМ се посочва, че ЕЦБ в консултация с НКО и въз основа на предложение от Надзорния съвет трябва да приеме и да оповести рамка за организиране на практическите ред и условия за сътрудничество между ЕЦБ и НКО в рамките на ЕНМ.
(8)
В член 33, параграф 2 от Регламента за ЕНМ се посочва, че ЕЦБ трябва да публикува посредством регламенти и решения подробните оперативни правила за изпълнението на задачите, възложени ѝ с този регламент. Настоящият регламент съдържа разпоредбите за прилагането на член 33, параграф 2 във връзка със сътрудничеството между ЕЦБ и НКО в рамките на ЕНМ.
(9)
В резултат на това с настоящия регламент се доразвиват и определят процедурите за сътрудничество, установени с Регламента за ЕНМ между ЕЦБ и НКО в рамките на ЕНМ, както и с определените на национално равнище органи, когато е уместно, като по този начин се гарантира ефективното и последователното функциониране на ЕНМ.
(10)
ЕЦБ отдава голямо значение на цялостната оценка на кредитните институции, включително на оценката на балансовия отчет, която трябва да извърши преди поемането на задачите си. Това се отнася за всяка държава членка, която се присъединява към еврозоната и съответно към ЕНМ след датата на започването на надзора, в съответствие с член 33, параграф 2 от Регламента за ЕНМ.
(11)
За гладкото функциониране на ЕНМ е от съществено значение между ЕЦБ и НКО да има пълно сътрудничество и същите да обменят цялата информация, която би могла да окаже влияние върху съответните им задачи, по-специално цялата информация, с която НКО разполагат по отношение на процедури, които биха могли да окажат влияние върху сигурността и стабилността на поднадзорно лице или които си взаимодействат с надзорните процедури по отношение на такива лица,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ЧАСТ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и цел
1. В настоящия регламент се установяват правила относно следното:
а)
рамката, посочена в член 6, параграф 7 от Регламента за ЕНМ, а именно рамка за организиране на практическите ред и условия за изпълнението на член 6 от Регламента за ЕНМ по отношение на сътрудничеството в рамките на ЕНМ, която да включва:
i)
конкретната методология за оценката и прегледа на това дали поднадзорно лице е определено като значимо или по-малко значимо в съответствие с установените в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ критерии, както и режимът, който произтича от тази оценка;
ii)
определянето на процедури, включително и срокове, също така във връзка с възможността НКО да изготвят проекти на решения, които да бъдат разглеждани от ЕЦБ, касаещи взаимоотношенията между ЕЦБ и НКО, относно надзора над значимите поднадзорни лица;
iii)
определянето на процедури, включително и срокове, касаещи взаимоотношенията между ЕЦБ и НКО, относно надзора над по-малко значими поднадзорни лица. По-специално съгласно тези процедури от НКО се изисква, в зависимост от отделните случаи, определени в настоящия регламент:
-
да уведомяват ЕЦБ за всяка съществена надзорна процедура;
-
да извършват по искане на ЕЦБ допълнителна оценка на конкретни аспекти на процедурата;
-
да представят на ЕЦБ проекти на съществени надзорни решения, по които ЕЦБ може да изразява становища;
б)
сътрудничество и обмен на информация между ЕЦБ и НКО в рамките на ЕНМ във връзка с процедурите, отнасящи се до значими поднадзорни лица и по-малко значими поднадзорни лица, включително общи процедури, приложими за издаване на лицензи за извършване на дейност на кредитна институция, отнемане на такива лицензи и оценката на придобиването и разпореждането с квалифицирани дялови участия;
в)
процедурите, свързани със сътрудничество между ЕЦБ, НКО и ОНРО по отношение на макропруденциалните задачи и инструменти по смисъла на член 5 от Регламента за ЕНМ;
г)
процедурите, свързани с осъществяването на тясно сътрудничество по смисъла на член 7 от Регламента за ЕНМ и приложими между ЕЦБ, НКО и ОНРО;
д)
процедурите, свързани със сътрудничество между ЕЦБ и НКО по отношение на членове 10-13 от Регламента за ЕНМ, включително за някои аспекти, свързани с надзорната отчетност;
е)
процедурите, свързани с приемането на надзорни решения, чийто адресати са поднадзорни лица и други субекти;
ж)
езиковия режим между ЕЦБ и НКО, и между ЕЦБ и поднадзорните лица и други субекти;
з)
процедурите, приложими към правомощията на ЕЦБ и НКО за налагане на санкции в рамките на ЕНМ във връзка със задачите, възложени на ЕЦБ с Регламента за ЕНМ;
и)
преходните разпоредби.
2. Настоящият регламент не засяга надзорните задачи, които не са възложени на ЕЦБ с Регламента за ЕНМ и които съответно остават в правомощията на националните органи.
3. Настоящият регламент се тълкува по-специално във връзка с Решение ЕЦБ/2004/2 (3) и на Процедурния правилник на Надзорния съвет на Европейската централна банка (4), особено по отношение на вземането на решения в рамките на ЕНМ, включително процедурата, приложима между Надзорния съвет и Управителния съвет по отношение на липсата на възражения от страна на Управителния съвет, посочени в член 26, параграф 8 от Регламента за ЕНМ и в други относими правни актове на ЕЦБ, включително Решение ЕЦБ/2014/16 (5).
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, които се съдържат в Регламента за ЕНМ, освен ако е предвидено друго, заедно със следните определения:
1.
„лиценз“ е лиценз съгласно определението на член 4, параграф 1, точка 42 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6);
2.
„клон“ е клон съгласно определението на член 4, параграф 1, точка 17 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
3.
„общи процедури“ са процедурите, предвидени в част V във връзка с издаване на лиценз за извършване на дейност на кредитна институция, отнемане на лиценз за упражняване на такава дейност и решения във връзка с квалифицирани дялови участия;
4.
„държава членка от еврозоната“ е държава членка, чиято парична единица е еврото;
5.
„група“ е група от предприятия, поне едно от които е кредитна институция, и която се състои от предприятие майка и дъщерните му предприятия или предприятия, свързани помежду си по смисъла на член 22 от Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7), включително подгрупи от тях;
6.
„съвместен надзорен екип“ е екип от надзорници, отговорен за надзора над значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група;
7.
„по-малко значимо поднадзорно лице“ е както а) по-малко значимо поднадзорно лице в държава членка от еврозоната, така и б) по-малко значимо поднадзорно лице в държава членка извън еврозоната, която е участваща държава членка;
8.
„по-малко значимо поднадзорно лице в държава членка от еврозоната“ е поднадзорно лице, което е установено в държава членка от еврозоната и което не притежава статут на значимо поднадзорно лице по смисъла на член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ;
9.
„национален компетентен орган“ (НКО) е национален компетентен орган съгласно определението на член 2, точка 2 от Регламента за ЕНМ. Това определение не засяга националната правна уредба, по силата на която се възлагат конкретни надзорни задачи на национална централна банка (НЦБ), която не е определена като НКО. В този случай НЦБ изпълнява тези задачи в определената от националното право и настоящия регламент рамка. Позоваването на НКО в настоящия регламент в този случай се прилага според случая спрямо НЦБ за задачите, които са ѝ възложени съгласно националното право;
10.
„НКО в тясно сътрудничество“ е НКО, определен от участваща държава членка в тясно сътрудничество в съответствие с Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (8);
11.
„определен на национално равнище орган“ (ОНРО) е определен на национално равнище орган, както е посочен в член 2, точка 7 от Регламента за ЕНМ;
12.
„ОНРО в тясно сътрудничество“ е всеки ОНРО извън еврозоната, определен от участваща държава членка в тясно сътрудничество за целите и задачите, свързани с член 5 от Регламента за ЕНМ;
13.
„държава членка извън еврозоната“ е държава членка, чиято парична единица не е еврото;
14.
„предприятие майка“ е предприятие майка съгласно определението на член 4, параграф 1, точка 15 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
15.
„участваща държава членка в тясно сътрудничество“ е държава членка извън еврозоната, която е установила тясно сътрудничество с ЕЦБ в съответствие с член 7 от Регламента за ЕНМ;
16.
„значимо поднадзорно лице“ е както а) значимо поднадзорно лице в държава членка от еврозоната, така и б) значимо поднадзорно лице в участваща държава членка извън еврозоната;
17.
„значимо поднадзорно лице в държава членка от еврозоната“ е поднадзорно лице, установено в държава членка от еврозоната, което има статут на значимо поднадзорно лице, съгласно решение на ЕЦБ, основано на член 6, параграф 4 или член 6, параграф 5, буква б) от Регламента за ЕНМ;
18.
„значимо поднадзорно лице в участваща държава членка извън еврозоната“ е поднадзорно лице, установено в участваща държава членка извън еврозоната, което има статут на значимо поднадзорно лице съгласно решение на ЕЦБ, основано на член 6, параграф 4 или член 6, параграф 5, буква б) от Регламента за ЕНМ;
19.
„дъщерно предприятие“ е дъщерно предприятие съгласно определението на член 4, параграф 1, точка 16 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
20.
„поднадзорно лице“ е някое от следните: а) кредитна институция, установена в участваща държава членка; б) финансов холдинг, установен в участваща държава членка; в) смесен финансов холдинг, установен в участваща държава членка, при условие че отговаря на условията, посочени в точка 21, буква б); г) клон, установен в участваща държава членка от кредитна институция, която е установена в неучастваща държава членка.
Централен контрагент (ЦК), съгласно определението на член 2, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (9), който е кредитна институция по смисъла на Директива 2013/36/ЕС, се счита за поднадзорно лице съгласно Регламента за ЕНМ, настоящия регламент и съответното право на Съюза, без да се засяга надзорът, извършван над ЦК от съответните НКО, както е посочено в Регламент (ЕС) № 648/2012;
21.
„поднадзорна група“ е някое от следните:
а)
група, чието предприятие майка е кредитна институция или финансов холдинг с главно управление в участваща държава членка;
б)
група, чието предприятие майка е смесен финансов холдинг с главно управление в участваща държава членка, при условие че координатор на финансовия конгломерат по смисъла на Директива 2002/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10) е орган, компетентен да упражнява надзор над кредитни институции, който е и координатор във функцията си на надзорен орган на кредитни институции;
в)
поднадзорни лица, всяко от които с главно управление в същата участваща държава членка, при условие че те са дълготрайно свързани с централен орган, който извършва надзор над тях, съгласно условията, посочени в член 10 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и който е установен в същата участваща държава членка;
22.
„значима поднадзорна група“ е поднадзорна група, която има статут на значима поднадзорна група съгласно решение на ЕЦБ на основание член 6, параграф 4 или член 6, параграф 5, буква б) от Регламента за ЕНМ;
23.
„по-малко значима поднадзорна група“ е поднадзорна група, която няма статут на значима поднадзорна група по смисъла на член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ;
24.
„надзорна процедура на ЕЦБ“ е всяка дейност на ЕЦБ, насочена към подготовката на издаването на надзорно решение на ЕЦБ, включително общи процедури и налагане на административни имуществени санкции. Всички надзорни процедури на ЕЦБ са предмет на част III. Част III също така се прилага по отношение на налагането на административни имуществени санкции, освен ако в част X е предвидено друго;
25.
„надзорна процедура на НКО“ е всяка дейност на НКО, насочена към подготовката на издаването на надзорно решение от НКО, чийто адресати са едно или повече поднадзорни лица или поднадзорни групи, или един или повече други субекти, включително налагането на административни санкции;
26.
„надзорно решение на ЕЦБ“ е правен акт, който е приет от ЕЦБ при упражняване на възложените ѝ задачи и правомощия с Регламента за ЕНМ под формата на решение на ЕЦБ, чиито адресати са едно или повече поднадзорни лица или поднадзорни групи, или един или повече други субекти, и който не е правен акт с общо приложение;
27.
„трета държава“ е държава, която не е нито държава членка, нито държава членка на Европейското икономическо пространство;
28.
„работен ден“ е ден, който не е събота, неделя или официален празник на ЕЦБ в съответствие с приложимия за ЕЦБ календар (11).
ЧАСТ II
ОРГАНИЗАЦИЯ НА ЕНМ
ДЯЛ 1
СТРУКТУРИ ЗА НАДЗОРА НАД ЗНАЧИМИ И ПО-МАЛКО ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ЛИЦА
ГЛАВА 1
Надзор над значими поднадзорни лица
Член 3
Съвместни надзорни екипи
1. За надзора над всяко значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група в участващи държави членки се създава съвместен надзорен екип. Всеки съвместен надзорен екип се състои от служители от ЕЦБ и от НКО, които са назначени в съответствие с член 4 и които работят под координацията на определен служител на ЕЦБ (наричан по-долу „координатор на СНЕ“) и един или повече подкоординатори от НКО, както е посочено по-надолу в член 6.
2. Без да се засягат другите разпоредби на настоящия регламент, задачите на съвместния надзорен екип включват, но не се ограничават до следното:
а)
изпълнение на процеса по надзорен преглед и оценка (ПНПО), посочен в член 97 от Директива 2013/36/ЕС, за значимото поднадзорно лице или значимата поднадзорна група, над които извършва надзор;
б)
като се отчита ПНПО, участие в изготвянето на план за извършване на надзорни проверки, който да бъде предложен на Надзорния съвет, включително план за извършване на проверки на място, както е предвидено в член 99 от Директива 2013/36/ЕС, за такова значимо поднадзорно лице или такава значима поднадзорна група;
в)
изпълнение на плана за извършване на надзорни проверки, одобрен от ЕЦБ, както и на всички надзорни решения на ЕЦБ по отношение на значимото поднадзорно лице или значимата поднадзорна група, над които извършва надзор;
г)
осигуряване на координация с екипа за извършване на проверки на място, посочен в част XI, относно изпълнението на плана за извършване на проверки на място;
д)
взаимодействие с НКО, когато е уместно.
Член 4
Създаване и състав на съвместните надзорни екипи
1. ЕЦБ отговаря за създаването и състава на съвместните надзорни екипи. Назначаването на служители от НКО в съвместните надзорни екипи се извършва от съответните НКО съгласно параграф 2.
2. В съответствие с принципите, определени в член 6, параграф 8 от Регламента за ЕНМ, и без да се засяга член 31 от него, НКО назначават едно или повече лица от техния персонал като член или членове на съвместен надзорен екип. Служител на НКО може да бъде назначен като член на повече от един съвместен надзорен екип.
3. Независимо от параграф 2, ЕЦБ може да изиска от НКО да промени извършените назначения, ако е целесъобразно с оглед състава на съвместен надзорен екип.
4. Когато повече от един НКО изпълняват надзорни задачи в участваща държава членка или когато в участваща държава членка националното право възлага на НЦБ конкретни надзорни задачи и НЦБ не е НКО, съответните органи координират участието си в съвместните надзорни екипи.
5. ЕЦБ и НКО се консултират помежду си и постигат съгласие относно използването на ресурси на НКО във връзка със съвместните надзорни екипи.
Член 5
Участие на служители от НЦБ на участващи държави членки
1. НЦБ на участващи държави членки, които участват в пруденциалния надзор над значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група съгласно националното им право и които не са НКО, могат също да назначат един или няколко свои служители в съвместен надзорен екип.
2. ЕЦБ се информира за тези назначения и член 4 се прилага съответно.
3. Когато в съвместен надзорен екип са назначени служители от НЦБ на участващи държави членки, позоваванията на НКО във връзка със съвместните надзорни екипи се тълкуват като включващи позоваване на тези НЦБ.
Член 6
Координатор на СНЕ и подкоординатори
1. Координаторът на СНЕ, подпомаган от подкоординатори от НКО съгласно определението на параграф 2, осигурява координацията на работата в рамките на съвместния надзорен екип. За тази цел членовете на съвместния надзорен екип изпълняват указанията на координатора на СНЕ във връзка със задачите си в съвместния надзорен екип. Това не засяга задачите и задълженията им в съответния им НКО.
2. Всеки НКО, който назначава повече от един служител в съвместния надзорен екип, определя един от тях като подкоординатор (наричан по-долу „подкоординатор от НКО“). Подкоординаторите от НКО подпомагат координатора на СНЕ във връзка с организацията и координацията на задачите в съвместния надзорен екип, по-специално по отношение на служителите, които са били назначени от същия НКО, който е назначил и съответния подкоординатор от НКО. Подкоординаторът от НКО може да дава указания на членовете на съвместния надзорен екип, назначени от същия НКО, при условие че същите не противоречат на указанията, дадени от координатора на СНЕ.
ГЛАВА 2
Надзор над по-малко значими поднадзорни лица
Член 7
Участие на служители от други НКО в надзорен екип на НКО
Без да се засяга член 31, параграф 1 от Регламента за ЕНМ, когато във връзка с надзора над по-малко значими поднадзорни лица ЕЦБ установи, че е целесъобразно да бъдат включени служители от един или повече други НКО в надзорния екип на НКО, ЕЦБ може да поиска от последния да включи служители на такива други НКО.
ДЯЛ 2
НАДЗОР НА КОНСОЛИДИРАНА ОСНОВА И УЧАСТИЕ НА ЕЦБ И НКО В КОЛЕГИИ ОТ НАДЗОРНИ ОРГАНИ
Член 8
Надзор на консолидирана основа
1. ЕЦБ упражнява надзор на консолидирана основа съгласно предвиденото в член 111 от Директива 2013/36/ЕС по отношение на кредитни институции, финансови холдинги или смесени финансови холдинги, които са значими на консолидирана основа, в случай че предприятието майка е или институция майка в участваща държава членка, или институция майка на ЕС, установена в участваща държава членка.
2. Съответният НКО изпълнява задачите на надзорен орган на консолидирана основа по отношение на кредитни институции, финансови холдинги или смесени финансови холдинги, които са по-малко значими на консолидирана основа.
Член 9
ЕЦБ като председател на колегия от надзорни органи
1. Когато ЕЦБ е консолидиращият надзорен орган, тя председателства колегията, създадена съгласно член 116 от Директива 2013/36/ЕС. НКО на участващите държави членки, в които са установени предприятието майка, дъщерните предприятия и значимите клонове по смисъла на член 51 от Директива 2013/36/ЕС, ако има такива, имат правото да участват в колегията като наблюдатели.
2. Ако няма колегия, създадена съгласно член 116 от Директива 2013/36/ЕС, и ако значимо поднадзорно лице има клонове в неучастваща държава членка, които се считат за значими в съответствие с член 51, параграф 1 от Директива 2013/36/ЕС, ЕЦБ създава колегия от надзорни органи с компетентните органи на приемащата държава членка.
Член 10
ЕЦБ и НКО като членове на колегия от надзорни органи
Ако консолидиращият надзорен орган не е в участваща държава членка, ЕЦБ и НКО участват в колегията от надзорни органи в съответствие със следните правила и със съответното право на Съюза:
а)
ако всички поднадзорни лица в участващите държави членки са значими поднадзорни лица, ЕЦБ участва в колегията от надзорни органи като член, докато НКО имат право да участват в същата колегия като наблюдатели;
б)
ако всички поднадзорни лица в участващите държави членки са по-малко значими поднадзорни лица, НКО участват в колегията от надзорни органи като членове;
в)
ако поднадзорните лица в участващите държави членки са както по-малко значими поднадзорни лица, така и значими поднадзорни лица, ЕЦБ и НКО участват в колегията от надзорни органи като членове. НКО на участващите държави членки, в които са установени значимите поднадзорни лица, имат право да участват в колегията от надзорни органи като наблюдатели.
ДЯЛ 3
ПРОЦЕДУРИ ЗА ПРАВОТО НА УСТАНОВЯВАНЕ И СВОБОДНОТО ПРЕДОСТАВЯНЕ НА УСЛУГИ
ГЛАВА 1
Процедури за правото на установяване и свободното предоставяне на услуги в рамките на ЕНМ
Член 11
Право на установяване на кредитни институции в рамките на ЕНМ
1. Всяко значимо поднадзорно лице, което желае да установи клон на територията на друга участваща държава членка, уведомява за намерението си НКО на участващата държава членка, в която се намира главното управление на значимото поднадзорно лице. Информацията се предоставя в съответствие с изискванията на член 35, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС. НКО незабавно информира ЕЦБ за получаването на това уведомление.
2. Всяко по-малко значимо поднадзорно лице, което желае да установи клон на територията на друга участваща държава членка, уведомява своя НКО за намерението си в съответствие с изискванията на член 35, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС.
3. В случай че ЕЦБ не вземе решение за противното в рамките на два месеца от получаване на уведомлението, клонът, посочен в параграф 1, може да бъде установен и да започне дейността си. ЕЦБ съобщава тази информация на НКО на участващата държава членка, в която ще бъде установен клонът.
4. В случай че НКО на държавата членка по произход не вземе решение за противното в рамките на два месеца от получаване на уведомлението, клонът, посочен в параграф 2, може да бъде установен и да започне дейността си. НКО съобщава тази информация на ЕЦБ и на НКО на участващата държава членка, в която ще бъде установен клонът.
5. В случай на промяна на някое от сведенията, съобщени съгласно параграфи 1 и 2, поднадзорното лице изпраща на НКО, който е получил първоначалната информация, писмено уведомление за тази промяна най-малко един месец преди прилагане на промяната. Този НКО уведомява НКО на държавата членка, в която е установен клонът.
Член 12
Упражняване на свободно предоставяне на услуги от кредитни институции в рамките на ЕНМ
1. Всяко значимо поднадзорно лице, което желае да упражнява свободно предоставяне на услуги, като упражнява дейността си на територията на друга участваща държава членка за първи път, уведомява за намерението си НКО на участваща държава членка, в която се намира главното управление на значимото поднадзорно лице. Информацията се предоставя в съответствие с изискванията на член 39, параграф 1 от Директива 2013/36/ЕС. НКО незабавно информира ЕЦБ за получаване на уведомлението. НКО също така съобщава за уведомлението на НКО на участващата държава членка, в която ще се предоставят услугите.
2. Всяко по-малко значимо поднадзорно лице, което желае да упражнява свободно предоставяне на услуги, като упражнява дейността си на територията на друга участваща държава членка за първи път, уведомява своя НКО в съответствие с изискванията на член 39, параграф 1 от Директива 2013/36/ЕС. Уведомлението се съобщава на ЕЦБ и на НКО на участващата държава членка, в която ще се предоставят услугите.
ГЛАВА 2
Процедури за правото на установяване и свободното предоставяне на услуги от кредитни институции, установени в неучастващи държави членки, в рамките на ЕНМ
Член 13
Уведомление за упражняване на правото на установяване в рамките на ЕНМ от кредитни институции, установени в неучастващи държави членки
1. Когато компетентният орган на неучастваща държава членка съобщи информацията по член 35, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС в съответствие с процедурата, уредена в член 35, параграф 3 от нея, на НКО на участващата държава членка, в която ще се установява клонът, този НКО незабавно уведомява ЕЦБ за получаването на това съобщение.
2. В рамките на два месеца от получаването на съобщението от компетентния орган на неучастваща държава членка, ЕЦБ - в случай на клон, който е значим според критериите, установени в член 6 от Регламента за ЕНМ и част IV от настоящия регламент, или съответният НКО - в случай на клон, който е по-малко значим според критериите, установени в член 6 от Регламента за ЕНМ и част IV от настоящия регламент, се подготвя да упражнява надзор над клона в съответствие с членове 40-46 от Директива 2013/36/ЕС, и при необходимост указва условията, при които в интерес на общото благо клонът може да упражнява дейността си в приемащата държава членка.
3. НКО информират ЕЦБ за условията, при които, съгласно националното право и в интерес на общото благо, клон може да упражнява дейност в тяхната държава членка.
4. Промяната на информация, предоставена от кредитната институция, която желае да установи клон по член 35, параграф 2, букви б), в) или г) от Директива 2013/36/ЕС, се съобщава на НКО, посочен в параграф 1.
Член 14
Компетентен орган на приемащата държава членка за клонове
1. В съответствие с член 4, параграф 2 от Регламента за ЕНМ, ЕЦБ упражнява правомощията на компетентния орган на приемащата държава членка, когато клонът е значим по смисъла на член 6, параграф 4 от него.
2. Когато клонът е по-малко значим по смисъла на член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ, правомощията на компетентния орган на приемаща държава членка се упражняват от НКО на участващата държава членка, в която е установен клонът.
Член 15
Уведомление за упражняване на свободно предоставяне на услуги в рамките на ЕНМ от кредитни институции, установени в неучастващи държави членки
Когато компетентният орган на неучастваща държава членка предостави уведомление по смисъла на член 39, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС, адресат на уведомлението е НКО на участващата държава членка, в която ще се упражнява свободното предоставяне на услуги. НКО незабавно информира ЕЦБ за получаването на това уведомление.
Член 16
Компетентен орган на приемащата държава членка за свободно предоставяне на услуги
1. В съответствие с член 4, параграф 2 и в рамките на обхвата на член 4, параграф 1 от Регламента за ЕНМ, ЕЦБ изпълнява задачите на компетентния орган на приемащата държава членка по отношение на кредитни институции, установени в неучастващи държави членки, които упражняват свободно предоставяне на услуги в участващи държави членки.
2. Ако свободното предоставяне на услуги е в интерес на общото благо при спазване на определени условия съгласно националното право на участващите държави членки, НКО информират ЕЦБ за тези условия.
ГЛАВА 3
Процедури за правото на установяване и свободното предоставяне на услуги по отношение на неучастващи държави членки
Член 17
Право на установяване и упражняване на свободно предоставяне на услуги по отношение на неучастващи държави членки
1. Значимо поднадзорно лице, което желае да установи клон или да упражнява свободно предоставяне на услуги на територията на неучастваща държава членка, уведомява съответния НКО за намерението си в съответствие с приложимото право на Съюза. НКО незабавно информира ЕЦБ за получаване на уведомлението. ЕЦБ упражнява правомощията на компетентния орган на държавата членка по произход.
2. По-малко значимо поднадзорно лице, което желае да установи клон или да упражнява свободно предоставяне на услуги на територията на неучастваща държава членка, уведомява съответния НКО за намерението си в съответствие с приложимото право на Съюза. Съответният НКО упражнява правомощията на компетентния орган на държавата членка по произход.
ДЯЛ 4
ДОПЪЛНИТЕЛЕН НАДЗОР НАД ФИНАНСОВИ КОНГЛОМЕРАТИ
Член 18
Координатор
1. ЕЦБ поема задачата на координатор на финансов конгломерат съгласно посочените в съответното право на Съюза критерии по отношение на значимо поднадзорно лице.
2. НКО поема задачата на координатор на финансов конгломерат съгласно посочените в съответното право на Съюза критерии по отношение на по-малко значимо поднадзорно лице.
ЧАСТ III
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ, ПРИЛОЖИМИ ЗА ФУНКЦИОНИРАНЕТО НА ЕНМ
ДЯЛ 1
ПРИНЦИПИ И ЗАДЪЛЖЕНИЯ
Член 19
Общ преглед
В настоящата част се установяват а) общи правила относно прилагането на ЕНМ от ЕЦБ и НКО и б) разпоредбите, които ЕЦБ ще прилага при извършване на надзорна процедура на ЕЦБ.
Общите принципи и разпоредби, приложими между ЕЦБ и НКО в тясно сътрудничество, са посочени в част IX.
Член 20
Задължение за лоялно сътрудничество
ЕЦБ и НКО спазват задължение за лоялно сътрудничество и задължение за обмен на информация.
Член 21
Общо задължение за обмен на информация
1. Без да се засяга правомощието на ЕЦБ да получава пряко или да има пряк достъп до информацията, докладвана текущо от поднадзорните лица, НКО по-специално предоставят на ЕЦБ своевременно и точно цялата информация, която ѝ е необходима за изпълнението на задачите, възложени ѝ по силата на Регламента за ЕНМ. Тази информация включва информация, произтичаща от дейностите на НКО по проверка и на място.
2. При обстоятелства, когато получава информация пряко от юридическите или физическите лица, посочени в член 10, параграф 1 от Регламента за ЕНМ, ЕЦБ предоставя тази информация на съответните НКО своевременно и точно. Тази информация включва по-конкретно информацията, необходима на НКО за изпълнението на ролята им за подпомагане на ЕЦБ.
3. Без да се засяга параграф 2, ЕЦБ предоставя на НКО редовен достъп до актуализирана информация, необходима на НКО за изпълнение на задачите им, свързани с пруденциалния надзор.
Член 22
Право на ЕЦБ да указва на НКО или ОНРО да упражнят правомощията си и да предприемат действия, в случай че ЕЦБ има надзорна задача, но не и свързаните с това правомощия
1. Доколкото е необходимо за изпълнението на възложените ѝ с Регламента за ЕНМ задачи, ЕЦБ може, посредством указания, да изиска от НКО и/или ОНРО да упражнят правомощията си по силата на националното право и в съответствие с установените в него условия и както е предвидено в член 9 от Регламента за ЕНМ, когато Регламентът за ЕНМ не предоставя такива правомощия на ЕЦБ.
2. НКО и/или ОНРО, съобразно член 5 от Регламента за ЕНМ, своевременно информират ЕЦБ за упражняването на тези правомощия.
Член 23
Езиков режим между ЕЦБ и НКО
ЕЦБ и НКО приемат правила относно комуникацията си в рамките на ЕНМ, включително езика/езиците, които ще бъдат използвани.
Член 24
Езиков режим между ЕЦБ и юридически или физически лица, включително поднадзорни лица
1. Всеки документ, който поднадзорно лице или друго юридическо или физическо лице, по отношение на всяко от които се прилагат надзорни процедури на ЕЦБ, изпраща на ЕЦБ, може да бъде изготвен на всеки един от официалните езици на Съюза, избран от поднадзорното лице или субект.
2. ЕЦБ, поднадзорните лица и всички други юридически или физически лица, по отношение на всяко от които се прилагат надзорни процедури на ЕЦБ, могат да постигнат съгласие да използват само един официален език на Съюза в писмената си комуникация, включително по отношение на надзорни решения на ЕЦБ.
Отмяната на такова споразумение за използването на един език засяга само аспектите на надзорната процедура на ЕЦБ, които все още не са извършени.
В случай че участниците в устно изслушване поискат да бъдат изслушани на определен официален език на Съюза, различен от езика на надзорната процедура на ЕЦБ, до ЕЦБ се отправя предизвестие за това изискване с достатъчен срок, така че тя да може да предприеме необходимите мерки.
ДЯЛ 2
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ, СВЪРЗАНИ СЪС ЗАКОНОСЪОБРАЗНОСТ НА ПРОИЗВОДСТВОТО ЗА ПРИЕМАНЕ НА НАДЗОРНИ РЕШЕНИЯ НА ЕЦБ
ГЛАВА 1
Надзорни процедури на ЕЦБ
Член 25
Общи принципи
1. Надзорни процедури на ЕЦБ, които са започнати в съответствие с член 4 и раздел 2 на глава III от Регламента за ЕНМ, се извършват в съответствие с член 22 от Регламента за ЕНМ и разпоредбите на настоящия дял.
2. Разпоредбите на настоящия дял не се прилагат по отношение на процедури, извършвани от Административния съвет за преглед.
Член 26
Страни
1. Страни по надзорна процедура на ЕЦБ са:
а)
тези, които подават заявление;
б)
тези, до които ЕЦБ възнамерява да адресира или е адресирала надзорно решение на ЕЦБ.
2. НКО не се считат за страни.
Член 27
Представителство на страна
1. Страната може да бъде представлявана от представителите ѝ по закон или според устройствените ѝ правила или от друг представител, упълномощен с писмено пълномощно да предприема някои или всички действия, отнасящи се до надзорната процедура на ЕЦБ.
2. Оттеглянето на пълномощното поражда действие само след получаването на писмено оттегляне от ЕЦБ. ЕЦБ потвърждава получаването на такова оттегляне.
3. В случай че страната е назначила представител в надзорна процедура на ЕЦБ, ЕЦБ се свързва само с назначения представител в тази надзорна процедура, освен ако конкретните обстоятелства налагат ЕЦБ да се свърже пряко със страната. В последния случай представителят се информира.
Член 28
Общи задължения на ЕЦБ и на страните по надзорна процедура на ЕЦБ
1. Надзорната процедура на ЕЦБ може да бъде започната служебно или по искане на страна. При спазване на параграф 3, ЕЦБ установява фактите, които са от значение за приемане на окончателното ѝ решение във всяка служебно започната надзорна процедура на ЕЦБ.
2. В оценката си ЕЦБ взема предвид всички относими обстоятелства.
3. При спазване на правото на Съюза, страната се задължава да участва в надзорната процедура на ЕЦБ и да осигурява съдействие за изясняване на фактите. В надзорните процедури на ЕЦБ, започнати по искане на страна, ЕЦБ може да ограничи установяването на фактите до изискване към страната да предостави относимата фактическа информация.
Член 29
Доказателства в надзорните процедури на ЕЦБ
1. За да установи фактите по случая, ЕЦБ използва доказателствата, които счете за целесъобразни след надлежното им разглеждане.
2. При спазване на правото на Съюза, страните оказват съдействие ЕЦБ при установяването на фактите по случая. По-специално, при спазване на ограниченията, свързани с процедурите за налагане на санкции съгласно правото на Съюза, страните представят вярно известните им факти.
3. ЕЦБ може да определи срок, в който страните могат да представят доказателства.
Член 30
Свидетели и вещи лица в надзорните процедури на ЕЦБ
1. ЕЦБ може да изслушва свидетели и вещи лица, ако счете за необходимо.
2. Когато назначава вещо лице, ЕЦБ определя задачата на вещото лице в споразумение и определя срок, в който вещото лице представя доклада си.
3. Когато ЕЦБ изслушва свидетели или вещи лица, те имат право на искане за възстановяване на техните пътни и дневните разходи. Свидетелите имат право на обезщетение за пропуснати доходи, а вещите лица - на договореното възнаграждение за техните услуги, след като са представили заключенията си. Обезщетението се предоставя съгласно разпоредбите, приложими съответно по отношение на обезщетенията на свидетели и възнагражденията на вещи лица от Съда на Европейския съюз.
4. ЕЦБ може да изиска лицата по член 11, параграф 1, буква в) от Регламента за ЕНМ, да присъстват като свидетели в помещенията на ЕЦБ или на всяко друго място в участваща държава членка, определено от ЕЦБ. Когато лице по член 11, параграф 1, буква в) от Регламента за ЕНМ е юридическо лице, физическите лица, които го представляват, са длъжни да присъстват съгласно предходното изречение.
Член 31
Право на изслушване
1. Преди ЕЦБ да може да приеме надзорно решение на ЕЦБ, чийто адресат е страна и което би засегнало неблагоприятно правата на тази страна, на същата трябва да се даде възможност да представи на ЕЦБ писмено становище относно фактите, възраженията и правните основания, относими към надзорното решение на ЕЦБ. Ако счете за целесъобразно, ЕЦБ може да даде на страните възможността да изложат пред ЕЦБ становище относно фактите, възраженията и правните основания, относими към надзорното решение на ЕЦБ в заседание. В уведомлението, с което ЕЦБ дава на страната възможност да представи своето становище, се посочва основното съдържание на подготвяното надзорно решение на ЕЦБ и основните факти, възражения и правни основания, на които ЕЦБ възнамерява да основе решението си. Раздел 1 на глава III от Регламента за ЕНМ не е предмет на разпоредбите на този член.
2. Ако ЕЦБ предостави на страна възможността да изложи становище относно фактите, възраженията и правните основания, относими към надзорното решение на ЕЦБ в заседание, отсъствието на страната не е причина за отлагане на заседанието, освен ако има основателни причини за това. Ако страната има основателни причини, ЕЦБ може да отложи заседанието или да даде на страната възможност да представи писмено становище относно фактите, възраженията и правните основания, относими към надзорното решение на ЕЦБ. ЕЦБ изготвя писмен протокол от заседанието, който се подписва от страните, и предоставя на страните копие от протокола.
3. По правило на страната се дава възможност да представи писменото си становище в срок до две седмици след получаването на изложение, посочващо фактите, възраженията и правните основания, на които ЕЦБ възнамерява да основе надзорното решение на ЕЦБ.
По искане на страната ЕЦБ може да удължи срока при необходимост.
При особени обстоятелства ЕЦБ може да съкрати срока до три работни дни. Срокът се съкращава до три работни дни също и в случаите, обхванати от членове 14 и 15 от Регламента за ЕНМ.
4. Независимо от параграф 3 и при спазване на параграф 5 ЕЦБ може да приеме надзорно решение на ЕЦБ, чийто адресат е страна и което би засегнало неблагоприятно правата на тази страна, без да ѝ дава възможност да представи становище относно фактите, възраженията и правните основания, относими към надзорното решение на ЕЦБ преди приемането му, ако се окаже необходимо приемане на неотложно решение, за да се предотврати значителна вреда за финансовата система.
5. Ако в съответствие с параграф 4 е прието неотложно надзорно решение на ЕЦБ, на страната се дава възможността своевременно след приемането му да представи писмено становище относно фактите, възраженията и правните основания, относими към надзорното решение на ЕЦБ. По правило на страната се дава възможност да представи писменото си становище в срок до две седмици след получаването на надзорното решение на ЕЦБ. По искане от страната ЕЦБ може да удължи срока, като срокът обаче не може да надвишава шест месеца. ЕЦБ преглежда надзорното решение на ЕЦБ с оглед на становището на страната и може да го потвърди, отмени, измени или да го отмени и замени с ново надзорно решение на ЕЦБ.
6. Параграфи 4 и 5 не се прилагат за надзорни процедури на ЕЦБ, свързани със санкции по член 18 от Регламента за ЕНМ и част Х от настоящия регламент.
Член 32
Достъп до преписките в надзорната процедура на ЕЦБ
1. Правото на защита на заинтересованите страни се съблюдава в пълна степен в хода на надзорните процедури на ЕЦБ. За тази цел и след откриването на надзорната процедура на ЕЦБ, страните имат право на достъп до преписката на ЕЦБ при зачитане на законния интерес на юридическите и физическите лица, различни от съответната страна, за опазване на търговските им тайни. Правото на достъп до преписката не включва достъп до поверителна информация. НКО предават своевременно на ЕЦБ всяко получено от тях искане, отнасящо се до достъпа до преписки, свързани с надзорни процедури на ЕЦБ.
2. Преписките се състоят от всички получени, представени или събрани от ЕЦБ документи в хода на надзорната процедура на ЕЦБ, независимо от техния носител.
3. Никоя от разпоредбите на настоящия член не възпрепятства ЕЦБ или НКО да разкриват и използват информация, необходима за доказване на нарушение.
4. ЕЦБ може да определи достъпът до преписка да се предоставя по един или повече от следните начини, като надлежно отчита техническите възможности на страните:
а)
посредством CD-ROM или друго електронно устройство за съхранение на данни, включително такива, които могат да се появят в бъдеще;
б)
чрез копия на достъпната преписка на хартиен носител, изпратени им по пощата;
в)
като ги покани да се запознаят с достъпната преписка в помещенията на ЕЦБ.
5. За целите на настоящия член поверителната информация може да включва вътрешни документи на ЕЦБ и на НКО и кореспонденция между ЕЦБ и НКО или между НКО.
ГЛАВА 2
Надзорни решения на ЕЦБ
Член 33
Мотивиране на надзорните решения на ЕЦБ
1. При спазване на параграф 2 надзорното решение на ЕЦБ се придружава от мотивите за приемането му.
2. Мотивите съдържат основните факти и правните основания, на които се основава надзорното решение на ЕЦБ.
3. При спазване на член 31, параграф 4 ЕЦБ основава надзорното решение на ЕЦБ само на факти и възражения, по които страната е имала възможност да представи становище.
Член 34
Суспензивно действие
Без да се засяга член 278 от ДФЕС и член 24, параграф 8 от Регламента за ЕНМ, ЕЦБ може да реши, че прилагането на надзорно решение на ЕЦБ се спира, а) като посочи това в надзорното решение на ЕЦБ или б) в случаи, различни от искане за преглед от Административния съвет за преглед, по искане на адресата на надзорното решение на ЕЦБ.
Член 35
Уведомление за надзорни решения на ЕЦБ
1. ЕЦБ може да уведоми страна за надзорно решение на ЕЦБ а) устно, б) чрез връчване или доставяне на ръка на копие на надзорното решение, в) чрез препоръчано писмо с обратна разписка, г) чрез експресна куриерска услуга, д) по телефакс или е) по електронен път в съответствие с параграф 10.
2. В случай че представител е упълномощен с писмено пълномощно, ЕЦБ може да уведоми него за надзорното решение на ЕЦБ. В такива случаи ЕЦБ не е задължена да уведомява за надзорното решение на ЕЦБ също и поднадзорното лице, представлявано от такъв представител.
3. В случай на устно уведомяване за надзорно решение на ЕЦБ уведомлението за решението се счита за връчено на адресата, ако служител на ЕЦБ е информирал а) съответното физическо лице, в случай на физическо лице, или б) упълномощен от юридическото лице представител за получаване, в случай на юридическо лице, за надзорното решение на ЕЦБ. В такъв случай своевременно след такова устно уведомяване на адресата се предоставя писмено копие на надзорното решение на ЕЦБ.
4. В случай на уведомяване за надзорно решение на ЕЦБ чрез препоръчано писмо с обратна разписка уведомлението за надзорното решение на ЕЦБ се счита за връчено на адресата на десетия ден след предаването на писмото на доставчика на пощенски услуги, освен ако от обратната разписка е видно, че писмото е получено на различна дата.
5. В случай на уведомяване за надзорно решение на ЕЦБ чрез експресна куриерска услуга уведомлението за надзорното решение на ЕЦБ се счита за връчено на адресата на десетия ден след предаването на писмото на куриерската служба, освен ако от разписката за доставяне от куриерската служба е видно, че писмото е получено на различна дата.
6. За целите на параграфи 4 и 5 надзорното решение на ЕЦБ трябва да бъде адресирано до подходящ за връчване адрес (валиден адрес). Валиден адрес е:
а)
в случая на надзорна процедура на ЕЦБ, започната по искане или по заявление на адресата на надзорно решение на ЕЦБ - адресът, предоставен от адресата в неговото искане или заявление;
б)
в случая на поднадзорно лице - последният служебен адрес на главното управление, предоставен на ЕЦБ от поднадзорното лице;
в)
в случая на физическо лице - последният предоставен на ЕЦБ адрес, а ако на ЕЦБ не е предоставен адрес и физическото лице е служител, ръководител или акционер в поднадзорното лице - служебният адрес на поднадзорното лице в съответствие с буква б).
7. Всяко лице, което е страна по надзорна процедура на ЕЦБ, предоставя на ЕЦБ при поискване валиден адрес.
8. Ако лице е установено или има местожителство в държава, която не е държава членка, ЕЦБ може да изиска от страната да посочи в разумен срок упълномощен получател, който е резидент на държава членка или който има служебни помещения в държава членка. Ако при такова искане не бъде посочен упълномощен получател и съответно докато такъв не бъде посочен, всички съобщения могат да бъдат връчвани в съответствие с параграфи 3-5 и 9 на адреса на страната, предоставен на ЕЦБ.
9. Когато лицето, което е адресат на надзорно решение на ЕЦБ, е предоставило на ЕЦБ номер на факс, ЕЦБ може да уведоми за надзорно решение на ЕЦБ чрез предаване на копие на надзорното решение на ЕЦБ по телефакс. Адресатът се счита за уведомен за надзорното решение на ЕЦБ, ако ЕЦБ получи потвърждение за успешно завършване на доставянето на телефакса.
10. ЕЦБ може да определи критериите, съгласно които надзорно решение на ЕЦБ може да бъде връчено по електронен път или чрез други сравними средства за комуникация.
ДЯЛ 3
ДОКЛАДВАНЕ НА НАРУШЕНИЯ
Член 36
Докладване на нарушения
Всяко лице може добросъвестно да представи доклад пряко на ЕЦБ, ако има основателни причини да счита, че докладът ще разкрие нарушения на правните актове, посочени в член 4, параграф 3 от Регламента за ЕНМ, от кредитни институции, финансови холдинги, смесени финансови холдинги или компетентни органи (включително самата ЕЦБ).
Член 37
Подходяща защита за доклади за нарушения
1. Когато лице добросъвестно изготвя доклад за предполагаеми нарушения на правните актове, посочени в член 4, параграф 3 от Регламента за ЕНМ, от поднадзорни лица или компетентни органи, докладът се третира като защитен доклад.
2. Всички лични данни както на лицето, което изготвя защитен доклад, така и на лицето, за което се предполага, че е отговорно за нарушението, са защитени в съответствие с приложимата правна рамка на Съюза за защита на данните.
3. ЕЦБ не разкрива кое е лицето, което е изготвило защитен доклад, без преди това да получи изричното съгласие на това лице, освен ако такова разкриване е поискано със съдебно разпореждане с оглед на по-нататъшни разследвания или последващо съдебно производство.
Член 38
Процедури за последващите действия във връзка с доклади
1. ЕЦБ оценява всички доклади относно значимите поднадзорни лица. Тя оценява докладите, свързани с по-малко значимите поднадзорни лица, по отношение на нарушения на регламентите или решенията на ЕЦБ. В последния случай, когато НКО получат такива доклади, те ги препращат на ЕЦБ, без да разкриват кое е лицето, което е изготвило доклада, освен ако това лице предостави изричното си съгласие.
2. Без да се засяга параграф 1, ЕЦБ препраща докладите, засягащи по-малко значимите поднадзорни лица, на съответния НКО, без да разкрива кое е лицето, което е изготвило доклада, освен ако това лице предостави изричното си съгласие.
3. ЕЦБ обменя информация с НКО: а) за да оцени дали докладите са изпратени както до ЕЦБ, така и до съответния НКО, и да координира усилията; и б) да се запознае с резултатите от последващите действия във връзка с докладите, препратени до НКО.
4. ЕЦБ използва разумна преценка, когато определя как да оцени получените доклади и какви действия да бъдат предприети.
5. В случай на предполагаеми нарушения от поднадзорни лица съответното поднадзорно лице предоставя на ЕЦБ цялата информация и документи, поискани от нея за оценяване на получените доклади.
6. В случай на предполагаеми нарушения от компетентни органи (различни от ЕЦБ) ЕЦБ изисква от съответния компетентен орган да предостави становището си относно докладваните факти.
7. В годишния си доклад, описан в член 20, параграф 2 от Регламента за ЕНМ, ЕЦБ представя в съкратена или в обобщена форма информация относно получените доклади, така че отделните поднадзорни лица или субекти да не могат да бъдат идентифицирани.
ЧАСТ IV
ОПРЕДЕЛЯНЕ НА СТАТУТА НА ПОДНАДЗОРНО ЛИЦЕ КАТО ЗНАЧИМО ИЛИ ПО-МАЛКО ЗНАЧИМО
ДЯЛ 1
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ, СВЪРЗАНИ С КЛАСИФИКАЦИЯТА КАТО ЗНАЧИМО ИЛИ ПО-МАЛКО ЗНАЧИМО
Член 39
Класифициране на поднадзорно лице на индивидуална основа като значимо
1. Поднадзорно лице се счита за значимо поднадзорно лице, ако ЕЦБ определи това в решение на ЕЦБ, чийто адресат е съответното поднадзорно лице, съгласно членове 43-49, като посочва мотивите за такова решение.
2. Поднадзорно лице престава да бъде класифицирано като значимо поднадзорно лице, ако ЕЦБ определи в решение на ЕЦБ, чийто адресат е поднадзорното лице, че то е по-малко значимо поднадзорно лице или че вече не е поднадзорно лице, като посочва мотивите за такова решение.
3. Поднадзорно лице може да бъде класифицирано като значимо поднадзорно лице въз основа на следното:
а)
неговия размер, определен в съответствие с членове 50-55 (наричан по-долу „критерия за размер“);
б)
неговата значимост за икономиката на Съюза или на участваща държава членка, определена в съответствие с членове 56-58 (наричан по-долу „критерия за икономическа значимост“);
в)
неговата значимост по отношение на трансграничните дейности, определена в съответствие с членове 59 и 60 (наричан по-долу „критерия за трансгранични дейности“);
г)
искане за получаване или получаване на пряка публична финансова помощ от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), както е определено в съответствие с членове 61-64 (наричан по-долу „критерия за пряка публична финансова помощ“);
д)
факта, че поднадзорното лице е една от трите най-значими кредитни институции в участваща държава членка, както е определено в съответствие с членове 65 и 66.
4. Значимите поднадзорни лица подлежат на пряк надзор от ЕЦБ, освен ако определени обстоятелства оправдават надзор от съответния НКО в съответствие с дял 9 на настоящата част.
5. ЕЦБ също така осъществява пряк надзор над по-малко значимо поднадзорно лице или по-малко значима поднадзорна група съгласно решение на ЕЦБ, прието в съответствие с член 6, параграф 5, буква б) от Регламента за ЕНМ, според което ЕЦБ ще упражнява пряко всички съответни правомощия по член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ. За целите на ЕНМ такова по-малко значимо поднадзорно лице или по-малко значима поднадзорна група се класифицират като значими.
6. Преди вземането на решенията на ЕЦБ по настоящия член ЕЦБ провежда консултации със съответните НКО. За всяко посочено в настоящия член решение на ЕЦБ също така се уведомяват съответните НКО.
Член 40
Класифициране на поднадзорни лица, които са част от група, като значими
1. Ако едно или повече поднадзорни лица са част от поднадзорна група, критериите за определяне на значимостта се определят на най-високото равнище на консолидация в участващите държави членки в съответствие с разпоредбите на дялове 3-7 на част IV.
2. Всяко от поднадзорните лица, съставляващо част от поднадзорна група, се счита за значимо поднадзорно лице във всеки от следните случаи:
а)
ако поднадзорната група на най-високото си равнище на консолидация в участващите държави членки отговаря на критерия за размер, критерия за икономическа значимост или критерия за трансгранични дейности;
б)
ако едно от поднадзорните лица, съставляващо част от поднадзорната група, отговаря на критерия за пряка публична финансова помощ;
в)
ако едно от поднадзорните лица, съставляващо част от поднадзорната група, е една от трите най-значими кредитни институции в участваща държава членка.
3. Когато поднадзорна група е определена, че е значима или че вече не е значима, ЕЦБ приема решение на ЕЦБ за класификацията като значимо поднадзорно лице или за премахване на класификацията като значимо поднадзорно лице, като определя началната и крайна дата на пряк надзор от ЕЦБ над всяко поднадзорно лице, съставляващо част от въпросната поднадзорна група, в съответствие с критериите и процедурите, уредени в член 39.
Член 41
Специални разпоредби по отношение на клонове на кредитни институции, установени в неучастващи държави членки
1. Всички клонове, открити в една и съща участваща държава членка от кредитна институция, която е установена в неучастваща държава членка, се считат за едно поднадзорно лице за целите на настоящия регламент.
2. Клонове, открити в различни участващи държави членки от кредитна институция, която е установена в неучастваща държава членка, се третират самостоятелно като отделни поднадзорни лица за целите на настоящия регламент.
3. Без да се засяга параграф 1, клоновете на кредитна институция, която е установена в неучастваща държава членка, се оценяват самостоятелно като отделни поднадзорни лица и отделно от дъщерните предприятия на същата кредитна институция, при определяне дали е изпълнен някой от критериите, предвидени в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ.
Член 42
Специални разпоредби по отношение на дъщерни предприятия на кредитни институции, установени в неучастващи държави членки и трети държави
1. Дъщерни предприятия, установени в една или повече участващи държави членки от кредитна институция, чието главно управление е в неучастваща държава членка или в трета държава, се оценяват отделно от клоновете на тази кредитна институция при определяне дали е изпълнен някой от критериите, предвидени в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ.
2. Следните дъщерни предприятия се оценяват отделно при определяне дали е изпълнен някой от критериите, предвидени в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ:
а)
тези, които са установени в участваща държава членка;
б)
тези, които принадлежат към група, главното управление на чието предприятие майка е в неучастваща държава членка или в трета държава; и
в)
тези, които не принадлежат към поднадзорна група в участващи държави членки.
ДЯЛ 2
ПРОЦЕДУРА ЗА КЛАСИФИЦИРАНЕ НА ПОДНАДЗОРНИ ЛИЦА КАТО ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ЛИЦА
ГЛАВА 1
Класифициране на поднадзорно лице като значимо
Член 43
Преглед на статута на поднадзорно лице
1. Освен ако е предвидено друго в настоящия регламент, ЕЦБ извършва преглед най-малко на годишна база дали значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група продължава да отговаря на някой от критериите, предвидени в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ.
2. Освен ако е предвидено друго в настоящия регламент, всеки НКО извършва преглед най-малко на годишна база дали по-малко значимо поднадзорно лице или по-малко значима поднадзорна група отговаря на някой от критериите, предвидени в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ. В случай на по-малко значима поднадзорна група, съответният НКО на участващата държава членка, в която е установено предприятието майка, определено на най-високото равнище на консолидация в участващите държави членки, извършва този преглед.
3. ЕЦБ може да извършва преглед по всяко време, след като получи съответна информация, по-специално в посочените в член 52 случаи, относно това а) дали поднадзорно лице отговаря на някой от критериите, предвидени в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ и б) дали значимо поднадзорно лице вече не отговаря на някой от критериите, предвидени в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ.
4. Ако НКО прецени, че по-малко значимо поднадзорно лице или по-малко значима поднадзорна група отговаря на някой от критериите, предвидени в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ, съответният НКО своевременно информира ЕЦБ.
5. По искане на ЕЦБ или на НКО, ЕЦБ и съответният НКО си сътрудничат при определяне на това дали са изпълнени някои от критериите, предвидени в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ, по отношение на поднадзорно лице или поднадзорна група.
6. Ако ЕЦБ а) реши да поеме прекия надзор над поднадзорно лице или поднадзорна група или б) реши, че прекият надзор над поднадзорно лице или поднадзорна група от ЕЦБ се прекратява, ЕЦБ и съответният НКО си сътрудничат с оглед осигуряването на плавен преход на надзорните компетенции. По-специално се изготвя доклад от съответния НКО, в който се посочват сведения за упражнявания до момента надзор и профила на риска на поднадзорното лице, когато ЕЦБ поема прекия надзор над поднадзорно лице, и от ЕЦБ, когато съответният НКО стане компетентен да упражнява надзор над това лице.
7. ЕЦБ определя дали поднадзорно лице или поднадзорна група са значими, като използва критериите, посочени в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ, по предвидения в него ред, а именно: а) размер; б) значимост за икономиката на Съюза или на участваща държава членка; в) значимост на трансграничните дейности; г) искане за получаване или получаване на публична финансова помощ пряко от ЕМС; д) факта, че то е една от трите най-значими кредитни институции в участваща държава членка.
Член 44
Процедура, прилагана при определяне на значимостта на поднадзорно лице
1. При вземане на решения относно класификацията като значими на поднадзорно лице или поднадзорна група съгласно настоящия дял и освен ако е предвидено друго, ЕЦБ прилага процедурните правила на дял 2 от част III от настоящия регламент.
2. ЕЦБ уведомява писмено в предвидения в член 45 срок всяко заинтересовано поднадзорно лице за решение на ЕЦБ относно класификацията като значими на поднадзорно лице или поднадзорна група, като също така съобщава това решение на съответния НКО. По отношение на поднадзорни лица, които са част от значима поднадзорна група, ЕЦБ съобщава решението на ЕЦБ на поднадзорното лице на най-високото равнище на консолидация в участващите държави членки и гарантира, че всички поднадзорни лица в рамките на значимата поднадзорна група са надлежно информирани.
3. За поднадзорни лица, които не са уведомени от ЕЦБ съгласно параграф 1, списъкът, посочен в член 49, параграф 2, служи за уведомление за класификацията им като по-малко значими.
4. ЕЦБ предоставя на всяко съответно поднадзорно лице възможността да представи писмено становище преди приемането на решението на ЕЦБ съгласно параграф 1.
5. Освен това ЕЦБ предоставя възможност на съответните НКО съгласно член 39, параграф 6 да представят писмени съображения и становища, които следва да бъдат надлежно разгледани от ЕЦБ.
6. Поднадзорно лице или поднадзорна група се класифицират като значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група от датата на уведомлението за решението на ЕЦБ, определящо ги като значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група.
ГЛАВА 2
Начало и край на прекия надзор от ЕЦБ
Член 45
Начало на прекия надзор от ЕЦБ
1. ЕЦБ определя в решение на ЕЦБ датата, на която поема прекия надзор над поднадзорно лице или поднадзорна група, които са класифицирани като значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група. Това решение на ЕЦБ може да съвпада с решението по член 44, параграф 2. При спазване на параграф 2 ЕЦБ уведомява за това решение на ЕЦБ всяко заинтересовано поднадзорно лице най-малко един месец преди датата, на която ще поеме прекия надзор.
2. Ако ЕЦБ поема прекия надзор над поднадзорно лице или поднадзорна група въз основа на искане за пряка публична финансова помощ от ЕМС или при получаване на такава, ЕЦБ своевременно уведомява за решението на ЕЦБ по параграф 1 всяко заинтересовано поднадзорно лице най-малко една седмица преди датата, на която ще поеме прекия надзор.
3. ЕЦБ предоставя копия от решенията на ЕЦБ по параграф 1 на съответните НКО.
4. ЕЦБ поема прекия надзор над поднадзорно лице или поднадзорна група най-късно 12 месеца след датата, на която ЕЦБ уведомява това поднадзорно лице или поднадзорна група за решението на ЕЦБ съгласно член 44, параграф 2.
5. За целите на настоящия член в случай на поднадзорна група ЕЦБ уведомява поднадзорното лице на най-високото равнище на консолидация в участващите държави членки за решението на ЕЦБ и гарантира, че всички поднадзорни лица в рамките на тази група са надлежно информирани до определения краен срок.
Член 46
Край на прекия надзор от ЕЦБ
1. Когато определи, че прекият надзор от ЕЦБ над поднадзорно лице или поднадзорна група ще приключи, ЕЦБ издава решение на ЕЦБ до всяко заинтересовано поднадзорно лице, в което посочва датата и причините за края на прекия надзор. ЕЦБ приема такова решение най-малко един месец преди датата, на която ще приключи прекият надзор от ЕЦБ. ЕЦБ също така предоставя копие от това решение на ЕЦБ на съответните НКО. Член 45, параграф 5 се прилага съответно.
2. Преди приемането на решение на ЕЦБ по параграф 1, ЕЦБ предоставя на всяко от съответните поднадзорни лица възможността да представят писмени становища.
3. Всяко решение на ЕЦБ, което посочва датата, на която приключва прекият надзор от ЕЦБ над поднадзорно лице, може да се издаде заедно с решението, което класифицира това поднадзорно лице като по-малко значимо.
Член 47
Основания за прекратяване на прекия надзор от ЕЦБ
1. В случай на значимо поднадзорно лице, което е класифицирано като такова въз основа на неговия а) размер, б) значимост за икономиката на Съюза или на участваща държава членка или в) значимост на трансграничните дейности, или защото е част от поднадзорна група, която отговаря най-малко на един от тези критерии, ЕЦБ приема решение на ЕЦБ, с което се прекратява класификацията му като значимо поднадзорно лице и прекия надзор, ако в продължение на три последователни календарни години не е изпълнен нито един от посочените по-горе критерии, предвидени в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ, нито на индивидуална основа, нито от поднадзорната група, към която принадлежи поднадзорното лице.
2. В случай на поднадзорно лице, което е класифицирано като значимо въз основа на това, че е поискана пряка публична финансова помощ от ЕМС по отношение на а) самото лице, б) поднадзорната група, към която принадлежи поднадзорното лице или в) поднадзорно лице, което принадлежи към тази група и което не е значимо на други основания, ЕЦБ приема решение на ЕЦБ, с което се прекратява класификацията му като значимо поднадзорно лице и прекия надзор, ако пряката публична финансова помощ е отказана, изцяло върната или прекратена. Такова решение в случай на връщане или на прекратяване на пряката публична финансова помощ може да се вземе само след изтичането на три календарни години след цялостното връщане или прекратяване на пряката публична финансова помощ.
3. В случай на поднадзорно лице, което е класифицирано като значимо въз основа на това, че е една от трите най-значими кредитни институции в участваща държава членка, както е определено в съответствие с членове 65-66, или принадлежи към поднадзорна група на такава кредитна институция и което не е значимо на други основания, ЕЦБ приема решение на ЕЦБ, с което се прекратява класификацията му като значимо поднадзорно лице и прекия надзор, ако в продължение на три последователни календарни години, съответното поднадзорно лице не е една от трите най-значими кредитни институции в участваща държава членка.
4. В случай на поднадзорно лице, над което ЕЦБ упражнява пряк надзор съгласно решение на ЕЦБ, прието въз основа на член 6, параграф 5, буква б) от Регламента за ЕНМ и което не е значимо на други основания, ЕЦБ приема решение на ЕЦБ, с което прекратява прекия надзор от ЕЦБ, ако според разумната ѝ преценка вече не е необходим пряк надзор за осигуряване последователното прилагане на високи надзорни стандарти.
Член 48
Висящи процедури
1. Ако се осъществява промяна на компетентността между ЕЦБ и НКО, органът, чиято компетентност се прекратява (наричан по-долу „органът, чиято компетентност се прекратява“), уведомява органа, който става компетентен (наричан по-долу „органът, поемащ надзора“), за всяка официално започната надзорна процедура, по която се изисква решение. Органът, чиято компетентност се прекратява, предоставя тази информация незабавно, след като узнае за предстоящата промяна на компетентността. Органът, чиято компетентност се прекратява, актуализира тази информация непрекъснато и като общо правило на месечна основа, когато е налична нова информация за докладване относно надзорна процедура. Органът, поемащ надзора, може да разреши в надлежно обосновани случаи докладване с по-малка периодичност. За целите на членове 48 и 49 надзорна процедура е надзорна процедура на ЕЦБ или НКО.
Преди да се осъществи промяната на компетентността, органът, чиято компетентност се прекратява, установява контакт с органа, поемащ надзора, своевременно след официалното започване на всяка нова надзорна процедура, която изисква решение.
2. Ако надзорната компетентност се промени, органът, чиято компетентност се прекратява, полага усилия да приключи висящите надзорни процедури, изискващи решение преди датата, на която възниква промяната на надзорната компетентност.
3. Ако официално започната надзорна процедура, изискваща решение, не може да бъде завършена преди датата, на която възниква промяната на надзорната компетентност, органът, чиято компетентност се прекратява, остава компетентен да завърши висящата надзорна процедура. За тази цел органът, чиято компетентност се прекратява, запазва и всички съответни правомощия до завършването на надзорната процедура. Органът, чиято компетентност се прекратява, завършва въпросната висяща надзорна процедура в съответствие с приложимото право, съгласно запазените си правомощия. Органът, чиято компетентност се прекратява, уведомява органа, поемащ надзора, преди вземането на всяко решение в надзорна процедура, която е била висяща преди промяната на компетентността. Той предоставя на органа, поемащ надзора, копие на взетото решение и всички документи, свързани с това решение.
4. Чрез дерогация от параграф 3 ЕЦБ може да реши в рамките на един месец от получаването на информацията, необходима за завършването на оценката ѝ на съответната официално започната надзорна процедура, и след консултация със съответния НКО, да поеме съответната надзорна процедура. Ако с оглед на националното право се изисква решение на ЕЦБ преди края на срока за оценка, посочен в предходното изречение, НКО предоставя на ЕЦБ необходимата информация и определя по-специално срока, в рамките на който ЕЦБ трябва да реши дали възнамерява да поеме процедурата или не. Когато поеме надзорна процедура, ЕЦБ уведомява съответния НКО и страните за решението си да поеме съответната надзорна процедура. ЕЦБ посочва в решението на ЕЦБ последиците от поемане на такава надзорна процедура.
5. ЕЦБ и съответният НКО си сътрудничат във връзка със завършването на всяка висяща процедура, като за целта могат да обменят всякаква относима информация.
6. Настоящият член не се прилага по отношение на общи процедури.
ГЛАВА 3
Списък на поднадзорните лица
Член 49
Публикуване
1. ЕЦБ публикува списък, съдържащ името на всяко поднадзорно лице и поднадзорна група, над които ЕЦБ упражнява пряк надзор, като посочва, когато е от значение за поднадзорното лице, поднадзорната група, към която то принадлежи, и конкретното правно основание за този пряк надзор. В случай на класификация като значими въз основата на критерия за размер, списъкът включва общата стойност на активите на поднадзорното лице или поднадзорната група. ЕЦБ публикува също и имената на поднадзорните лица, които, въпреки че отговарят на един от критериите, посочени в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ, и следователно биха могли да бъдат класифицирани като значими, се считат за по-малко значими от ЕЦБ заради определени обстоятелства в съответствие с дял 9 на част IV, в резултат на което ЕЦБ не упражнява пряк надзор над тях.
2. ЕЦБ публикува списък, съдържащ името на всяко поднадзорно лице, над което НКО упражнява надзор, и името на съответния НКО.
3. Списъците, посочени в параграфи 1 и 2, се публикуват в електронен вид и са достъпни на уебсайта на ЕЦБ.
4. Списъците, посочени в параграфи 1 и 2, подлежат на редовна актуализация.
ДЯЛ 3
ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ЗНАЧИМОСТТА ВЪЗ ОСНОВА НА РАЗМЕРА
Член 50
Определяне на значимостта въз основа на размера
1. Дали поднадзорно лице или поднадзорна група са значими въз основа на критерия за размер се определя чрез позоваване на общата стойност на техните активи.
2. Поднадзорно лице или поднадзорна група се класифицират като значими, ако общата стойност на неговите/нейните активи надвишава 30 милиарда евро (наричан по-долу „праг на размера“).
Член 51
Основа за определяне дали поднадзорно лице е значимо или не според критерия за размер
1. Ако поднадзорното лице е част от поднадзорна група, общата стойност на активите му се определя въз основа на пруденциалното консолидирано отчитане в края на годината за поднадзорната група в съответствие с приложимото право.
2. Ако общите активи не могат да бъдат определени въз основа на данните, посочени в параграф 1, общата стойност на активите се определя въз основа на последния одитиран консолидиран годишен отчет, изготвен в съответствие с Международните стандарти за финансово отчитане (МСФО), приложими в рамките на Съюза в съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета (12), а ако този годишен отчет не е наличен, консолидирания годишен отчет, изготвен в съответствие с приложимите национални счетоводни закони.
3. Ако поднадзорното лице не е част от поднадзорна група, общата стойност на активите се определя въз основа на пруденциалното индивидуално отчитане в края на годината в съответствие с приложимото право.
4. Ако общите активи не могат да бъдат определени чрез използване на данните по параграф 3, общата стойност на активите се определя въз основа на последния одитиран годишен отчет, изготвен в съответствие с МСФО, приложими в рамките на Съюза в съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002, а ако този годишен отчет не е наличен, годишния отчет, изготвен в съответствие с приложимите национални счетоводни закони.
5. Ако поднадзорното лице е клон на кредитна институция, която е установена в неучастваща държава членка, общата стойност на неговите активи се определя на базата на статистическите данни, отчетени съгласно Регламент (ЕО) № 25/2009 (ЕЦБ/2008/32) на Европейската централна банка (13).
Член 52
Основа за определяне на значимостта според критерия за размер при специфични или извънредни обстоятелства
1. Ако по отношение на по-малко значимо поднадзорно лице е налице извънредна съществена промяна в обстоятелствата, относими за определяне на значимостта въз основа на критерия за размер, съответният НКО извършва преглед дали прагът на размера продължава да се спазва или не.
Ако такава промяна настъпи по отношение на значимо поднадзорно лице, ЕЦБ извършва преглед дали прагът на размера продължава да се спазва или не.
Извънредна съществена промяна в обстоятелствата, относими за определяне на значимостта въз основа на критерия за размер, включва някое от следните: а) сливането на две или повече кредитни институции, б) продажбата или прехвърлянето на съществена част от търговско предприятие, в) прехвърлянето на акции на кредитна институция, така че тя вече не принадлежи към поднадзорна група, към която е принадлежала преди продажбата, г) окончателното решение за извършване на организирана ликвидация на поднадзорното лице (или група), д) съпоставими фактически положения.
2. По-малко значимо поднадзорно лице, а в случай на по-малко значима поднадзорна група, по-малко значимото поднадзорно лице на най-високото равнище на консолидация в участващите държави членки, информира съответния НКО за всяка промяна, посочена в параграф 1.
Значимо поднадзорно лице, а в случай на значима поднадзорна група, поднадзорното лице на най-високото равнище на консолидация в участващите държави членки, информира ЕЦБ за всяка промяна, посочена в параграф 1.
3. Чрез дерогация от правилото за трите години, предвидено в член 47, параграфи 1-3, и в случай на извънредни обстоятелствата, включително посочените в параграф 1, ЕЦБ решава в консултация с НКО, дали засегнатите поднадзорни лица са значими или по-малко значими и датата, от която се извършва надзорът от ЕЦБ или НКО.
Член 53
Групи от консолидирани предприятия
1. За целите на определянето на значимостта въз основа на критерия за размер, поднадзорната група от консолидирани предприятия се състои от предприятията, които трябва да се консолидират за пруденциални цели в съответствие с правото на Съюза.
2. За целите на определянето на значимостта въз основа на критерия за размер, поднадзорната група от консолидирани предприятия включва дъщерни предприятия и клонове в неучастващи държави членки и трети държави.
Член 54
Метод на консолидация
Методът на консолидация е методът на консолидация, приложим в съответствие с правото на Съюза за пруденциални цели.
Член 55
Метод за изчисляване на общите активи
За целите на определянето на значимостта на кредитна институция въз основа на критерия за размер, „общата стойност на активите“ се извежда от реда „общо активи“ на счетоводния баланс, изготвен в съответствие с правото на Съюза за пруденциални цели.
ДЯЛ 4
ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ЗНАЧИМОСТТА ВЪЗ ОСНОВА НА ЗНАЧИМОСТТА ЗА ИКОНОМИКАТА НА СЪЮЗА ИЛИ НА УЧАСТВАЩА ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА
Член 56
Праг на национална икономическа значимост
Поднадзорно лице, установено в участваща държава членка, или поднадзорна група, чието предприятие майка е установено в участваща държава членка, се класифицира като значимо въз основа на значимостта му за икономиката на съответната участваща държава членка, ако:
(праг на национална икономическа значимост)
и
А ≥ 5 милиарда евро
където
А
е общата стойност на активите, определена в съответствие с членове 51-55 за дадена календарна година, и
Б
е брутният вътрешен продукт по пазарни цени, определен в точка 8.89 от приложение А към Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14) (ЕСС 2010), публикуван от Евростат за дадената календарна година.
Член 57
Критерии за определяне на значимостта въз основа на значимостта за икономиката на Съюза или на участваща държава членка
1. ЕЦБ взема предвид следните критерии, по-специално при оценяване на това дали поднадзорно лице или поднадзорна група са значими или не за икономиката на Съюза или на участваща държава членка по причини, различни от посочените в член 56:
а)
значимостта на поднадзорното лице или поднадзорната група за конкретни икономически сектори в Съюза или в участваща държава членка;
б)
взаимосвързаността на поднадзорното лице или поднадзорната група с икономиката на Съюза или на участваща държава членка;
в)
заменяемостта на поднадзорното лице или поднадзорната група, както като участник на пазара, така и като доставчик на услуги за клиенти;
г)
стопанската, структурната или оперативната сложност на поднадзорното лице или поднадзорната група.
2. Член 52, параграф 3 се прилага съответно.
Член 58
Определяне на значимостта въз основа на значимостта за икономиката на участваща държава членка по искане на НКО
1. НКО може да уведоми ЕЦБ, че счита поднадзорно лице за значимо по отношение на националната му икономика.
2. ЕЦБ оценява уведомлението на НКО на основата на критериите, изложени в член 57, параграф 1.
3. Член 57 се прилага съответно.
ДЯЛ 5
ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ЗНАЧИМОСТТА ВЪЗ ОСНОВА НА ЗНАЧИМОСТТА НА ТРАНСГРАНИЧНИТЕ ДЕЙНОСТИ
Член 59
Критерии за определяне на значимостта въз основа на значимостта на трансграничните дейности на поднадзорна група
1. Поднадзорна група може да бъде счетена за значима от ЕЦБ въз основа на трансграничните ѝ дейности, само когато предприятието майка на поднадзорната група е установило дъщерни предприятия, които сами по себе си са кредитни институции, в повече от една друга участваща държава членка.
2. Поднадзорна група може да бъде счетена за значима от ЕЦБ въз основа на трансграничните ѝ дейности, само ако общата стойност на активите ѝ надхвърля 5 милиарда евро и:
а)
съотношението на трансграничните ѝ активи към общия размер на активите ѝ е над 20 %; или
б)
съотношението на трансграничните ѝ пасиви към общия размер на пасивите ѝ е над 20 %.
3. Член 52, параграф 3 се прилага съответно.
Член 60
Трансгранични активи и пасиви
1. „Трансгранични активи“ в контекста на поднадзорна група са частта от общия размер на активите, по отношение на която контрагентът е кредитна институция или друго юридическо или физическо лице, намиращо се в участваща държава членка, различна от държавата членка, в която е главното управление на предприятието майка на съответната поднадзорна група.
2. „Трансгранични пасиви“ в контекста на поднадзорна група са частта от общия размер на пасивите, по отношение на която контрагентът е кредитна институция или друго юридическо или физическо лице, намиращо се в участваща държава членка, различна от държавата членка, в която е главното управление на предприятието майка на съответната поднадзорна група.
ДЯЛ 6
ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ЗНАЧИМОСТТА ВЪЗ ОСНОВА НА ИСКАНЕ ЗА ПОЛУЧАВАНЕ ИЛИ НА ПОЛУЧАВАНЕТО НА ПУБЛИЧНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ ОТ ЕМС
Член 61
Искане за получаване или получаване на пряка публична финансова помощ от ЕМС
1. Пряка публична финансова помощ за поднадзорно лице е поискана, когато искането е отправено от член на ЕМС за предоставянето на финансова помощ от ЕМС на това лице в съответствие с взето решение от Съвета на управителите на ЕМС по член 19 от Договора за създаване на Европейския механизъм за стабилност, по отношение на пряката рекапитализация на кредитна институция и с приетите инструменти съгласно това решение.
2. Пряка публична финансова помощ е получена от кредитна институция, когато финансовата помощ е получена от кредитната институция в съответствие с решението и инструментите по параграф 1.
Член 62
Задължение на НКО да информират ЕЦБ за възможни искания за получаване или получаване на публична финансова помощ от по-малко значимо поднадзорно лице
1. Без да се засяга задължението, посочено в член 96, да информира ЕЦБ за влошаването на финансовото състояние на по-малко значимо поднадзорно лице, НКО информира ЕЦБ, веднага щом узнае за евентуалната необходимост от публична финансова помощ за по-малко значимо поднадзорно лице, която да бъде предоставена на национално ниво непряко от ЕМС и/или от ЕМС.
2. НКО представя оценката си относно финансовото състояние на по-малко значимото поднадзорно лице на ЕЦБ за разглеждане, преди да я представи на ЕМС, освен в надлежно обосновани неотложни случаи.
Член 63
Начало и край на прекия надзор
1. Поднадзорно лице, по отношение на което е поискана пряка публична финансова помощ от ЕМС или което е получило пряка публична финансова помощ от ЕМС, се класифицира като значимо поднадзорно лице от датата, на която от негово име е била поискана пряка публична финансова помощ.
2. Датата, на която ЕЦБ поема прекия надзор, се определя в решение на ЕЦБ в съответствие с дял 2.
3. Член 52, параграф 3 се прилага съответно.
Член 64
Обхват
Ако по отношение на поднадзорно лице, което е част от поднадзорна група, е поискана пряка публична финансова помощ, всички поднадзорни лица, които са част от тази поднадзорна група, се класифицират като значими.
ДЯЛ 7
ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ЗНАЧИМОСТТА ВЪЗ ОСНОВА НА ТОВА, ЧЕ ПОДНАДЗОРНОТО ЛИЦЕ Е ЕДНА ОТ ТРИТЕ НАЙ-ЗНАЧИМИ КРЕДИТНИ ИНСТИТУЦИИ В УЧАСТВАЩА ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА
Член 65
Критерии за определяне на трите най-значими кредитни институции в участваща държава членка
1. Кредитна институция или поднадзорна група се класифицира като значима, ако е една от трите най-значими кредитни институции или поднадзорни групи в участваща държава членка.
2. За целите на идентифицирането на трите най-значими кредитни институции или поднадзорни групи в участваща държава членка ЕЦБ и съответният НКО вземат предвид размера, съответно на поднадзорното лице и поднадзорната група, определен в съответствие с членове 50-55.
Член 66
Процес на преглед
1. По отношение на всяка участваща държава членка ЕЦБ определя до 1 октомври всяка календарна година дали три кредитни институции или поднадзорни групи с предприятие майка, установено в такава участваща държава членка, следва да бъдат класифицирани като значими поднадзорни лица или не.
2. По искане на ЕЦБ НКО информират до 1 октомври на въпросната календарна година ЕЦБ за трите най-значими кредитни институции или поднадзорни групи, установени в техните съответни участващи държави членки. Трите най-значими кредитни институции или поднадзорни групи се определят от НКО въз основа на критериите, посочени в членове 50-55.
3. За всяка от трите най-значими кредитни институции или поднадзорни групи в участващите държави членки съответният НКО предоставя на ЕЦБ доклад, в който се посочват сведения за упражнявания до момента надзор и профила на риска във всеки отделен случай, освен ако кредитната институция или поднадзорната група вече е класифицирана като значима.
При получаване на информацията, посочена в параграф 2, ЕЦБ извършва своя собствена оценка. За тази цел ЕЦБ може да изиска от съответния НКО да предостави всяка относима информация.
4. Ако на 1 октомври на съответната година една или повече от трите най-значими кредитни институции или поднадзорни групи в участваща държава членка не са класифицирани като значими поднадзорни лица, ЕЦБ приема решение в съответствие с дял 2 по отношение на която и да е от трите най-значими кредитни институции или поднадзорни групи, които не са класифицирани като значими.
5. Член 52, параграф 3 се прилага съответно.
ДЯЛ 8
РЕШЕНИЕ НА ЕЦБ ЗА УПРАЖНЯВАНЕ НА ПРЯК НАДЗОР НАД ПО-МАЛКО ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ЛИЦА ПО ЧЛЕН 6, ПАРАГРАФ 5, БУКВА Б) ОТ РЕГЛАМЕНТА ЗА ЕНМ
Член 67
Критерии за решение на ЕЦБ по член 6, параграф 5, буква б) от Регламента за ЕНМ
1. ЕЦБ може, съгласно член 6, параграф 5, буква б) от Регламента за ЕНМ, да реши по всяко време посредством решение на ЕЦБ да упражнява пряко надзора над по-малко значимо поднадзорно лице или по-малко значима поднадзорна група, когато това е необходимо за осигуряване на последователното прилагане на високи надзорни стандарти.
2. Преди да приеме решението на ЕЦБ по параграф 1, ЕЦБ взема предвид, inter alia, следните фактори:
а)
дали по-малко значимото поднадзорно лице или по-малко значимата поднадзорна група се доближава до изпълнението на един от критериите, съдържащи се в член 6, параграф 4 от Регламента за ЕНМ или не;
б)
взаимосвързаността на по-малко значимото поднадзорно лице или по-малко значимата поднадзорна група с други кредитни институции;
в)
дали съответното по-малко значимо поднадзорно лице е дъщерно предприятие на поднадзорно лице, чието главно управление е в неучастваща държава членка или трета държава, и е установило едно или повече дъщерни предприятия, които също са кредитни институции, или един или повече клонове в участващи държави членки, от които един или повече са значими;
г)
факта, че указанията на ЕЦБ не са били следвани от НКО;
д)
факта, че НКО не е изпълнил актовете, посочени в алинея първа на член 4, параграф 3 от Регламента за ЕНМ;
е)
факта, че по-малко значимото поднадзорно лице е поискало или е получило непряко финансова помощ от ЕИФС или ЕМС.
Член 68
Процедура за изготвяне на решение на ЕЦБ по член 6, параграф 5, буква б) от Регламента за ЕНМ по искане на НКО
1. По искане на НКО ЕЦБ оценява дали е необходимо или не да упражнява пряк надзор в съответствие с Регламента за ЕНМ по отношение на по-малко значимо поднадзорно лице или по-малко значима поднадзорна група за осигуряване на последователното прилагане на високи надзорни стандарти.
2. Искането на НКО: а) посочва по-малко значимото поднадзорно лице или по-малко значимата поднадзорна група, по отношение на които НКО счита, че ЕЦБ следва да поеме пряк надзор, и б) излага защо е необходим надзор от ЕЦБ над по-малко значимото поднадзорно лице или по-малко значимата поднадзорна група за осигуряване на последователното прилагане на високи надзорни стандарти.
3. Искането на НКО се придружава от доклад, в който се посочват сведения за упражнявания до момента надзор и профила на риска на съответното по-малко значимо поднадзорно лице или по-малко значима поднадзорна група.
4. Ако не се съгласи с искането на НКО, ЕЦБ се консултира със съответния НКО преди окончателната си оценка дали е необходим надзор от ЕЦБ над по-малко значимото поднадзорно лице или по-малко значимата поднадзорна група за осигуряване на последователното прилагане на високи надзорни стандарти.
5. Ако реши, че такъв пряк надзор от ЕЦБ над по-малко значимото поднадзорно лице или по-малко значимата поднадзорна група е необходим за осигуряване на последователното прилагане на високи надзорни стандарти, ЕЦБ приема решение на ЕЦБ в съответствие с дял 2.
Член 69
Процедура за изготвяне на решения на ЕЦБ по член 6, параграф 5, буква б) от Регламента за ЕНМ по собствена инициатива на ЕЦБ
1. ЕЦБ може да поиска от НКО да представи доклад, в който се посочват сведения за упражнявания до момента надзор и профила на риска на по-малко значимо поднадзорно лице или по-малко значима поднадзорна група. ЕЦБ посочва датата, до която този доклад следва да ѝ бъде предоставен.
2. ЕЦБ се консултира с НКО преди окончателната си оценка дали е необходим надзор от ЕЦБ над по-малко значимото поднадзорно лице или по-малко значимата поднадзорна група за осигуряване на последователното прилагане на високи надзорни стандарти.
3. Ако заключи, че такъв пряк надзор от ЕЦБ над по-малко значимото поднадзорно лице или по-малко значимата поднадзорна група е необходим за осигуряване на последователното прилагане на високи надзорни стандарти, ЕЦБ приема решение на ЕЦБ в съответствие с дял 2.
ДЯЛ 9
ОСОБЕНИ ОБСТОЯТЕЛСТВА, КОИТО МОГАТ ДА ОБОСНОВАТ КЛАСИФИКАЦИЯТА НА ПОДНАДЗОРНО ЛИЦЕ КАТО ПО-МАЛКО ЗНАЧИМО, ВЪПРЕКИ ЧЕ КРИТЕРИИТЕ ЗА КЛАСИФИКАЦИЯ КАТО ЗНАЧИМО СА ИЗПЪЛНЕНИ
Член 70
Особени обстоятелства, водещи до класификацията на значимо поднадзорно лице като по-малко значимо
1. Особените обстоятелства, посочени в член 6, параграф 4, втора и пета алинеи от Регламента за ЕНМ (наричани по-долу „особените обстоятелства“), са налице, когато съществуват специфични и фактически обстоятелства, които правят класификацията на поднадзорно лице като значимо неподходяща, като се вземат предвид целите и принципите на Регламента за ЕНМ и по-специално необходимостта от осигуряване на последователното прилагане на високи надзорни стандарти.
2. Терминът „особени обстоятелства“ се тълкува стриктно.
Член 71
Оценка на съществуването на особени обстоятелства
1. Съществуването на особени обстоятелства, които обосновават класификацията на иначе значимо поднадзорно лице като по-малко значимо, се определя за всеки отделен случай и специално за съответното поднадзорно лице или поднадзорна група, а не за категории поднадзорни лица.
2. Прилага се съответно член 40.
3. Прилагат се съответно членове 44-46 и членове 48 и 49. ЕЦБ посочва в решение на ЕЦБ мотивите за своето заключение, че съществуват особени обстоятелства.
Член 72
Преглед
1. С помощта на съответните НКО ЕЦБ извършва преглед поне веднъж годишно дали продължават да съществуват особени обстоятелства по отношение на поднадзорно лице или поднадзорна група, които са класифицирани като по-малко значими поради особени обстоятелства.
2. Съответното поднадзорно лице представя информацията и документите, поискани от ЕЦБ за извършване на прегледа по параграф 1.
3. Ако счита, че вече не съществуват особени обстоятелства, ЕЦБ приема решение на ЕЦБ, чийто адресат е съответното поднадзорно лице, с което се определя, че същото е класифицирано като значимо и че вече не съществуват особени обстоятелства.
4. Прилага се съответно дял 2 на част IV.
ЧАСТ V
ОБЩИ ПРОЦЕДУРИ
ДЯЛ 1
СЪТРУДНИЧЕСТВО ВЪВ ВРЪЗКА СЪС ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ИЗДАВАНЕ НА ЛИЦЕНЗ ЗА ИЗВЪРШВАНЕ НА ДЕЙНОСТ НА КРЕДИТНА ИНСТИТУЦИЯ
Член 73
Уведомяване на ЕЦБ относно заявление за издаване на лиценз за извършване на дейност на кредитна институция
1. НКО, който получи заявление за издаване на лиценз за извършване на дейност на кредитна институция, която ще бъде установена в участваща държава членка, уведомява ЕЦБ за получаването на това заявление в срок до 15 работни дни.
2. НКО уведомява ЕЦБ и относно срока, в който решението по заявлението трябва да бъде прието и съобщено на заявителя съгласно съответното национално право.
3. Ако заявлението е непълно, НКО по собствена инициатива или по искане на ЕЦБ изисква от заявителя да предостави необходимата допълнителна информация. НКО изпраща получената допълнителна информация на ЕЦБ в срок до 15 работни дни след нейното получаване.
Член 74
Оценка на заявленията от НКО
НКО, до който е подадено заявление, оценява дали заявителят отговаря на всички условия за издаване на лиценз, установени в съответното национално право на държавата членка на НКО.
Член 75
Решения на НКО за отхвърляне на заявление
НКО отхвърлят заявленията, които не отговарят на условията за издаване на лиценз, установени в съответното национално право, и изпращат копие на решението си на ЕЦБ.
Член 76
Проекти на решения на НКО за издаване на лиценз за извършване на дейност на кредитна институция
1. След като се увери, че заявлението отговаря на всички условия за издаване на лиценз, установени в съответното национално право, НКО изготвя проект на решение, с което се предлага ЕЦБ да предостави лиценз на заявителя за извършване на дейност на кредитна институция (наричан по-долу „проекта на решение за издаване на лиценз“).
2. НКО осигурява, че проектът на решение за издаване на лиценз е съобщен на ЕЦБ и заявителя най-малко 20 работни дни преди края на максималния срок за оценка, предвиден от съответното национално право.
3. НКО може да предложи включване на препоръки, условия и/или ограничения в проекта на решение за издаване на лиценз в съответствие с националното право и правото на Съюза. В такива случаи НКО е отговорен за оценката на изпълнението на условията и/или ограниченията.
Член 77
Оценка на ЕЦБ на заявления и изслушване на заявители
1. ЕЦБ оценява заявлението въз основа на условията за издаване на лиценз, установени в съответното право на Съюза. Ако прецени, че условията не са изпълнени, ЕЦБ предоставя на заявителя възможността да изрази писмено становище относно фактите и възраженията, свързани с оценката, в съответствие с член 31.
2. Ако счете, че е необходима среща, както и в други обосновани случаи, ЕЦБ може да удължи максималния срок за приемане на решение по заявлението в съответствие с член 14, параграф 3 от Регламента за ЕНМ. Удължаването на срока се съобщава на заявителя в съответствие с член 35 от настоящия регламент.
Член 78
Решения на ЕЦБ по заявления
1. ЕЦБ приема решение въз основа на проект на решение за издаване на лиценз, получен от НКО, в срок до 10 работни дни, освен ако е прието решение за удължаване на максималния срок в съответствие с член 77, параграф 2. ЕЦБ може да потвърди проекта на решение за издаване на лиценз, като по този начин даде съгласие за издаването на лиценз, или да възрази срещу проекта на решение за издаване на лиценз.
2. ЕЦБ основава решението си на оценката си на заявлението, на проекта на решение за издаване на лиценз и на становището, представено от заявителя съгласно член 77.
3. В случай че ЕЦБ не приеме решение в срока, посочен в параграф 1, проектът на решение за издаване на лиценз, подготвен от НКО, се счита за приет.
4. ЕЦБ приема решение за издаване на лиценз, ако заявителят отговаря на всички условия за издаване на лиценз съгласно съответното право на Съюза и съответното национално право на държавата членка, в която е установен заявителят.
5. Решението за издаване на лиценз обхваща дейността на заявителя като кредитна институция, както е уредена в съответното национално право, без да се засягат допълнителните изисквания за издаване на лиценз съгласно съответното национално право за дейности, различни от дейността по публично привличане на влогове или други възстановими средства и предоставяне на кредити за своя собствена сметка.
Член 79
Процедура за прекратяването на действието на лиценза
Действието на лиценза се прекратява в случаите, посочени в член 18, буква а) от Директива 2013/36/ЕС, когато съответното национално право предвижда това. НКО уведомяват ЕЦБ за отделните случаи на прекратяване на действието на лиценз. В тези случаи ЕЦБ оповестява прекратяването на действието на лиценза в съответствие с приложимото национално право, след като информира съответния НКО и заинтересованото поднадзорно лице.
ДЯЛ 2
СЪТРУДНИЧЕСТВО ВЪВ ВРЪЗКА С ОТНЕМАНЕ НА ЛИЦЕНЗ
Член 80
Предложение на НКО за отнемане на лиценз
1. Ако счита, че лиценз на кредитна институция следва да бъде отнет изцяло или отчасти съгласно съответното право на Съюза или съответното национално право, включително отнемане по искане на кредитната институция, съответният НКО представя на ЕЦБ проект на решение, с което предлага отнемането на лиценза (наричан по-долу „проекта на решение за отнемане“), заедно с всички свързани придружителни документи.
2. НКО координира своите действия с националния орган, компетентен за преструктуриране на кредитни институции (наричан по-долу „националния орган за преструктуриране“), във връзка с всеки проект на решение за отнемане, който е относим към националния орган за преструктуриране.
Член 81
Оценка на ЕЦБ на проекта на решение за отнемане
1. ЕЦБ оценява своевременно проекта на решение за отнемане. По-специално, ЕЦБ взема предвид причините за неотложност, изложени от НКО.
2. Прилага се правото на изслушване, уредено в член 31.
Член 82
Оценка по собствена инициатива на ЕЦБ и консултация с НКО
1. Ако узнае обстоятелства, които могат да дадат основания за отнемането на лиценз, ЕЦБ оценява по собствена инициатива дали лицензът следва да бъде отнет съгласно съответното право на Съюза.
2. ЕЦБ може да се консултира със съответните НКО по всяко време. Ако възнамерява да отнеме лиценз, ЕЦБ се консултира с НКО на държавата членка, в която е установена кредитната институция, най-малко 25 работни дни преди датата, на която планира да приеме своето решение. В надлежно обосновани неотложни случаи срокът за консултацията може да бъде намален на пет работни дни.
3. Ако възнамерява да отнеме лиценз, ЕЦБ уведомява съответните НКО относно становищата, представени от кредитната институция. Прилага се правото на изслушване на кредитната институция, уредено в член 31.
4. ЕЦБ координира действията си с националния орган за преструктуриране във връзка с предложение за отнемане на лиценз в съответствие с член 14, параграф 5 от Регламента за ЕНМ. ЕЦБ уведомява НКО, незабавно след като се свърже с националния орган за преструктуриране.
Член 83
Решение на ЕЦБ за отнемането на лиценз
1. ЕЦБ приема решение за отнемане на лиценз своевременно. При това ЕЦБ може да приеме или да отхвърли съответния проект на решение за отнемане.
2. В процеса на приемане на своето решение ЕЦБ взема предвид всяко от следните: а) оценката си на обстоятелствата, обосноваващи отнемането; б) когато е приложимо, проекта на решение за отнемане на НКО; в) консултацията със съответния НКО и, когато НКО не е националният орган за преструктуриране, с националния орган за преструктуриране (наричани заедно с НКО „националните органи“); г) становищата, представени от кредитната институция по член 81, параграф 2 и член 82, параграф 3.
3. ЕЦБ също така взема решение в случаите, описани в член 84, ако съответният национален орган за преструктуриране не възразява срещу отнемането на лиценза или ако ЕЦБ определи, че националните органи не са предприели подходящи действия, необходими за запазване на финансовата стабилност.
Член 84
Процедура в случай на евентуални мерки за преструктуриране, които националните органи следва да предприемат
1. Ако националният орган за преструктуриране представи своето възражение срещу намерението на ЕЦБ да отнеме лиценз, ЕЦБ и националният орган за преструктуриране постигат съгласие относно срока, в който ЕЦБ няма да пристъпва към отнемане на лиценза. ЕЦБ уведомява НКО, незабавно след като се свърже с националния орган за преструктуриране с оглед постигането на това съгласие.
2. След изтичането на договорения срок ЕЦБ преценява дали възнамерява да пристъпи към отнемане на лиценза или да удължи договорения срок в съответствие с член 14, параграф 6 от Регламента за ЕНМ, като взема предвид постигнатия напредък. ЕЦБ се консултира със съответния НКО и с националния орган за преструктуриране, ако последният е различен от НКО. НКО уведомява ЕЦБ за мерките, предприети от тези органи, и за оценката му на последиците от отнемането.
3. Ако националният орган за преструктуриране не възразява срещу отнемането на лиценза или ако ЕЦБ определи, че националните органи не са предприели подходящи действия, необходими за запазване на финансовата стабилност, се прилага член 83.
ДЯЛ 3
СЪТРУДНИЧЕСТВО ВЪВ ВРЪЗКА С ПРИДОБИВАНЕ НА КВАЛИФИЦИРАНИ ДЯЛОВИ УЧАСТИЯ
Член 85
Уведомления до НКО за придобиване на квалифицирани дялови участия
1. НКО, който получи уведомление за намерение за придобиване на квалифицирано дялово участие в кредитна институция, установена в тази участваща държава членка, уведомява ЕЦБ за уведомлението не по-късно от пет работни дни след потвърждението за получаването му в съответствие с член 22, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС.
2. НКО уведомява ЕЦБ, ако трябва да спре срока за оценка поради искане за допълнителна информация. НКО изпраща тази допълнителна информация на ЕЦБ в срок до 5 работни дни след получаването ѝ от НКО.
3. НКО уведомява ЕЦБ и за датата, до която решението за противопоставяне или непротивопоставяне на придобиването на квалифицирано дялово участие трябва да бъде съобщено на заявителя съгласно съответното национално право.
Член 86
Оценка на евентуални придобивания
1. НКО, който е уведомен за намерение за придобиване на квалифицирано дялово участие в кредитна институция, оценява дали евентуалното придобиване отговаря на всички условия, установени в съответното право на Съюза и съответното национално право. След тази оценка НКО изготвя проект на решение за ЕЦБ за противопоставяне или непротивопоставяне на придобиването.
2. НКО представя на ЕЦБ проекта на решение за противопоставяне или непротивопоставяне на придобиването най-малко 15 работни дни преди изтичането на срока за оценка, определен от съответното право на Съюза.
Член 87
Решение на ЕЦБ относно придобиване
ЕЦБ решава дали да се противопостави или не на придобиването въз основа на оценката си на планираното придобиване и проекта на решение на НКО. Прилага се правото на изслушване, уредено в член 31.
ДЯЛ 4
УВЕДОМЯВАНЕ ЗА РЕШЕНИЯ ОТНОСНО ОБЩИ ПРОЦЕДУРИ
Член 88
Процедура за уведомяване за решения
1. ЕЦБ уведомява своевременно страните за следните решения в съответствие с член 35:
а)
решение на ЕЦБ за отнемане на лиценз на кредитна институция;
б)
решение на ЕЦБ относно придобиване на квалифицирано дялово участие в кредитна институция.
2. ЕЦБ уведомява своевременно съответния НКО за следните решения:
а)
решение на ЕЦБ относно заявление за издаване на лиценз на кредитна институция;
б)
решение на ЕЦБ за отнемане на лиценз на кредитна институция;
в)
решение на ЕЦБ относно придобиване на квалифицирано дялово участие в кредитна институция.
3. НКО уведомява заявителя на лиценз за следните решения:
а)
проект на решение за издаване на лиценз;
б)
решение на НКО за отхвърляне на заявление за издаване на лиценз, когато заявителят не отговаря на условията за издаване на лиценз, установени в съответното национално право;
в)
решение на ЕЦБ за възражение срещу проекта на решение за издаване на лиценз, посочен в буква а);
г)
решение на ЕЦБ за издаване на лиценз.
4. НКО уведомява съответния национален орган за преструктуриране относно решението на ЕЦБ за отнемане на лиценз на кредитна институция.
5. ЕЦБ уведомява Европейския банков орган (ЕБО) за всяко решение на ЕЦБ за издаване или отнемане на лиценз на кредитна институция, както и за всяко прекратяване на действието на лиценз. Заедно с това ЕЦБ посочва мотивите на решенията за отнемане на лиценз или за прекратяване на действието на лиценз.
ЧАСТ VI
ПРОЦЕДУРИ ЗА НАДЗОР НАД ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ЛИЦА
ДЯЛ 1
НАДЗОР НАД ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ЛИЦА И ПОДПОМАГАНЕ ОТ НКО
Член 89
Надзор над значими поднадзорни лица
ЕЦБ извършва пряк надзор над значими поднадзорни лица в съответствие с процедурите, посочени в част II, по-специално по отношение на задачите и съставянето на съвместни надзорни екипи.
Член 90
Роля на НКО при подпомагане на ЕЦБ
1. НКО подпомага ЕЦБ при изпълнението на задачите ѝ при условията, предвидени в Регламента за ЕНМ и настоящия регламент, и по-специално извършва следните дейности:
а)
представя проекти на решения на ЕЦБ по отношение на значими поднадзорни лица, установени в неговата участваща държава членка, в съответствие с член 91;
б)
подпомага ЕЦБ при изготвяне и прилагане на актове, свързани с изпълнението на задачите, възложени на ЕЦБ с Регламента за ЕНМ, включително подпомагане при дейности по проверка и текуща оценка на състоянието на определено значимо поднадзорно лице;
в)
подпомага ЕЦБ при привеждане в изпълнение на решенията ѝ, като използва при необходимост правомощията, посочени в член 9, параграф 1, трета алинея и член 11, параграф 2 от Регламента за ЕНМ.
2. При подпомагане на ЕЦБ НКО следва указанията на ЕЦБ по отношение на значимите поднадзорни лица.
Член 91
Проекти на решения, изготвяни от НКО за разглеждане от ЕЦБ
1. В съответствие с член 6, параграф 3 и член 6, параграф 7, буква б) от Регламента за ЕНМ ЕЦБ може да поиска от НКО да изготви проект на решение по отношение на упражняването на задачите, посочени в член 4 от Регламента за ЕНМ, за разглеждане от ЕЦБ.
В искането се посочва срокът за изпращане на проекта на решение на ЕЦБ.
2. НКО може също и по собствена инициатива да представи на ЕЦБ проект на решение по отношение на значимо поднадзорно лице за разглеждане от ЕЦБ чрез съвместния надзорен екип.
Член 92
Обмен на информация
ЕЦБ и НКО своевременно обменят информация относно значими поднадзорни лица, когато съществуват сериозни признаци, че не може да се разчита, че тези значими поднадзорни лица ще продължат да изпълняват задълженията си към кредиторите и по-специално, че не могат вече да осигуряват достатъчна степен на сигурност за активите, поверени им от вложителите, или че съществуват сериозни признаци за обстоятелства, които могат да доведат до констатацията, че съответната кредитна институция е неспособна да изплати депозитите съгласно посоченото в член 1, параграф 3, точка i) от Директива 94/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (15). ЕЦБ и НКО извършват това преди решение относно такава констатация.
ДЯЛ 2
СЪОТВЕТСТВИЕ С ИЗИСКВАНИЯТА ЗА НАДЕЖДНОСТ И ПРИГОДНОСТ НА ЛИЦАТА, ОТГОВАРЯЩИ ЗА УПРАВЛЕНИЕТО НА КРЕДИТНИ ИНСТИТУЦИИ
Член 93
Оценка на пригодността на членовете на ръководните органи на значими поднадзорни лица
1. За да се гарантира, че институциите разполагат с надеждна управленска организация, и без да се засяга съответното право на Съюза, съответното национално право и част V, значимото поднадзорно лице уведомява съответния НКО за всяка промяна на членовете на ръководните му органи и техните управленски и надзорни функции (наричани по-долу „ръководителите“) по смисъла на член 3, параграф 1, точка 7 и член 3, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС, включително подновяването на мандата на ръководителите. Съответният НКО уведомява ЕЦБ за всяка промяна своевременно, като я информира за срока, в който трябва да се приеме и съобщи решение съгласно съответното национално право.
2. За да оцени пригодността на ръководителите на значимите поднадзорни лица, ЕЦБ разполага с надзорните правомощия, които имат компетентните органи съгласно съответното право на Съюза и съответното национално право.
Член 94
Текущ преглед на пригодността на ръководителите
1. Значимото поднадзорно лице уведомява своевременно съответния НКО за всички нови факти, които могат да засегнат първоначалната оценка на пригодността или други обстоятелства, които биха могли да повлияят на пригодността на ръководител, веднага щом поднадзорното лице или съответният ръководител узнае за тези факти или обстоятелства. Съответният НКО уведомява своевременно ЕЦБ за тези нови факти или обстоятелства.
2. ЕЦБ може да инициира ново оценяване въз основа на новите факти или обстоятелства, посочени в параграф 1, или ако ЕЦБ узнае за нови факти, които могат да засегнат първоначалната оценка на съответния ръководител, или за други обстоятелства, които биха могли да повлияят на пригодността на ръководител. ЕЦБ взема решение относно подходящото действие съгласно съответното право на Съюза и съответното национално право и уведомява своевременно съответния НКО за това действие.
ДЯЛ 3
ДРУГИ ПРОЦЕДУРИ, ПРИЛАГАНИ ОТ ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ЛИЦА
Член 95
Искания, уведомления или заявления от значими поднадзорни лица
1. Без да се засягат специалните процедури, уредени подробно в част V, и текущото му взаимодействие с неговия НКО, значимото поднадзорно лице отправя до ЕЦБ всичките си искания, уведомления или заявления, които се отнасят се до изпълнението на задачите, възложени на ЕЦБ.
2. ЕЦБ предоставя на разположение на съответния НКО тези искания, уведомления или заявления и може да поиска от НКО да изготви проект на решение в съответствие с член 91.
3. В случай на съществени изменения в сравнение с лиценза, предоставен по първоначалното искане, уведомление или заявление, значимото поднадзорно лице отправя ново искане, уведомление или заявление до ЕЦБ в съответствие с процедурата, посочена в параграф 1.
ЧАСТ VII
ПРОЦЕДУРИ ЗА НАДЗОР НАД ПО-МАЛКО ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ЛИЦА
ДЯЛ 1
УВЕДОМЯВАНЕ НА ЕЦБ ОТ НКО ОТНОСНО СЪЩЕСТВЕНИ НАДЗОРНИ ПРОЦЕДУРИ НА НКО И ПРОЕКТИ НА СЪЩЕСТВЕНИ НАДЗОРНИ РЕШЕНИЯ
Член 96
Влошаване на финансовото състояние на по-малко значимо поднадзорно лице
Без да се засяга прилагането на член 62, НКО уведомява ЕЦБ, в случай че състоянието на по-малко значимо поднадзорно лице се влошава бързо и значително, особено ако това влошаване би могло да доведе до искане за пряка или непряка финансова помощ от ЕМС.
Член 97
Уведомяване на ЕЦБ от НКО относно съществени надзорни процедури на НКО
1. За да се даде възможност на ЕЦБ да упражнява надзор над функционирането на системата съгласно установеното в член 6, параграф 5, буква в) от Регламента за ЕНМ, НКО предоставя на ЕЦБ информацията, отнасяща се до съществени надзорни процедури на НКО, засягащи по-малко значими поднадзорни лица. ЕЦБ определя общи критерии, по-специално като взема предвид състоянието по отношение на риска и потенциалното влияние върху националната финансова система на съответното по-малко значимо поднадзорно лице, за определянето на това каква информация за кои по-малко значими поднадзорни лица се съобщава. Информацията се предоставя от НКО предварително или в надлежно обосновани неотложни случаи - едновременно с откриване на процедурата.
2. Съществените надзорни процедури на НКО, посочени в параграф 1, обхващат:
а)
отстраняването на членове на управителните съвети на по-малко значимите поднадзорни лица и назначаването на квестори, които да поемат ръководството на по-малко значимите поднадзорни лица; и
б)
процедурите, които имат значително влияние върху по-малко значимото поднадзорно лице.
3. В допълнение на изискванията за информация, установени от ЕЦБ в съответствие с настоящия член, ЕЦБ може по всяко време да поиска от НКО информация относно изпълнението на задачите, които те осъществяват по отношение на по-малко значими поднадзорни лица.
4. В допълнение на изискванията за информация, установени от ЕЦБ в съответствие с настоящия член, НКО уведомяват по собствена инициатива ЕЦБ за всяка друга надзорна процедура на НКО, която:
а)
те считат за съществена; или
б)
която може да засегне отрицателно репутацията на ЕНМ.
5. Ако ЕЦБ поиска от НКО да подложи на допълнителна оценка конкретни аспекти на съществена надзорна процедура на НКО, в искането се посочва за кои аспекти се отнася. ЕЦБ и НКО осигуряват съответно, че другата страна разполага с достатъчно време, за да даде възможност процедурата и ЕНМ като цяло да функционират ефективно.
Член 98
Уведомяване на ЕЦБ от НКО относно проекти на съществени надзорни решения
1. За да се даде възможност на ЕЦБ да упражнява надзор над функционирането на системата съгласно установеното в член 6, параграф 5, буква в) от Регламента за ЕНМ, НКО изпраща на ЕЦБ проекти на надзорни решения, които отговарят на критериите, установени в параграфи 2 и 3, когато проектът на решение засяга по-малко значимите поднадзорни лица, за които ЕЦБ счита, че въз основа на общите критерии, определени от ЕЦБ във връзка с тяхното състояние по отношение на риска и потенциалното влияние върху националната финансова система, информацията трябва да ѝ бъде съобщена.
2. При спазване на параграф 1 проектите на надзорни решения се изпращат на ЕЦБ, преди да бъдат адресирани до по-малко значими поднадзорни лица, ако тези решения:
а)
се отнасят до отстраняването на членове на управителните съвети на по-малко значимите поднадзорни лица и назначаването на квестори; или
б)
имат значително влияние върху по-малко значимото поднадзорно лице.
3. В допълнение на изискванията за информация, установени в параграфи 1 и 2, НКО предават на ЕЦБ всички други проекти на надзорни решения:
а)
по които се иска становище на ЕЦБ; или
б)
които могат да засегнат отрицателно репутацията на ЕНМ.
4. НКО изпращат на ЕЦБ проекти на решения, които отговарят на критериите, установени в параграфи 1, 2 и 3, и които поради това се считат за проекти на съществени надзорни решения, най-малко 10 дни преди планираната дата на приемане на решението. ЕЦБ изразява становище по проекта на решението в разумен срок преди планираното приемане на решението. В неотложни случаи съответният НКО определя разумен срок за изпращането на ЕЦБ на проект на решение, което отговаря на критериите, установени в параграфи 1, 2 и 3.
ДЯЛ 2
ПОСЛЕДВАЩО ДОКЛАДВАНЕ ОТ НКО НА ЕЦБ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПО-МАЛКО ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ЛИЦА
Член 99
Общо задължение на НКО да докладват на ЕЦБ
1. За да се даде възможност на ЕЦБ да упражнява надзор над функционирането на ЕНМ съгласно член 6, параграф 5, буква в) от Регламента за ЕНМ и без да се засяга глава 1, ЕЦБ може да изиска от НКО да докладват редовно на ЕЦБ относно мерките, които са предприели, и относно изпълнението на задачите, които трябва да осъществяват в съответствие с член 6, параграф 6 от Регламента за ЕНМ. ЕЦБ уведомява НКО ежегодно относно категориите по-малко значими поднадзорни лица и естеството на изискуемата информация.
2. Изискванията, установени в съответствие с параграф 1, не засягат правото на ЕЦБ да използва посочените в членове 10-13 от Регламента за ЕНМ правомощия по отношение на по-малко значими поднадзорни лица.
Член 100
Периодичност и обхват на отчетите, представяни от НКО на ЕЦБ
НКО представят на ЕЦБ годишен доклад относно по-малко значими поднадзорни лица, по-малко значими поднадзорни групи или категории по-малко значими поднадзорни лица в съответствие с изискванията на ЕЦБ.
ЧАСТ VIII
СЪТРУДНИЧЕСТВО МЕЖДУ ЕЦБ, НКО И ОНРО ВЪВ ВРЪЗКА С МАКРОПРУДЕНЦИАЛНИ ЗАДАЧИ И ИНСТРУМЕНТИ
ДЯЛ 1
ОПРЕДЕЛЕНИЕ НА МАКРОПРУДЕНЦИАЛНИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 101
Общи разпоредби
1. За целите на настоящата част макропруденциални инструменти са следните инструменти:
а)
капиталовите буфери по смисъла на членове 130-142 от Директива 2013/36/ЕС;
б)
мерките за лицензирани на национално равнище кредитни институции или подгрупа от такива кредитни институции съгласно член 458 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
в)
други мерки, които се приемат от ОНРО или НКО и които имат за цел справяне със системни или макропруденциални рискове, уредени в и при спазване на процедурите, установени в Регламент (ЕС) № 575/2013 и Директива 2013/36/ЕС, в случаите, които са изрично посочени в приложимото право на Съюза.
2. Макропруденциалните процедури, посочени в член 5, параграфи 1 и 2 от Регламента за ЕНМ, не съставляват надзорни процедури на ЕЦБ или НКО по смисъла на настоящия регламент, без да се засяга член 22 от Регламента за ЕНМ по отношение на решенията, чийто адресати са отделни поднадзорни лица.
Член 102
Прилагане на макропруденциални инструменти от ЕЦБ
ЕЦБ прилага посочените в член 101 макропруденциални инструменти в съответствие с настоящия регламент, както и с член 5, параграф 2 и член 9, параграф 2 от Регламента за ЕНМ, а в случай че макропруденциалните инструменти са уредени в директива - при спазване на условията за транспониране на тази директива в националното право. Ако ОНРО не определи ниво на буфера, това не възпрепятства ЕЦБ да определи изискване за буфер в съответствие с настоящия регламент и член 5, параграф 2 от Регламента за ЕНМ.
ДЯЛ 2
ПРОЦЕДУРНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ИЗПОЛЗВАНЕ НА МАКРОПРУДЕНЦИАЛНИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 103
Списък на НКО и ОНРО, отговорни за макропруденциални инструменти
ЕЦБ събира от НКО и ОНРО на участващите държави членки информация относно това кои са органите, определени за съответните макропруденциални инструменти, посочени в член 101, и макропруденциалните инструменти, които могат да използват тези органи.
Член 104
Обмен на информация и сътрудничество във връзка с използването на макропруденциални инструменти от НКО или ОНРО
1. Съгласно член 5, параграф 1 от Регламента за ЕНМ, когато възнамерява да приложи такива инструменти, съответният НКО или ОНРО уведомява ЕЦБ за намерението си десет работни дни, преди да бъде взето подобно решение. Независимо от това, ако възнамерява да използва макропруденциален инструмент, НКО или ОНРО уведомява ЕЦБ колкото е възможно по-рано за идентифицирания от него макропруденциален или системен риск за финансовата система и когато е възможно - за подробностите за планирания инструмент. Тази информация включва, доколкото е възможно, спецификите на планираната мярка, включително планираната дата на прилагане.
2. Уведомлението за намерението се предоставя от НКО или ОНРО на ЕЦБ.
3. Ако възрази на планираната мярка на НКО или ОНРО, ЕЦБ представя мотивите си за това в срок до пет работни дни след датата на получаване на уведомлението за намерението. Възражението е писмено и съдържа мотивите за възражението. НКО или ОНРО разглежда обстойно мотивите на ЕЦБ, преди да пристъпи към вземане на съответното решение.
Член 105
Обмен на информация и сътрудничество във връзка с използването на макропруденциални инструменти от ЕЦБ
1. В съответствие с член 5, параграф 2 от Регламента за ЕНМ, когато ЕЦБ възнамерява по собствена инициатива или въз основа на предложение на НКО или ОНРО да приложи по-високи изисквания за капиталови буфери или по-строги мерки, целящи справяне със системни или макропруденциални рискове, ЕЦБ си сътрудничи тясно с ОНРО в съответните държави членки и по-специално съобщава намерението си на ОНРО или НКО 10 работни дни преди приемането на такова решение. Независимо от това, ако възнамерява да приложи по-високи изисквания за капиталови буфери или по-строги мерки, целящи справяне със системни или макропруденциални рискове на равнището на кредитни институции при условията на процедурите, посочени в Регламент (ЕС) № 575/2013 и Директива 2013/36/ЕС, в случаите, които са изрично упоменати в правото на Съюза, ЕЦБ уведомява съответния НКО или ОНРО колкото е възможно по-рано за идентифицирания от ЕЦБ макропруденциален или системен риск за финансовата система и когато е възможно - за подробностите за планирания инструмент. Тази информация включва във възможно най-голяма степен спецификите на планираната мярка, включително планираната дата на прилагане.
2. Ако някой от съответните НКО или ОНРО възрази на планираната мярка на ЕЦБ, той представя своите мотиви пред ЕЦБ в срок до пет работни дни след датата на получаване на уведомлението на ЕЦБ за намерението. Възражението е писмено и съдържа мотивите за възражението. ЕЦБ разглежда обстойно мотивите, преди да пристъпи към вземане на съответното решение.
ЧАСТ IX
ПРОЦЕДУРИ ЗА ТЯСНО СЪТРУДНИЧЕСТВО
ДЯЛ 1
ОБЩИ ПРИНЦИПИ И РАЗПОРЕДБИ
Член 106
Процедура за установяването на тясно сътрудничество
ЕЦБ оценява искания от държави членки извън еврозоната за установяването на тясно сътрудничество в съответствие с процедурата, уредена в Решение ЕЦБ/2014/5 (16).
Член 107
Принципи, които се прилагат, когато е установено тясно сътрудничество
1. От датата, на която се прилага решение на ЕЦБ по член 7, параграф 2 от Регламента за ЕНМ за установяване на тясно сътрудничество между ЕЦБ и НКО от държава членка извън еврозоната, и до прекратяването или спирането на това тясно сътрудничество ЕЦБ изпълнява задачите, посочени в член 4, параграфи 1 и 2 и член 5 от Регламента за ЕНМ, по отношение на поднадзорни лица и групи, установени в съответната участваща държава членка в тясно сътрудничество, в съответствие с член 6 от Регламента за ЕНМ.
2. Ако е установено тясно сътрудничество съгласно член 7, параграф 2 от Регламента за ЕНМ, ЕЦБ и НКО в тясно сътрудничество се намират по отношение на значими поднадзорни лица и групи и по-малко значими поднадзорни лица и групи, установени в участващата държава членка в тясно сътрудничество, в сходно положение със значими поднадзорни лица и групи и по-малко значими поднадзорни лица и групи, установени в държава членка от еврозоната, като се взема предвид това, че ЕЦБ няма пряко приложими правомощия над значими поднадзорни лица и групи и по-малко значими поднадзорни лица и групи, установени в участващата държава членка в тясно сътрудничество.
3. В съответствие с член 6 от Регламента за ЕНМ, ЕЦБ може да издава на НКО в тясно сътрудничество указания по отношение на значими поднадзорни лица и групи и само общи указания по отношение на по-малко значими поднадзорни лица и групи.
4. Тясното сътрудничество се преустановява на датата, на която е отменена дерогацията по член 139 от ДФЕС по отношение на участваща държава членка в тясно сътрудничество в съответствие с член 140, параграф 2 от ДФЕС, като разпоредбите на настоящата част престават да прилагат.
Член 108
Правни инструменти, отнасящи се до надзора във връзка с тясното сътрудничество
1. По отношение на задачите, посочени в член 4, параграфи 1 и 2 и член 5 от Регламента за ЕНМ, ЕЦБ може да дава указания, да отправя искания или да издава насоки.
2. Ако счита, че във връзка със задачите, посочени в член 4, параграфи 1 и 2 от Регламента за ЕНМ, следва да бъде приета определена мярка от НКО в тясно сътрудничество по отношение на поднадзорно лице или група, ЕЦБ отправя до този НКО:
а)
по отношение на значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група - общо или конкретно указание, искане или насоки, изискващи издаване на надзорно решение по отношение на това значимо поднадзорно лице или тази значима поднадзорна група в участващата държава членка в тясно сътрудничество; или
б)
по отношение на по-малко значимо поднадзорно лице или по-малко значима поднадзорна група - общо указание или насоки.
3. Ако счита, че във връзка със задачите, посочени в член 5 от Регламента за ЕНМ, следва да бъде приета определена мярка от НКО или ОНРО в тясно сътрудничество, ЕЦБ може да отправи до този НКО или ОНРО общо или конкретно указание, искане или насоки, изискващи прилагането на по-високи изисквания за капиталови буфери или на по-строги мерки, целящи справяне със системни или макропруденциални рискове.
4. ЕЦБ посочва в указанието, искането или насоките съответен срок за приемане на мярката от НКО в тясно сътрудничество, който е най-малко 48 часа, освен ако е необходимо по-ранно приемане за предотвратяване на непоправими вреди. При определяне на срока ЕЦБ взема предвид административното и процесуалното право, което трябва да спазва съответният НКО в тясно сътрудничество.
5. НКО в тясно сътрудничество предприема всички необходими мерки за изпълнение на указанията, исканията или насоките на ЕЦБ и уведомява своевременно ЕЦБ за предприетите от него мерки.
ДЯЛ 2
ТЯСНО СЪТРУДНИЧЕСТВО ПО ОТНОШЕНИЕ НА ЧАСТИ III, IV, V, VIII, X И XI
Член 109
Езиков режим при режима на тясно сътрудничество
Правилата, посочени в член 23, се прилагат mutatis mutandis по отношение на НКО в тясно сътрудничество.
Член 110
Оценка на значимостта на кредитни институции при режима на тясно сътрудничество
1. Разпоредбите на част IV относно определянето на статута на поднадзорни лица или поднадзорни групи като значими или по-малко значими се прилагат mutatis mutandis по отношение на поднадзорни лица и поднадзорни групи в участващи държави членки в тясно сътрудничество в съответствие с разпоредбите на настоящия член.
2. НКО в тясно сътрудничество гарантира, че уредените в част IV процедури могат да се прилагат по отношение на поднадзорни лица и поднадзорни групи, установени в неговата държава членка.
3. При обстоятелства, при които част IV предвижда, че адресат на решение на ЕЦБ е поднадзорно лице или поднадзорна група, вместо да адресира решение до поднадзорното лице или поднадзорната група, ЕЦБ издава указния до НКО в тясно сътрудничество, а НКО адресира решение до поднадзорното лице или поднадзорната група в съответствие с тези указния.
Член 111
Общи процедури при режима на тясно сътрудничество
1. Разпоредбите на част V относно общите процедури се прилагат mutatis mutandis по отношение на поднадзорни лица и поднадзорни групи в участващите държави членки в тясно сътрудничество при спазване на разпоредбите на настоящия член.
2. НКО в тясно сътрудничество гарантира, че уредените в част V процедури могат да се прилагат по отношение на поднадзорни лица, установени в неговата държава членка. По-специално, НКО в тясно сътрудничество гарантира, че ЕЦБ получава информацията и документацията, които са необходими за изпълнение на задачите, които са ѝ възложени от Регламента за ЕНМ.
3. При обстоятелства, при които част V предвижда, че адресат на решение на ЕЦБ е поднадзорно лице или поднадзорна група, вместо да адресира решение до поднадзорното лице или поднадзорната група, ЕЦБ издава указния до НКО в тясно сътрудничество, а НКО адресира решение до поднадзорното лице или поднадзорната група в съответствие с тези указния.
4. При обстоятелства, при които част V предвижда съответният НКО да изготви проект на решение, НКО в тясно сътрудничество представя проект на решение на ЕЦБ и иска указания.
Член 112
Макропруденциални инструменти при режима на тясно сътрудничество
Разпоредбите на част VIII относно сътрудничеството между ЕЦБ, НКО и ОНРО по отношение на макропруденциалните задачи и инструменти се прилагат mutatis mutandis по отношение на поднадзорни лица и поднадзорни групи в участващи държави членки в тясно сътрудничество.
Член 113
Административни санкции при режима на тясно сътрудничество
1. Разпоредбите на част X относно административните санкции се прилагат mutatis mutandis по отношение на поднадзорни лица и поднадзорни групи в участващи държави членки в тясно сътрудничество.
2. При обстоятелства, при които член 18 от Регламента за ЕНМ във връзка с част X от настоящия регламент предвижда, че адресат на решение на ЕЦБ е поднадзорно лице или поднадзорна група, вместо да адресира решение до поднадзорното лице или поднадзорната група, ЕЦБ издава указния до НКО в тясно сътрудничество, а НКО адресира решение до поднадзорното лице или поднадзорната група в съответствие с тези указния.
3. В случаи, когато член 18 от Регламента за ЕНМ или част X от настоящия регламент предвиждат съответният НКО да адресира решение до значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група, НКО в тясно сътрудничество инициира производство с оглед предприемане на действие, за да се гарантира, че подходящите административни санкции се налагат само по указания на ЕЦБ. НКО в тясно сътрудничество уведомява ЕЦБ когато е прието решение.
Член 114
Правомощия за провеждане на разследвания по членове 10-13 от Регламента за ЕНМ при режима на тясно сътрудничество
1. Разпоредбите на част XI, които се отнасят до сътрудничеството във връзка с членове 10-13 от Регламента за ЕНМ, се прилагат mutatis mutandis по отношение на поднадзорни лица и поднадзорни групи в участващи държави членки в тясно сътрудничество.
2. НКО в тясно сътрудничество упражнява правомощията за провеждане на разследвания по членове 10-13 от Регламента за ЕНМ в съответствие с указанията на ЕЦБ.
3. НКО в тясно сътрудничество предоставя на ЕЦБ констатациите в резултат на упражняването на правомощията за провеждане на разследвания по членове 10-13 от Регламента за ЕНМ.
4. НКО в тясно сътрудничество гарантира, че определените служители на ЕЦБ могат да участват като наблюдатели в разследванията по членове 10-13 от Регламента за ЕНМ.
ДЯЛ 3
ТЯСНО СЪТРУДНИЧЕСТВО ПО ОТНОШЕНИЕ НА ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ЛИЦА
Член 115
Надзор над значими поднадзорни лица в участваща държава членка в тясно сътрудничество
1. Части II и VI се прилагат mutatis mutandis по отношение на значими поднадзорни лица и значими поднадзорни групи, установени в участваща държава членка в тясно сътрудничество, в съответствие с разпоредбите на настоящия член.
2. НКО в тясно сътрудничество гарантира, че ЕЦБ получава цялата информация и доклади от и по отношение на значими поднадзорни лица и значими поднадзорни групи, които самият НКО в тясно сътрудничество получава и които са необходими за изпълнение на задачите, възложени на ЕЦБ с Регламента за ЕНМ.
3. За надзора над всяко значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група, установени в участваща държава членка в тясно сътрудничество, се създава съвместен надзорен екип. Членовете на съвместния надзорен екип се назначават в съответствие с член 4. НКО в тясно сътрудничество назначава подкоординатора от НКО, който да действа пряко по отношение на значимото поднадзорно лице или значимата поднадзорна група в съответствие с указанията на координатора на СНЕ.
4. НКО в тясно сътрудничество гарантира, че определените служители на ЕЦБ са поканени да участват в проверките на място, извършвани по отношение на значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група. ЕЦБ може да определя броя на служителите на ЕЦБ, които ще участват като наблюдатели.
5. В случаите на надзор на консолидирана основа и колегии от надзорни органи, при наличие на обстоятелства, при които предприятие майка е установено в държава членка от еврозоната или в участваща държава членка извън еврозоната, ЕЦБ като компетентен орган е консолидиращ надзорен орган и председател на колегията от надзорни органи. ЕЦБ приканва съответния НКО в тясно сътрудничество да назначи служител на НКО като наблюдател. ЕЦБ може да действа, като дава указания на съответния НКО в тясно сътрудничество.
Член 116
Решения по отношение на значими поднадзорни лица и значими поднадзорни групи
1. Без да се засягат правомощията на НКО във връзка със задачи, които не са възложени на ЕЦБ с Регламента за ЕНМ, НКО в тясно сътрудничество приема решения по отношение на значими поднадзорни лица и значими поднадзорни групи в своята държава членка само по указания на ЕЦБ. НКО в тясно сътрудничество може също така да иска указания от ЕЦБ.
2. НКО в тясно сътрудничество незабавно предоставя на разположение на ЕЦБ всяко решение по отношение на значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група.
3. НКО в тясно сътрудничество уведомява ЕЦБ относно: а) решения, които приема съгласно своите правомощия по отношение на задачи, които не са възложени на ЕЦБ с Регламента за ЕНМ; и б) решения, които приема съгласно указанията на ЕЦБ в съответствие с предвиденото в настоящата част.
ДЯЛ 4
ТЯСНО СЪТРУДНИЧЕСТВО ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПО-МАЛКО ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ЛИЦА И ПО-МАЛКО ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ГРУПИ
Член 117
Надзор над по-малко значими поднадзорни лица и по-малко значими поднадзорни групи
1. Част VII се прилага mutatis mutandis по отношение на по-малко значими поднадзорни лица и по-малко значими поднадзорни групи в участващи държави членки в тясно сътрудничество в съответствие със следните разпоредби.
2. С цел осигуряване последователност на резултатите от надзора в рамките на ЕНМ, ЕЦБ може да издава общи указания и насоки и да отправя искания до НКО в тясно сътрудничество, с които го задължава да приеме надзорно решение по отношение на по-малко значими поднадзорни лица или по-малко значими поднадзорни групи, установени в участващата държава членка в тясно сътрудничество. Тези общи указания, насоки или искания могат да се отнасят до групи или категории кредитни институции.
3. ЕЦБ може също така да отправи до НКО в тясно сътрудничество искане за допълнителна оценка на аспекти на съществена надзорна процедура на НКО съгласно предвиденото в член 6, параграф 7, буква в), точка ii) от Регламента за ЕНМ.
ДЯЛ 5
ПРОЦЕДУРА В СЛУЧАЙ НА НЕСЪГЛАСИЕ НА УЧАСТВАЩА ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА В ТЯСНО СЪТРУДНИЧЕСТВО
Член 118
Процедура в случай на несъгласие с проект на решение на Надзорния съвет съгласно член 7, параграф 8 от Регламента за ЕНМ
1. ЕЦБ уведомява НКО в тясно сътрудничество за цялостния проект на решение на Надзорния съвет по отношение на поднадзорно лице или поднадзорна група, намиращи се в участваща държава членка в тясно сътрудничество, при спазване на изискванията за поверителност съгласно правото на Съюза.
2. Ако не е съгласен с цялостния проект на решение на Надзорния съвет, НКО в тясно сътрудничество уведомява писмено Управителния съвет за мотивите за своето несъгласие в срок до пет работни дни от получаване на цялостния проект на решение.
3. Управителният съвет взема решение по въпроса в срок до пет работни дни от получаване на такова уведомление, като взема изцяло предвид посочените мотиви за несъгласието, и предоставя на НКО в тясно сътрудничество писмени мотиви за решението си.
4. Участваща държава членка в тясно сътрудничество може да поиска ЕЦБ да прекрати нейното тясно сътрудничество с незабавно действие, след което няма да бъде обвързана от взетите впоследствие решения на Управителния съвет.
Член 119
Процедура в случай на несъгласие с възражение на Управителния съвет срещу проект на решение на Надзорния съвет съгласно член 7, параграф 7 от Регламента за ЕНМ
1. ЕЦБ уведомява НКО в тясно сътрудничество за всяко възражение на Управителния съвет срещу цялостен проект на решение на Надзорния съвет.
2. Ако не е съгласен с възражението на Управителния съвет срещу цялостния проект на решение на Надзорния съвет, НКО в тясно сътрудничество уведомява ЕЦБ за мотивите за несъгласието си в срок до пет работни дни от получаване на възражението на Управителния съвет.
3. Управителният съвет дава писменото си становище относно мотивираното несъгласие, изразено от НКО в тясно сътрудничество, в срок до 30 дни от получаване на мотивираното несъгласие, като потвърждава или оттегля възражението си, посочвайки мотивите си за това. ЕЦБ уведомява НКО в тясно сътрудничество за това.
4. Ако Управителният съвет потвърди възражението си, НКО в тясно сътрудничество може в срок до пет дни от уведомяването, че Управителният съвет е потвърдил възражението си, да уведоми ЕЦБ, че няма да бъде обвързан от решения, приети след изменение на първоначалния цялостен проект на решение, срещу който възразява Управителният съвет.
В такъв случай ЕЦБ разглежда възможността за спиране или прекратяване на тясното сътрудничество с НКО в тясно сътрудничество, като надлежно взема предвид съображението за ефективност на надзора, и взема съответното решение. ЕЦБ взема предвид по-специално факторите, посочени в член 7, параграф 7 от Регламента за ЕНМ.
ЧАСТ X
АДМИНИСТРАТИВНИ САНКЦИИ
ДЯЛ 1
ОПРЕДЕЛЕНИЯ И ОТНОШЕНИЕ КЪМ РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 2532/98 НА СЪВЕТА (17)
Член 120
Определение на административни санкции
За целите на настоящата част „административни санкции“ са:
а)
административни имуществени санкции, уредени и налагани съгласно член 18, параграф 1 от Регламента за ЕНМ;
б)
глоби и периодични парични санкции, уредени в член 2 от Регламент (ЕО) № 2532/98 и наложени съгласно член 18, параграф 7 от Регламента за ЕНМ.
Член 121
Отношение към Регламент (ЕО) № 2532/98
1. За целите на процедурите, уредени в член 18, параграф 1 от Регламента за ЕНМ, се прилагат съдържащите се в настоящия регламент процесуални правила в съответствие с член 18, параграф 4 от Регламента за ЕНМ.
2. За целите на процедурите, уредени в член 18, параграф 7 от Регламента за ЕНМ, съдържащите се в настоящия регламент процесуални правила допълват правилата, установени в Регламент (ЕО) № 2532/98, и се прилагат в съответствие с членове 25 и 26 от Регламента за ЕНМ.
Член 122
Правомощия на ЕЦБ да налага административни санкции съгласно член 18, параграф 7 от Регламента за ЕНМ
ЕЦБ налага административни санкции, определени в член 120, буква б), ако е налице неизпълнение на задължения съгласно регламенти или решения на ЕЦБ, по отношение на:
а)
значими поднадзорни лица; или
б)
по-малко значими поднадзорни лица, когато съответните регламенти или решения на ЕЦБ налагат задължения на по-малко значими поднадзорни лица по отношение на ЕЦБ.
ДЯЛ 2
ПРОЦЕСУАЛНИ ПРАВИЛА ЗА НАЛАГАНЕТО НА АДМИНИСТРАТИВНИ САНКЦИИ, РАЗЛИЧНИ ОТ ПЕРИОДИЧНИ ПАРИЧНИ САНКЦИИ, НА ПОДНАДЗОРНИ ЛИЦА В ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ ОТ ЕВРОЗОНАТА
Член 123
Създаване на независимо звено за разследване
1. ЕЦБ създава вътрешно независимо звено за разследване (наричано по-долу „звеното за разследване“), което се състои от разследващи служители, определени от ЕЦБ.
2. Разследващите служители не могат да участват и не трябва да са участвали в продължение на две години преди заемането на длъжността на разследващ служител в прекия или непряк надзор или лицензиране на съответното поднадзорно лице.
3. Разследващите служители изпълняват разследващите си функции, независимо от Надзорния съвет и Управителния съвет, и не участват в разискванията на Надзорния съвет и Управителния съвет.
Член 124
Отнасяне на предполагаеми нарушения до звеното за разследване
ЕЦБ отнася случая до звеното за разследване, когато при изпълнение на задачите си съгласно Регламента за ЕНМ счете, че съществува основание да подозира, че едно или повече нарушения:
а)
съгласно съответното пряко приложимо право на Съюза, както е посочено в член 18, параграф 1 от Регламента за ЕНМ, се извършват или са извършени от значимо поднадзорно лице, чието главно управление е в държава членка от еврозоната; или
б)
на регламент или решение на ЕЦБ, както е посочено в член 18, параграф 7 от Регламента за ЕНМ, се извършват или са извършени от поднадзорно лице, чието главно управление е в държава членка от еврозоната.
Член 125
Правомощия на звеното за разследване
1. За целите на разследването на предполагаеми нарушения съгласно посоченото в член 124 звеното за разследване може да упражнява правомощията, предоставени на ЕЦБ съгласно Регламента за ЕНМ.
2. Когато е отправено искане до съответното поднадзорно лице в съответствие с правомощията, предоставени на ЕЦБ съгласно Регламента за ЕНМ във връзка с разследване, звеното за разследване посочва предмета и целта на разследването.
3. При изпълнение на задачите си звеното за разследване има достъп до всички документи и информация, събрани от ЕЦБ и, когато е приложимо, от съответните НКО в хода на надзорните им дейности.
Член 126
Процесуални права
1. При завършване на разследване и преди изготвяне и представяне пред Надзорния съвет на предложение за цялостен проект на решение, звеното за разследване уведомява писмено съответното поднадзорно лице относно констатациите от извършеното разследване и относно повдигнатите срещу тях възражения.
2. В посоченото в параграф 1 уведомление звеното за разследване информира съответното поднадзорно лице относно правото му да представи писмено становище пред звеното за разследване относно фактическите резултати и повдигнатите срещу лицето възражения, посочени в уведомлението, включително отделните разпоредби, които се предполага, че са нарушени, като определя разумен срок за получаване на такова становище. ЕЦБ не е длъжна да взема предвид писмени становища, получени след изтичането на определения от звеното за разследване срок.
3. Звеното за разследване може също така след уведомление в съответствие с параграф 1 да покани съответното поднадзорно лице да присъства на устно изслушване. Страните, обект на разследване, могат да бъдат представлявани и/или подпомагани на изслушването от адвокати или други квалифицирани лица. Устните изслушвания не се провеждат публично.
4. Правото на достъп до преписката на звеното за разследване от разследваното поднадзорно лице се определя в съответствие с член 32.
Член 127
Разглеждане на преписката от Надзорния съвет
1. Ако счита, че на поднадзорното лице следва да се наложи административна санкция, звеното за разследване представя на Надзорния съвет предложение за цялостен проект на решение, с което се постановява, че съответното поднадзорно лице е извършило нарушение и се посочва налаганата административна санкция. Звеното за разследване също така предоставя своята преписка по разследването на Надзорния съвет.
2. Звеното за разследване основава своето предложение за цялостен проект на решение само на фактите и възраженията, по които поднадзорното лице е имало възможността да представи становище.
3. Ако счита, че предоставената от звеното за разследване преписка е непълна, Надзорният съвет може да я върне на звеното за разследване заедно с мотивирано искане за допълнителна информация. Прилага се съответно член 125.
4. Ако въз основа на пълна преписка се съгласи с предложението за цялостен проект на решение на звеното за разследване по отношение на едно или повече нарушения и с фактическото основание, Надзорният съвет приема цялостния проект на решение, предложен от звеното за разследване относно нарушението или нарушенията, за които е съгласен, че са извършени. Доколкото Надзорният съвет не е съгласен с предложението, решението се приема съгласно съответните параграфи от настоящия член.
5. Ако въз основа на пълна преписка счита, че фактите, описани в предложението за цялостен проект на решение съгласно посоченото в параграф 1, не разкриват достатъчно доказателства за нарушение, както е посочено в член 124, Надзорният съвет може да приеме цялостен проект на решение за прекратяване на делото.
6. Ако въз основа на пълна преписка е съгласен с постановеното в предложението за цялостен проект на решение на звеното за разследване, че съответното поднадзорно лице е извършило нарушение, но не е съгласен с предложената препоръка относно административни санкции, Надзорният съвет приема цялостния проект на решение, като посочва административната санкция, която счита за подходяща.
7. Ако въз основа на пълна преписка не е съгласен с предложението на звеното за разследване, но приеме, че поднадзорното лице е извършило друго нарушение или че е налице друго фактическо основание за предложението на звеното за разследване, Надзорният съвет уведомява писмено съответното поднадзорно лице за своите констатации и за повдигнатите срещу съответното поднадзорно лице възражения. Член 126, параграфи 2-4 се прилагат съответно по отношение на Надзорния съвет.
8. Надзорният съвет изготвя цялостен проект на решение, с което се определя дали съответното поднадзорно лице е извършило нарушение или не и се посочват налаганите административни санкции, ако има такава.
9. Цялостните проекти на решения, които се приемат от Надзорния съвет и се предлагат на Управителния съвет, се основават само на фактите и възраженията, по които поднадзорното лице е имало възможността да представи становище.
Член 128
Определение на общия годишен оборот за целите на определяне на горната граница за административни имуществени санкции
Общият годишен оборот, посочен в член 18, параграф 1 от Регламента за ЕНМ, е годишният оборот, определен в член 67 от Директива 2013/36/ЕС, на поднадзорно лице съгласно последния наличен годишен финансов отчет на това поднадзорно лице. В случай че извършилото нарушение поднадзорно лице принадлежи към поднадзорна група, съответният общ годишен оборот е общият годишен оборот, извлечен от последния наличен консолидиран годишен финансов отчет на поднадзорната група.
ДЯЛ 3
ПЕРИОДИЧНИ ПАРИЧНИ САНКЦИИ
Член 129
Процесуални правила, приложими за периодични парични санкции
1. В случай на продължаващо нарушение на регламент или надзорно решение на ЕЦБ, ЕЦБ може да наложи периодична парична санкция с оглед принуждаване на съответните субекти да изпълнят регламента или надзорното решение. ЕЦБ прилага процесуалните правила на член 22 от Регламента за ЕНМ и дял 2 на част III от настоящия регламент.
2. Периодичната парична санкция следва да бъде ефективна и пропорционална. Периодичната парична санкция се изчислява за всеки ден на нарушението до изпълнението на съответния регламент или надзорно решение на ЕЦБ от страна на съответния субект.
3. Горните граници за периодичните парични санкции са съгласно определеното в Регламент (ЕО) № 2532/98. Съответният период започва да тече от датата, посочена в решението, с което се налага периодичната парична санкция. Най-ранната дата, посочена в решението, е датата, на която съответният субект е уведомен писмено за мотивите на ЕЦБ за налагане на периодичната парична санкция.
4. Периодичните парични санкции могат да се налагат за периоди, не по-дълги от шест месеца, считано от датата, посочена в решението по параграф 3.
ДЯЛ 4
ДАВНОСТ
Член 130
Давност за налагане на административни санкции
1. Правомощието на ЕЦБ да налага административни санкции на поднадзорни лица се погасява с изтичане на петгодишна давност, която започва да тече от деня, в който е извършено нарушението. В случай на продължаващи или повторни нарушения, давността започва да тече от деня, в който е преустановено нарушението.
2. Всяко действие, предприето от ЕЦБ за целите на разследването или производство във връзка с нарушение по член 124, води до прекъсване на давността за налагане на административни имуществени санкции. Давността се прекъсва, считано от датата, на която съответното поднадзорно лице е уведомено за действието.
3. След всяко прекъсване давността започва да тече отначало. Въпреки това давността изтича най-късно в деня, в който изтича срок, два пъти по-дълъг от давността, през който ЕЦБ не е наложила административна санкция. Този срок се удължава с времето, през което давността е спряна по реда на параграф 5.
4. Давността за налагане на административни санкции спира да тече за времето, през което решението на Управителния съвет на ЕЦБ е предмет на производство по преглед пред Административния съвет за преглед или на производство по обжалване пред Съда.
5. Давността спира да тече и по време на висящо наказателно производство срещу поднадзорното лице във връзка със същите факти.
Член 131
Давност за принудително изпълнение на административни санкции
1. Правомощието на ЕЦБ да приведе в изпълнение решение, прието по член 18, параграфи 1 и 7 от Регламента за ЕНМ, се погасява с изтичане на петгодишна давност, която започва да тече от датата на приемане на въпросното решение.
2. Всяко действие на ЕЦБ, насочено към принудително изпълнение на плащане или на условия на плащане съгласно съответната административна санкция, води до прекъсване на давността за принудително изпълнение на административните санкции.
3. След всяко прекъсване давността започва да тече отначало.
4. Давността за принудително изпълнение на административни санкции спира да тече за времето, през което:
а)
е определен срок за плащане;
б)
принудителното изпълнение на плащане е спряно по силата на решение на Управителния съвет на ЕЦБ или на Съда.
ДЯЛ 5
ПУБЛИКУВАНЕ НА РЕШЕНИЯ И ОБМЕН НА ИНФОРМАЦИЯ
Член 132
Публикуване на решения относно административни санкции
1. ЕЦБ публикува, своевременно и след като съответното поднадзорно лице е било уведомено за решението на своя уебсайт, решенията за налагане на административни санкции, определени в член 120, на поднадзорни лица в участваща държава членка, включително информация относно вида и естеството на нарушението и относно това кое е съответното поднадзорно лице, освен ако такова публикуване:
а)
би застрашило стабилността на финансовите пазари или текущо наказателно разследване; или
б)
би причинило - доколкото това може да се установи - несъразмерни вреди на съответното поднадзорно лице.
При тези обстоятелства решенията относно административните санкции се публикуват анонимно. Вместо това, когато има вероятност тези обстоятелствата да престанат да съществуват в рамките на разумен срок, публикуването съгласно настоящия параграф може да бъде отложено за този срок.
2. Ако решение по параграф 1 е предмет на висящо производство по обжалване пред Съда, ЕЦБ своевременно публикува на официалния си уебсайт и информация относно статута на въпросното обжалване и резултата от него.
3. ЕЦБ осигурява публикуваната съгласно параграфи 1 и 2 информация да остане на нейния официален уебсайт в продължение на най-малко пет години.
Член 133
Уведомяване на ЕБО
При спазване на изискванията за опазване на професионалната тайна по член 27 от Регламента за ЕНМ, ЕЦБ информира ЕБО за всички административни санкции, определени в член 120, които са наложени на поднадзорно лице в държава членка от еврозоната, включително всяко обжалване по отношение на тези санкции и резултата от него.
ДЯЛ 6
СЪТРУДНИЧЕСТВО МЕЖДУ ЕЦБ И НКО В ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ ОТ ЕВРОЗОНАТА СЪГЛАСНО ЧЛЕН 18, ПАРАГРАФ 5 ОТ РЕГЛАМЕНТА ЗА ЕНМ
Член 134
Значими поднадзорни лица
1. По отношение на значими поднадзорни лица НКО започват производство само по искане на ЕЦБ, когато е необходимо за целите на изпълнението на задачите, възложени на ЕЦБ съгласно Регламента за ЕНМ, с оглед на предприемане на действие за осигуряване налагането на подходящи санкции в случаи, които не са обхванати от член 18, параграф 1 от Регламента за ЕНМ. Тези случаи включват прилагането на:
а)
неимуществени санкции в случай на нарушение на пряко приложимо право на Съюза от юридически или физически лица, както и на имуществени санкции в случай на нарушение на пряко приложимо право на Съюза от физически лица;
б)
имуществени или неимуществени санкции в случай на нарушение на национално право за транспониране на съответни директиви на Съюза от юридически или физически лица;
в)
имуществени или неимуществени санкции, налагани съгласно съответното национално законодателство, което възлага специфични правомощия на НКО в държави членки от еврозоната, които понастоящем не са изискуеми от съответното право на Съюза.
Разпоредбите на настоящия параграф не засягат възможността НКО да започне производство по собствена инициатива по отношение на прилагането на националното право за задачи, които не са възложени на ЕЦБ.
2. НКО може да прикани ЕЦБ да поиска от него да започне производство в случаите, посочени в параграф 1.
3. НКО на участваща държава членка уведомява ЕЦБ относно завършването на производство за налагане на санкции, започнато по искане на ЕЦБ съгласно параграф 1. По-специално ЕЦБ се уведомява относно наложените санкции, ако има такива.
Член 135
Докладване по отношение на по-малко значими поднадзорни лица
Съответният НКО уведомява редовно ЕЦБ относно всички административни санкции, наложени на по-малко значими поднадзорни лица във връзка с изпълнението на надзорните му задачи.
ДЯЛ 7
ПРЕСТЪПЛЕНИЯ
Член 136
Доказателства за факти, пораждащи съмнения за престъпление
Когато при изпълнение на задачите си по Регламента за ЕНМ има основание да подозира, че може да е извършено престъпление, ЕЦБ отправя искане до съответния НКО да отнесе случая до подходящите органи за разследване и възможно наказателно преследване в съответствие с националното право.
ДЯЛ 8
ПРИХОДИ ОТ САНКЦИИ
Член 137
Приходи от санкции
Приходите от административни санкции, налагани от ЕЦБ съгласно член 18, параграфи 1 и 7 от Регламента за ЕНМ, са собственост на ЕЦБ.
ЧАСТ XI
ДОСТЪП ДО ИНФОРМАЦИЯ, ДОКЛАДВАНЕ, РАЗСЛЕДВАНИЯ И ПРОВЕРКИ НА МЯСТО
ДЯЛ 1
ОБЩИ ПРИНЦИПИ
Член 138
Сътрудничество между ЕЦБ и НКО във връзка с правомощията, посочени в членове 10-13 от Регламента за ЕНМ
Разпоредбите, установени в настоящата част, се прилагат по отношение на значими поднадзорни лица. Те се прилагат и по отношение на по-малко значими поднадзорни лица, ако ЕЦБ реши съгласно член 6, параграф 5, буква г) от Регламента за ЕНМ да упражни правомощията, посочени в членове 10-13 от Регламента за ЕНМ, по отношение на по-малко значимо поднадзорно лице. Това обаче не засяга компетентността на НКО да упражнява надзор над по-малко значими поднадзорни лица пряко съгласно член 6, параграф 6 от Регламента за ЕНМ.
ДЯЛ 2
СЪТРУДНИЧЕСТВО ВЪВ ВРЪЗКА С ИСКАНИЯ ЗА ИНФОРМАЦИЯ
Член 139
Искания за информация ad hoc съгласно член 10 от Регламента за ЕНМ
1. В съответствие с член 10 от Регламента за ЕНМ и при спазване и съблюдаване на съответното право на Съюза, ЕЦБ може да поиска от юридическо или физическо лице, посочено в член 10, параграф 1 от Регламента за ЕНМ, да предостави цялата информация, необходима за изпълнението на задачите, възложени на ЕЦБ с Регламента за ЕНМ. ЕЦБ посочва съответната информация и разумен срок, в който тя следва да се предостави на ЕЦБ.
2. Преди да поиска предоставяне на информация в съответствие с член 10, параграф 1 от Регламента за ЕНМ, ЕЦБ първо взема предвид информацията, която вече е на разположение на НКО.
3. ЕЦБ предоставя на разположение на съответния НКО копие на информацията, получена от юридическото или физическото лице, до което е било отправено искането за информация.
ДЯЛ 3
ОТЧЕТНОСТ
Член 140
Задачи, свързани с надзорната отчетност пред компетентни органи
1. ЕЦБ отговаря за спазването на съответното право на Съюза, което налага изисквания на кредитните институции в областта на отчетността пред компетентни органи.
2. За тази цел ЕЦБ има задачите и правомощията по отношение на значими поднадзорни лица съгласно установеното в съответното право на Съюза относно надзорната отчетност. НКО имат задачите и правомощията по отношение на по-малко значими поднадзорни лица съгласно установеното в съответното право на Съюза относно отчетността пред компетентни органи.
3. Независимо от параграф 2 и освен ако е предвидено друго, всяко поднадзорно лице съобщава на своя съответен НКО информацията, която се отчита редовно съгласно съответното право на Съюза. Освен ако изрично е предвидено друго, цялата информация, отчитана от поднадзорни лица, се предоставя на НКО. Те извършват първоначалните проверки на данните и предоставят информацията на разположение на ЕЦБ.
4. ЕЦБ организира процесите, свързани със събирането и прегледа на качеството на данните, отчитани от поднадзорни лица, при спазване и съблюдаване на съответното право на Съюза и техническите стандарти за изпълнение на ЕБО.
Член 141
Искания за информация, предоставяна периодично съгласно член 10 от Регламента за ЕНМ
1. В съответствие с член 10 от Регламента за ЕНМ, по-специално правомощието на ЕЦБ да иска предоставяне на информация периодично и в определени формати за целите на надзора и свързаната с него статистическа отчетност, и при спазване и съблюдаване на съответното право на Съюза, ЕЦБ може да иска от поднадзорните лица да отчитат допълнителна надзорна информация, когато такава информация в необходима за ЕЦБ, за да изпълнява възложените ѝ с Регламента за ЕНМ задачи. При спазване на условията, предвидени в съответното право на Съюза, ЕЦБ може да определя по-конкретно категориите информация, която следва да се отчита, както и процесите, форматите, периодичността и сроковете за предоставяне на съответната информация.
2. Ако ЕЦБ изисква от юридически или физически лица, посочени в член 10, параграф 1 от Регламента за ЕНМ, да предоставят периодично информация, се прилага съответно член 140, параграфи 3 и 4 от настоящия регламент.
ДЯЛ 4
СЪТРУДНИЧЕСТВО ПО ОТНОШЕНИЕ НА ОБЩИ РАЗСЛЕДВАНИЯ
Член 142
Започване на общо разследване съгласно член 11 от Регламента за ЕНМ
ЕЦБ провежда разследване на юридически или физически лица, посочени в член 10, параграф 1 от Регламента за ЕНМ, въз основа на решение на ЕЦБ. В това решение се посочва следното:
а)
правното основание за решението и неговата цел;
б)
намерението да упражни правомощията, предвидени в член 11, параграф 1 от Регламента за ЕНМ;
в)
фактът, че всяко възпрепятстване на разследването от разследваното лице съставлява нарушение на решение на ЕЦБ по смисъла на член 18, параграф 7 от Регламента за ЕНМ, без да се засяга националното право, както е изложено в член 11, параграф 2 от Регламента за ЕНМ.
ДЯЛ 5
ПРОВЕРКИ НА МЯСТО
Член 143
Решение на ЕЦБ за извършване на проверка на място съгласно член 12 от Регламента за ЕНМ
1. Съгласно член 12 от Регламента за ЕНМ, за да изпълнява възложените ѝ с Регламента за ЕНМ задачи, ЕЦБ назначава екипи за извършване на проверки на място съгласно установеното в член 144 за извършване на всички необходими проверки на място в помещенията на юридически лица, посочени в член 10, параграф 1 от Регламента за ЕНМ.
2. Без да се засяга член 142 и съгласно член 12, параграф 3 от Регламента за ЕНМ, проверките на място се извършват въз основа на решение на ЕЦБ, в което се посочва най-малко следното:
а)
предметът и целта на проверката на място; и
б)
фактът, че всяко възпрепятстване на проверката на място от юридическото лице, обект на проверката, съставлява нарушение на решение на ЕЦБ по смисъла на член 18, параграф 7 от Регламента за ЕНМ, без да се засяга националното право, както е изложено в член 11, параграф 2 от Регламента за ЕНМ.
3. Ако проверката на място следва разследване, проведено въз основа на решение на ЕЦБ, посочено в член 142, и при условие че проверката на място има същата цел и обхват като разследването, на длъжностните лица и на другите лица, оправомощени от ЕЦБ и от НКО, се предоставя достъп до служебните помещения и площи на юридическото лице, обект на разследването, въз основа на същото решение в съответствие с член 12, параграфи 2 и 4 от Регламента за ЕНМ и без да се засяга член 13 от същия регламент.
Член 144
Създаване и състав на екипите за извършване на проверки на място
1. ЕЦБ отговаря за създаването и състава на екипите за извършване на проверки на място с участието на НКО в съответствие с член 12 от Регламента за ЕНМ.
2. ЕЦБ определя ръководителя на екипа за извършване на проверки на място измежду служителите на ЕЦБ и НКО.
3. ЕЦБ и НКО се консултират помежду си и постигат съгласие относно използването на ресурси на НКО във връзка с екипите за извършване на проверки на място.
Член 145
Процедура и уведомяване за проверка на място
1. ЕЦБ съобщава на юридическото лице, обект на проверка на място, решението на ЕЦБ, посочено в член 143, параграф 2, и самоличността на членовете на екипа за извършване на проверка на място най-малко пет работни дни преди началото на проверката на място. ЕЦБ уведомява относно тази проверка НКО на държавата членка, в която ще се извърши проверката на място, най-малко една седмица преди уведомяването на юридическото лице, обект на проверката на място.
2. Ако това е необходимо за целите на правилното извършване и ефикасността на проверката, ЕЦБ може да извърши проверка на място, без да уведомява предварително съответното поднадзорно лице. НКО се уведомява възможно най-скоро преди началото на такава проверка на място.
Член 146
Извършване на проверки на място
1. Лицата, извършващи проверките на място, следват указанията на ръководителя на екипа за извършване на проверка на място.
2. Когато лицето, обект на проверка на място, е значимо поднадзорно лице, ръководителят на екипа за извършване на проверка на място носи отговорност за координацията между екипа за извършване на проверка на място и съвместния надзорен екип, отговарящ за надзора над това значимо поднадзорно лице.
ЧАСТ XII
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 147
Начало на прекия надзор от ЕЦБ, когато ЕЦБ поема задачите си за първи път
1. Най-малко два месеца преди 4 ноември 2014 г. ЕЦБ адресира решение до всяко поднадзорно лице, по отношение на което поема възложените ѝ с Регламента за ЕНМ задачи, с което потвърждава, че то е значимо поднадзорно лице. За лица, които са членове на значима поднадзорна група, ЕЦБ съобщава решението на ЕЦБ на поднадзорното лице на най-високото равнище на консолидация в участващите държави членки и гарантира, че всички поднадзорни лица в рамките на значимата поднадзорна група са надлежно информирани. Тези решения влизат в сила от 4 ноември 2014 г.
2. Независимо от параграф 1, ако започне да изпълнява възложените ѝ задачи преди 4 ноември 2014 г., ЕЦБ адресира решение до съответното лице и до съответните НКО. Освен ако друго е предвидено в него, това решение влиза в сила при съобщаването му. Съответните НКО се уведомяват предварително за намерението за издаване на такова решение възможно най-скоро.
3. Преди приемането на решение по параграф 1 ЕЦБ предоставя възможност за представяне на писмено становище на съответното поднадзорно лице.
Член 148
Определяне на формата на доклада, в който се посочват сведения за упражнявания до момента надзор и профила на риска и който се предоставя от НКО на ЕЦБ
1. Най-късно до 4 август 2014 г. НКО съобщават на ЕЦБ кои са кредитните институции, които са лицензирали, и ѝ предоставят доклад относно тези кредитни институции във формата, определен от ЕЦБ.
2. Независимо от параграф 1, ако започне изпълнение на възложените ѝ задачи преди 4 ноември 2014 г., ЕЦБ може да поиска от НКО да съобщят на ЕЦБ кои са съответните кредитни институции и да ѝ предоставят доклад във формата, определен от ЕЦБ, в разумен срок, който се посочва в искането.
Член 149
Непрекъсваемост на съществуващи процедури
1. Освен ако ЕЦБ реши друго, когато НКО е започнал надзорни процедури, за които ЕЦБ придобива компетентност въз основа на Регламента за ЕНМ, и това настъпи преди 4 ноември 2014 г., се прилагат процедурите, уредени в член 48.
2. Чрез дерогация от член 48 настоящият член се прилага по отношение на общи процедури.
Член 150
Надзорни решения, приемани от НКО
Без да се засяга упражняването на правомощията от ЕЦБ, които са ѝ предоставени с Регламента за ЕНМ, надзорните решения, приемани от НКО преди 4 ноември 2014 г., остават незасегнати.
Член 151
Държави членки, чиято парична единица става еврото
1. При спазване на параграф 2, когато дерогация по член 139 от ДФЕС е отменена за държава членка в съответствие с член 140, параграф 2 от ДФЕС, членове 148-150 се прилагат съответно по отношение на надзорни процедури или решения, които за започнати или взети от НКО на тази държава членка.
2. Посочването на 4 ноември 2014 г. в членове 149 и 150 се тълкува като посочване на датата, на която е прието еврото в съответната държава членка.
Член 152
Непрекъсваемост на съществуващи договорености
Всички съществуващи договорености за сътрудничество с други органи, сключени от НКО преди 4 ноември 2014 г., които обхващат поне отчасти задачи, прехвърлени на ЕЦБ с Регламента за ЕНМ, продължават да се прилагат. ЕЦБ може да реши да участва в такива съществуващи договорености за сътрудничество в съответствие с процедурата, приложима по отношение на въпросните договорености, или да установи нови договорености за сътрудничество с трети лица за задачите, които са ѝ възложени с Регламента за ЕНМ. НКО продължава да прилага съществуващите договорености за сътрудничество само доколкото не са заменени от договорености за сътрудничество на ЕЦБ. Когато е необходимо за изпълнение на съществуващи договорености за сътрудничество, НКО отговаря за подпомагането на ЕЦБ, по-специално чрез упражняване на неговите права и изпълнение на отговорностите му съгласно договореностите в координация с ЕЦБ.
Член 153
Заключителни разпоредби
Настоящият регламент влиза в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 16 април 2014 година.
REGOLAMENT (UE) Nru . 468/2014 TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW
tas-16 ta’ April 2014
li jistabbilixxi qafas għal kooperazzjoni fi ħdan il-Mekkaniżmu Superviżorju Uniku bejn il-Bank Ċentrali Ewropew u l-awtoritajiet nazzjonali kompetenti u ma’ awtoritajiet nazzjonali nominati (Regolament Qafas tal-MSU)
(BĊE/2014/17)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 127(6) u l-Artikolu 132 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew, u b’mod partikolari l-Artikolu 34 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1024/2013 tal-15 ta’ Ottubru 2013 li jikkonferixxi kompiti speċifiċi lill-Bank Ċentrali Ewropew fir-rigward ta’ politiki relatati mas-superviżjoni prudenzjali ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 4(3), l-Artikolu 6 u l-Artikolu 33(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-Ftehim Inter-istituzzjonali bejn il-Parlament Ewropew u l-Bank Ċentrali Ewropew dwar il-modalitajiet prattiċi biex jiġu eżerċitati kontabilità u sorveljanza demokratiċi fuq l-eżerċitar tal-kompiti mogħtija lill-BĊE fil-qafas tal-Mekkaniżmu Superviżorju Uniku (2),
Wara li kkunsidra l-konsultazzjoni pubblika u l-analiżi li saru b’mod konformi mal-Artikolu 4(3) tar-Regolament (UE) Nru 1024/2013,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Bord Superviżorju u b’konsultazzjoni mal-awtoritajiet nazzjonali kompetenti,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (UE) Nru 1024/2013 (iktar ‘il quddiem ir-“Regolament MSU”) jistabbilixxi l-Mekkaniżmu Superviżorju Uniku (MSU) kompost mill-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) u l-awtoritajiet nazzjonali kompetenti (national competent authorities - NCAs) tal-Istati Membri parteċipanti.
(2)
Fil-qafas tal-Artikolu 6 tar-Regolament MSU, il-BĊE għandu kompetenza esklużiva li jwettaq il-kompiti mikro-prudenzjali mogħtija lilu mill-Artikolu 4 tiegħu dwar l-istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fl-Istati Membri parteċipanti. Il-BĊE huwa responsabbli għall-funzjonament effettiv u konsistenti tal-MSU u biex jissorvelja l-funzjonament tas-sistema, fuq il-bażi tar-responsabbiltajiet u l-proċeduri stipulati fl-Artikolu 6 tar-Regolament MSU.
(3)
Fejn xieraq u mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà u l-kontabbiltà tal-BĊE għall-kompiti mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU, l-NCAs huma responsabbli biex jassistu lill-BĊE, taħt il-kundizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament MSU u f’dan ir-Regolament, fit-tħejjija u l-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe att relatat mal-kompiti msemmija fl-Artikolu 4 relatati mal-istituzzjonijiet ta’ kreditu kollha, inkluża assistenza f’attivitajiet ta’ verifika. Għal dan l-iskop, l-NCAs għandhom isegwu l-istruzzjonijiet mogħtija mill-BĊE meta jwettqu l-kompiti msemmija fl-Artikolu 4 tar-Regolament MSU.
(4)
Il-BĊE, l-NCAs u l-awtoritajiet nazzjonali nominati (national designated authorities - NDAs) għandhom iwettqu l-kompiti makro-prudenzjali msemmija fl-Artikolu 5 tar-Regolament MSU u jsegwu l-proċeduri ta’ koordinazzjoni pprovduti fih, f’dan ir-Regolament u fil-liġi tal-Unjoni relevanti, mingħajr preġudizzju għall-irwol tal-Eurosistema u tal-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku.
(5)
Fi ħdan l-MSU, ir-responsabbiltajiet superviżorji rispettivi tal-BĊE u tal-NCA huma allokati fuq il-bażi tas-sinifikanza tal-entitajiet li jaqgħu taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tal-MSU. Dan ir-Regolament jistabbilixxi, b’mod partikolari, il-metodoloġija speċifika għall-evalwazzjoni ta’ dik is-sinifikanza, kif meħtieġ mill-Artikolu 6(7) tar-Regolament MSU. Il-BĊE għandu kompetenza ta’ superviżjoni diretta fir-rigward ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, kumpaniji holding finanzjarji, kumpaniji holding finanzjarji mħallta stabbiliti fi Stati Membri parteċipanti, u fergħat fi Stati Membri parteċipanti ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri li ma jipparteċipawx li huma sinifikanti. L-NCAs huma responsabbli għas-superviżjoni diretta tal-entitajiet li huma inqas sinifikanti, mingħajr preġudizzju għas-setgħa tal-BĊE li jiddeċiedi f’każijiet speċifiċi li jagħmel superviżjoni diretta ta’ dawk l-entitajiet meta dan ikun neċessarju għall-applikazzjoni konsistenti ta’ standards ta’ superviżjoni.
(6)
Sabiex jitqiesu l-iżviluppi reċenti fil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni fil-qasam tas-sanzjonijiet u l-ġurisprudenza tal-Qorti Ewropea tad-Drittijiet tal-Bniedem fir-rigward tal-prinċipju ta’ separazzjoni bejn investigazzjoni u l-fażi tat-teħid ta’ deċiżjoni, ser tiġi stabbilita unità indipendenti ta’ investigazzjoni mill-BĊE li għandha tinvestiga b’mod awtonomu l-ksur ta’ regoli u deċiżjonijiet ta’ superviżjoni.
(7)
L-Artikolu 6(7) tar-Regolament MSU jipprovdi li l-BĊE għandu, b’konsultazzjoni mal-NCAs u fuq il-bażi ta’ proposta mill-Bord Superviżorju, jadotta u jippubblika qafas biex jorganizza l-arranġamenti prattiċi għal kooperazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fi ħdan l-MSU.
(8)
L-Artikolu 33(2) tar-Regolament MSU jiddikjara li l-BĊE għandu jippubblika, permezz ta’ regolamenti u deċiżjonijiet, l-arranġamenti operazzjonali ddettaljati għal-implimentazzjoni tal-kompiti mogħtija lilu permezz ta’ dak ir-Regolament. Dan ir-Regolament jinkludi d-dispożizzjonijiet li jimplimentaw l-Artikolu 33(2) dwar il-kooperazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fi ħdan l-MSU.
(9)
Bħala riżultat, dan ir-Regolament jiżviluppa aktar u jispeċifika l-proċeduri ta’ kooperazzjoni stabbiliti fir-Regolament MSU bejn il-BĊE u l-NCAs fi ħdan l-MSU, kif ukoll fejn xieraq, mal-awtoritajiet nazzjonali nominati, u b’hekk jiżgura l-funzjonament effettiv u konsistenti tal-MSU.
(10)
Il-BĊE jagħti importanza kbira lill-evalwazzjoni komprensiva ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, inkluża l-evalwazzjoni tal-karta tal-bilanċ li huwa għandu jwettaq qabel ma jassumi l-kompiti tiegħu. Dan jestendi għal kull Stat Membru li jissieħeb maż-żona tal-euro u li b’hekk jingħaqad mal-MSU wara d-data għall-bidu tas-superviżjoni b’mod konformi mal-Artikolu 33(2) tar-Regolament MSU.
(11)
Huwa essenzjali għall-funzjonament mingħajr xkiel tal-MSU li jkun hemm kooperazzjoni sħiħa bejn il-BĊE u l-NCAs u li jiskambjaw l-informazzjoni kollha li jista’ jkollha impatt fuq il-kompiti rispettivi tagħhom, b’mod partikolari, l-informazzjoni kollha li l-NCAs ikollhom għad-dispożizzjoni tagħhom fir-rigward ta’ proċeduri li jista’ jkollhom impatt fuq is-sikurezza u s-sodezza ta’ entità taħt superviżjoni jew li jinteraġixxu mal-proċeduri superviżorji b’rabta ma’ dawk l-entitajiet,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
PARTI I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett u skop
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli dwar dawn kollha li ġejjin:
(a)
il-qafas imsemmi fl-Artikolu 6(7) tar-Regolament MSU, jiġifieri qafas biex jiġu organizzati l-arranġamenti prattiċi għall-implimentazzjoni tal-Artikolu 6 tar-Regolament MSU fir-rigward tal-kooperazzjoni fi ħdan l-MSU, sabiex jinkludi:
(i)
il-metodoloġija speċifika għall-evalwazzjoni u r-rieżami ta’ jekk entità taħt superviżjoni hijiex ikklassifikata bħala sinifikanti jew inqas sinifikanti skont il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU, u l-arranġamenti li jirriżultaw minn din l-evalwazzjoni;
(ii)
id-definizzjoni tal-proċeduri, inklużi l-limiti taż-żmien, ukoll f’relazzjoni mal-possibbiltà għall-NCAs li jħejju abbozzi ta’ deċiżjonijiet għall-kunsiderazzjoni tal-BĊE, fir-rigward tar-relazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fir-rigward tas-superviżjoni ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni;
(iii)
id-definizzjoni tal-proċeduri, inklużi l-limiti taż-żmien, fir-rigward tar-relazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fir-rigward tas-superviżjoni ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni. B’mod partikolari, dawn il-proċeduri għandhom jeħtieġu lill-NCAs, skont il-każijiet iddefiniti f’dan ir-Regolament, biex:
-
jinnotifikaw lill-BĊE dwar kwalunkwe proċedura superviżorja materjali;
-
jivvalutaw ulterjorment, fuq talba tal-BĊE, aspetti speċifiċi tal-proċedura;
-
jibagħtu lill-BĊE l-abbozzi ta’ deċiżjonijiet superviżorji materjali, li dwarhom il-BĊE jista’ jesprimi l-fehmiet tiegħu;
(b)
kooperazzjoni u skambju ta’ informazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fi ħdan l-MSU fir-rigward tal-proċeduri relatati ma’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni u entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni, inklużi proċeduri komuni li japplikaw għal awtorizzazzjonijiet biex jinbeda negozju ta’ istituzzjoni ta’ kreditu, l-irtirar ta’ dawk l-awtorizzazzjonijiet u l-evalwazzjoni ta’ akkwisti u ċessjonijiet ta’ parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti;
(c)
proċeduri relatati ma’ kooperazzjoni bejn il-BĊE, l-NCAs u l-NDAs fir-rigward tal-kompiti u l-għodod makroprudenzjali fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 5 tar-Regolament MSU;
(d)
proċeduri relatati mat-twettiq ta’ kooperazzjoni mill-qrib fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 7 tar-Regolament MSU u applikabbli bejn il-BĊE, l-NCAs u l-NDAs;
(e)
definizzjoni tal-proċeduri relatati mal-kooperazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fir-rigward tal-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU, inkluż dwar ċerti aspetti relatati mar-rapportar superviżorju;
(f)
proċeduri relatati mal-adozzjoni ta’ deċiżjonijiet superviżorji indirizzati lil entitajiet taħt superviżjoni u persuni oħrajn;
(g)
arranġamenti lingwistiċi bejn il-BĊE u l-NCAs u bejn il-BĊE u entitajiet taħt superviżjoni u persuni oħrajn;
(h)
proċeduri applikabbli għas-setgħat ta’ sanzjonar tal-BĊE u tal-NCAs fi ħdan l-MSU fir-rigward tal-kompiti mogħtija lil-BĊE permezz tar-Regolament MSU;
(i)
dispożizzjonijiet tranżitorji.
2. Dan ir-Regolament ma jaffettwax il-kompiti superviżorji li ma ngħatawx lill-BĊE permezz tar-Regolament MSU u li b’hekk jibqgħu tal-awtoritajiet nazzjonali.
3. Dan ir-Regolament għandu jinqara b’mod partikolari flimkien mad-Deċiżjoni BĊE/2004/2 (3) u r-Regoli tal-Proċedura tal-Bord Superviżorju tal-Bank Ċentrali Ewropew (4), b’mod partikolari fir-rigward tat-teħid ta’ deċiżjonijiet fi ħdan l-MSU, inkluża l-proċedura li tapplika bejn il-Bord Superviżorju u l-Kunsill Governattiv fir-rigward tan-nuqqas ta’ oġġezzjoni mill-Kunsill Governattiv kif imsemmi fl-Artikolu 26(8) tar-Regolament MSU u atti legali relevanti oħrajn tal-BĊE, inkluża d-Deċiżjoni BĊE/2014/16 (5).
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, id-definizzjonijiet li jinsabu fir-Regolament MSU għandhom japplikaw, ħlief jekk ikun speċifikat mod ieħor, flimkien mad-definizzjonijiet li ġejjin:
1.
“awtorizzazzjoni” tfisser awtorizzazzjoni kif iddefinita fil-punt (42) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6);
2.
“fergħa” tfisser fergħa kif iddefinita fil-punt (17) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
3.
“proċeduri komuni” tfisser il-proċeduri stipulati fil-Parti V fir-rigward ta’ awtorizzazzjoni biex jinbeda n-negozju ta’ istituzzjoni ta’ kreditu, l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni biex jitwettaq dak in-negozju u deċiżjonijiet fir-rigward ta’ parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti;
4.
“Stat Membru taż-żona tal-euro” tfisser Stat Membru li l-munita tiegħu hija l-euro;
5.
“grupp” tfisser grupp ta’ impriżi li ta’ mill-inqas waħda minnhom tkun istituzzjoni ta’ kreditu u li tikkonsisti f’impriża prinċipali u s-sussidjarji tagħha, jew impriżi marbuta ma’ xulxin b’relazzjoni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 22 tad-Direttiva 2013/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), inkluż kull subgrupp tiegħu;
6.
“tim superviżorju konġunt” tfisser tim ta’ superviżuri inkarigati mis-superviżjoni ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni;
7.
“entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni” tfisser kemm (a) entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru taż-żona tal-euro; kif ukoll (b) entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru mhux taż-żona tal-euro li jkun Stat Membru parteċipanti;
8.
“entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru taż-żona tal-euro” tfisser entità taħt superviżjoni stabbilita fi Stat Membru taż-żona tal-euro li ma jkollhiex l-istatus ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU;
9.
“awtorità nazzjonali kompetenti” (national competent authority - NCA) tfisser kwalunkwe awtorità nazzjonali kompetenti kif iddefinita fil-punt (2) tal-Artikolu 2 tar-Regolament MSU. Din id-definizzjoni hija mingħajr preġudizzju għall-arranġamenti taħt il-liġi nazzjonali li jassenjaw ċerti kompiti superviżorji lil bank ċentrali nazzjonali (BĊN) mhux innominat bħala NCA. F’dan il-każ, il-BĊN għandu jwettaq dawn il-kompiti fi ħdan il-qafas stabbilit fil-liġi nazzjonali u f’dan ir-Regolament. Referenza għal NCA f’dan ir-Regolament għandha f’dan il-każ tapplika kif xieraq għall-BĊN għall-kompiti assenjati lilu permezz tal-liġi nazzjonali;
10.
“NCA f’kooperazzjoni mill-qrib” tfisser NCA innominata minn Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib b’mod konformi mad-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8);
11.
“awtorità nazzjonali nominata” (national designated authority - NDA) tfisser awtorità nazzjonali nominata kif iddefinita fil-punt (7) tal-Artikolu 2 tar-Regolament MSU;
12.
“NDA f’kooperazzjoni mill-qrib” tfisser NDA mhux taż-żona tal-euro nominata minn Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib għall-finijiet tal-kompiti relatati mal-Artikolu 5 tar-Regolament MSU;
13.
“Stat Membru mhux taż-żona tal-euro” tfisser Stat Membru li l-munita tiegħu mhijiex l-euro;
14.
“impriża prinċipali” tfisser impriża prinċipali kif iddefinita fil-punt (15) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
15.
“Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib” tfisser Stat Membru mhux taż-żona tal-euro li jkun daħal f’kooperazzjoni mill-qrib mal-BĊE b’mod konformi mal-Artikolu 7 tar-Regolament MSU;
16.
“entità sinifikanti taħt superviżjoni” tfisser kemm (a) entità sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru taż-żona tal-euro; u (b) entità sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru parteċipanti taż-żona tal-euro;
17.
“entità sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru taż-żona tal-euro” tfisser entità taħt superviżjoni stabbilita fi Stat Membru taż-żona tal-euro li jkollha l-istatus ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni skont deċiżjoni tal-BĊE ibbażata fuq l-Artikolu 6(4) jew l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU;
18.
“entità sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru parteċipanti taż-żona tal-euro” tfisser entità taħt superviżjoni stabbilita fi Stat Membru parteċipanti taż-żona tal-euro li jkollha l-istatus ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni skont deċiżjoni tal-BĊE ibbażata fuq l-Artikolu 6(4) jew l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU;
19.
“sussidjarja” tfisser impriża sussidjarja kif iddefinita fil-punt (16) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
20.
“entità taħt superviżjoni” tfisser kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin: (a) istituzzjoni ta’ kreditu stabbilita fi Stat Membru parteċipanti; (b) kumpanija holding finanzjarja stabbilita fi Stat Membru parteċipanti; (c) kumpanija holding finanzjarja mħallta stabbilita fi Stat Membru parteċipanti, kemm-il darba tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati fil-punt (21)(b); (d) fergħa stabbilita fi Stat Membru parteċipanti minn istituzzjoni ta’ kreditu li tkun stabbilita fi Stat Membru mhux parteċipanti.
Kontroparti ċentrali (KPĊ), kif iddefinita fl-Artikolu 2(1) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), li tikkwalifika bħala istituzzjoni ta’ kreditu fi ħdan it-tifsira tad-Direttiva 2013/36/UE, għandha titqies bħala entità taħt superviżjoni skont ir-Regolament MSU, dan ir-Regolament u l-liġi tal-Unjoni relevanti mingħajr preġudizzju għas-superviżjoni ta’ KPĊ mill-NCAs relevanti kif stipulati fir-Regolament (UE) Nru 648/2012;
21.
“grupp taħt superviżjoni” tfisser kwalunkwe wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
grupp li l-impriża prinċipali tiegħu tkun istituzzjoni ta’ kreditu jew kumpanija holding finanzjarja li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru parteċipanti;
(b)
grupp li l-impriża prinċipali tiegħu tkun kumpanija holding finanzjarja mħallta li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru parteċipanti, kemm-il darba l-koordinatur tal-konglomerat finanzjarju, fi ħdan it-tifsira tad-Direttiva 2002/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10) ikun awtorità kompetenti għas-superviżjoni ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu u jkun ukoll il-koordinatur fil-funzjoni tiegħu bħala superviżur ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(c)
entitajiet taħt superviżjoni li kull waħda minnhom ikollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fl-istess Stat Membru parteċipanti, kemm-il darba jkunu affiljati b’mod permanenti ma’ korp ċentrali li jissorveljahom taħt il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) nru 575/2013 u li jkun stabbilit fl-istess Stat Membru parteċipanti;
22.
“grupp sinifikanti taħt superviżjoni” tfisser grupp taħt superviżjoni li jkollu l-istatus ta’ grupp sinifikanti taħt superviżjoni skont deċiżjoni tal-BĊE ibbażata fuq l-Artikolu 6(4) jew l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU;
23.
“grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni” tfisser grupp taħt superviżjoni li ma jkollux l-istatus ta’ grupp sinifikanti taħt superviżjoni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU;
24.
“proċedura superviżorja tal-BĊE” tfisser kwalunkwe attività tal-BĊE mmirata lejn it-tħejjija tal-ħruġ ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE, inklużi proċeduri komuni u l-impożizzjoni ta’ penali finanzjarji amministrattivi. Il-proċeduri superviżorji tal-BĊE kollha huma soġġetti għall-Parti III. Il-Parti III tapplika wkoll għall-impożizzjoni ta’ penali finanzjarji amministrattivi, ħlief jekk il-Parti X tipprovdi mod ieħor;
25.
“Proċedura superviżorja ta’ NCA” tfisser kull attività ta’ NCA indirizzata lejn it-tħejjija tal-ħruġ ta’ deċiżjoni superviżorja mill-NCA, li tkun indirizzata lil entità, entitajiet taħt superviżjoni jew gruppi taħt superviżjoni jew lejn persuna jew persuni, inkluża l-impożizzjoni ta’ penali amministrattivi;
26.
“Deċiżjoni superviżorja tal-BĊE” tfisser att legali adottat mill-BĊE fit-twettiq tal-kompiti u s-setgħat mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU li jieħu l-forma ta’ deċiżjoni tal-BĊE, tkun indirizzata lil entità/entitajiet taħt superviżjoni jew grupp/i taħt superviżjoni jew lil persuna jew persuni oħrajn, u li ma tkunx att legali ta’ applikazzjoni ġenerali;
27.
“pajjiż terz” tfisser pajjiż li la jkun Stat Membru u lanqas Stat Membru taż-Żona Ekonomika Ewropea;
28.
“jum tax-xogħol” tfisser jum li ma jkunx is-Sibt, il-Ħadd jew btala pubblika tal-BĊE skont il-kalendarju applikabbli għall-BĊE (11).
PARTI II
ORGANIZZAZZJONI TAL-MSU
TITOLU 1
STRUTTURI GĦAS-SUPERVIŻJONI TA’ ENTITAJIET SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI U INQAS SINIFIKANTI
KAPITOLU 1
Superviżjoni ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni
Artikolu 3
Timijiet superviżorji konġunti
1. Tim superviżorju konġunt għandu jiġi stabbilit għas-superviżjoni ta’ kull entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti. Kull tim superviżorju konġunt għandu jkun kompost minn membri tal-persunal mill-BĊE u mill-NCAs maħtura skont l-Artikolu 4 u li jaħdmu taħt il-koordinazzjoni ta’ membru tal-persunal innominat tal-BĊE (iktar ‘il quddiem il-“koordinatur tat-TSK”) u subkoordinatur tal-NCA wieħed jew aktar, kif stabbilit ulterjorment fl-Artikolu 6.
2. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet l-oħrajn ta’ dan ir-Regolament, il-kompiti ta’ tim superviżorju konġunt għandhom jinkludu, iżda ma għandhomx ikunu limitati għal, dawn li ġejjin:
(a)
it-twettiq tal-proċess superviżorju ta’ rieżami u evalwazzjoni (PSRE) li għalih issir referenza [bħala “Rieżami superviżorju u proċess ta’ evalwazzjoni”] fl-Artikolu 97 tad-Direttiva 2013/36/UE għall-entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni li jkunu taħt is-superviżjoni tiegħu;
(b)
waqt li jitqies il-PSRE, il-parteċipazzjoni fit-tħejjija ta’ programm ta’ eżami superviżorju li jrid jiġi propost lill-Bord Superviżorju, inkluż pjan ta’ spezzjoni fuq is-sit, kif stipulat fl-Artikolu 99 tad-Direttiva 2013/36/KE, għal entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni;
(c)
l-implimentazzjoni tal-programm ta’ eżami superviżorju approvat mill-BĊE u kull deċiżjoni superviżorja tal-BĊE fir-rigward tal-entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni li jkunu taħt is-superviżjoni tiegħu;
(d)
li tiġi żgurata koordinazzjoni tat-tim ta’ spezzjoni fuq is-sit imsemmi fil-Parti XI fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-pjan ta’ spezzjoni mhux fuq is-sit;
(e)
koordinazzjoni mal-NCAs fejn relevanti.
Artikolu 4
L-istabbiliment u l-koordinazzjoni ta’ timijiet superviżorji konġunti
1. Il-BĊE għandu jkun inkarigat mill-istabbiliment u l-kompożizzjoni ta’ timijiet superviżorji konġunti. Il-ħatra ta’ membri tal-persunal mill-NCAs għal timijiet superviżorji konġunti għandha ssir mill-NCAs rispettivi b’mod konformi mal-paragrafu 2.
2. B’mod konformi mal-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 6(8) tar-Regolament MSU u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 31 tiegħu, l-NCAs għandhom jaħtru persuna waħda jew aktar mill-persunal tagħhom bħala membru jew membri ta’ tim konġunt ta’ superviżjoni. Membru tal-persunal ta’ NCA jista’ jinħatar membru ta’ aktar minn tim superviżorju konġunt wieħed.
3. Minkejja l-paragrafu 2, il-BĊE jista’ jeħtieġ lill-NCAs li jimmodifikaw il-ħatriet li jkunu għamlu jekk dan ikun xieraq għall-finijiet tal-kompożizzjoni ta’ tim konġunt ta’ superviżjoni.
4. Meta aktar minn NCA waħda teżerċita kompiti superviżorji fi Stat Membru parteċipanti, jew meta fi Stat Membru parteċipanti l-liġi nazzjonali tagħti lil BĊN kompiti superviżorji speċifiċi u l-BĊN ma jkunx NCA, l-awtoritajiet relevanti għandhom jikkoordinaw il-parteċipazzjoni tagħhom fi ħdan it-timijiet konġunti ta’ superviżjoni.
5. Il-BĊE u l-NCAs għandhom jikkonsultaw ma’ xulxin u jiftiehmu dwar l-użu ta’ riżorsi tal-NCA fir-rigward tat-timijiet superviżorji konġunti.
Artikolu 5
Involviment ta’ membri tal-persunal minn BĊNi ta’ Stati Membri parteċipanti
1. Il-BĊNi ta’ Stati Membri parteċipanti li jkunu involuti fis-superviżjoni prudenzjali ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni taħt il-liġi nazzjonali tagħhom iżda li ma jkunux NCAs jistgħu jaħtru wkoll membru wieħed jew aktar tal-persunal tagħhom għal tim superviżorju konġunt.
2. Il-BĊE għandu jinżamm infurmat dwar dawn il-ħatriet u l-Artikolu 4 għandu japplika kif meħtieġ.
3. Meta l-membri tal-persunal ta’ BĊNi ta’ Stati Membri parteċipanti jkunu maħtura għal tim superviżorju konġunt, ir-referenza għal NCAs f’relazzjoni ma’ timijiet superviżorji konġunti għandhom jinqraw fis-sens li jinkludu referenza għal dawk il-BĊNi.
Artikolu 6
Il-koordinatur tat-TSK u subkoordinaturi
1. Il-koordinatur tat-TSK, assistit minn subkoordinaturi tal-NCA kif iddefinit fil-paragrafu 2, għandu jiżgura l-koordinazzjoni tax-xogħol fi ħdan it-tim superviżorju konġunt. Għal dan l-iskop, il-membri tat-tim superviżorju konġunt għandhom isegwu l-istruzzjonijiet tal-koordinatur tat-TSK fir-rigward tal-kompiti tagħhom fit-tim superviżorju konġunt. Dan għandu jkun mingħajr preġudizzju għall-kompiti u d-dmirijiet tagħhom fi ħdan l-NCA rispettiva tagħhom.
2. Kull NCA li taħtar aktar minn membru tal-persunal wieħed għat-tim superviżorju konġunt għandha tinnomina wieħed minnhom bħala subkoordinatur (iktar ‘il quddiem “subkoordinatur tal-NCA”). Is-subkoordinaturi tal-NCA għandhom jassistu lill-koordinatur tat-TSK fir-rigward tal-organizzazzjoni u l-koordinazzjoni tal-kompiti fit-tim superviżorju konġunt, b’mod partikolari fir-rigward tal-membri tal-persunal li kienu maħtura mill-istess NCA bħas-subkoordinatur relevanti tal-NCA. Is-subkoordinatur tal-NCA jista’ jagħti struzzjonijiet lill-membri tat-tim superviżorju konġunt maħtura mill-istess NCA, kemm-il darba dawn ma jmorrux kontra l-istruzzjonijiet mogħtija mill-koordinatur tat-TSK.
KAPITOLU 2
Superviżjoni ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni
Artikolu 7
Involviment ta’ membri tal-persunal minn NCAs oħrajn f’tim superviżorju ta’ NCA
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 31(1) tar-Regolament MSU, meta b’rabta mas-superviżjoni ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE jiddetermina li huwa xieraq li jinvolvi lil membri tal-persunal minn NCA wieħed jew aktar fit-tim superviżorju ta’ NCA, il-BĊE jista’ jeħtieġ lil din tal-aħħar li tinvolvi lill-membri tal-persunal ta’ dawk l-NCAs l-oħrajn.
TITOLU 2
SUPERVIŻJONI FUQ BAŻI KKONSOLIDATA U PARTEĊIPAZZJONI TAL-BĊE U L-NCAS F’KULLEĠĠI TA’ SUPERVIŻURI
Artikolu 8
Superviżjoni fuq bażi konsolidata
1. Il-BĊE għandu jmexxi s-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata kif ipprovdut fl-Artikolu 111 tad-Direttiva 2013/36/UE, fir-rigward ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, kumpaniji holding finanzjarji jew kumpaniji holding finanzjarji mħallta li jkunu sinifikanti fuq bażi kkonsolidata, meta l-impriża parent tkun jew istituzzjoni parent fi Stat Membru parteċipanti jew istituzzjoni parent tal-UE stabbilita fi Stat Membru parteċipanti.
2. L-NCA relevanti għandha twettaq il-kompitu tas-superviżur fuq bażi kkonsolidata fir-rigward ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, kumpaniji holding finanzjarji jew kumpaniji holding finanzjarji mħallta li jkunu inqas sinifikanti fuq bażi kkonsolidata.
Artikolu 9
Il-BĊE bħala l-presidenza ta’ kulleġġ ta’ superviżuri
1. Meta l-BĊE jkun is-superviżur konsolidanti, għandu jippresjedi l-kulleġġ stabbilit skont l-Artikolu 116 tad-Direttiva 2013/36/UE. L-NCAs tal-Istati Membri parteċipanti fejn ikunu stabbiliti l-kumpanija prinċipali, kumpaniji sussidjarji u fergħat sinifikanti fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 51 tad-Direttiva 2013/36/UE, jekk ikunu jeżistu, għandu jkollhom id-dritt li jipparteċipaw fil-kulleġġ bħala osservaturi.
2. Jekk ma jkun hemm ebda kulleġġ stabbilit skont l-Artikolu 116 tad-Direttiva 2013/36/UE, u entità sinifikanti taħt superviżjoni jkollha fergħat fi Stati Membri mhux parteċipanti li jitqiesu bħala sinifikanti skont l-Artikolu 51(1) tad-Direttiva 2013/36/UE, il-BĊE għandu jistabbilixxi kulleġġ ta’ superviżuri mal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ospitanti.
Artikolu 10
Il-BĊE u l-NCAs bħala membri ta’ kulleġġ ta’ superviżuri
Jekk is-superviżur konsolidanti ma jkunx fi Stat Membru parteċipanti, il-BĊE u l-NCAs għandhom jipparteċipaw fil-kulleġġ ta’ superviżuri skont ir-regoli li ġejjin u l-liġi tal-Unjoni relevanti:
(a)
jekk l-entitajiet taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti jkunu kollha entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jipparteċipa fil-kulleġġ ta’ superviżuri bħala membru, waqt li l-NCAs għandhom ikunu intitolati li jipparteċipaw fl-istess kulleġġ bħala osservaturi;
(b)
jekk l-entitajiet taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti jkunu kollha entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni, l-NCAs għandhom jipparteċipaw fil-kulleġġ ta’ superviżuri bħala membri;
(c)
jekk l-entitajiet taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti jkunu kemm entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni kif ukoll entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE u l-NCAs għandhom jipparteċipaw fil-kulleġġ ta’ superviżuri bħala membri. L-NCAs tal-Istati Membri parteċipanti fejn ikunu stabbiliti l-entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni għandhom ikunu intitolati li jipparteċipaw fil-kulleġġ ta’ superviżuri bħala osservaturi.
TITOLU 3
PROĊEDURI GĦAD-DRITT TAL-LIBERTÀ TA’ STABBILIMENT U TAL-LIBERTÀ TAL-FORNIMENT TA’ SERVIZZI
KAPITOLU 1
Proċeduri għad-dritt tal-libertà ta’ stabbiliment u tal-libertà tal-forniment ta’ servizzi fi ħdan l-MSU
Artikolu 11
Dritt ta’ stabbiliment ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu fi ħdan l-MSU
1. Kull entità sinifikanti taħt superviżjoni li tkun tixtieq tistabbilixxi fergħa fi ħdan it-territorju ta’ Stat Membru parteċipanti ieħor għandha tinnotifika bl-intenzjoni tagħha lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn l-entità taħt superviżjoni sinifikanti jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha. L-informazzjoni għandha tiġi pprovduta skont ir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 35(2) tad-Direttiva 2013/36/UE. L-NCA għandha tinforma lill-BĊE minnufih malli tirċievi din in-notifika.
2. Kull entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni li tkun tixtieq tistabbilixxi fergħa fi ħdan it-territorju ta’ Stat Membru parteċipanti ieħor għandha tinnotifika lill-NCA tagħha dwar l-intenzjoni tagħha b’mod konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 35(2) tad-Direttiva 2013/36/UE.
3. Meta ma tittieħed ebda deċiżjoni kuntrarja mill-BĊE fi żmien xahrejn minn meta tiġi rċevuta n-notifika, il-fergħa msemmija fil-paragrafu 1 tista’ tiġi stabbilita u tibda l-attivitajiet tagħha. Il-BĊE għandu jikkomunika din l-informazzjoni lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn tkun ser tiġi stabbilita l-fergħa.
4. Meta ma tittieħed ebda deċiżjoni kuntrarja mill-NCA tal-Istat Membru ospitanti fi żmien xahrejn minn meta tiġi rċevuta n-notifika, il-fergħa msemmija fil-paragrafu 2 tista’ tiġi stabbilita u tibda l-attivitajiet tagħha. L-NCA għandha tikkomunika din l-informazzjoni lill-BĊE u lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn tkun ser tiġi stabbilita l-fergħa.
5. F’każ ta’ bidla f’xi informazzjoni kkomunikata skont il-paragrafi 1 u 2, l-entità taħt superviżjoni għandha tagħti notifika bil-miktub dwar din il-bidla lill-awtorità li tkun irċeviet l-informazzjoni inizjali ta’ mill-inqas xahar qabel ma ssir il-bidla. Din l-awtorità għandha tinforma lill-NCA tal-Istat Membru fejn tkun stabbilita l-fergħa.
Artikolu 12
L-eżerċitar tal-libertà li jiġu pprovduti servizzi minn istituzzjonijiet ta’ kreditu fi ħdan l-MSU
1. Kull entità sinifikanti taħt superviżjoni li tkun tixtieq teżerċita l-libertà li tipprovdi servizzi billi tkompli twettaq l-attivitajiet tagħha fi ħdan it-territorju ta’ Stat Membru parteċipanti ieħor għall-ewwel darba għandha tinnotifika l-intenzjoni tagħha lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn l-entità sinifikanti taħt superviżjoni ikollha l-uffiċċju prinċipali tagħha. L-informazzjoni tingħata b’mod konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 39(1) tad-Direttiva 2013/36/UE. L-NCA għandha wkoll tikkomunika n-notifika lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn is-servizzi ser jiġu pprovduti.
2. Kull entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni li tkun tixtieq teżerċita l-libertà li tipprovdi servizzi billi tkompli twettaq l-attivitajiet tagħha fi ħdan it-territorju ta’ Stat Membru parteċipanti ieħor għall-ewwel darba għandha tinnotifika lill-BĊE b’mod konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 39(1) tad-Direttiva 2013/36/UE. In-notifika għandha tiġi kkomunikata lill-BĊE u lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn is-servizzi ser jiġu pprovduti.
KAPITOLU 2
Proċeduri għad-dritt ta’ stabbiliment u l-libertà tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri mhux parteċipanti li jipprovdu servizzi fi ħdan l-MSU
Artikolu 13
Notifika tal-eżerċitar tad-dritt ta’ stabbiliment fi ħdan l-MSU minn istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri mhux parteċipanti
1. Meta l-awtorità kompetenti ta’ Stat Membru parteċipanti tikkomunika l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 35(2) tad-Direttiva 2013/36/UE b’mod konformi mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 35(3) tiegħu, l-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn trid tiġi stabbilita l-fergħa għandha tkun id-destinatarja ta’ dik il-komunikazzjoni. L-NCA għandha tinforma lill-BĊE minnufih malli tirċievi din il-komunikazzjoni.
2. Fi żmien xahrejn minn meta tirċievi l-komunikazzjoni mill-awtorità kompetenti ta’ Stat Membru mhux parteċipanti, il-BĊE, fil-każ ta’ fergħa li tkun sinifikanti skont il-kriterji stipulati fl-Artikolu 6 tar-Regolament MSU u fil-Parti IV ta’ dan ir-Regolament, jew l-NCA relevanti f’każ ta’ fergħa li tkun inqas sinifikanti fuq il-bażi tal-kriterji stipulati fl-Artikolu 6 tar-Regolament MSU u fil-Parti IV ta’ dan ir-Regolament, għandha tippreparara biex tissorvelja lill-fergħa b’mod konformi mal-Artikoli 40 sa 46 tad-Direttiva 2013/36/UE, u jekk ikun meħtieġ, tindika l-kundizzjonijiet li taħthom, fl-interessi tal-ġid komuni, il-fergħa tista’ twettaq l-attività tagħha fl-Istat Membru ospitanti.
3. L-NCAs għandhom jinformaw lill-BĊE dwar il-kundizzjonijiet li taħthom, taħt il-liġi nazzjonali u fl-interessi tal-ġid ġenerali, l-attivitajiet jistgħu jitwettqu minn fergħa fl-Istat Membru tagħhom.
4. Bidla fi kwalunkwe informazzjoni pprovduta mill-istituzzjoni ta’ kreditu li tkun tixtieq tistabbilixxi fergħa skont il-punti (b), (c) jew (d) tal-Artikolu 35(2) tad-Direttiva 2013/36/UE għandha tiġi nnotifikata lill-NCA msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 14
Awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għall-fergħat
1. Skont l-Artikolu 4(2) tar-Regolament MSU, il-BĊE għandu jeżerċita s-setgħat tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti meta fergħa tkun sinifikanti skont it-tifsira tal-Artikolu 6(4) tiegħu.
2. Meta fergħa tkun inqas sinifikanti skont it-tifsira tal-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU, l-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn tkun stabbilita l-fergħa għandha teżerċita s-setgħat tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti.
Artikolu 15
Notifika tal-eżerċitar tal-libertà li jiġu pprovduti servizzi fi ħdan l-MSU minn istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri mhux parteċipanti
Meta l-awtorità kompetenti ta’ Stat Membru mhux parteċipanti tipprovdi notifika skont it-tifsira tal-Artikolu 39(2) tad-Direttiva 2013/36/UE, in-notifika għandha tkun indirizzata lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn tkun ser tiġi eżerċitata l-libertà li jiġu pprovduti servizzi. L-NCA għandha tinforma lill-BĊE minnufih malli tirċievi din in-notifika.
Artikolu 16
Awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għal-libertà li jiġu pprovduti servizzi
1. Skont l-Artikolu 4(2) u fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament MSU, il-BĊE għandu jwettaq il-kompiti tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti fir-rigward tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri mhux parteċipanti li jeżerċitaw il-libertà li jipprovdu servizzi fi Stati Membri parteċipanti.
2. Jekk il-libertà li jiġu pprovduti servizzi tkun fl-interess tal-ġid ġenerali, suġġett għal ċerti kundizzjonijiet taħt il-liġi nazzjonali tal-Istati Membri parteċipanti, l-NCAs għandhom jinfurmaw lill-BĊE dwar dawn il-kundizzjonijiet.
KAPITOLU 3
Proċeduri għad-dritt ta’ stabbiliment u għal-libertà li jiġu pprovduti servizzi fir-rigward ta’ Stati Membri mhux parteċipanti
Artikolu 17
Id-dritt ta’ stabbiliment u l-eżerċitar tal-libertà li jiġu pprovduti servizzi fir-rigward ta’ Stati Membri mhux parteċipanti
1. Entità sinifikanti taħt superviżjoni li tkun tixtieq tistabbilixxi fergħa jew teżerċita l-libertà li tipprovdi servizzi fit-territorju ta’ Stat Membru mhux parteċipanti għandha tinnotifika lill-NCA relevanti bl-intenzjoni tagħha skont il-liġi tal-Unjoni applikabbli. L-NCA għandha tinforma immedjatament lill-BĊE malli tirċievi din in-notifika. Il-BĊE għandu jeżerċita s-setgħat tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti.
2. Entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni li tkun tixtieq tistabbilixxi fergħa jew teżerċita l-libertà li tipprovdi servizzi fit-territorju ta’ Stat Membru mhux parteċipanti għandha tinnotifika lill-NCA relevanti dwar l-intenzjoni tagħha skont il-liġi tal-Unjoni applikabbli. L-NCA relevanti għandha teżerċita s-setgħat tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti.
TITOLU 4
SUPERVIŻJONI SUPPLIMENTARI TA’ KONGLOMERATI FINANZJARJI
Artikolu 18
Koordinatur
1. Il-BĊE għandu jassumi l-kompitu ta’ koordinatur ta’ konglomerat finanzarju skont il-kriterji stipulati fil-liġi tal-Unjoni relevanti fir-rigward ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni.
2. L-NCA għandha tassumi l-kompitu ta’ koordinatur ta’ konglomerat finanzarju skont il-kriterji stipulati fil-liġi tal-Unjoni relevanti fir-rigward ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni.
PARTI III
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI LI JAPPLIKAW GĦALL-OPERAT TAL-MSU
TITOLU 1
PRINĊIPJI U OBBLIGI
Artikolu 19
Ħarsa ġenerali
Din il-Parti tistabbilixxi (a) regoli ġenerali għat-tħaddim tal-MSU mill-BĊE u l-NCAs, u (b) id-dispożizzjonijiet li għandhom jiġu applikati mill-BĊE meta jwettaq proċedura superviżorja tal-BĊE.
Il-prinċipji ġenerali u d-dispożizzjonijiet li japplikaw bejn il-BĊE u l-NCAs f’kooperazzjoni mill-qrib huma stipulati fil-Parti IX.
Artikolu 20
Dmir ta’ kooperazzjoni in bona fede
Il-BĊE u l-NCAs għandhom ikunu soġġetti għad-dmir li jikkooperaw in bona fede, u għall-obbligu li jiskambjaw informazzjoni.
Artikolu 21
Obbligu ġenerali ta’ skambju ta’ informazzjoni
1. Mingħajr preġudizzju għas-setgħa tal-BĊE li jirċievi direttament, jew li jkollu aċċess dirett għal informazzjoni rrapportata minn entitajiet taħt superviżjoni, fuq bażi kontinwa, l-NCAs għandhom, b’mod partikolari, jipprovdu lill-BĊE b’mod tempestiv u preċiż bl-informazzjoni kollha meħtieġa sabiex il-BĊE jkun jista’ jwettaq il-kompiti mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU. Dik l-informazzjoni għandha tinkludi informazzjoni li tirriżulta mill-attivitajiet ta’ verifika u fuq il-post tal-NCAs.
2. F’ċirkustanzi fejn il-BĊE jikseb informazzjoni direttament mingħand il-persuni ġuridiċi jew fiżiċi msemmija fl-Artikolu 10(1) tar-Regolament MSU, huwa għandu jipprovdi lill-NCAs ikkonċernati b’dik l-informazzjoni b’mod tempestiv u preċiż. Din l-informazzjoni għandha tinkludi, b’mod partikolari, l-informazzjoni meħtieġa sabiex l-BCAs ikunu jistgħu jwettqu l-irwol tagħhom ta’ assistenza lill-BĊE.
3. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 2, il-BĊE għandu jipprovdi lill-NCAs b’aċċess regolari għal informazzjoni aġġornata neċessarja għall-NCAs biex iwettqu l-kompiti tagħhom relatati mas-superviżjoni prudenzjali.
Artikolu 22
Id-dritt tal-BĊE li jagħti struzzjonijiet lill-NCAs jew l-NDAs biex jużaw is-setgħat tagħhom li jieħdu azzjoni jekk il-BĊE ikollu kompitu superviżorju iżda ebda setgħa relatata
1. Sal-limitu neċessarju għat-twettiq tal-kompiti mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU, il-BĊE jista’ jesiġi, permezz ta’ struzzjonijiet, li l-NCAs jew l-NDAs jew it-tnejn li huma jagħmlu użu mis-setgħat tagħhom, taħt u skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fid-dritt nazzjonali u kif ipprovdut fl-Artikolu 9 tar-Regolament MSU, meta r-Regolament MSU ma jagħtix tali setgħat lill-BĊE.
2. L-NCAs u/jew, fir-rigward tal-Artikolu 5 tar-Regolament MSU, l-NDAs, għandhom jinfurmaw lill-BĊE dwar l-eżerċitar ta’ dawn is-setgħat mingħajr dewmien żejjed.
Artikolu 23
Reġim lingwistiku bejn il-BĊE u l-NCAs
Il-BĊE u l-NCAs għandhom jadottaw arranġamenti għall-komunikazzjonijiet tagħhom fi ħdan l-MSU, inkluż il-lingwa(i) li għandhom jintużaw.
Artikolu 24
Reġim lingwistiku bejn il-BĊE u persuni fiżiċi jew ġuridiċi, inklużi entitajiet taħt superviżjoni
1. Kull dokument mibgħut lill-BĊE minn entità taħt superviżjoni jew kwalunkwe persuna ġuridika jew fiżika oħra li tkun suġġetta individwalment għal proċeduri superviżorji tal-BĊE jista’ jiġi abbozzat bi kwalunkwe waħda mil-lingwi uffiċjali tal-Unjoni, magħżula mill-entità jew persuna taħt superviżjoni.
2. Il-BĊE, entitajiet taħt superviżjoni u kwalunkwe persuna ġuridika jew fiżika oħra li tkun suġġetta individwalment għal proċeduri superviżorji tal-BĊE jistgħu jiftiehmu biex jużaw esklużivament lingwa uffiċjali waħda tal-Unjoni fil-komunikazzjoni tagħhom bil-miktub, inkluż fir-rigward ta’ deċiżjonijiet superviżorji tal-BĊE.
Ir-revoka ta’ tali ftehim dwar l-użu ta’ lingwa waħda għandha taffettwa biss l-aspetti tal-proċedura superviżorja tal-BĊE li jkunu għadhom ma twettqux.
Meta l-parteċipanti f’seduta orali jitolbu li jinstemgħu f’lingwa uffiċjali tal-Unjoni oħra apparti l-lingwa tal-proċedura superviżorja tal-BĊE, għandu jingħata avviż bil-quddiem suffiċjenti dwar din il-ħtieġa lill-BĊE sabiex ikun jista’ jagħmel l-arranġamenti neċessarji.
TITOLU 2
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI RELATATI MAL-PROĊESS ĠUST GĦALL-ADOZZJONI TA’ DEĊIŻJONIJIET SUPERVIŻORJI TAL-BĊE
KAPITOLU 1
Proċeduri superviżorji tal-BĊE
Artikolu 25
Prinċipji ġenerali
1. Kwalunkwe proċedura superviżorja tal-BĊE mibdija skont l-Artikolu 4 u t-Taqsima 2 tal-Kapitolu III tar-Regolament MSU għandha titwettaq b’mod konformi mal-Artikolu 22 tar-Regolament MSU u d-dispożizzjonijiet ta’ dan it-Titolu.
2. Id-dispożizzjonijiet ta’ dan it-Titolu ma għandhomx japplikaw għal proċeduri mwettqa mill-Bord Amministrattiv ta’ Rieżami.
Artikolu 26
Partijiet
1. Il-partijiet għal proċedura superviżorja tal-BĊE għandhom ikunu:
(a)
dawk li jagħmlu applikazzjoni;
(b)
dawk li lilhom il-BĊE jkun beħsiebu jindirizza jew ikun indirizza deċiżjoni superviżorja tal-BĊE.
2. L-NCAs jitqiesu li mhumiex partijiet.
Artikolu 27
Rappreżentanza ta’ parti
1. Parti tista’ tkun irrappreżentata mir-rappreżentanti legali jew statutorji tagħha jew minn kwalunkwe rappreżentant ieħor li jkollhom is-setgħa permezz ta’ mandat bil-miktub biex jieħdu kwalunkwe u kull azzjoni relatati mal-proċedura superviżorja tal-BĊE.
2. Kwalunkwe revoka tal-mandat għandha tkun effettiva biss malli l-BĊE jirċievi revoka bil-miktub. Il-BĊE għandu jagħti konferma meta jirċievi tali revoka.
3. Meta parti tkun ħatret rappreżentant fi proċedura superviżorja tal-BĊE, il-BĊE għandu jikkuntattja biss lir-rappreżentant maħtur f’dik il-proċedura superviżorja ħlief jekk iċ-ċirksutanzi partikolari jkunu jeħtieġu li l-BĊE jikkuntattja lill-parti direttament. F’dan l-aħħar każ, ir-rappreżentant għandu jiġi infurmat.
Artikolu 28
Obbligi ġenerali tal-BĊE u partijiet għal proċedura superviżorja tal-BĊE
1. Proċedura superviżorja tal-BĊE tista’ tinbeda ex officio jew fuq talba ta’ parti. Suġġett għall-paragrafu 3, il-BĊE għandu jiddetermina l-fatti li ser ikunu relevanti biex jadotta d-deċiżjoni finali tiegħu f’kull proċedura superviżorja tal-BĊE ex officio.
2. Fl-evalwazzjoni tiegħu, il-BĊE għandu jqis iċ-ċirkustanzi relevanti kollha.
3. Suġġett għal-liġi tal-Unjoni, parti għandha tkun meħtieġa li tipparteċipa fi proċedura superviżorja tal-BĊE u li tipprovdi assistenza sabiex tikkjarifika l-fatti. Fi proċeduri superviżorji tal-BĊE mibdija fuq talba ta’ parti, il-BĊE jista’ jillimita d-determinazzjoni tal-fatti min-naħa tiegħu għal talba lill-parti biex tipprovdi l-informazzjoni fattwali relevanti.
Artikolu 29
Evidenza fi proċeduri superviżorji tal-BĊE
1. Sabiex jivverifika l-fatti ta’ każ, il-BĊE għandu juża dik l-evidenza li jidhirlu li hija xierqa wara li jkun qies kollox.
2. Il-partijiet għandhom, suġġett għal-liġi tal-Unjoni, jassistu lill-BĊE biex jivverifika l-fatti tal-każ. B’mod partikolari, suġġett għal-limiti relatati ma’ proċeduri ta’ sanzjonament taħt il-liġi tal-Unjoni, il-partijiet għandhom jiddikjaraw fis-sewwa l-fatti li huma jafu bihom.
3. Il-BĊE jista’ jistabbilixxi limitu ta’ żmien sa meta l-evidenza għandha tiġi pprovduta mill-partijiet.
Artikolu 30
Xhieda u esperti fi proċeduri superviżorji tal-BĊE
1. Il-BĊE jista’ jisma’ xhieda u esperti jekk jidhirlu li dan huwa meħtieġ.
2. Meta l-BĊE jaħtar esperti huwa għandu jiddefinixxi l-kompitu ta’ dak l-espert permezz ta’ ftehim u jistabbilixxi limitu ta’ żmien sa meta l-espert għandu jissottometti r-rapport tiegħu.
3. Meta l-BĊE jisma’ xhieda jew esperti, huma għandhom ikunu intitolati fuq applikazzjoni għal rimbors tal-ispejjeż tal-ivvjaġġar u tal-għajxien tagħhom. Ix-xhieda għandhom ikunu intitolati għal kumpens għal telf ta’ dħul u l-esperti huma intitolati għad-drittijiet miftiehma għas-servizz tagħhom wara li jkunu pprovdew id-dikjarazzjonijiet tagħhom. Il-kumpens għandu jiġi pprovdut ukoll b’mod konformi mad-dispożizzjonijiet xierqa li japplikaw għall-kumpens ta’ xhieda u r-remunerazzjoni ta’ esperti rispettivament mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea.
4. Il-BĊE jista’ jeħtieġ li l-persuni msemmija fl-Artikolu 11(1)(c) tar-Regolament MSU jidhru bħala xhieda fl-uffiċċji tal-BĊE jew fi kwalunkwe post ieħor fi Stat Membru parteċipanti ddeterminat mill-BĊE. Meta persuna msemmija fl-Artikolu 11(1)(c) tar-Regolament MSU tkun persuna ġuridika, il-persuni fiżiċi li jirrappreżentaw lil dik il-persuna ġuridika għandhom ikunu obbligati li jattendu skont is-sentenza preċedenti.
Artikolu 31
Id-dritt li wieħed jinstema’
1. Qabel ma l-BĊE jkun jista’ jadotta deċiżjoni superviżorja tal-BĊE indirizzata lil parti li taffettwa b’mod negattiv id-drittijiet ta’ dik il-parti, il-parti għandha tingħata l-opportunità li tikkummenta bil-miktub lill-BĊE dwar il-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali relevanti għad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE. Jekk il-BĊE jidhirlu li huwa xieraq huwa jista’ jagħti lill-partijiet l-opportunità li jikkummentaw dwar il-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali relevanti għad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE f’laqgħa. In-notifika li permezz tagħha l-BĊE jagħti lil parti l-opportunità li tipprovdi l-kummenti tagħha għandha ssemmi l-kontenut materjali tad-deċiżjoni superviżorja maħsuba tal-BĊE u l-fatti materjali, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali li fuqhom il-BĊE jkollu l-ħsieb li jibbaża d-deċiżjoni tiegħu. It-Taqsima 1 tal-Kapitolu III tar-Regolament MSU ma għandhiex tkun soġġetta għad-dispożizzjonijiet ta’ dan l-Artikolu.
2. Jekk il-BĊE jagħti lil parti l-opportunità li tikkummenta dwar il-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali relevanti għad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE waqt laqgħa, l-assenza tal-parti mhijiex raġuni biex tiġi ddifferita l-laqgħa, ħlief jekk tkun ġiet debitament skużata milli tattendi. Jekk il-parti tiġi debitament skużata, il-BĊE jista’ jiddiferixxi l-laqgħa jew jagħti lill-parti l-opportunità li tikkummenta dwar il-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali relevanti għad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE bil-miktub. Il-BĊE għandu jħejji minuti bil-miktub tal-laqgħa li għandhom jiġu ffirmati mill-partijiet u għandu jipprovdi kopja tal-minuti lill-partijiet.
3. Il-parti għandha, fil-prinċipju, tingħata l-opportunità li tagħti l-kummenti tagħha bil-miktub fi skadenza ta’ ġimagħtejn wara li tirċievi dikjarazzjoni li tistabbilixxi l-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali li fuqhom il-BĊE jkun beħsiebu jibbaża d-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE.
Fuq applikazzjoni tal-parti, il-BĊE jista’ jestendi t-terminu ta’ żmien kif xieraq.
F’ċirkustanzi partikolari, il-BĊE jista’ jqassar it-terminu ta’ żmien għal tlett ijiem tax-xogħol. It-terminu taż-żmien għandu jitqassar ukoll għal tlett ijiem tax-xogħol fis-sitwazzjonijiet koperti mill-Artikoli 14 u 15 tar-Regolament MSU.
4. Minkejja l-paragrafu 3, u suġġett għall-paragrafu 5, il-BĊE jista’ jadotta deċiżjoni superviżorja tal-BĊE indirizzata lil parti li taffettwa b’mod negattiv id-drittijiet ta’ dik il-parti mingħajr ma jagħti lill-parti l-opportunità li tikkummenta dwar il-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali relevanti għad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE qabel ma tiġi adottata jekk deċiżjoni urġenti tidher li tkun meħtieġa sabiex tiġi evitata ħsara sinifikanti għas-sistema finanzjarja.
5. Jekk tiġi adottata deċiżjoni superviżorja urġenti tal-BĊE b’mod konformi mal-paragrafu 4, il-parti għandha tingħata l-opportunità li tikkummenta bil-miktub dwar il-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali relevanti għad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE mingħajr dewmien żejjed wara li tiġi adottata. Il-parti għandha, fil-prinċipju, tingħata l-opportunità li tipprovdi l-kummenti tagħha bil-miktub fi żmien ġimagħtejn minn meta tirċievi d-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE. Fuq applikazzjoni mingħand il-parti, il-BĊE jista’ jestendi t-terminu ta’ żmien; madankollu, it-terminu ta’ żmien ma jistax jaqbeż is-sitt xhur. Il-BĊE għandu jagħmel rieżami tad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE fid-dawl tal-kummenti tal-parti u jista’ jew jikkonfermaha, jirrevokaha, jemendaha jew inkella jirrevokaha u jissostitwiha b’deċiżjoni superviżorja ġdida tal-BĊE.
6. Għal proċeduri superviżorji tal-BĊE relatati ma’ penali skont l-Artikolu 18 tar-Regolament MSU u Parti X ta’dan ir-Regolament, il-paragrafi 4 u 5 ma għandhomx japplikaw.
Artikolu 32
Aċċess għall-fajls fi proċedura superviżorja tal-BĊE
1. Id-drittijiet tad-difiża tal-partijiet ikkonċernati għandhom ikunu rispettati bis-sħiħ fil-proċeduri superviżorji tal-BĊE. Għal dan l-iskop, u wara li tinfetaħ proċedura superviżorja tal-BĊE, il-partijiet għandhom ikunu intitolati li jkollhom aċċess għall-fajl tal-BĊE, suġġett għall-interess leġittimu ta’ persuni ġuridiċi u fiżiċi minbarra l-parti relevanti, għall-finijiet ta’ protezzjoni tas-sigrieti kummerċjali tagħhom. Id-dritt ta’ aċċess għall-fajl m’għandux jestendi għal informazzjoni kunfidenzjali. L-NCAs għandhom jgħaddu lill-BĊE, mingħajr dewmien żejjed, kull rikjesta li huma jirċievu li tkun relatata mal-aċċess għall-fajls li għandhom x’jaqsmu mal-proċeduri superviżorji tal-BĊE.
2. Il-fajls jikkonsistu fid-dokumenti kollha miksuba, prodotti jew ikkompilati mill-BĊE matul il-proċedura superviżorja tal-BĊE, irrispettivament mill-mezz ta’ ħżin.
3. Xejn f’dan l-Artikolu ma għandu jżomm lill-BĊE jew lill-NCAs milli jiżvelaw u jużaw l-informazzjoni meħtieġa bħala prova ta’ ksur.
4. Il-BĊE jista’ jiddetermina li l-aċċess għal fajl għandu jingħata b’wieħed jew aktar mill-modi li ġejjin, waqt li jitqiesu l-kapaċitajiet tekniċi tal-partijiet:
(a)
permezz ta’ CD-ROMs jew kwalunkwe mezz ta’ ħżin ta’ dejta elettronika inklużi dawk li jistgħu jsiru disponibbli fil-futur;
(b)
permezz ta’ kopji tal-fajl aċċessibbli f’forma stampata fuq karta mibgħuta lilhom bil-posta;
(c)
billi jiġu mistiedna jeżaminaw il-fajl aċċessibbli fl-uffiċċji tal-BĊE.
5. Għall-finijiet ta’ dan l-artikolu, informazzjoni kunfidenzjali tista’ tinkludi dokumenti interni tal- BĊE u tal-NCAs u korrispondenza bejn il-BĊE u NCA jew bejn NCAs.
KAPITOLU 2
Deċiżjonijiet superviżorji tal-BĊE
Artikolu 33
Motivazzjoni tad-deċiżjonijiet superviżorji tal-BĊE
1. Suġġett għall-paragrafu 2, deċiżjoni superviżorja tal-BĊE għandha tkun akkumpanjata b’dikjarazzjoni tar-raġunijiet għal dik id-deċiżjoni.
2. Id-dikjarazzjoni tar-raġunijiet għandha tinkludi l-fatti materjali u r-raġunijiet legali li fuqhom tkun ibbażata d-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE.
3. Suġġett għall-Artikolu 31(4), il-BĊE għandu jibbaża deċiżjoni superviżorja tal-BĊE biss fuq fatti u oġġezzjonijiet li dwarhom parti setgħet tikkummenta.
Artikolu 34
Effett sospensiv
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 278 TFUE u l-Artikolu 24(8) tar-Regolament MSU, il-BĊE jista’ jiddeċiedi li l-applikazzjoni ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE hija sospiża jew (a) billi jiddikjara dan fid-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE, jew (b) f’każijiet għajr talba għal rieżami mill-Bord Amministrattiv ta’ Rieżami, fuq talba mid-destinatarju ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE.
Artikolu 35
Notifika ta’ deċiżjonijiet superviżorji tal-BĊE
1. Il-BĊE jista’ jinnotifika deċiżjoni superviżorja tal-BĊE lil parti (a) bil-fomm, (b) billi jinnotifika jew iwassal bl-idejn kopja tad-deċiżjoni superviżorja, (c) b’posta rreġistrata b’formola ta’ konferma, (d) b’servizz bil-kurrier express, (e) bit-telefax, jew (f) b’mod elettroniku, skont il-paragrafu 10.
2. Jekk rappreżentant jingħata mandat bil-miktub, il-BĊE jista’ jinnotifika d-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE lir-rappreżentant. F’dawk il-każijiet il-BĊE ma jkunx obbligat li jinnotifika wkoll id-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE lill-entità taħt superviżjoni rrappreżentata minn dak ir-rappreżentant.
3. F’każ ta’ notifika bil-fomm ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE, notifika tad-deċiżjoni għandha titqies li ngħatat lid-destinatarju jekk membru tal-persunal tal-BĊE jkun informa (a) lill-persuna fiżika relevanti, fil-każ ta’ persuna fiżika jew (b) aġent riċevitur awtorizzat tal-persuna ġuridika, fil-każ ta’ persuna ġuridika, tad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE. F’każ bħal dan, id-destinatarju għandu jingħata kopja bil-miktub tad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE mingħajr dewmien żejjed wara dik in-notifika bil-fomm.
4. F’każ ta’ notifika ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE b’ittra rreġistrata b’formola ta’ konferma, in-notifika tad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE titqies li ngħatat lid-destinatarju fl-għaxar jum wara li l-ittra tkun ġiet mgħoddija lill-fornitur tas-servizz tal-posta, sakemm il-konferma tal-irċevuta ma tindikax li l-ittra ġiet irċevuta f’data differenti.
5. F’każ ta’ notifika ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE b’servizz express bil-kurrier, in-notifika tad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE għandha titqies li ngħatat lid-destinatarju fl-għaxar jum wara li l-ittra ġiet mgħoddija lis-servizz tal-kurrier, ħlief jekk id-dokument tal-konsenja tas-servizz tal-kurrier jindika li l-ittra ġiet irċevuta f’data differenti.
6. Għall-finijiet tal-paragrafi 4 u 5, id-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE għandha tkun indirizzata lil indirizz adattat għan-notifika (indirizz validu). Indirizz validu huwa:
(a)
fil-każ ta’ proċedura superviżorja tal-BĊE mibdija fuq talba jew applikazzjoni tad-destinatarju ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE, l-indirizz ipprovdut mid-destinatarju fit-talba jew applikazzjoni tiegħu;
(b)
fil-każ ta’ entità taħt superviżjoni, l-aħħar indirizz tan-negozju tal-uffiċċju prinċipali pprovdut lill-BĊE mill-entità taħt superviżjoni;
(c)
fil-każ ta’ persuna fiżika, l-aħħar indirizz ipprovdut lill-BĊE u jekk ebda indirizz ma jiġi pprovdut lill-BĊE u l-persuna fiżika tkun impjegat, maniġer jew azzjonist ta’ entità taħt superviżjoni, l-indirizz tan-negozju tal-entità taħt superviżjoni skont (b).
7. Kull persuna li tkun parti għal proċedura superviżorja tal-BĊE għandha tipprovdi lill-BĊE indirizz validu fuq talba.
8. Jekk il-persuna tkun stabbilita jew iddomiċiljata fi Stat li ma jkunx Stat Membru, il-BĊE jista’ jesiġi li l-parti ssemmi, f’perijodu ta’ żmien raġonevoli, riċevitur awtorizzat li jkun residenti fi Stat Membru jew li jkollu post ta’ negozju fi Stat Membru. Jekk ebda riċevitur awtorizzat ma jissemma fuq talba ta’ din ix-xorta u sakemm tali riċevitur awtorizzat jissemma rispettivament, kull komunikazzjoni tista’ tiġi nnotifikata b’mod konformi mal-paragrafi 3 sa 5 u 9 fl-indirizz tal-parti disponibbli għall-BĊE.
9. Meta l-persuna li tkun id-destinatarja ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE tkun ipprovdiet numru tal-fax lill-BĊE, il-BĊE għandu jinnotifika deċiżjoni superviżorja tal-BĊE billi jibgħat kopja tad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE b’telefax. Id-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE titqies li ġiet innotifikata lid-destinatarju jekk il-BĊE jkun rċieva rapport ta’ tlestija mal-konsenja b’suċċess tat-telefax.
10. Il-BĊE jista’ jiddetermina l-kriterji li taħthom deċiżjoni superviżorja tal-BĊE tista’ tiġi nnotifikata b’mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni jew oħrajn kumparabbli.
TITOLU 3
RAPPORTAR TA’ KSUR
Artikolu 36
Rapportar ta’ ksur
Kull persuna, in bona fede, tista’ tissottometti rapport direttament lill-BĊE jekk dik il-persuna jkollha bażi raġonevoli biex temmen li r-rapport ser juri ksur tal-atti legali msemmija fl-Artikolu 4(3) tar-Regolament MSU minn istituzzjonijiet ta’ kreditu, kumpaniji holding finanzjarji, kumpaniji holding finanzjarji mħallta jew awtoritajiet kompetenti (inkluż il-BĊE stess).
Artikolu 37
Protezzjoni xierqa għal rapporti ta’ ksur
1. Meta persuna tagħmel rapport in bona fede dwar allegat ksur tal-atti legali msemmija fl-Artikolu 4(3) tar-Regolament MSU minn entitajiet taħt superviżjoni jew awtoritajiet kompetenti, ir-rapport għandu jiġi ttrattat bħala rapport protett.
2. Kull dejta personali li tikkonċerna kemm lill-persuna li tagħmel rapport protett kif ukoll lill-persuna li tkun allegatament responsabbli għal ksur għandha tkun protetta b’mod konformi mal-qafas tal-Unjoni applikabbli għall-protezzjoni tad-dejta.
3. Il-BĊE ma għandux jiżvela l-identità ta’ persuna li tkun għamlet rapport protett mingħajr ma l-ewwel tikseb il-kunsens espliċitu ta’ dik il-persuna, ħlief jekk dak l-iżvelar ikun meħtieġ b’ordni tal-qorti fil-kuntest ta’ investigazzjonijiet ulterjuri jew proċeduri ġudizzjarji sussegwenti.
Artikolu 38
Proċeduri għas-segwitu ta’ rapporti
1. Il-BĊE għandu jevalwa r-rapporti kollha relatati ma’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni. Huwa għandu jevalwa rapporti relatati ma’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni fir-rigward ta’ ksur ta’ regolamenti jew deċiżjonijiet tal-BĊE. Fil-każ tal-aħħar, meta l-NCAs jirċievu dawn ir-rapporti, huma għandhom jibagħtu r-rapporti lill-BĊE, mingħajr ma jikkomunikaw l-identità tal-persuna li tkun għamlet ir-rapport, ħlief jekk dik il-persuna tagħti l-kunsens espliċitu tagħha.
2. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, il-BĊE għandu jibgħat rapporti dwar entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni lill-NCA relevanti, mingħajr ma jikkomunika l-identità tal-persuna li tkun għamlet ir-rapport, ħlief jekk dik il-persuna tagħti l-kunsens espliċitu tagħha.
3. Il-BĊE għandu jiskambja informazzjoni mal-NCAs: (a) sabiex jevalwa jekk ir-rapporti ntbagħtux kemm lill-BĊE kif ukoll lill-NCA relevanti u sabiex jikkoordina l-isforzi; u (b) sabiex ikun jaf l-eżitu tas-segwitu tar-rapporti mibgħuta lill-NCAs.
4. Il-BĊE għandu juża diskrezzjoni raġonevoli meta jiddetermina kif għandu jevalwa r-rapporti li jkun irċieva u l-azzjonijiet li għandhom jittieħdu.
5. F’każ ta’ allegat ksur minn entitajiet taħt superviżjoni, l-entità relevanti taħt superviżjoni għandha tipprovdi lill-BĊE kull informazzjoni u dokumenti mitluba sabiex jevalwa r-rapporti li jkun irċieva.
6. Fil-każ ta’ ksur allegat minn awtoritajiet kompetenti (minbarra l-BĊE), il-BĊE għandu jitlob lill-awtorità kompetenti relevanti biex tagħti l-kummenti tagħha dwar il-fatti rrapportati.
7. Fir-rapport annwali tiegħu, kif deskritt fl-Artikolu 20(2) tar-Regolament MSU, il-BĊE għandu jipprovdi informazzjoni dwar ir-rapporti li jirċievi f’forma mqassra jew aggregata, b’mod li l-entitajiet jew persuni individwali taħt superviżjoni ma jkunux jistgħu jiġu identifikati.
PARTI IV
DETERMINAZZJONI TAL-ISTATUS TA’ ENTITÀ TAĦT SUPERVIŻJONI BĦALA SINIFIKANTI JEW INQAS SINIFIKANTI
TITOLU 1
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI RELATATI MAL-KLASSIFIKAZZJONI BĦALA SINIFIKANTI JEW INQAS SINIFIKANTI
Artikolu 39
Klassifikazzjoni ta’ entità taħt superviżjoni fuq bażi individwali bħala sinifikanti
1. Entità taħt superviżjoni għandha titqies bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni jekk il-BĊE jiddetermina dan f’deċiżjoni tal-BĊE indirizzata lill-entità relevanti taħt superviżjoni skont l-Artikoli 43 sa 49, waqt li jispjega r-raġunijiet li fuqhom tkun ibbażata dik id-deċiżjoni.
2. Entità taħt superviżjoni m’għandhiex tkompli tiġi kklassifikata bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni jekk il-BĊE jiddetermina, f’deċiżjoni tal-BĊE indirizzata lill-entità taħt superviżjoni li tispjega r-raġunijiet li fuqhom tkun ibbażata dik id-deċiżjoni, li hija entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew ma għadhiex entità taħt superviżjoni.
3. Entità taħt superviżjoni tista’ tiġi kklassifikata bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni fuq il-bażi ta’ xi waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
id-daqs tagħha, kif stabbilit skont l-Artikoli 50 sa 55 (iktar ‘il quddiem il-“kriterju tad-daqs”);
(b)
l-importanza tagħha għall-ekonomija tal-Unjoni jew kwalunkwe Stat Membru, kif iddeterminat skont l-Artikoli 56 sa 58 (iktar ‘il quddiem il-“kriterju tal-importanza ekonomika”);
(c)
is-sinifikanza tagħha fir-rigward ta’ attivitajiet transkonfinali, kif iddeterminat skont l-Artikoli 59 u 60 (iktar ‘il quddiem il-“kriterju tal-attivitajiet transkonfinali”);
(d)
talba għal jew ir-riċeviment ta’ assistenza finanzjarja pubblika diretta mill-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabilità (MES), kif iddeterminat skont l-Artikoli 61 sa 64 (iktar ‘il quddiem il-“kriterju ta’ assistenza finanzjarja pubblika diretta”);
(e)
il-fatt li l-entità taħt superviżjoni tkun waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti, kif iddeterminat skont l-Artikoli 65 u 66.
4. L-entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni għandhom jaqgħu taħt is-superviżjoni diretta tal-BĊE ħlief jekk ċirkustanzi partikolari jiġġustifikaw superviżjoni mill-NCA relevanti skont it-Titolu 9 ta’ din il-Parti.
5. Il-BĊE għandu jissorvelja wkoll direttament entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni taħt deċiżjoni tal-BĊE adottata skont l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU bl-effett li l-BĊE jeżerċita direttament is-setgħat relevanti kollha msemmija fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU. Għall-finijiet tal-MSU, l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni għandhom jiġu kklassifikati bħala sinifikanti.
6. Qabel ma jieħu d-deċiżjonijiet tal-BĊE msemmija f’dan l-Artikolu, il-BĊE għandu jikkonsulta lill-NCAs relevanti. Kull deċiżjoni tal-BĊE msemmija f’dan l-Artikolu għandha tiġi nnotifikata wkoll lill-NCAs relevanti.
Artikolu 40
Klassifikazzjoni ta’ entitajiet taħt superviżjoni li huma parti minn grupp bħala sinifikanti
1. Jekk entità jew entitajiet taħt superviżjoni jkunu parti minn grupp taħt superviżjoni, il-kriterji għad-determinazzjoni tas-sinifikanza għandhom jiġu ddeterminati fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti skont id-dispożizzjonijiet stabbiliti fit-Titoli 3 sa 7 tal-Parti IV.
2. Kull waħda mill-entitajiet taħt superviżjoni li jiffurmaw parti minn grupp taħt superviżjoni għandhom jitqiesu li huma entità sinifikanti taħt superviżjoni f’kull waħda miċ-ċirkustanzi li ġejjin:
(a)
jekk il-grupp taħt superviżjoni fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti jissodisfa l-kriterju tad-daqs, il-kriterju tal-importanza ekonomika, jew il-kriterju tal-attivitajiet transkonfinali;
(b)
jekk xi waħda mill-entitajiet taħt superviżjoni li jiffurmaw parti mill-grupp taħt superviżjoni tkun tissodisfa l-kriterju tal-assistenza finanzjarja pubblika diretta;
(c)
jekk xi waħda mill-entitajiet taħt superviżjoni li jiffurmaw parti mill-grupp taħt superviżjoni tkun waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti.
3. Meta grupp taħt superviżjoni jitqies li huwa sinifikanti jew li ma għadux sinifikanti, il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE dwar il-klassifikazzjoni bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni, jew dwar it-tneħħija tal-klassifikazzjoni bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni, u għandu jipprovdi d-dati tal-bidu u tat-tmiem tas-superviżjoni diretta mill-BĊE lil kull entità taħt superviżjoni li tifforma parti mill-grupp taħt superviżjoni inkwistjoni skont il-kriterji u l-proċeduri pprovduti fl-Artikolu 39.
Artikolu 41
Dispożizzjonijiet speċifiċi fir-rigward ta’ fergħat ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri mhux parteċipanti
1. Il-fergħat kollha miftuħa fl-istess Stat Membru parteċipanti minn istituzzjoni ta’ kreditu li tkun stabbilita fi Stat Membru mhux parteċipanti għandhom jitqiesu bħala entità taħt superviżjoni waħda għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-fergħat miftuħa fi Stati Membri parteċipanti differenti minn istituzzjoni ta’ kreditu li tkun stabbilita fi Stat Membru mhux parteċipanti għandhom jiġu ttrattati individwalment bħala entitajiet taħt superviżjoni separati għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament.
3. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, fergħat ta’ istituzzjoni ta’ kreditu li tkun stabbilita fi Stat Membru mhux parteċipanti għandhom jiġu evalwati individwalment bħala entitajiet taħt superviżjoni separati, u separatament minn sussidjarji tal-istess istituzzjoni ta’ kreditu, meta jkun qiegħed jiġi ddeterminat jekk xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU huwiex sodisfatt.
Artikolu 42
Dispożizzjonijiet speċifiċi fir-rigward ta’ sussidjarji ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri mhux parteċipanti u pajjiżi terzi
1. Sussidjarji stabbiliti fi Stat Membru jew Stati Membri parteċipanti minn istituzzjoni ta’ kreditu li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru mhux parteċipanti jew pajjiż terz għandhom jiġu evalwati separatament mill-fergħat ta’ dik l-istituzzjoni ta’ kreditu meta jiġi ddeterminat jekk xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU huwiex sodisfatt.
2. Is-sussidjarji li ġejjin għandhom jiġu evalwati b’mod separat meta jkun qed jiġi ddeterminat jekk xi wieħed mill-kriterji stipulati fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU huwiex issodisfat:
(a)
dawk li huma stabbiliti fi Stat Membru parteċipanti;
(b)
dawk li jappartjenu lil grupp li l-impriża prinċipali tiegħu jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru mhux parteċipanti jew f’pajjiż terz; u
(c)
dawk li ma jappartjenux għal grupp taħt superviżjoni fi ħdan Stati Membri parteċipanti.
TITOLU 2
PROĊEDURA GĦALL-KLASSIFIKAZZJONI TA’ ENTITAJIET TAĦT SUPERVIŻJONI BĦALA ENTITAJIET SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
KAPITOLU 1
Klassifikazzjoni ta’ entità taħt superviżjoni bħala sinifikanti
Artikolu 43
Rieżami tal-istatus ta’ entità taħt superviżjoni
1. Ħlief jekk ikun ipprovdut mod ieħor f’dan ir-Regolament, il-BĊE għandu jagħmel rieżami, ta’ mill-inqas fuq bażi annwali, dwar jekk entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni għadux jissodisfa xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU.
2. Ħlief jekk ikun ipprovdut mod ieħor f’dan ir-Regolament, kull NCA għandha tagħmel rieżami, ta’ mill-inqas fuq bażi annwali, dwar jekk entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni jissodisfax xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU. Fil-każ ta’ grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni, dan ir-rieżami għandu jsir mill-NCA relevanti tal-Istat Membru parteċipanti fejn tkun stabbilita l-impriża prinċipali, li għandu jiġi ddeterminat fl-ogħla livell ta’ konsiderazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti.
3. Il-BĊE jista’ jagħmel rieżami, fi kwalunkwe ħin wara li jirċievi l-informazzjoni relevanti, b’mod partikolari fil-każijiet speċifikati fl-Artikolu 52, dwar jekk (a) entità taħt superviżjoni tissodisfax xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU u (b) jekk entità sinifikanti taħt superviżjoni ma għadhiex tissodisfa xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU.
4. Jekk NCA tistabbilixxi li entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni jissodisfa xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU, l-NCA relevanti għandha, mingħajr dewmien żejjed, tinforma lill-BĊE.
5. Fuq talba tal-BĊE jew ta’ NCA, il-BĊE u l-NCA relevanti għandhom jikkooperaw biex jiddeterminaw jekk xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU huwiex sodisfatt fir-rigward ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni.
6. Jekk il-BĊE (a) jiddeċiedi li jassumi s-superviżjoni diretta ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni jew (b) jiddeċiedi li s-superviżjoni diretta ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni mill-BĊE għandha tintemm, il-BĊE u l-NCA relevanti għandhom jikkooperaw sabiex jiżguraw it-tranżizzjoni mingħajr xkiel tal-kompetenzi superviżorji. B’mod partikolari, rapport li jistabbilixxi l-istorja superviżorja u l-profil ta’ riskju tal-entità taħt superviżjoni għandu jitħejja mill-NCA relevanti meta l-BĊE jassumi s-superviżjoni diretta ta’ entità taħt superviżjoni, u mill-BĊE meta l-NCA relevanti ssir kompetenti biex tagħmel superviżjoni tal-entità kkonċernata.
7. Il-BĊE għandu jiddetermina jekk entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni huwiex sinifikanti billi juża l-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU fl-ordni stabbilita hemmhekk, jiġifieri: (a) id-daqs; (b) l-importanza għall-ekonomija tal-Unjoni jew ta’ kwalunkwe Stat Membru parteċipanti; (c) is-sinifikanza tal-attivitajiet transkonfinali; (d) talba għal jew riċeviment ta’ assistenza finanzjarja pubblika direttament mingħand il-FESF jew il-MES; (e) il-fatt li hija waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti.
Artikolu 44
Proċedura li għandha tiġi applikata meta jiġi ddeterminat is-sinifikat ta’ entità taħt superviżjoni
1. Meta jkun qed jiddeċiedi dwar il-klassifikazzjoni ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni bħala sinifikanti taħt dan it-Titolu, u ħlief jekk stipulat mod ieħor, il-BĊE għandu japplika r-regoli proċedurali tat-Titolu 2 tal-Parti III ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-BĊE għandu jinnotifika bil-miktub, fil-qafas taż-żmien stabbilit fl-Artikolu 45, deċiżjoni tal-BĊE dwar il-klassifikazzjoni ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni bħala sinifikanti għal kull entità taħt superviżjoni kkonċernata u għandu jikkomunika wkoll dik id-deċiżjoni lill-NCA relevanti. Għal entitajiet taħt superviżjoni li huma parti minn grupp sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jinnotifika d-deċiżjoni tal-BĊE lill-entità taħt superviżjoni fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti u għandu jiżgura li l-entitajiet kollha taħt superviżjoni fi ħdan il-grupp sinifikanti taħt superviżjoni jiġu infurmati kif meħtieġ.
3. Għall-entitajiet taħt superviżjoni li mhumiex innotifikati mill-BĊE skont il-paragrafu 1, il-lista msemmija fl-Artikolu 49(2) għandha sservi bħala notifika tal-klassifikazzjoni tagħhom bħala inqas sinifikanti.
4. Il-BĊE għandu jagħti lil kull entità taħt superviżjoni l-opportunità li tagħmel sottomissjonijiet bil-miktub qabel ma tiġi adottata deċiżjoni tal-BĊE skont il-paragrafu 1.
5. Il-BĊE għandu, barra minn hekk, jagħti lill-NCAs relevanti, b’mod konformi mal-Artikolu 39(6), l-opportunità li jipprovdu osservazzjonijiet u kummenti bil-miktub, u dawn għandhom jitqiesu debitament mill-BĊE.
6. Entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni għandhom jiġu kklassifikati bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni mid-data tan-notifika tad-deċiżjoni tal-BĊE li tiddetermina li hija entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni.
KAPITOLU 2
Bidu u tmiem ta’ superviżjoni diretta mill-BĊE
Artikolu 45
Bidu ta’ superviżjoni diretta mill-BĊE
1. Il-BĊE għandu jispeċifika f’deċiżjoni tal-BĊE d-data meta għandu jassumi superviżjoni diretta għal entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni li jkunu ġew ikklassifikati bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni. Dik id-deċiżjoni tal-BĊE tista’ tkun l-istess deċiżjoni bħal dik li saret referenza għaliha fl-Artikolu 44(2). Suġġett għall-paragrafu 2, il-BĊE għandu jinnotifika dik id-deċiżjoni tal-BĊE lil kull entità taħt superviżjoni kkonċernata, ta’ mill-inqas xahar qabel id-data meta jassumi superviżjoni diretta.
2. Jekk il-BĊE jassumi superviżjoni diretta ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni jew fuq il-bażi ta’ talba għal jew ir-riċeviment ta’ assistenza finanzjarja pubblika diretta mill-MES, il-BĊE għandu jinnotifika d-deċiżjoni tal-BĊE msemmija fil-paragrafu 1 lil kull entità taħt superviżjoni kkonċernata fiż-żmien dovut, ta’ mill-inqas ġimgħa qabel id-data meta tassumi superviżjoni diretta.
3. Il-BĊE għandu jipprovdi kopji tad-deċiżjonijiet tal-BĊE msemmija fil-paragrafu 1 lill-NCAs relevanti.
4. Il-BĊE għandu jassumi superviżjoni diretta ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni sa mhux aktar tard minn 12-il xahar wara d-data meta l-BĊE jinnotifika lil dik l-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni deċiżjoni tal-BĊE skont l-Artikolu 44(2).
5. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, fil-każ ta’ grupp taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jinnotifika id-deċiżjoni tal-BĊE lill-entità taħt superviżjoni fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti, u għandu jiżgura li l-entitajiet taħt superviżjoni kollha fi ħdan dak il-grupp jiġu infurmati kif meħtieġ sal-iskadenza relevanti.
Artikolu 46
Tmiem ta’ superviżjoni diretta mill-BĊE
1. Meta l-BĊE jiddetermina li ser tintemm is-superviżjoni diretta mill-BĊE ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, il-BĊE għandu joħroġ deċiżjoni tal-BĊE lil kull entità taħt superviżjoni kkonċernata li tispeċifika d-data u r-raġunijiet għalfejn ser tintemm is-superviżjoni diretta. Il-BĊE għandu jadotta dik id-deċiżjoni ta’ mill-inqas xahar qabel id-data meta tkun ser tintemm is-superviżjoni diretta mill-BĊE. II-BĊE għandu jipprovdi wkoll kopja ta’ din id-deċiżjoni tal-BĊE lill-NCAs relevanti. L-Artikolu 45(5) għandu japplika kif meħtieġ.
2. Il-BĊE għandu jagħti lil kull entità taħt superviżjoni relevanti l-opportunità biex tagħmel sottomissjonijiet bil-miktub, qabel l-adozzjoni ta’ deċiżjoni tal-BĊE skont il-paragrafu 1.
3. Kull deċiżjoni tal-BĊE li tispeċifika d-data meta tkun ser tintemm is-superviżjoni diretta ta’ entità taħt superviżjoni mill-BĊE għandha tinħareġ flimkien mad-deċiżjoni li tikklassifika lil dik l-entità taħt superviżjoni bħala inqas sinifikanti.
Artikolu 47
Raġunijiet għat-temma tas-superviżjoni diretta mill-BĊE
1. Fil-każ ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni li tkun ikklassifikata bħala tali fuq il-bażi ta’ (a) id-daqs tagħha, (b) l-importanza tagħha għall-ekonomija tal-Unjoni jew ta’ xi Stat Membru parteċipanti, jew (c) is-sinifikanza tal-attivitajiet transkonfinali, jew għaliex tkun parti minn grupp taħt superviżjoni li jissodisfa ta’ mill-inqas wieħed minn dawn il-kriterji, il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE li ttemm il-klassifikazzjoni tagħha bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni u s-superviżjoni diretta jekk, għal tliet snin kalendarji konsekuttivi, ebda wieħed mill-kriterji msemmija hawn fuq ipprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU ma jkun ġie ssodisfat fuq bażi individwali jew mill-grupp taħt superviżjoni li lilu tappartjeni l-entità taħt superviżjoni.
2. Fil-każ ta’ entità taħt superviżjoni li tkun ikklassifikata bħala sinifikanti fuq il-bażi li tkun intalbet assistenza finanzjarja pubblika diretta mingħand l-MES fir-rigward (a) tagħha stess, (b) ta’ grupp taħt superviżjoni li għalih tappartjeni l-entità taħt superviżjoni, jew (c) kull entità taħt superviżjoni li tappartjeni għal dak il-grupp u li ma hijiex sinifikanti fuq xi bażi oħra, il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE li ttemm il-klassifikazzjoni tagħha bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni u s-superviżjoni diretta, jekk l-assistenza finanzjarja pubblika diretta tkun ġiet miċħuda, imrodda lura bis-sħiħ jew mitmuma. F’każ li l-assistenza finanzjarja pubblika diretta tintradd lura jew tintemm, dik id-deċiżjoni tista’ tittieħed biss tliet snin kalendarji wara li l-assistenza finanzjarja pubblika diretta tintradd lura għal kollox jew tintemm.
3. F’każ ta’ entità taħt superviżjoni li tkun ikklassifikata bħala sinifikanti fuq il-bażi li hija waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti, kif iddeterminat skont l-Artikoli 65 sa 66, jew li tkun tappartjeni lill-grupp taħt superviżjoni ta’ tali istituzzjoni ta’ kreditu, u li ma tkunx sinifikanti fuq bażi oħra, il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE li ttemm il-klassifikazzjoni tagħha bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni jew is-superviżjoni diretta jekk, għal tliet snin kalendarji konsekuttivi, l-entità relevanti taħt superviżjoni ma kinitx waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti.
4. Fil-każ ta’ entità taħt superviżjoni li tkun issorveljata direttament mill-BĊE taħt deċiżjoni tal-BĊE adottata skont l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU u li ma tkunx sinifikanti fuq xi bażi oħra, il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE li ttemm is-superviżjoni diretta mill-BĊE jekk fid-diskrezzjoni tiegħu s-superviżjoni diretta ma tkunx għadha neċessarja sabiex tiġi żgurata applikazzjoni konsistenti ta’ standards għoljin ta’ superviżjoni.
Artikolu 48
Proċeduri pendenti
1. Jekk tkun ser isseħħ bidla fil-kompetenza bejn il-BĊE u NCA, l-awtorità li l-kompetenza tagħha tkun ser tintemm (iktar ‘il quddiem l-“awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm”) għandha tinforma lill-awtorità li tkun ser issir kompetenti (iktar ‘il quddiem l-“awtorità li tassumi s-superviżjoni”) dwar kull proċedura superviżorja mibdija formalment, li tkun teħtieġ deċiżjoni. L-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha tipprovdi din l-informazzjoni immedjatament wara li ssir konxja mill-bidla imminenti fil-kompetenza. L-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha taġġorna din l-informazzjoni fuq bażi kontinwa, u bħala regola ġenerali ta’ kull xahar, meta jkun hemm informazzjoni ġdida dwar proċedura superviżorja biex tiġi rrapportata. L-awtorità li tassumi s-superviżjoni tista’, f’każijiet iġġustifikati debitament, tippermetti rapportar fuq bażi inqas frekwenti. Għall-iskop tal-Artikoli 48 u 49, proċedura superviżorja għandha tfisser proċedura superviżorja tal-BĊE jew ta’ NCA.
Qabel il-bidla fil-kompetenza, l-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha tikkoordina mal-awtorità li tassumi s-superviżjoni mingħajr dewmien żejjed wara l-bidu formali ta’ xi proċedura superviżorja ġdida li tkun teħtieġ deċiżjoni.
2. Jekk il-kompetenza superviżorja tinbidel, l-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha tagħmel sforzi biex tlesti kwalunkwe proċedura superviżorja pendenti li tkun teħtieġ deċiżjoni qabel id-data meta jkollha sseħħ il-bidla fil-kompetenza superviżorja.
3. Jekk proċedura superviżorja mibdija formalment li tkun teħtieġ deċiżjoni ma tkunx tista’ titlesta qabel id-data meta sseħħ bidla fil-kompetenza superviżorja, l-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha tibqa’ kompetenti li tlesti dik il-proċedura superviżorja pendenti. Għal dan l-iskop, l-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha żżomm ukoll is-setgħat relevanti kollha sakemm tkun tlestiet il-proċedura superviżorja. L-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha tlesti l-proċedura superviżorja pendenti inkwistjoni b’mod konformi mal-liġi applikabbli permezz tas-setgħat miżmuma minnha. L-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha tinforma lill-awtorità li tassumi superviżjoni qabel ma tieħu xi deċiżjoni fi proċedura superviżorja li kienet pendenti qabel il-bidla fil-kompetenza. Hija għandha tipprovdi lill-awtorità li tassumi superviżjoni kopja tad-deċiżjoni meħuda u kull dokument relevanti li għandu x’jaqsam ma’ dik id-deċiżjoni.
4. B’deroga mill-paragrafu 3, il-BĊE jista’ jiddeċiedi fi żmien xahar minn meta jirċievi l-informazzjoni meħtieġa li jlesti l-evalwazzjoni tiegħu tal-proċedura superviżorja relevanti li tkun inbdiet formalment, u b’konsultazzjoni mal-NCA relevanti, li jieħu taħt idejh il-proċedura superviżorja kkonċernata. Jekk, minħabba raġunijiet ta’ liġi nazzjonali, deċiżjoni tal-BĊE tkun meħtieġa qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ evalwazzjoni msemmi fis-sentenza preċedenti, l-NCA għandha tipprovdi lill-BĊE bl-informazzjoni meħtieġa u għandha tispeċifika b’mod partikolari l-qafas ta’ żmien sa meta l-BĊE għandu jiddeċiedi jekk għandux il-ħsieb jew le li jieħu taħt idejh il-proċedura. Meta l-BĊE jieħu taħt idejh proċedura superviżorja, huwa għandu jinnotifika lill-NCA relevanti u lill-partijiet dwar id-deċiżjoni tiegħu li jieħu taħt idejh il-proċedura superviżorja kkonċernata. Fid-deċiżjoni tal-BĊE tiegħu l-BĊE għandu jispeċifika l-konsegwenzi tat-teħid tal-kontroll ta’ din il-proċedura superviżorja.
5. Il-BĊE u l-NCA relevanti għandhom jikkooperaw fir-rigward tat-tlestija ta’ kwalunkwe proċedura pendenti u jistgħu jiskambjaw kull informazzjoni relevanti għal dan l-iskop.
6. Dan l-Artikolu ma għandux japplika għal proċeduri komuni.
KAPITOLU 3
Lista ta’ entitajiet taħt superviżjoni
Artikolu 49
Pubblikazzjoni
1. Il-BĊE għandu jippubblika lista bl-isem ta’ kull entità u grupp taħt is-superviżjoni diretta tal-BĊE, li tindika, fejn relevanti għall-entità taħt superviżjoni, il-grupp taħt superviżjoni li għalih tappartjeni, u l-bażi legali speċifika għal dik is-superviżjoni diretta. Il-lista għandha tinkludi, fil-każ ta’ klassifikazzjoni bħala sinifikanti fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs, il-valur totali tal-attiv tal-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni. Il-BĊE għandu jippubblika wkoll l-isem tal-entitajiet taħt superviżjoni li, għalkemm ikunu jissodisfaw xi wieħed mill-kriterji msemmija fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU u għalhekk jikkwalifikaw bħala sinifikanti, madankollu jitqiesu bħala inqas sinifikanti mill-BĊE minħabba ċirkustanzi partikolari b’mod konformi mat-Titolu 9 tal-Parti IV, u għalhekk ma jkunux taħt is-superviżjoni diretta tal-BĊE.
2. Il-BĊE għandu jippubblika lista li jkun fiha l-isem ta’ kull entità taħt supervżjoni minn NCA u l-isem tal-NCA relevanti.
3. Il-listi msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom jiġu ppubblikati b’mod elettroniku u għandhom ikunu aċċessibbli fuq il-websajt tal-BĊE.
4. Il-listi msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom jiġu aġġornati fuq bażi regolari.
TITOLU 3
DETERMINAZZJONI TAS-SINIFIKANZA FUQ IL-BAŻI TAD-DAQS
Artikolu 50
Determinazzjoni tas-sinifikanza fuq il-bażi tad-daqs
1. Il-kwistjoni jekk entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni humiex sinifikanti fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs għandha tiġi ddeterminata b’referenza għall-valur totali tal-attiv tagħhom.
2. Entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni għandhom jiġu kklassifikati bħala sinifikanti jekk il-valur totali tal-attiv tagħhom ikun jaqbeż EUR 30 biljun (iktar ‘il quddiem il-“livell minimu tad-daqs”).
Artikolu 51
Bażi biex jiġi ddeterminat jekk entità taħt superviżjoni hijiex sinifikanti fuq il-bażi tad-daqs
1. Jekk l-entità taħt superviżjoni tkun parti minn grupp taħt superviżjoni, il-valur totali tal-attiv tagħha għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi tar-rapportar ikkonsolidat prudenzjali ta’ tmiem is-sena għall-grupp taħt superviżjoni skont il-liġi applikabbli.
2. Jekk l-attiv totali ma jkunx jista’ jiġi ddeterminati fuq il-bażi tad-dejta msemmija fil-paragrafu 1, il-valur totali tal-attiv għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi tal-kontijiet annwali kkonsolidati u vverifikati l-aktar reċenti li jkunu mħejjija b’konformità mal-Istandards Internazzjonali tar-Rapportar Finanzjarju (IFRS - International Financial Reporting Standards) applikabbli fi ħdan l-Unjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12) u, jekk dawk il-kontijiet annwali ma jkunux disponibbli, il-kontijiet annwali kkonsolidati mħejjija skont il-liġijiet nazzjonali applikabbli dwar il-kontabilità.
3. Jekk l-entità taħt superviżjoni ma tkunx parti minn grupp taħt superviżjoni, il-valur totali tal-attiv tagħha għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi tar-rapportar individwali prudenzjali ta’ tmiem is-sena skont il-liġi applikabbli.
4. Jekk l-attiv totali ma jkunx jista’ jiġi ddeterminat permezz tad-dejta msemmija fil-paragrafu 3, il-valur totali tal-attiv għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi tal-kontijiet finanzjarji annwali vverifikati l-aktar reċenti li jkunu mħejjija skont l-IFRS, kif applikabbli fi ħdan l-Unjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 u, jekk dawk il-kontijiet finanzjarji annwali ma jkunux disponibbli, il-kontijiet finanzjarji annwali mħejjija b’mod konformi mal-liġijiet nazzjonali applikabbli dwar il-kontabilità.
5. Jekk l-entità taħt superviżjoni tkun fergħa ta’ istituzzjoni ta’ kreditu li tkun stabbilita fi Stat Membru mhux parteċipanti, il-valur totali tal-attiv tagħha għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi tad-dejta statistika rrapportata skont ir-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32) tal-Bank Ċentrali Ewropew (13).
Artikolu 52
Bażi biex tiġi ddeterminata s-sinifikanza fuq il-bażi tad-daqs f’ċirkustanzi speċifiċi jew eċċezzjonali
1. Jekk, fir-rigward ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni, ikun hemm bidla sostanzjali eċċezzjonali fiċ-ċirkustanzi li tkun relevanti sabiex tiġi ddeterminata s-sinifikanza fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs, l-NCA relevanti għandha tirrevedi jekk għadux issodisfat jew le l-livell minimu tad-daqs.
Jekk isseħħ bidla bħal din fir-rigward ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jinvestiga jekk għadux issodisfat il-limitu minimu tad-daqs.
Bidla sostanzjali eċċezzjonali f’ċirkustanzi relevanti sabiex tiġi ddeterminata s-sinifikanza fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs għandha tinkludi kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin: (a) il-fużjoni ta’ żewġ istituzzjonijiet ta’ kreditu jew aktar, (b) il-bejgħ jew it-trasferiment ta’ taqsima sostanzjali ta’ negozju, (c) it-trasferiment ta’ ishma f’istituzzjoni ta’ kreditu b’mod li din ma tibqax tappartjeni lil grupp taħt superviżjoni li għalih kienet tappartjeni qabel il-bejgħ, (d) id-deċiżjoni finali li jsir l-istralċ ordnat tal-entità (jew grupp) taħt superviżjoni, (e) sitwazzjonijiet fattwali kumparabbli.
2. Entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni u, fil-każ ta’ grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni, l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti għandhom jinfurmaw lill-NCA relevanti dwar kwalunkwe bidla msemmija fil-paragrafu 1.
Entità sinifikanti taħt superviżjoni u, fil-każ ta’ grupp sinifikanti taħt superviżjoni, l-entità taħt superviżjoni fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti għandhom jinfurmaw lill-BĊE dwar kwalunkwe bidla msemmija fil-paragrafu 1.
3. B’deroga mir-regola ta’ tliet snin ipprovduta fl-Artikolu 47(1) sa (3), u fil-każ ta’ ċirkustanzi eċċezzjonali inklużi dawk imsemmijin fil-paragrafu 1, il-BĊE għandu jiddeċiedi, b’konsultazzjoni mal-NCAs, jekk l-entitajiet taħt superviżjoni affettwati humiex sinifikanti jew inqas sinifikanti u d-data minn meta s-superviżjoni għandha ssir mill-BĊE jew NCAs.
Artikolu 53
Gruppi ta’ impriżi kkonsolidati
1. Għall-finijiet li tiġi ddeterminata s-sinifikanza fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs, il-grupp taħt superviżjoni ta’ impriżi kkonsolidati għandu jikkonsisti fl-impriżi li jkollhom jiġu kkonsolidati għal skopijiet prudenzjali skont il-liġi tal-Unjoni.
2. Għall-iskop li tiġi ddeterminata s-sinifikanza fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs, il-grupp ta’ impriżi kkonsolidati taħt superviżjoni għandu jinkludi wkoll sussidjarji u fergħat fi Stati Membri mhux parteċipanti u f’pajjiżi terzi.
Artikolu 54
Metodu ta’ konsolidazzjoni
Il-metodu ta’ konsolidazzjoni għandu jkun il-metodu ta’ konsolidazzjoni applikabbli skont il-liġi tal-Unjoni għal skopijiet prudenzjali.
Artikolu 55
Metodu għall-kalkolu ta’ attiv totali
Għall-iskop li tiġi ddeterminata s-sinifikanza ta’ istituzzjoni ta’ kreditu fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs, il-“valur totali tal-attiv” għandu jkun idderivat mil-linja “attiv totali” fuq karta tal-bilanċ imħejjija skont il-liġi tal-Unjoni għal skopijiet prudenzjali.
TITOLU 4
DETERMINAZZJONI TAS-SINIFIKANZA FUQ IL-BAŻI TAL-IMPORTANZA GĦALL-EKONOMIJA TAL-UNJONI JEW TA’ KULL STAT MEMBRU PARTEĊIPANTI
Artikolu 56
Livell minimu tal-importanza ekonomika nazzjonali
Entità ssorveljata stabbilita fi Stat Membru parteċipanti jew grupp taħt superviżjoni li l-impriża prinċipali tiegħu tkun stabbilita fi Stat Membru parteċipanti għandha tiġi kklassifikata bħala sinifikanti fuq il-bażi tal-importanza tagħha għall-ekonomija tal-Istat Membru parteċipanti relevanti jekk:
(livell minimu tal-importanza ekonomika nazzjonali)
u
A ≥ EUR 5 biljun
fejn:
A
huwa l-valur totali tal-attiv ddeterminat skont l-Artikoli 51 sa 55 għal sena kalendarja partikolari, u
B
huwa l-prodott domestiku gross bi prezzijiet tas-suq kif iddefinit fil-punt 8.89 tal-Anness A għar-Regolament (UE) Nru 549/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14) (ESA 2010) u ppubblikat mill-Eurostat għas-sena kalendarja partikolari.
Artikolu 57
Kriterji biex jiġi ddeterminat is-sinifikat fuq il-bażi tal-importanza għall-ekonomija tal-Unjoni jew ta’ kull Stat Membru parteċipanti
1. Il-BĊE għandu jqis il-kriterji li ġejjin, b’mod partikolari, meta jevalwa jekk entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni humiex sinifikanti għall-ekonomija tal-Unjoni jew ta’ Stat Membru parteċipanti għal raġunijiet oħrajn apparti dawk stipulati fl-Artikolu 56:
(a)
is-sinifikanza tal-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni għal setturi ekonomiċi speċifiċi fl-Unjoni jew fi Stat Membru sinifikanti;
(b)
kemm huma interkonnessi l-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni mal-ekonomija tal-Unjoni jew ta’ Stat Membru parteċipanti;
(c)
kemm huma sostitwibbli l-entità jew il-grupp taħt superviżjoni kemm bħala parteċipant fis-suq kif ukoll bħala fornitur ta’ servizzi għall-klijenti;
(d)
il-kumplessità kummerċjali, strutturali u operazzjonali tal-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni.
2. L-Artikolu 52(3) għandu japplika kif meħtieġ.
Artikolu 58
Determinazzjoni tas-sinifikanza fuq il-bażi tal-importanza għall-ekonomija ta’ xi Stat Membru parteċipanti fuq talba ta’ NCA
1. NCA tista’ tinnotifika lill-BĊE li hija tqis lil entità taħt superviżjoni bħala sinifikanti fir-rigward tal-ekonomija domestika tagħha.
2. Il-BĊE għandu jevalwa n-notifika tal-NCA fuq il-bażi tal-kriterji stipulati fl-Artikolu 57(1).
3. L-Artikolu 57 għandu japplika kif meħtieġ.
TITOLU 5
DETERMINAZZJONI TAS-SINIFIKANZA FUQ IL-BAŻI TAS-SINIFIKANZA TA’ ATTIVITAJIET TRANSKONFINALI
Artikolu 59
Kriterji għad-determinazzjoni tas-sinifikanza fuq il-bażi tas-sinifikanza ta’ attivitajiet transkonfinali ta’ grupp taħt superviżjoni
1. Grupp taħt superviżjoni jista’ jitqies bħala sinifikanti mill-BĊE fuq il-bażi tal-attivitajiet transkonfinali tiegħu meta l-impriża prinċipali ta’ grupp taħt superviżjoni jkollha sussidjarji stabbiliti, li jkunu huma stess istituzzjonijiet ta’ kreditu, f’aktar minn Stat Membru parteċipanti wieħed.
2. Grupp taħt superviżjoni jista’ jitqies bħala sinifikanti mill-BĊE fuq il-bażi tal-attivitajiet transkonfinali tiegħu biss jekk il-valur totali tal-assi tiegħu jkun aktar minn EUR 5 biljun u:
(a)
il-proporzjon tal-attiv transkonfinali tiegħu għall-attiv totali tiegħu jkun aktar minn 20 %; jew
(b)
il-proporzjon tal-passiv transkonfinali tiegħu għall-passiv totali tiegħu jkun aktar minn 20 %.
3. L-Artikolu 52(3) għandu japplika kif meħtieġ.
Artikolu 60
Attiv u passiv transkonfinali
1. “Attiv transkonfinali”, fil-kuntest ta’ grupp taħt superviżjoni, tfisser il-parti tal-attiv totali li fir-rigward tiegħu l-kontroparti tkun istituzzjoni ta’ kreditu jew persuna ġuridika jew fiżika oħra sitwata fi Stat Membru parteċipanti minbarra fl-Istat Membru fejn l-impriża prinċipali tal-grupp relevanti taħt superviżjoni jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha.
2. “Passiv transkonfinali”, fil-kuntest ta’ grupp taħt superviżjoni, tfisser il-parti tal-passiv totali li fir-rigward tiegħu l-kontroparti tkun istituzzjoni ta’ kreditu jew persuna ġuridika jew fiżika oħra sitwata fi Stat Membru parteċipanti minbarra fl-Istat Membru fejn l-impriża prinċipali tal-grupp relevanti taħt superviżjoni jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha.
TITOLU 6
DETERMINAZZJONI TAS-SINIFIKANZA FUQ IL-BAŻI TA’ TALBA GĦAL JEW IR-RIĊEVIMENT TA’ ASSISTENZA FINANZJARJA PUBBLIKA MILL-FESF JEW L-MES
Artikolu 61
Talba għal jew riċeviment ta’ assistenza finanzjarja pubblika diretta mill-MES
1. Assistenza finanzjarja pubblika diretta lil entità taħt superviżjoni tintalab meta ssir talba minn membru tal-MES għall-għoti ta’ assistenza finanzjarja mill-MES lil dik l-entità b’mod konformi ma’ deċiżjoni meħuda mill-Bord tal-Gvernaturi tal-MES taħt l-Artikolu 19 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabilità fir-rigward tar-rikapitalizzazzjoni diretta ta’ istituzzjoni ta’ kreditu u bl-istrumenti adottati taħt dik id-deċiżjoni.
2. Assistenza finanzjarja pubblika diretta tiġi riċevuta minn istituzzjoni ta’ kreditu meta l-assistenza finanzjarja tkun ġiet riċevuta mill-istituzzjoni ta’ kreditu skont id-deċiżjoni u l-istrumenti msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 62
Obbligu tal-NCAs lil jinfurmaw lill-BĊE dwar il-possibbiltà ta’ talba għal jew tar-riċeviment ta’ assistenza finanzjarja pubblika minn entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni
1. Mingħajr preġudizzju għall-obbligu stipulat fl-Artikolu 96 biex jiġi infurmat il-BĊE dwar id-deterjorament tal-qagħda finanzjarja ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni, l-NCA għandha tinforma lill-BĊE malli ssir taf bil-ħtieġa possibbli li tingħata assistenza finanzjarja pubblika lil entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni fuq livell nazzjonali indirettament mill-MES u/jew mill-MES.
2. L-NCA għandha tissottometti l-evalwazzjoni tagħha tal-qagħda finanzjarja tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni lill-BĊE għall-kunsiderazzjoni tiegħu, qabel ma tissottomettiha lill-MES, ħlief f’każijiet ta’ urġenza ġġustifikati debitament.
Artikolu 63
Bidu u tmiem tas-superviżjoni diretta
1. Entità taħt superviżjoni li fir-rigward tagħha tintalab assistenza finanzjarja pubblika diretta mill-MES jew li tkun irċeviet assistenza finanzjarja pubblika diretta mill-MES għandha tiġi kklassifikata bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni mid-data meta tkun intalbet f’isimha l-assistenza finanzjarja pubblika diretta.
2. Id-data meta l-BĊE jassumi s-superviżjoni diretta għandha tiġi speċifikata f’deċiżjoni tal-BĊE skont it-Titolu 2.
3. L-Artikolu 52(3) għandu japplika kif meħtieġ.
Artikolu 64
Kamp ta’ applikazzjoni
Jekk tintalab assistenza finanzjarja pubblika diretta fir-rigward ta’ entità taħt superviżjoni li tkun parti minn grupp taħt superviżjoni, l-entitajiet kollha taħt superviżjoni li jkunu parti minn dak il-grupp taħt superviżjoni għandhom jiġu kklassifikati bħala sinifikanti.
TITOLU 7
DETERMINAZZJONI TAS-SINIFIKANZA FUQ IL-BAŻI LI L-ENTITÀ TAĦT SUPERVIŻJONI HIJA WAĦDA MIT-TLIET ISTITUZZJONIJIET TA’ KREDITU L-AKTAR SINIFIKANTI FI STAT MEMBRU PARTEĊIPANTI
Artikolu 65
Kriterji biex jiġu ddeterminati t-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti
1. Istituzzjoni ta’ kreditu jew grupp taħt superviżjoni għandhom jiġu kklassifikati bħala sinifikanti jekk ikunu fost it-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti.
2. Għall-finijiet li jiġu identifikati t-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti, il-BĊE u l-NCA relevanti għandhom iqisu d-daqs tal-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni rispettivament, kif iddeterminat skont l-Artikoli 50 sa 55.
Artikolu 66
Proċessi ta’ rieżami
1. Fir-rigward ta’ kull Stat Membru parteċipanti, il-BĊE għandu jistabbilixxi sal-1 ta’ Ottubru ta’ kull sena kalendarja jekk tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni b’impriża prinċipali stabbilita f’dak l-Istat Membru parteċipanti għandhomx jiġu kklassifikati jew le bħala entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni.
2. Fuq talba tal-BĊE, l-NCAs għandhom jinfurmaw lill-BĊE dwar it-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti stabbiliti fl-Istati Membri parteċipanti rispettivi tagħhom sal-1 ta’ Ottubru tas-sena kalendarja inkwistjoni. It-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti għandhom jiġu ddeterminati mill-NCAs fuq il-bażi tal-kriterji stipulati fl-Artikoli 50 sa 55.
3. Għal kull waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti fl-Istati Membri parteċipanti, l-NCA relevanti għandha tipprovdi lill-BĊE b’rapport li jistabbilixxi l-istorja superviżorja u l-profil ta’ riskju f’kull każ, ħlief jekk l-istituzzjoni ta’ kreditu jew il-grupp taħt superviżjoni diġà jkunu kklassifikati bħala sinifikanti.
Malli jirċievi l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 2, il-BĊE għandu jagħmel l-evalwazzjoni tiegħu stess. Il-BĊE jista’, għal dan l-iskop, jitlob lill-NCA relevanti biex tipprovdi kwalunkwe informazzjoni relevanti.
4. Jekk, fl-1 ta’ Ottubru ta’ sena partikolari, waħda jew aktar mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew wieħed jew aktar mill-gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti ma jkunux ikklassifikati bħala entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni skont it-Titolu 2 fir-rigward ta’ kwalunwke waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti li ma jkunux ikklassifikati bħala sinifikanti.
5. L-Artikolu 52(3) għandu japplika kif meħtieġ.
TITOLU 8
DEĊIŻJONI TAL-BĊE LI JAGĦMEL SUPERVIŻJONI DIRETTA TA’ ENTITAJIET INQAS SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI SKONT L-ARTIKOLU 6(5)(B) TAR-REGOLAMENT MSU
Artikolu 67
Kriterji għal deċiżjoni tal-BĊE skont l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU
1. Il-BĊE jista’, skont l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU, jiddeċiedi fi kwalunkwe ħin, permezz ta’ deċiżjoni tal-BĊE, li jeżerċita direttament is-superviżjoni ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni meta dan ikun meħtieġ sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ standards superviżorji għoljin.
2. Qabel ma tittieħed id-deċiżjoni tal-BĊE msemmija fil-paragrafu 1, il-BĊE għandu jqis, inter alia, kwalunkwe wieħed minn dawn il-fatturi:
(a)
jekk l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni jkunux qrib li jissodisfaw xi wieħed mill-kriterji li tinsab fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU;
(b)
kemm ikunu interkonnessi l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni ma’ istituzzjonijiet ta’ kreditu oħrajn;
(c)
jekk l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni kkonċernata tkunx sussidjarja ta’ entità taħt superviżjoni li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru mhux parteċipanti jew pajjiż terz u tkun stabbilixxiet sussidjarja waħda jew aktar, li jkunu wkoll istituzzjonijiet ta’ kreditu, jew fergħa waħda jew aktar fi Stati Membri parteċipanti, li minnhom waħda jew aktar tkun sinifikanti;
(d)
il-fatt li l-istruzzjonijiet tal-BĊE ma jkunux ġew segwiti mill-NCA;
(e)
il-fatt li l-NCA ma tkunx ikkonformat mal-atti msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament MSU.
(f)
il-fatt li l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni tkun talbet jew irċeviet indirettament assistenza finanzjarja mill-FESF jew l-MES.
Artikolu 68
Proċedura għat-tħejjija ta’ deċiżjoni tal-BĊE skont l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU fuq talba ta’ NCA
1. Il-BĊE jista’, fuq it-talba ta’ NCA, jevalwa jekk huwiex neċessarju jew le li jeżerċita superviżjoni diretta skont ir-Regolament MSU fir-rigward ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ standards superviżjorji għoljin.
2. It-talba tal-NCA għandha: (a) tidentifika l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni li fir-rigward tagħhom l-NCA tkun tal-fehma li l-BĊE għandu jassumi superviżjoni diretta, u (b) tiddikjara għalfejn is-superviżjoni tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni mill-BĊE hija meħtieġa sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ standards superviżorji għoljin.
3. It-talba tal-NCA għandha tkun akkumpanjata b’rapport li jindika l-istorja superviżorja u l-profil tar-riskju tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni relevanti.
4. Jekk il-BĊE ma jaqbilx mat-talba tal-NCA, huwa għandu jikkonsulta mal-NCA kkonċernata qabel l-evalwazzjoni finali tiegħu dwar jekk is-superviżjoni mill-BĊE tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni hijiex neċessarja sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ standards superviżorji għoljin.
5. Jekk il-BĊE jiddeċiedi li s-superviżjoni mill-BĊE tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni hija meħtieġa sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni ta’ standards superviżorji għoljin, huwa għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE b’mod konformi mat-Titolu 2.
Artikolu 69
Proċedura għat-tħejjija ta’ deċiżjonijiet tal-BĊE skont l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU fuq l-inizjattiva tal-BĊE stess
1. Il-BĊE jista’ jitlob lil NCA biex tipprovdi rapport li jistabbilixxi l-istorja superviżorja u l-profil tar-riskju tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni relevanti. Il-BĊE għandu jispeċifika d-data sa meta għandu jintbagħatlu dak ir-rapport.
2. Il-BĊE għandu jikkonsulta mal-NCA qabel l-evalwazzjoni finali tiegħu dwar jekk is-superviżjoni mill-BĊE tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni hijiex neċessarja sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ standards superviżorji għoljin.
3. Jekk il-BĊE jikkonkludi li s-superviżjoni diretta mill-BĊE tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni hija meħtieġa sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni ta’ standards superviżorji għoljin, huwa għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE b’mod konformi mat-Titolu 2.
TITOLU 9
ĊIRKOSTANZI PARTIKOLARI LI JISTGĦU JIĠĠUSTIFIKAW IL-KLASSIFIKAZZJONI TA’ ENTITÀ TAĦT SUPERVIŻJONI BĦALA INQAS SINIFIKANTI MINKEJJA LI L-KRITERJI GĦALL-KLASSIFIKAZZJONI BĦALA SINIFIKANTI JKUNU SSODISFATI
Artikolu 70
Ċirkustanzi partikolari li jwasslu għall-klassifikazzjoni ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni bħala inqas sinifikanti
1. Ikunu jeżistu ċirkustanzi partikolari kif imsemmija fit-tieni u l-ħames subparagrafi tal-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU (iktar ‘il quddiem iċ-“ċirkustanzi partikolari”), meta jkun hemm ċirkustanzi speċifiċi u fattwali li minħabba fihom ma jkunx xieraq li entità taħt superviżjoni tiġi kklassifikata bħala sinifikanti, meta jitqiesu l-objettivi u l-prinċipji tar-Regolament MSU u, b’mod partikolari, il-ħtieġa li tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ standards superviżorji għoljin.
2. It-terminu “ċirkustanzi partikolari” għandu jiġi interpretat b’mod strett.
Artikolu 71
Evalwazzjoni tal-eżistenza ta’ ċirkustanzi partikolari
1. Il-kwistjoni jekk jeżistux ċirkustanzi partikolari li jiġġustifikaw li entità taħt superviżjoni li f’każ ieħor tkun sinifikanti tiġi kklassifikata bħala inqas sinifikanti għandha tiġi ddeterminata fuq bażi ta’ każ b’każ u speċifikament għall-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni kkonċernati, iżda mhux għal kategoriji ta’ entitajiet taħt superviżjoni.
2. L-Artikolu 40 għandu japplika kif meħtieġ.
3. L-Artikoli 44 sa 46 u l-Artikoli 48 u 49 għandhom japplikaw kif meħtieġ. Il-BĊE għandu jiddikjara f’deċiżjoni tal-BĊE r-raġunijiet li wasslu għall-konklużjoni tiegħu li jeżistu ċirkustanzi partikolari.
Artikolu 72
Rieżami
1. Il-BĊE għandu, bl-appoġġ tal-NCAs relevanti, jagħmel rieżami ta’ mill-inqas darba fis-sena dwar jekk għadhomx jeżistu ċirkustanzi partikolari fir-rigward ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni li jkunu kklassifikati bħala inqas sinfikanti minħabba ċirkustanzi partikolari.
2. L-entità taħt superviżjoni kkonċernata għandha tipprovdi kwalunkwe informazzjoni u dokumenti mitluba mill-BĊE sabiex isir rieżami kif imsemmi fil-paragrafu 1.
3. Jekk il-BĊE jidhirlu li ma għadhomx jeżistu ċirkustanzi partikolari huwa għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE indirizzata lill-entità relevanti taħt superviżjoni li tiddetermina li hija kklassifikata bħala sinifikanti u li ma għadhomx jeżistu ċirkustanzi partikolari.
4. It-Titolu 2 tal-Parti IV għandu japplika kif meħtieġ.
PARTI V
PROĊEDURI KOMUNI
TITOLU 1
KOOPERAZZJONI FIR-RIGWARD TA’ APPLIKAZZJONI GĦAL AWTORIZZAZZJONI BIEX JINBEDA N-NEGOZJU TA’ ISTITUZZJONI TA’ KREDITU
Artikolu 73
Notifika lill-BĊE ta’ applikazzjoni għal awtorizzazzjoni biex jinbeda n-negozju ta’ istituzzjoni ta’ kreditu
1. NCA li tirċievi applikazzjoni għal awtorizzazzjoni biex jinbeda n-negozju ta’ istituzzjoni ta’ kreditu fi Stat Membru parteċipanti għandha tinnotifika lill-BĊE dwar il-fatt li tkun irċeviet dik l-applikazzjoni fi żmien 15-il jum tax-xogħol.
2. L-NCA għandha tinforma wkoll lill-BĊE dwar l-iskadenza sa meta jkollha ttieħed deċiżjoni dwar l-applikazzjoni u tiġi nnotifikata lill-applikant skont il-liġi nazzjonali relevanti.
3. Jekk l-applikazzjoni ma tkunx kompluta, l-NCA, jew fuq l-inizjattiva tagħha stess jew fuq talba tal-BĊE, għandha tistaqsi lill-applikant biex jipprovdi l-informazzjoni addizzjonali meħtieġa. L-NCA għandha tibgħat dik l-informazzjoni addizzjonali li tirċievi lill-BĊE fi żmien 15-il jum tax-xogħol wara li tirċiviha mingħand l-NCA.
Artikolu 74
Evalwazzjoni tal-applikazzjonijiet mill-NCAs
L-NCA li lilha tiġi ppreżentata applikazzjoni għandha tevalwa jekk l-applikant jikkonformax mal-kundizzjonijiet kollha għal awtorizzazzjoni stabbiliti fil-liġi nazzjonali relevanti tal-Istat Membru tal-NCA.
Artikolu 75
Deċiżjonijiet tal-NCA li jiċħdu applikazzjoni
L-NCAs għandhom jiċħdu applikazzjonijiet li ma jikkonformawx mal-kundizzjonijiet għal awtorizzazzjoni stipulati fil-liġi nazzjonali relevanti u jibagħtu kopja tad-deċiżjoni tagħhom lill-BĊE.
Artikolu 76
Abozzi ta’ deċiżjonijiet tal-NCAs dwar l-awtorizzazzjoni biex jinbeda n-negozju ta’ istituzzjoni ta’ kreditu
1. Jekk l-NCA tkun sodisfatta li l-applikazzjoni tikkonforma mal-kundizzjonijiet kollha għal awtorizzazzjoni stipulati fid-dritt nazzjonali relevanti, hija għandha tħejji abbozz ta’ deċiżjoni li tipproponi li l-BĊE jagħti lill-applikant awtorizzazzjoni biex jibda n-negozju ta’ istituzzjoni ta’ kreditu (iktar ‘il quddiem “abbozz ta’ deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni”).
2. L-NCA għandha tiżgura li l-abbozz tad-deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni jiġi nnotifikat lill-BĊE u lill-applikant ta’ mill-inqas 20 jum tax-xogħol qabel it-tmiem tal-perijodu massimu ta’ evalwazzjoni pprovdut permezz tal-liġi nazzjonali relevanti.
3. L-NCA tista’ tipproponi li jinthemżu rakkomandazzjonijiet, kundizzjonijiet u/jew restrizzjonijiet ma’ abbozz ta’ deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni skont il-liġi nazzjonali u tal-Unjoni. F’każijiet bħal dawn, l-NCA għandha tkun responsabbli biex tevalwa l-konformità mal-kundizzjonijiet u/jew restrizzjonijiet.
Artikolu 77
L-evalwazzjoni mill-BĊE ta’ applikazzjonijiet u s-smigħ ta’ applikanti
1. Il-BĊE għandu jevalwa l-applikazzjoni fuq il-bażi tal-kundizzjonijiet għal awtorizzazzjoni stipulati fil-liġi relevanti tal-Unjoni. Jekk, fil-fehma tiegħu, dawn il-kundizzjonijiet ma jkunux issodisfati, il-BĊE għandu jagħti lill-applikant l-opportunità li jikkummenta bil-miktub dwar il-fatti u l-oġġezzjonijiet relevanti għall-evalwazzjoni, skont l-Artikolu 31.
2. Jekk laqgħa titqies li hija neċessarja u f’każijiet oħrajn li huma debitament iġġustifikati, il-BĊE jista’ jestendi l-perijodu massimu biex jiddeċiedi dwar applikazzjoni skont l-Artikolu 14(3) tar-Regolament MSU. L-estensjoni għandha tiġi nnotifikata lill-applikant f’konformità mal-Artikolu 35 ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 78
Deċiżjonijiet tal-BĊE dwar applikazzjonijiet
1. Il-BĊE għandu jieħu deċiżjoni dwar abbozz ta’ deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni li jirċievi mingħand l-NCA fi żmien għaxart ijiem tax-xogħol, ħlief jekk tkun ittieħdet deċiżjoni dwar l-estensjoni tal-perijodu massimu skont l-Artikolu 77(2). Huwa jista’ jappoġġa l-abbozz ta’ deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni u b’hekk jaqbel mal-awtorizzazzjoni jew joġġezzjona kontra l-abbozz ta’ deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni.
2. Il-BĊE għandu jibbaża d-deċiżjoni tiegħu fuq l-evalwazzjoni tiegħu tal-applikazzjoni, l-abbozz tad-deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni u kwalunkwe kumment mogħti mill-applikant skont l-Artikolu 77.
3. Jekk il-BĊE ma jiħux deċiżjoni fi żmien il-perijodu msemmi fil-paragrafu 1, l-abbozz tad-deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni mħejji mill-NCA għandu jitqies li ġie adottat.
4. Il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni li tagħti awtorizzazzjoni jekk l-applikant jikkonforma mal-kundizzjonijiet kollha għall-awtorizzazzjoni skont il-liġi relevanti tal-Unjoni u l-liġi nazzjonali tal-Istat Membru fejn ikun stabbilit l-applikant.
5. Id-deċiżjoni li tagħti awtorizzazzjoni għandha tkopri l-attivitajiet tal-applikant bħala istituzzjoni ta’ kreditu kif ipprovdut fil-liġi nazzjonali relevanti, mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe rekwiżit addizzjonali għal awtorizzazzjoni taħt il-liġi nazzjonali relevanti għal attivitajiet minbarra n-negozju ta’ teħid ta’ depożiti jew fondi ripagabbli oħrajn mill-pubbliku u l-għoti ta’ krediti f’ismu stess.
Artikolu 79
Proċedura għall-iskadenza tal-awtorizzazzjoni
L-awtorizzazzjoni tiskadi fis-sitwazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 18(a) tad-Direttiva 2013/36/UE meta l-liġi nazzjonali relevanti tipprovdi dan. L-NCAs għandhom jinfurmaw lill-BĊE bil-każijiet individwali fejn tiskadi awtorizzazzjoni. Il-BĊE għandu mbagħad jippubblika l-iskadenza tal-awtorizzazzjoni b’konformità mal-liġi nazzjonali relevanti, wara li jkun informa lill-NCA relevanti u lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata.
TITOLU 2
KOOPERAZZJONI FIR-RIGWARD TAL-IRTIRAR TA’ AWTORIZZAZZJONI
Artikolu 80
Proposta tal-NCA biex tiġi rtirata awtorizzazzjoni
1. Jekk l-NCA relevanti tikkunsidra li l-awtorizzazzjoni ta’ istituzzjoni ta’ kreditu għandha tiġi rtirata totalment jew parzjalment skont il-liġi nazzjonali tal-Unjoni jew dik nazzjonali, inkluż l-irtirar fuq talba tal-istituzzjoni ta’ kreditu, hija għandha tissottometti lill-BĊE abbozz ta’ deċiżjoni li tipproponi l-irtirar tal-awtorizzazzjoni (iktar ‘il quddiem “abbozz ta’ deċiżjoni ta’ irtirar”), flimkien ma’ kwalunkwe dokument ta’ appoġġ relevanti.
2. L-NCA għandha tikkoordina mal-awtorità nazzjonali kompetenti għar-riżoluzzjoni ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu (iktar ‘il quddiem l-“awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni”) fir-rigward ta’ kwalunkwe abbozz ta’ deċiżjoni ta’ rtirar li hija relevanti għall-awtorità ta’ riżoluzzjoni nazzjonali.
Artikolu 81
L-evalwazzjoni mill-BĊE ta’ abbozz ta’ deċiżjoni ta’ rtirar
1. Il-BĊE għandu jevalwa l-abbozz ta’ deċiżjoni ta’ rtirar mingħajr dewmien żejjed. B’mod partikolari, huwa għandu jqis ir-raġunijiet għall-urġenza mogħtija mill-NCA.
2. Għandu japplika d-dritt li wieħed jinstema’ kif ipprovdut fl-Artikolu 31.
Artikolu 82
Evalwazzjoni fuq l-inizjattiva tal-BĊE stess u konsultazzjoni tal-NCAs
1. Jekk il-BĊE jsir konxju minn ċirkustanzi li jistgħu jiġġustifikaw l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni, huwa għandu jevalwa fuq l-inizjattiva tiegħu stess jekk l-awtorizzazzjoni għandhiex tiġi rtirata skont il-liġi relevanti tal-Unjoni.
2. Il-BĊE jista’ jikkonsulta f’kull ħin mal-NCAs relevanti. Jekk il-BĊE jkollu l-ħsieb li jirtira awtorizzazzjoni, huwa għandu jikkonsulta mal-NCA tal-Istat Membru fejn tkun stabbilita l-istituzzjoni ta’ kreditu ta’ mill-inqas 25 jum tax-xogħol qabel id-data meta jkun beħsiebu jieħu d-deċiżjoni tiegħu. F’każijiet urġenti li jkunu ġġustifikati debitament, il-limitu ta’ żmien għall-konsultazzjoni jista’ jitnaqqas għal ħamest ijiem tax-xogħol.
3. Jekk il-BĊE jkun beħsiebu jirtira awtorizzazzjoni, huwa għandu jinforma lill-NCAs relevanti dwar kwalunkwe kumment ipprovdut mill-istituzzjoni ta’ kreditu. Għandu japplika d-dritt li wieħed jinstema’ kif ipprovdut fl-Artikolu 31.
4. Il-BĊE għandu jikkoordina mal-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni fir-rigward ta’ proposta biex tiġi rtirata awtorizzazzjoni skont l-Artikolu 14(5) tar-Regolament MSU. Il-BĊE għandu jinforma lill-NCA minnufih wara li jibda kuntatt mal-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni.
Artikolu 83
Deċiżjoni tal-BĊE dwar l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni
1. Il-BĊE għandu jieħu deċiżjoni dwar l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni mingħajr dewmien żejjed. Meta jagħmel dan, huwa jista’ jaċċetta jew jiċħad l-abbozz ta’ deċiżjoni ta’ rtirar relevanti.
2. Meta jieħu d-deċiżjoni tiegħu, il-BĊE għandu jqis dawn kollha li ġejjin: (a) l-evalwazzjoni tiegħu taċ-ċirkustanzi li jiġġustifikaw l-irtirar; (b) fejn applikabbli, l-abbozz tad-deċiżjoni ta’ rtirar tal-NCA; (c) konsultazzjoni mal-NCA relevanti u, fejn l-NCA ma tkunx l-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni, l-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni (flimkien mal-NCA l-“awtoritajiet nazzjonali”); (d) kull kumment ipprovdut mill-istituzzjoni ta’ kreditu skont l-Artikoli 81(2) u 82(3).
3. Il-BĊE għandu wkoll jieħu deċiżjoni fil-każijiet deskritti fl-Artikolu 84 jekk l-awtorità nazzjonali ta’ riżoluzzjoni relevanti ma toġġezzjonax għall-irtirar tal-awtorizzazzjoni, jew jekk il-BĊE jiddetermina li azzjonijiet kif suppost meħtieġa għaż-żamma tal-istabilità finanzjarja ma ġewx implimentati mill-awtoritajiet nazzjonali.
Artikolu 84
Proċedura fil-każ ta’ miżuri ta’ riżoluzzjoni potenzjali li għandhom jittieħdu mill-awtoritajiet nazzjonali
1. Jekk l-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni tinnotifika l-oġġezzjoni tagħha għall-intenzjoni tal-BĊE li jirtira awtorizzazzjoni, il-BĊE u l-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni għandhom jaqblu dwar perijodu ta’ żmien li matulu l-BĊE għandu jastjeni milli jipproċedi bl-irtirar tal-awtorizzazzjoni. Il-BĊE għandu jinforma lill-NCA minnufih wara li jibda l-kuntatt mal-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni sabiex jintlaħaq dan il-ftehim.
2. Wara l-iskadenza tal-perijodu ta’ żmien miftiehem, il-BĊE għandha jevalwa jekk ikunx beħsiebu jirtira l-awtorizzazzjoni jew jestendi l-perijodu ta’ żmien miftiehem skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament MSU, waqt li jqis kwalunkwe progress li jkun sar. Il-BĊE għandu jikkonsulta kemm mal-NCA relevanti kif ukoll mal-awtorità nazzjonali ta’ riżoluzzjoni, jekk din tkun differenti mill-NCA. L-NCA għandha tinforma lill-BĊE dwar il-miżuri meħuda minn dawn l-awtoritajiet u l-evalwazzjoni tagħha tal-konsegwenzi ta’ rtirar.
3. Jekk l-awtorità nazzjonali ta’ riżoluzzjoni ma toġġezzjonax għall-irtirar ta’ riżoluzzjoni, jew jekk il-BĊE jiddetermina li l-azzjonijiet xierqa u meħtieġa biex tinżamm l-istabilità finanzjarja ma ġewx implimentati mill-awtoritajiet nazzjonali, allura għandu japplika l-Artikolu 83.
TITOLU 3
KOOPERAZZJONI FIR-RIGWARD TAL-AKKWIST TA’ PARTEĊIPAZZJONIJIET AZZJONARJI KWALIFIKANTI
Artikolu 85
Notifika lill-NCA tal-akkwist ta’ parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti
1. NCA li tirċievi notifika ta’ intenzjoni li tiġi akkwistata parteċipazzjoni kwalifikanti f’istituzzjoni ta’ kreditu stabbilita f’dak l-Istat Membru parteċipanti għandha tinnotifika lill-BĊE dwar dik in-notifika sa mhux aktar tard minn ħamest ijiem tax-xogħol wara l-konferma tal-irċevuta skont l-Artikolu 22(2) tad-Direttiva 2013/36/UE.
2. L-NCA għandha tinnotifika lill-BĊE jekk trid tissospendi l-perijodu ta’ evalwazzjoni minħabba talba għal informazzjoni addizzjonali. L-NCA għandu jibgħat kwalunkwe informazzjoni addizzjonali bħal din lill-BĊE fi żmien 5 ijiem tax-xogħol wara li tkun irċevietha l-NCA.
3. L-NCA għandha tinforma wkoll lill-BĊE bid-data sa meta d-deċiżjoni li topponi jew li ma topponix l-akkwist ta’ parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti għandha tiġi nnotifikata lill-applikant skont il-liġi nazzjonali relevanti.
Artikolu 86
Evalwazzjoni ta’ akkwisti potenzjali
1. L-NCA li tirċievi notifika dwar l-intenzjoni li tiġi akkwistata parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti f’istituzzjoni ta’ kreditu għandha tevalwa jekk l-akkwist potenzjali jikkonformax mal-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-liġi relevanti tal-Unjoni u dik nazzjonali. Wara din l-evalwazzjoni, l-NCA għandha tħejji abbozz ta’ deċiżjoni għall-BĊE li topponi jew ma topponix l-akkwist.
2. L-NCA għandha tissottometti l-abbozz tad-deċiżjoni li topponi jew ma topponix l-akkwist lill-BĊE ta’ mill-inqas 15-il jum tax-xogħol qabel l-iskadenza tal-perijodu ta’ evalwazzjoni kif iddefinit permezz tal-liġi tal-Unjoni relevanti.
Artikolu 87
Deċiżjoni tal-BĊE dwar akkwist
Il-BĊE għandu jiddeċiedi jekk jopponix jew le l-akkwist fuq il-bażi tal-evalwazzjoni tiegħu tal-akkwist propost u l-abbozz tad-deċiżjoni tal-NCA. Għandu japplika d-dritt li wieħed jinstema’ kif ipprovdut fl-Artikolu 31.
TITOLU 4
NOTIFIKA TA’ DEĊIŻJONIJIET DWAR PROĊEDURI KOMUNI
Artikolu 88
Proċeduri għan-notifika ta’ deċiżjonijiet
1. Il-BĊE għandu jinnotifika lill-partijiet dwar id-deċiżjonijiet li ġejjin mingħajr dewmien żejjed skont l-Artikolu 35:
(a)
deċiżjoni tal-BĊE dwar l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni bħala istituzzjoni ta’ kreditu;
(b)
deċiżjoni tal-BĊE dwar l-akkwist ta’ parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti f’istituzzjoni ta’ kreditu.
2. Il-BĊE għandu jinnotifika lill-NCA relevanti mingħajr dewmien żejjed dwar id-deċiżjonijiet li ġejjin:
(a)
deċiżjoni tal-BĊE dwar applikazzjoni għal awtorizzazzjoni bħala istituzzjoni ta’ kreditu;
(b)
deċiżjoni tal-BĊE dwar l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni bħala istituzzjoni ta’ kreditu;
(c)
deċiżjoni tal-BĊE dwar l-akkwist ta’ parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti f’istituzzjoni ta’ kreditu.
3. L-NCA għandha tinnotifika lill-applikant għal awtorizzazzjoni dwar id-deċiżjonijiet li ġejjin:
(a)
abbozz ta’ deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni;
(b)
deċiżjoni ta’ NCA biex tiġi miċħuda l-applikazzjoni għal awtorizzazzjoni meta l-applikant ma jikkonformax mal-kundizzjonijiet għal awtorizzazzjoni stipulati fil-liġi nazzjonali relevanti;
(c)
deċiżjoni tal-BĊE fejn joġġezzjona għall-abbozz tad-deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni msemmija f’(a);
(d)
deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni tal-BĊE.
4. L-NCA għandha tinnotifika lill-awtorità ta’ riżoluzzjoni nazzjonali relevanti bid-deċiżjoni tal-BĊE dwar l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni bħala istituzzjoni ta’ kreditu.
5. Il-BĊE għandu jinnotifika lill-Awtorità Bankarja Ewropea (ABE) b’kull deċiżjoni tal-BĊE biex tingħata jew tiġi rtirata awtorizzazzjoni bħala istituzzjoni ta’ kreditu kif ukoll b’kull skadenza ta’ awtorizzazzjoni. Meta jagħmel dan, il-BĊE għandu jispeċifika r-raġunijiet għad-deċiżjonijiet dwar l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni jew għall-iskadenza ta’ awtorizzazzjoni.
PARTI VI
PROĊEDURI GĦAS-SUPERVIŻJONI TA’ ENTITAJIET SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
TITOLU 1
SUPERVIŻJONI TA’ ENTITAJIET SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI U ASSISTENZA MILL-NCAS
Artikolu 89
Superviżjoni ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni
Il-BĊE għandu jwettaq is-superviżjoni diretta ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni skont il-proċeduri stabbiliti fil-Parti II, b’mod partikolari fir-rigward tal-kompiti u l-kompożizzjoni ta’ timijiet konġunti ta’ superviżjoni.
Artikolu 90
Rwol tal-NCAs fl-għoti ta’ assistenza lill-BĊE
1. NCA għandha tassisti lill-BĊE fit-twettiq tal-kompiti tiegħu taħt il-kundizzjonijiet stipulati fir-Regolament MSU u f’dan ir-Regolament, u għandha, b’mod partikolari, twettaq l-attivitajiet kollha li ġejjin:
(a)
tissottometti abbozzi ta’ deċiżjonijiet lill-BĊE fir-rigward ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni stabbiliti fl-Istat Membru parteċipanti tagħha, b’mod konformi mal-Artikolu 91;
(b)
tassisti lill-BĊE fit-tħejjija u l-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe att relatat mat-twettiq tal-kompiti mogħtija lill-BĊE permezz tar-Regolament MSU, inkluża assistenza f’attivitajiet ta’ verifika u l-evalwazzjoni minn jum għal jum tas-sitwazzjoni ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni;
(c)
tassisti lill-BĊE biex jinforza d-deċiżjonijiet tiegħu, billi juża meta jkun meħtieġ is-setgħat imsemmija fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 9(1) u l-Artikolu 11(2) tar-Regolament MSU.
2. Meta tassisti lill-BĊE, NCA għandha ssegwi l-istruzzjonijiet tal-BĊE fir-rigward ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni.
Artikolu 91
Abbozzi ta’ deċiżjonijiet li għandhom jitħejjew mill-NCAs għall-konsiderazzjoni tal-BĊE
1. Skont l-Artikolu 6(3) u l-Artikolu 6(7)(b) tar-Regolament MSU, il-BĊE jista’ jitlob lil NCA biex tħejji abbozz ta’ deċiżjoni fir-rigward tal-eżerċitar tal-kompiti msemmija fl-Artikolu 4 tar-Regolament MSU għall-kunsiderazzjoni tiegħu.
It-talba għandha tispeċifika l-limitu ta’ żmien sa meta għandu jintbagħat l-abbozz ta’ deċiżjoni lill-BĊE.
2. NCA tista’ wkoll, fuq il-inizjattiva tagħha stess, tissottometti abbozz ta’ deċiżjoni fir-rigward ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni lill-BĊE għall-kunsiderazzjoni tiegħu permezz tat-tim superviżorju konġunt.
Artikolu 92
Skambju ta’ informazzjoni
Il-BĊE u l-NCAs għandhom, mingħajr dewmien żejjed, jiskambjaw informazzjoni relatata ma’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni meta jkun hemm indikazzjoni serja li dawk l-entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni ma jistgħux jiġu fdati aktar biex iwettqu l-obbligi tagħhom lejn il-kredituri tagħhom u, b’mod partikolari, ma jistgħux jipprovdu aktar garanzija għall-attiv fdat lilhom mid-depożitanti tagħhom, jew meta jkun hemm indikazzjoni serja ta’ ċirkustanzi li tista’ twassal għal determinazzjoni li l-istituzzjoni ta’ kreditu kkonċernata mhijiex kapaċi tħallas lura d-depożiti kif imsemmi fl-Artikolu 1(3)(i) tad-Direttiva 94/19/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15). Il-BĊE u l-NCAs għandhom jagħmlu dan qabel ma tittieħed deċiżjoni dwar dik id-determinazzjoni.
TITOLU 2
KONFORMITÀ MAR-REKWIŻITI TA’ KOMPETENZA U ADEGWATEZZA GĦALL-PERSUNI RESPONSABBLI MIT-TMEXXIJA TA’ ISTITUZZJONIJIET TA’ KREDITU
Artikolu 93
Evalwazzjoni tal-adegwatezza tal-membri tal-korpi ta’ tmexxija ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni
1. Sabiex jiġi żgurat li l-istituzzjonijiet ikollhom fis-seħħ arranġamenti ta’ governanza robusti, u mingħajr preġudizzju għal-liġi relevanti tal-Unjoni u dik nazzjonali u l-Parti V, entità sinifikanti taħt superviżjoni għandha tinnotifika lill-NCA relevanti dwar kwalunkwe bidla fil-membri tal-korpi ta’ tmexxija tagħha fil-funzjonijiet maniġerjali u superviżorji tagħhom (iktar ‘il quddiem il-“maniġers”) fi ħdan it-tifsira tal-Artikoli 3(1)(7) u 3(2) tad-Direttiva 2013/36/UE, inkluż it-tiġdid tat-terminu tal-kariga tal-maniġers. L-NCA relevanti għandha tinnotifika lill-BĊE dwar kwalunkwe bidla ta’ din ix-xorta mingħajr dewmien żejjed waqt li tinfurmah dwar il-limitu ta’ żmien sa meta deċiżjoni għandha tittieħed u tiġi nnotifikata skont il-liġi nazzjonali relevanti.
2. Sabiex jevalwa l-adegwatezza tal-maniġers ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jkollu s-setgħat superviżorji li l-awtoritajiet kompetenti għandhom taħt il-liġi relevanti tal-Unjoni u dik nazzjonali.
Artikolu 94
Reviżjoni kontinwa tal-adegwatezza tal-maniġers
1. Entità sinifikanti taħt superviżjoni għandha tinforma lill-NCA relevanti dwar kwalunkwe fatti ġodda li jistgħu jaffettwaw evalwazzjoni inizjali tal-adegwatezza jew kwalunkwe kwistjoni oħra li jista’ jkollha impatt fuq l-adegwatezza ta’ maniġer mingħajr dewmien żejjed malli dawn il-fatti jew kwistjonijiet isiru magħrufa lill-entità taħt superviżjoni jew lill-maniġer relevanti. L-NCA relevanti għandha tinnotifika lill-BĊE dwar dawn il-fatti jew kwistjonijiet ġodda mingħajr dewmien żejjed.
2. Il-BĊE jista’ jagħti bidu għal evalwazzjoni ġdida bbażata fuq il-fatti jew il-kwistjonijiet il-ġodda msemmija fil-paragrafu 1 jew jekk il-BĊE isir konxju dwar xi fatti ġodda li jista’ jkollhom impatt fuq l-evalwazzjoni inizjali tal-maniġer relevanti jew kwalunkwe kwistjoni oħra li jista’ jkollha impatt fuq l-adegwatezza ta’ maniġer. Il-BĊE mbagħad għandu jiddeċiedi dwar l-azzjoni xierqa skont il-liġi relevanti tal-Unjoni u dik nazzjonali u għandu jinforma lill-NCA dwar tali azzjoni mingħajr dewmien żejjed.
TITOLU 3
PROĊEDURI OĦRAJN LI GĦANDHOM JIĠU APPLIKATI MINN ENTITAJIET SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
Artikolu 95
Talbiet, notifiki jew applikazzjonijiet minn entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni
1. Mingħajr preġudizzju għall-proċeduri speċifiċi stipulati b’mod partikolari fil-Parti V u għall-interazzjoni ordinarja tagħha mal-NCA tagħha, entità sinifikanti taħt superviżjoni għandha tindirizza lill-BĊE t-talbiet, notifiki jew applikazzjonijiet tagħha kollha relatati mat-twettiq tal-kompiti mogħtija lill-BĊE.
2. Il-BĊE għandu jpoġġi għad-dispożizzjoni tal-NCA relevanti kull talba, notifika jew applikazzjoni ta’ din ix-xorta u jista’ jitlob lill-NCA biex tħejji abbozz ta’ deċiżjoni skont l-Artikolu 91.
3. F’każ ta’ bidliet sostanzjali mqabbla mal-awtorizzazzjoni mogħtija għat-talba inizjali, notifika jew applikazzjoni, l-entità sinifikanti taħt superviżjoni għandha tindirizza talba ġdida, notifika jew applikazzjoni lill-BĊE b’mod konformi mal-proċedura msemmija fil-paragrafu 1.
PARTI VII
PROĊEDURI GĦAS-SUPERVIŻJONI TA’ ENTITAJIET INQAS SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
TITOLU 1
IN-NOTIFIKA MILL-NCAS LILL-BĊE TA’ PROĊEDURI SUPERVIŻORJI MATERJALI TAL-NCA U ABBOZZI TA’ DEĊIŻJONIJIET SUPERVIŻORJI MATERJALI
Artikolu 96
Deterjorament tal-qagħda finanzjarja ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni
L-NCAs għandhom jinfurmaw lill-BĊE meta l-qagħda ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni tiddeterjora malajr u b’mod sinifikanti, b’mod speċjali jekk dak id-deterjorament jista’ jwassal għal talba għal assistenza finanzjarja diretta jew indiretta mill-MES, mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tal-Artikolu 62.
Artikolu 97
Notifika mill-NCAs lill-BĊE ta’ proċeduri superviżorji materjali tal-NCA
1. Sabiex il-BĊE jkun jista’ jeżerċita sorveljanza fuq il-funzjonament tas-sistema, kif stabbilit fl-Artikolu 6(5)(c) tar-Regolament MSU, l-NCAs għandhom jipprovdu lill-BĊE b’informazzjoni relatata ma’ proċeduri superviżorji materjali tal-NCA li jikkonċernaw entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni. Il-BĊE għandu jiddefinixxi l-kriterji ġenerali, b’mod partikolari billi jqis is-sitwazzjoni tar-riskju u l-impatt potenzjali fuq is-sistema finanzjarja domestika tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni kkonċernata, sabiex jiddetermina għal liema entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni għandha tiġi nnotifikata dik l-informazzjoni. L-informazzjoni għandha tiġi pprovduta mill-NCAs ex ante jew f’każijiet ta’ urġenza ġġustifikati debitament fl-istess ħin mal-ftuħ ta’ proċedura.
2. Il-proċeduri superviżorji materjali tal-NCA msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jikkonsistu:
(a)
fit-tneħħija ta’ membri tal-bordijiet ta’ tmexxija tal-entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni u l-ħatra ta’ maniġers speċjali biex jieħdu taħt idejhom it-tmexxija tal-entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni; u
(b)
il-proċeduri li għandhom impatt sinifikanti fuq l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni.
3. Minbarra r-rekwiżiti ta’ informazzjoni stabbiliti mill-BĊE skont dan l-Artikolu, il-BĊE jista’ fi kwalunkwe ħin jitlob mingħand l-NCAs informazzjoni dwar it-twettiq tal-kompiti mwettqa minnhom fir-rigward ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni.
4. Minbarra r-rekwiżiti ta’ informazzjoni stabbiliti mill-BĊE skont dan l-Artikolu, l-NCAs għandhom, fuq l-inizjattiva tagħhom stess, jinnotifikaw lill-BĊE dwar kwalunkwe proċedura superviżorja oħra ta’ NCA li:
(a)
jidhrilhom li hija materjali; jew
(b)
tista’ taffettwa b’mod negattiv ir-reputazzjoni tal-MSU.
5. Jekk il-BĊE jitlob lil NCA biex tevalwa ulterjorment l-aspetti speċifiċi ta’ proċedura superviżorja materjali ta’ NCA, din it-talba għandha tispeċifika liema aspetti huma kkonċernati. Il-BĊE u l-NCA għandhom jiżguraw rispettivament illi l-parti l-oħra jkollha biżżejjed żmien sabiex il-proċedura u l-MSU bħala ħaġa sħiħa jkunu jistgħu jiffunzjonaw b’mod effiċjenti.
Artikolu 98
Notifika mill-NCAs lill-BĊE ta’ abbozzi ta’ deċiżjonijiet superviżorji materjali
1. Sabiex il-BĊE jkun jista’ jagħmel sorveljanza tal-funzjonament tas-sistema, kif stabbilit fl-Artikolu 6(5)(c) tar-Regolament MSU, l-NCAs għandhom jibagħtu lill-BĊE abbozzi ta’ deċiżjonijiet superviżorji li jissodisfaw il-kriterji stipulati fil-paragrafi 2 u 3 meta l-abbozz ta’ deċiżjoni jkun jikkonċerna l-entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni li għalihom il-BĊE jikkunsidra li, fuq il-bażi tal-kriterji ġenerali ddefiniti mill-BĊE fir-rigward tas-sitwazzjoni tar-riskju u l-impatt potenzjali tagħhom fuq is-sistema finanzjarja domestika, l-informazzjoni għandha tiġi nnotifikata lilu.
2. Soġġett għall-paragrafu 1, abbozzi ta’ deċiżjonijiet superviżorji għandhom jintbagħtu lill-BĊE qabel ma jiġu indirizzati lil entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni jekk dawk id-deċiżjonijiet:
(a)
ikunu relatati mat-tneħħija ta’ membri tal-bordijiet ta’ tmexxija tal-entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni u l-ħatra ta’ maniġers speċjali; jew
(b)
ikollhom impatt sinifikanti fuq l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni.
3. Minbarra r-rekwiżiti ta’ informazzjoni stipulati fil-paragrafi 1 u 2, l-NCAs għandhom jibagħtu lill-BĊE kwalunkwe abbozz ieħor ta’ deċiżjonijiet superviżorji:
(a)
li dwarhom tintalab il-fehma tal-BĊE; jew
(b)
li jistgħu jaffettwaw b’mod negattiv ir-reputazzjoni tal-MSU.
4. L-NCAs għandhom jibagħtu lill-BĊE abbozzi ta’ deċiżjonijiet li jissodisfaw il-kriterji stipulati fil-paragrafi 1, 2 u 3, u li għalhekk jitqiesu li huma abbozzi ta’ deċiżjonijiet superviżorji materjali, ta’ mill-inqas għaxart ijiem qabel id-data ppjanata għall-adozzjoni tad-deċiżjoni. Il-BĊE għandu jesprimi l-fehmiet tiegħu dwar l-abbozz ta’ deċiżjoni fi żmien raġonevoli qabel l-adozzjoni ppjanata tad-deċiżjoni. F’każijiet urġenti, l-NCA relevanti għandha tiddefinixxi perijodu ta’ żmien raġjonevoli biex jintbagħat lill-BĊE abbozz ta’ deċiżjoni li jissodisfa l-kriterji stipulati fil-paragrafi 1, 2 u 3.
TITOLU 2
RAPPORTAR EX-POST MILL-NCAS LILL-BĊE FIR-RIGWARD TA’ ENTITAJIEt INQAS SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
Artikolu 99
Obbligu ġenerali tal-NCAs li jirrapportaw lill-BĊE
1. Sabiex il-BĊE jkun jista’ jissorvelja l-funzjonament tal-MSU skont l-Artikolu 6(5)(c) tar-Regolament MSU, u mingħajr preġudizzju għall-Kapitolu 1, il-BĊE jista’ jeħtieġ li l-NCAs jirrapportaw lill-BĊE fuq bażi regolari dwar il-miżuri li jkunu ħadu u dwar it-twettiq tal-kompiti li għandhom iwettqu skont l-Artikolu 6(6) tar-Regolament MSU. Il-BĊE għandu jinforma lill-NCAs kull sena dwar il-kategoriji ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni u n-natura tal-informazzjoni meħtieġa.
2. Ir-rekwiżiti stabbiliti skont il-paragrafu 1 għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għad-dritt tal-BĊE li juża s-setgħat imsemmija fl-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU fir-rigward ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni.
Artikolu 100
Frekwenza u kamp ta’ applikazzjoni tar-rapporti li għandhom jiġu ppreżentati mill-NCAs lill-BĊE
L-NCAs għandhom jissottomettu lill-BĊE rapport annwali dwar entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni, gruppi inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew kategoriji ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni skont ir-rekwiżiti tal-BĊE.
PARTI VIII
KOOPERAZZJONI BEJN IL-BĊE, L-NCAs U L-NDAs FIR-RIGWARD TA’ KOMPITI U GĦODOD MAKRO-PRUDENZJALI
TITOLU 1
DEFINIZZJONI TA’ GĦODOD MAKRO-PRUDENZJALI
Artikolu 101
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. Għall-iskop ta’ din il-Parti, għodod makro-prudenzjali tfisser kwalunkwe wieħed mill-istrumenti li ġejjin:
(a)
riżervi ta’ kapital skont it-tifsira tal-Artikoli 130 sa 142 tad-Direttiva 2013/36/UE;
(b)
il-miżuri għal istituzzjonijiet ta’ kreditu awtorizzati domestikament, jew subsett ta’ dawk l-istituzzjonijiet ta’ kreditu skont l-Artikolu 458 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(c)
kwalunkwe miżura oħra li tkun ser tiġi adottata minn NDAs jew NCAs li tkun immirata biex tindirizza riskji sistemiċi jew makro-prudenzjali li għalihom jipprovdu r-Regolament (UE) Nru 575/2013 u d-Direttiva 2013/36/UE, u suġġett għall-proċeduri stipulati f’dawn tal-aħħar, fil-każijiet stabbiliti speċifikament fil-liġi tal-Unjoni relevanti.
2. Il-proċeduri makro-prudenzjali msemmija fl-Artikoli 5(1) u (2) tar-Regolament MSU ma għandhomx jikkostitwixxu proċeduri superviżorji tal-BĊE jew NCA fi ħdan it-tifsira ta’ dan ir-Regolament, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 22 tar-Regolament MSU b’rabta mad-deċiżjonijiet indirizzati lill-entitajiet individwali taħt superviżjoni.
Artikolu 102
Applikazzjoni ta’ għodod makro-prudenzjali mill-BĊE
Il-BĊE għandu japplika l-għodod makro-prudenzjali msemmija fl-Artikolu 101 skont dan ir-Regolament u l-Artikoli 5(2) u 9(2) tar-Regolament MSU, u meta l-għodod makro-prudenzjali jkunu pprovduti f’direttiva, suġġett għall-implimentazzjoni ta’ dik id-direttiva fil-liġi nazzjonali. Jekk NDA ma tistabbilixxix rata ta’ riżerva tal-kapital, dan ma jżommx lill-BĊE milli jiffissa rekwiżit ta’ riżerva ta’ kapital skont dan ir-Regolament u l-Artikolu 5(2) tar-Regolament MSU.
TITOLU 2
DISPOŻIZZJONIJIET PROĊEDURALI GĦALL-UŻU TA’ GĦODOD MAKRO-PRUDENZJALI
Artikolu 103
Lista ta’ NCAs u NDAs responsibbli għal għodod makro-prudenzjali
Il-BĊE għandu jiġbor mingħand l-NCAs u l-NDAs ta’ Stati Membri parteċipanti informazzjoni dwar l-identità tal-awtoritajiet innominati għall-għodod makro-prudenzjali rispettivi msemmija fl-Artikolu 101 u l-għodod makro-prudenzjali li dawn l-awtoritajiet jistgħu jużaw.
Artikolu 104
Skambju ta’ informazzjoni u kooperazzjoni fir-rigward tal-użu ta’ għodod makro-prudenzjali minn NCA jew NDA
1. B’mod konformi mal-Artikolu 5(1) tar-Regolament MSU, l-NCA jew l-NDA relevanti, meta tkun beħsiebha tapplika tali għodod, għandha tinnotifika l-intenzjoni tagħha lill-BĊE għaxart ijiem tax-xogħol qabel it-teħid ta’ tali deċiżjoni. Minkejja dan, jekk NCA jew NDA jkun beħsiebha tagħmel użu minn għodda makro-prudenzjali, hija għandha tinforma lill-BĊE kemm jista’ jkun malajr dwar l-identifikazzjoni min-naħa tagħha ta’ riskju makro-prudenzjali jew sistemiku għas-sistema finanzjarja u fejn possibbli dwar id-dettalji tal-għodda maħsuba. Dik l-informazzjoni għandha tinkludi kemm jista’ jkun dettalji speċifiċi dwar il-miżura maħsuba, inkluża d-data ta’ applikazzjoni maħsuba.
2. In-notifika tal-intenzjoni għandha tiġi pprovduta mill-NCA jew NDA lill-BĊE.
3. Jekk il-BĊE joġġezzjona għall-miżura maħsuba minn NCA jew NDA, il-BĊE għandu jiddikjara r-raġunijiet tiegħu għal dan fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol wara l-ġurnata meta jirċievi n-notifika tal-intenzjoni. Dik l-oġġezzjoni għandha tkun bil-miktub u għandha tiddikjara r-raġunijiet għall-oġġezzjoni. L-NCA jew l-NDA għandha tikkunsidra debitament ir-raġunijiet tal-BĊE qabel ma tipproċedi bid-deċiżjoni kif meħtieġ.
Artikolu 105
Skambju ta’ informazzjoni u kooperazzjoni fir-rigward tal-użu ta’ għodod makro-prudenzjali mill-BĊE
1. Skont l-Artikolu 5(2) tar-Regolament MSU, meta l-BĊE jkun beħsiebu, fuq l-inizjattiva tiegħu stess, jew fuq proposta ta’ NCA jew NDA, japplika rekwiżiti aktar għoljin għal riżervi ta’ kapital jew biex jiġu applikati miżuri aktar strinġenti mmirati biex jindirizzaw riskji sistemiċi jew makro-prudenzjali, huwa għandu jikkoopera mill-qrib mal-NDAs fl-Istati Membri kkonċernati u b’mod partikolari għandu jinnotifika l-intenzjoni tiegħu lill-NDA jew NCA għaxart ijiem tax-xogħol qabel ma jieħu dik id-deċiżjoni. Minkejja dan, jekk il-BĊE jkun beħsiebu japplika rekwiżiti aktar għoljin għal riżervi ta’ kapital jew li japplika miżuri aktar strinġenti mmirati biex jindirizzaw riskji sistemiċi jew makro-prudenzjali fil-livell ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu soġġetti għall-proċeduri stipulati fir-Regolament (UE) Nru 575/2013 u d-Direttiva 2013/36/UE fil-każijiet stabbiliti speċifikament fil-liġi tal-Unjoni, huwa għandu jinforma lill-NCA jew NDA relevanti kemm jista’ jkun malajr dwar l-identifikazzjoni min-naħa tiegħu ta’ riskju makro-prudenzjali jew sistemiku għas-sistema finanzjarja u fejn ikun possibbli għandu jipprovdi dettalji tal-għodda maħsuba. Dik l-informazzjoni għandha tinkludi kemm jista’ jkun dettalji speċifiċi dwar il-miżura maħsuba, inkluża d-data ta’ applikazzjoni maħsuba.
2. Jekk xi waħda mill-NCAs jew NDAs ikkonċernati toġġezzjona għall-miżura maħsuba tal-BĊE, hija għandha tiddikjara r-raġunijiet tagħha lill-BĊE fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol wara d-data meta tirċievi n-notifika tal-intenzjoni tal-BĊE. Dik l-oġġezzjoni għandha tkun bil-miktub u għandha tiddikjara r-raġunijiet għall-oġġezzjoni. Il-BĊE għandu jqis debitament dawk ir-raġunijiet qabel ma jipproċedi bid-deċiżjoni kif meħtieġ.
PARTI IX
PROĊEDURI GĦAL KOOPERAZZJONI MILL-QRIB
TITOLU 1
PRINĊIPJI ĠENERALI U DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
Artikolu 106
Proċedura għall-istabbiliment ta’ kooperazzjoni mill-qrib
Il-BĊE għandu jevalwa talbiet minn Stati Membri mhux taż-żona tal-euro għall-istabbiliment ta’ kooperazzjoni mill-qrib skont il-proċedura stipulata fid-Deċiżjoni BĊE/2014/5 (16).
Artikolu 107
Prinċipji li għandhom jiġu applikati meta tkun ġiet stabbilita kooperazzjoni mill-qrib
1. Mid-data minn meta deċiżjoni tal-BĊE skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament MSU li tistabbilixxi kooperazzjoni mill-qrib bejn il-BĊE u NCA ta’ Stat Membru mhux taż-żona tal-euro, u sakemm tintemm jew tiġi sospiża dik il-kooperazzjoni mill-qrib, il-BĊE għandu jwettaq il-kompiti msemmija fl-Artikolu 4(1) u (2) u l-Artikolu 5 tar-Regolament MSU b’rabta ma’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni stabbiliti fl-Istat Membru parteċipanti relevanti f’kooperazzjoni mill-qrib, skont l-Artikolu 6 tar-Regolament MSU.
2. Jekk tkun ġiet stabbilita kooperazzjoni mill-qrib skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament MSU, il-BĊE u l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandhom, fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi sinifikanti u inqas sinifikanti taħt superviżjoni stabbiliti fl-Istat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib, ikunu f’pożizzjoni kumparabbli għal entitajiet u gruppi sinifikanti u inqas sinifikanti taħt superviżjoni stabbiliti fi Stati Membri taż-żona tal-euro, waqt li jitqies il-fatt li l-BĊE ma għandux setgħat applikabbli direttament fuq entitajiet u gruppi sinifikanti u inqas sinifikanti taħt superviżjoni stabbiliti fl-Istat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib.
3. Skont l-Artikolu 6 tar-Regolament MSU, il-BĊE jista’ joħroġ struzzjonijiet lil NCA f’kooperazzjoni mill-qrib fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi sinifikanti taħt superviżjoni, waqt li jista’ joħroġ biss struzzjonijiet ġenerali fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi inqas sinifikanti taħt superviżjoni.
4. Il-kooperazzjoni mill-qrib għandha tintemm fid-data meta d-deroga skont l-Artikolu 139 TFUE tiġi rrevokata fir-rigward ta’ Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib skont l-Artikolu 140(2) TFUE, u d-dispożizzjonijiet ta’ din il-Parti mbagħad għandhom jieqfu japplikaw.
Artikolu 108
Strumenti legali relatati ma’ superviżjoni b’rabta ma’ kooperazzjoni mill-qrib
1. Fir-rigward tal-kompiti msemmija fl-Artikolu 4(1) u (2) u l-Artikolu 5 tar-Regolament MSU, il-BĊE jista’ jagħti struzzjonijiet, jagħmel talbiet jew joħroġ linji gwida.
2. Jekk il-BĊE jidhirlu li miżura relatata mal-kompiti msemmija fl-Artikolu 4(1) u (2) tar-Regolament MSU għandha tiġi adottata mill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib b’rabta ma’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, huwa għandu jindirizza lil dik l-NCA:
(a)
fir-rigward ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni, struzzjoni ġenerali jew speċifika, talba jew linja gwida li teħtieġ il-ħruġ ta’ deċiżjoni superviżorja fir-rigward ta’ dik l-entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni fl-Istat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib; jew
(b)
fir-rigward ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni, struzzjoni ġenerali jew linja gwida.
3. Jekk il-BĊE jidhirlu li miżura relatata mal-kompiti msemmija fl-Artikolu 5 tar-Regolament MSU għandha tiġi adottata mill-NCA jew NDA f’kooperazzjoni mill-qrib, huwa jista’ jindirizza lil dik l-NCA jew NDA struzzjoni ġenerali jew speċifika, talba, jew linja gwida li teħtieġ l-applikazzjoni ta’ rekwiżiti aktar għoljin għal riżervi ta’ kapital jew l-applikazzjoni ta’ miżuri aktar strinġenti mmirati biex jindirizzaw riskji sistemiċi jew makro-prudenzjali.
4. Il-BĊE għandu jispeċifika fl-istruzzjoni, talba jew linja gwida limitu ta’ żmien relevanti għall-adozzjoni tal-miżura mill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib, li għandu jkun mhux inqas minn 48 siegħa, ħlief jekk ikun meħtieġ li tiġi adottata qabel sabiex tiġi evitata ħsara li ma tistax tissewwa. Meta jiġi ddeterminat il-limitu ta’ żmien, il-BĊE għandu jqis il-liġi amministrattiva u proċedurali li magħha trid tikkonforma l-NCA relevanti f’kooperazzjoni mill-qrib.
5. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tieħu l-miżuri kollha meħtieġa biex tikkonforma mal-istruzzjonijiet, talbiet jew linji gwida tal-BĊE, u għandha tinforma lill-BĊE mingħajr dewmien żejjed dwar il-miżuri li tkun ħadet.
TITOLU 2
KOOPERAZZJONI MILL-QRIB B’RABTA MAL-PARTIJIET III, IV, V, VIII, X U XI
Artikolu 109
Reġim tal-lingwa taħt ir-reġim ta’ kooperazzjoni mill-qrib
L-arranġamenti msemmija fl-Artikolu 23 għandhom japplikaw mutatis mutandis fir-rigward ta’ NCAs f’kooperazzjoni mill-qrib.
Artikolu 110
Evalwazzjoni tas-sinifikanza ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu taħt ir-reġim ta’ kooperazzjoni mill-qrib
1. Id-dispożizzjonijiet tal-Parti IV dwar id-determinazzjoni tal-istatus ta’ entitajiet taħt superviżjoni jew gruppi taħt superviżjoni bħala sinifikanti jew inqas sinifikanti għandhom japplikaw mutatis mutandis fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib skont id-dispożizzjonijiet ta’ dan l-Artikolu.
2. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tiżgura li l-proċeduri stipulati fil-Parti IV jistgħu jiġu applikati fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni stabbiliti fl-Istat Membru tagħha.
3. F’ċirkustanzi fejn il-Parti IV tipprovdi li l-BĊE għandu jindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, il-BĊE għandu, minflok ma jindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, joħroġ struzzjonijiet lill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib u dik l-NCA għandha tindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni skont dawk l-istruzzjonijiet.
Artikolu 111
Proċeduri komuni taħt ir-reġim ta’ kooperazzjoni mill-qrib
1. Id-dispożizzjonijiet tal-Parti V dwar proċeduri komuni għandhom japplikaw mutatis mutandis fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni fl-Istati Membri parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib, suġġett għad-dispożizzjonijiet ta’ dan l-Artikolu.
2. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tiżgura li l-proċeduri stipulati fil-Parti V jistgħu jiġu applikati fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni stabbiliti fl-Istat Membru tagħha. B’mod partikolari, l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tiżgura li l-BĊE jirċievi kull informazzjoni u dokumentazzjoni meħtieġa biex iwettaq il-kompiti mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU.
3. F’ċirkustanzi fejn il-Parti V tipprovdi li l-BĊE għandu jindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, il-BĊE għandu, minflok ma jindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, joħroġ struzzjonijiet lill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib u dik l-NCA għandha tindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni skont dawk l-istruzzjonijiet.
4. F’ċirkustanzi fejn il-Parti V tipprovdi li l-NCA għandha tħejji abbozz ta’ deċiżjoni, NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tissottometti abbozz ta’ deċiżjoni lill-BĊE u titlob struzzjonijiet.
Artikolu 112
Għodod makro-prudenzjali taħt ir-reġim ta’ kooperazzjoni mill-qrib
Id-dispożizzjonijiet tal-Parti VIII dwar kooperazzjoni bejn il-BĊE, l-NCAs u l-NDAs fir-rigward ta’ kompiti u għodod makro-prudenzjali għandhom japplikaw mutatis mutandis fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni fi Stati Membri f’kooperazzjoni mill-qrib.
Artikolu 113
Penali amministrattivi taħt ir-reġim ta’ kooperazzjoni mill-qrib
1. Id-dispożizzjonijiet tal-Parti X dwar penali amministrattivi għandhom japplikaw mutatis mutandis fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib.
2. F’ċirkustanzi fejn l-Artikolu 18 tar-Regolament MSU b’rabta mal-Parti X ta’ dan ir-Regolament jipprovdu li l-BĊE għandu jindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, il-BĊE għandu, minflok ma jindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, joħroġ struzzjonijiet lill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib, u dik l-NCA għandha tindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni skont dawk l-istruzzjonijiet.
3. F’każijiet fejn l-Artikolu 18 tar-Regolament MSU jew il-Parti X ta’ dan ir-Regolament jipprovdu li l-NCA relevanti għandha tindirizza deċiżjoni lil entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni, NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tibda proċeduri bil-għan li tieħu azzjoni sabiex tiżgura li penali amministrattivi xierqa jiġu imposti biss fuq l-istruzzjonijiet tal-BĊE. L-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tinforma lill-BĊE malli tkun ġiet adottata deċiżjoni.
Artikolu 114
Setgħat ta’ investigazzjoni skont l-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU taħt ir-reġim ta’ kooperazzjoni mill-qrib
1. Id-dispożizzjonijiet tal-Parti XI relatati ma’ kooperazzjoni fir-rigward tal-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU għandhom japplikaw mutatis mutandis fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib.
2. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tuża s-setgħat ta’ investigazzjoni skont l-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU skont l-istruzzjonijiet tal-BĊE.
3. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tipprovdi lill-BĊE b’konklużjonijiet li jirriżultaw mill-użu tas-setgħat investigattivi skont l-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU.
4. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tiżgura li membri tal-persunal innominati tal-BĊE jistgħu jipparteċipaw bħala osservaturi fi kwalunkwe investigazzjoni skont l-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU.
TITOLU 3
KOOPERAZZJONI MILL-QRIB FIR-RIGWARD TA’ ENTITAJIET SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
Artikolu 115
Superviżjoni ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib
1. Il-Partijiet II u VI għandhom japplikaw mutatis mutandis għal entitajiet u gruppi sinifikanti taħt superviżjoni stabbiliti fi Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib skont id-dispożizzjonijiet ta’ dan l-Artikolu.
2. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tiżgura li l-BĊE jirċievi kull informazzjoni u rapportar minn u fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi sinifikanti taħt superviżjoni li l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib tirċievi hija stess, u li jkunu meħtieġa sabiex jitwettqu l-kompiti mogħtija lill-BĊE permezz tar-Regolament MSU.
3. Tim superviżorju konġunt għandu jiġi stabbilit għas-superviżjoni ta’ kull entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni stabbilit fi Stati Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib. Il-membri tat-tim superviżorju konġunt għandhom jinħatru skont l-Artikolu 4. L-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha taħtar lis-subkoordinatur tal-NCA biex jaġixxi direttament fir-rigward tal-entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni, skont l-istruzzjonijiet tal-koordinatur tat-TSK.
4. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tiżgura li membri tal-persunal tal-BĊE nominati jkunu mistiedna biex jipparteċipaw fi kwalunkwe spezzjoni fuq il-post mwettqa fir-rigward ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni. Il-BĊE jista’ jiddetermina n-numru ta’ membri tal-persunal tal-BĊE li ser jipparteċipaw bħala osservaturi.
5. Fil-kuntest ta’ superviżjoni kkonsolidata u kulleġġi ta’ superviżuri, f’ċirkustanzi fejn impriża prinċipali tkun stabbilita fi Stat Membru taż-żona tal-euro jew fi Stat Membru parteċipanti mhux taż-żona tal-euro, il-BĊE, bħala awtorità kompetenti, għandu jkun is-superviżur konsolidanti u għandu jippresjedi l-kulleġġ ta’ superviżuri. Il-BĊE għandu jistieden lill-NCA relevanti f’kooperazzjoni mill-qrib biex jaħtar lil membru tal-persunal ta’ NCA bħala osservatur. Il-BĊE jista’ jaġixxi billi jagħti struzzjonijiet lill-NCA relevanti f’kooperazzjoni mill-qrib.
Artikolu 116
Deċiżjonijiet fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi sinifikanti taħt superviżjoni
1. Mingħajr preġudizzju għas-setgħat tal-NCAs fir-rigward tal-kompiti mhux mogħtija lill-BĊE skont ir-Regolament MSU, NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tadotta deċiżjonijiet fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi sinifikanti taħt superviżjoni fl-Istat Membru tagħha biss fuq struzzjonijiet mill-BĊE. L-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib tista’ titlob ukoll struzzjonijiet mingħand il-BĊE.
2. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tagħmel disponibbli għall-BĊE immedjatament kull deċiżjoni fir-rigward ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni.
3. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tinforma lill-BĊE fir-rigward ta’: (a) deċiżjonijiet li hija tadotta taħt is-setgħat tagħha fir-rigward ta’ kompiti mhux mogħtija lill-BĊE skont ir-Regolament MSU; u (b) deċiżjonijiet li tadotta skont l-istruzzjonijiet tal-BĊE, jew kif ipprovdut f’din il-Parti.
TITOLU 4
KOOPERAZZJONI MILL-QRIB FIR-RIGWARD TA’ ENTITAJIET U GRUPPI INQAS SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
Artikolu 117
Superviżjoni ta’ entitajiet u gruppi inqas sinifikanti taħt superviżjoni
1. Il-Parti VII għandha tapplika mutatis mutandis għal entitajiet u gruppi inqas sinifikanti taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib skont id-dispożizzjonijiet li ġejjin.
2. Għall-finijiet li tiġi żgurata l-konsistenza ta’ eżiti superviżorji fi ħdan l-MSU, il-BĊE jista’ joħroġ struzzjonijiet ġenerali u linji gwida u jagħmel talbiet lil NCA f’kooperazzjoni mill-qrib li permezz tagħhom hija tkun meħtieġa tadotta deċiżjoni superviżorja fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi inqas sinifikanti taħt superviżjoni stabbiliti fi Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib. Dawk l-istruzzjonijiet, linji gwida jew talbiet jistgħu jirreferu għal gruppi jew kategoriji ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu.
3. Il-BĊE jista’ jindirizza wkoll lil NCA f’kooperazzjoni mill-qrib talba għal evalwazzjoni ulterjuri ta’ aspetti ta’ proċedura materjali ta’ NCA kif ipprovdut fl-Artikolu 6(7)(c)(ii) tar-Regolament MSU.
TITOLU 5
PROĊEDURA F’KAŻ TA’ NUQQAS TA’ QBIL TA’ STAT MEMBRU PARTEĊIPANTI F’KOOPERAZZJONI MILL-QRIB
Artikolu 118
Proċedura f’każ ta’ nuqqas ta’ qbil mal-abbozz ta’ deċiżjoni tal-Bord Superviżorju skont l-Artikolu 7(8) tar-Regolament MSU
1. Il-BĊE għandu jinforma lill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib dwar l-abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni tal-Bord Superviżorju fir-rigward ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni li jkunu jinsabu fi Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib, suġġett għal rekwiżiti ta’ kunfidenzjalità taħt il-liġi tal-Unjoni.
2. Jekk l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib ma taqbilx mal-abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni tal-Bord Superviżorju, hija għandha, fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol minn meta tirċievi l-abbozz sħiħ tad-deċiżjoni, tinnotifika lill-Kunsill Governattiv bil-miktub dwar ir-raġunijiet għan-nuqqas ta’ qbil min-naħa tagħha.
3. Il-Kunsill Governattiv għandu jiddeċiedi dwar il-kwistjoni fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol minn meta jirċievi dik in-notifika, waqt li jikkunsidra bis-sħiħ ir-raġunijiet iddikjarati għan-nuqqas ta’ qbil, u għandu jagħti lill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib raġunijiet bil-miktub għad-deċiżjoni tiegħu.
4. Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib jista’ jitlob lill-BĊE biex itemm il-kooperazzjoni mill-qrib tiegħu b’effett immedjat u mbagħad ma jkun marbut b’ebda deċiżjoni sussegwenti tal-Kunsill Governattiv.
Artikolu 119
Proċedura f’każ ta’ nuqqas ta’ qbil ma’ oġġezzjoni tal-Kunsill Governattiv għal deċiżjoni tal-Bord Superviżorju skont l-Artikolu 7(7) tar-Regolament MSU
1. Il-BĊE għandu jinforma lil NCA f’kooperazzjoni mill-qrib dwar kwalunkwe oġġezzjoni tal-Kunsill Governattiv biex jiġi kkompletat abbozz ta’ deċiżjoni tal-Bord Superviżorju.
2. Jekk l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib ma taqbilx mal-oġġezzjoni tal-Kunsill Governattiv kontra l-abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni tal-Bord Superviżorju, hija għandha, fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol minn meta tirċievi l-oġġezzjoni tal-Kunsill Governattiv, tinnotifika lill-Kunsill Governattiv bir-raġunijiet għan-nuqqas ta’ qbil min-naħa tagħha.
3. Il-Kunsill Governattiv għandu jagħti l-opinjoni tiegħu bil-miktub dwar in-nuqqas ta’ qbil immotivat li tesprimi l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib, fi żmien 30 jum minn meta jirċievi n-nuqqas ta’ qbil immotivat, u waqt li jagħti r-raġunijiet tiegħu, għandu jew jikkonferma jew jirtira l-oġġezzjoni tiegħu. Il-BĊE għandu jinforma lill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib dwar dan.
4. Jekk il-Kunsill Governattiv jikkonferma l-oġġezzjoni tiegħu, l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib tista’, fi żmien ħamest ijiem minn meta tiġi infurmata li l-Kunsill Governattiv ikkonferma l-oġġezzjoni tiegħu, tinnotifika lill-BĊE li mhi ser tkun marbuta b’ebda deċiżjoni meħuda wara l-emenda tal-abbozz ta’ deċiżjoni inizjali u sħiħ li għaliha joġġezzjona l-Kunsill Governattiv.
Il-BĊE mbagħad għandu jikkunsidra li jissospendi jew itemm il-kooperazzjoni mill-qrib mal-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib, waqt li jqis debitament l-effettività superviżorja, u għandu jieħu deċiżjoni f’dak ir-rigward. Il-BĊE għandu jqis, b’mod partikolari, il-fatturi msemmija fl-Artikolu 7(7) tar-Regolament MSU.
PARTI X
PENALI AMMINISTRATTIVI
TITOLU 1
DEFINIZZJONIJIET U RELAZZJONI MAR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) NRU 2532/98 (17)
Artikolu 120
Definizzjoni ta’ penali finanzjarji amminstrattivi
Għall-finijiet ta’ din il-Parti, “penali amministrattivi” tfisser waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
penali finanzjarji amministrattivi pprovduti u imposti taħt l-Artikolu 18(1) tar-Regolament MSU;
(b)
multi u ħlasijiet ta’ penali perjodiċi pprovduti fl-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 2532/98 u imposti taħt l-Artikolu 18(7) tar-Regolament MSU.
Artikolu 121
Relazzjoni mar-Regolament (KE) Nru 2532/98
1. Għall-finijiet tal-proċeduri pprovduti fl-Artikolu 18(1) tar-Regolament MSU, japplikaw ir-regoli proċedurali li jinsabu f’dan ir-Regolament, skont l-Artikolu 18(4) tar-Regolament MSU.
2. Għall-finijiet tal-proċeduri pprovduti fl-Artikolu 18(7) tar-Regolament MSU, ir-regoli proċedurali li jinsabu f’dan ir-Regolament għandhom jikkumplimentaw dawk stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 2532/98 u għandhom jiġu applikati skont l-Artikoli 25 u 26 tar-Regolament MSU.
Artikolu 122
Setgħat tal-BĊE biex jimponi penali amministrattivi taħt l-Artikolu 18(7) tar-Regolament MSU
Il-BĊE għandu jimponi penali amministrattivi, kif iddefiniti fl-Artikolu 120(b), jekk ikun hemm nuqqas ta’ konformità ma’ obbligi taħt regolamenti jew deċiżjonijiet tal-BĊE dwar:
(a)
entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni, jew
(b)
entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni fejn ir-regolamenti jew deċiżjonijiet relevanti tal-BĊE jimponu obbligi fuq entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni fil-konfront tal-BĊE.
TITOLU 2
REGOLI PROĊEDURALI GĦALL-IMPOŻIZZJONI TA’ PENALI AMMINISTRATTIVI, MINBARRA ĦLASIJIET PERJODIĊI TA’ PENALI, FUQ ENTITAJIET TAĦT SUPERVIŻJONI FI STATI MEMBRI TAŻ-ŻONA TAL-EURO
Artikolu 123
Stabbiliment ta’ unità investigattiva indipendenti
1. Il-BĊE għandu jistabbilixxi unità investigattiva indipendenti interna (iktar ‘il quddiem l-“unità investigattiva”) li għandha tkun komposta minn uffiċjali investigattivi nominati mill-BĊE.
2. L-uffiċjali investigattivi ma għandhomx ikunu involuti fis-superviżjoni diretta jew indiretta jew l-awtorizzazzjoni tal-entità relevanti taħt superviżjoni, u lanqas ma kienu involuti f’dan fis-sentejn qabel ma jieħdu l-pożizzjoni ta’ uffiċjal investigattiv.
3. L-uffiċjali investigattivi għandhom iwettqu l-funzjonijiet investigattivi tagħhom b’mod indipendenti mill-Bord Superviżorju u l-Kunsill Governattiv u ma għandhomx jieħdu sehem fid-deliberazzjonijiet tal-Bord Superviżorju u l-Kunsill Governattiv.
Artikolu 124
Rinviju ta’ ksur allegat lill-unità investigattiva
Meta l-BĊE, waqt li jkun qiegħed iwettaq il-kompiti tiegħu taħt ir-Regolament MSU, jidhirlu li hemm raġuni biex jissuspetta ksur wieħed jew aktar:
(a)
ta’ liġi tal-Unjoni relevanti applikabbli direttament, kif imsemmi fl-Artikolu 18(1) tar-Regolament MSU, li qiegħed jitwettaq jew li twettaq minn entità sinifikanti taħt superviżjoni li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru taż-żona tal-euro, jew
(b)
ta’ regolament jew deċiżjoni ta’ BĊE kif imsemmi fl-Artikolu 18(7) tar-Regolament MSU, li qiegħed jitwettaq jew li twettaq minn entità taħt superviżjoni li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru taż-żona tal-euro,
il-BĊE għandu jirreferi l-kwistjoni lill-unità investigattiva.
Artikolu 125
Setgħat tal-unità investigattiva
1. Għall-finijiet li tinvestiga allegazzjonijiet ta’ ksur kif imsemmi fl-Artikolu 124, l-unità investigattiva tista’ teżerċita s-setgħat mogħtija lill-BĊE taħt ir-Regolament MSU.
2. Meta ssir talba lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata permezz tas-setgħat mogħtija lill-BĊE skont ir-Regolament MSU fil-kuntest ta’ investigazzjoni, l-unità investigattiva għandha tispeċifika s-suġġett u l-iskop tal-investigazzjoni.
3. Meta twettaq il-kompiti tagħha, l-unità investigattiva għandu jkollha aċċess għad-dokumenti u l-informazzjoni kollha miġbura mill-BĊE u, fejn xieraq, mill-NCAs relevanti waqt li jkunu qegħdin iwettqu l-attivitajiet superviżorji tagħhom.
Artikolu 126
Drittijiet proċedurali
1. Malli titlesta investigazzjoni u qabel ma titħejja u tiġi ppreżentata proposta għal abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni lill-Bord Superviżorju, l-unità investigattiva għandha tinnotifika lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata bil-miktub dwar il-konklużjonijiet tal-investigazzjoni mwettqa u dwar kwalunkwe oġġezzjoni li tkun tqajmet kontrihom.
2. Fin-notifika msemmija fil-paragrafu 1, l-unità investigattiva għandha tinforma lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata dwar id-dritt tagħha li tagħmel sottomissjonijiet bil-miktub lill-unità investigattiva dwar ir-riżultati fattwali u l-oġġezzjonijiet li jkunu tqajmu kontra l-entità kif stipulat fl-istess notifika, inklużi d-dispożizzjonijiet individwali li allegatament inkisru, u għandha tiffissa limitu ta’ żmien raġonevoli sa meta għandha tirċievi dawk is-sottomissjonijiet. Il-BĊE m’għandux ikun obbligat li jikkunsidra sottomissjonijiet bil-miktub li jirċievi wara li jkun skada l-limitu ta’ żmien stabbilit mill-unità investigattiva.
3. L-unità investigattiva tista’ wkoll, wara notifika skont il-paragrafu 1, tistieden lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata biex tattendi seduta orali. Il-partijiet soġġetti għall-investigazzjoni jistgħu jkunu rrappreżentati u/jew assistiti minn avukati jew persuni kkwalifikati oħrajn matul is-seduta. Is-seduti orali m’għandhomx ikunu miftuħa għall-pubbliku.
4. Id-dritt ta’ aċċess għall-fajl tal-unità investigattiva mill-entità taħt superviżjoni li tkun qiegħda tiġi investigata għandu jiġi ddeterminat skont l-Artikolu 32.
Artikolu 127
Eżami tal-fajl mill-Bord Superviżorju
1. Jekk unità investigattiva tikkunsidra li penali amministrattiva għandha tiġi imposta fuq entità taħt superviżjoni, l-unità investigattiva għandha tissottometti proposta għal abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni lill-Bord Superviżorju, li tiddetermina li l-entità taħt superviżjoni kkonċernata kkommettiet ksur u li tispeċifika l-penali amministrattiva li għandha tiġi imposta. L-unità investigattiva għandha tissottometti wkoll il-fajl tagħha dwar l-investigazzjoni lill-Bord Superviżorju.
2. L-unità investigattiva għandha tibbaża l-proposta tagħha għal abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni biss fuq fatti u oġġezzjonijiet li l-entità taħt superviżjoni kellha l-opportunità li tikkummenta dwarhom.
3. Jekk il-Bord Superviżorju jidhirlu li l-fajl ippreżentat mill-unità investigattiva mhuwiex sħiħ, huwa jista’ jibgħat lura l-fajl lill-unità investigattiva flimkien ma’ talba mmotivata għal aktar tagħrif. L-Artikolu 125 għandu japplika kif meħtieġ.
4. Jekk il-Bord Superviżorju, fuq il-bażi ta’ fajl sħiħ, jaqbel mal-proposta għal abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni tal-unità investigattiva fir-rigward ta’ ksur wieħed jew aktar u l-bażi fattwali għal dik id-deċiżjoni, huwa għandu jadotta l-abbozz sħiħ tad-deċiżjoni proposta mill-unità investigattiva fir-rigward ta’ ksur wieħed jew aktar li huwa jaqbel li jkun seħħ. Safejn il-Bord Superviżorju ma jaqbilx mal-proposta, għandha tittieħed deċiżjoni skont il-paragrafi relevanti ta’ dan l-Artikolu.
5. Jekk il-Bord Superviżorju, fuq il-bażi ta’ fajl sħiħ, jikkunsidra li l-fatti deskritti fil-proposta għal abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni kif imsemmi fil-paragrafu 1 ma jidhrux li jiżvelaw evidenza suffiċjenti ta’ ksur kif imsemmi fl-Artikolu 124, huwa jista’ jadotta abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni li tagħlaq il-każ.
6. Jekk il-Bord Superviżorju, fuq il-bażi ta’ fajl sħiħ, jaqbel mad-determinazzjoni fil-proposta għal abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni tal-unità investigattiva li l-entità kkonċernata kkommettiet ksur, iżda ma jaqbilx mar-rakkomandazzjoni proposta fir-rigward ta’ penali amministrattivi, huwa għandu jadotta l-abbozz sħiħ tad-deċiżjoni, waqt li jispeċifika l-penali amministrattiva li jidhirlu hija xierqa.
7. Jekk il-Bord Superviżorju, fuq il-bażi ta’ fajl sħiħ, ma jaqbilx mal-proposta tal-unità investigattiva, iżda jikkonkludi li kien hemm ksur differenti minn entità taħt superviżjoni, jew li hemm bażi fattwali differenti għall-proposta tal-unità investigattiva, huwa għandu jinforma lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata bil-miktub dwar il-konklużjonijiet tiegħu u l-oġġezzjonijiet mqajma kontra l-entità taħt superviżjoni kkonċernata. L-Artikolu 126(2) sa (4) għandhom japplikaw kif meħtieġ fir-rigward tal-Bord Superviżorju.
8. Il-Bord Superviżorju għandu jħejji abbozz sħiħ tad-deċiżjoni li tiddetermina jekk l-entità taħt superviżjoni kkonċernata kkommettitx ksur jew le waqt li jispeċifika l-penali amministrattivi li għandhom jiġu imposti, jekk dan ikun il-każ.
9. Abbozzi kompluti ta’ deċiżjonijiet adottati mill-Bord Superviżorju u li għandhom jiġu proposti lill-Kunsill Governattiv għandhom ikunu bbażati biss fuq fatti u oġġezzjonijiet li l-entità taħt superviżjoni kellha l-opportunità li tikkummenta dwarhom.
Artikolu 128
Definizzjoni ta’ fatturat annwali totali għall-iskop li jiġi ddeterminat l-ogħla limitu għal penali finanzjarji amministrattivi
Il-fatturat totali annwali kif imsemmi fl-Artikolu 18(1) tar-Regolament MSU għandu jfisser il-fatturat annwali, kif iddefinit fl-Artikolu 67 tad-Direttiva 2013/36/UE, ta’ entità taħt superviżjoni skont il-kontijiet finanzjarji annwali l-aktar reċenti li jkunu disponibbli ta’ dik l-entità taħt superviżjoni. Meta l-entità taħt superviżjoni li tkun ikkommettiet il-ksur tkun tappartjeni għal grupp taħt superviżjoni, il-fatturat annwali totali relevanti għandu jkun il-fatturat annwali totali li jirriżulta mill-kontijiet finanzjarji annwali kkonsolidati l-aktar reċenti li jkunu disponibbli tal-grupp taħt superviżjoni
TITOLU 3
PAGAMENTI PERJODIĊI TA’ PENALI
Artikolu 129
Regoli proċedurali applikabbli għal pagamenti perjodiċi ta’ penali
1. F’każ ta’ ksur kontinwat ta’ regolament jew deċiżjoni superviżorja tal-BĊE, il-BĊE jista’ jimponi l-pagament perjodiku ta’ penali bil-għan li jġiegħel lill-persuni kkonċernati biex jikkonformaw mar-regolament jew deċiżjoni superviżorja. Il-BĊE għandu japplika r-regoli proċedurali tal-Artikolu 22 tar-Regolament MSU u t-Titolu 2 tal-Parti III ta’ dan ir-Regolament.
2. Pagament perjodiku ta’ penali għandu jkun effettiv u proporzjonat. Il-pagament perjodiku ta’ penali għandu jiġi kkalkulat għal kull jum tal-ksur sakemm il-persuna kkonċernata tikkonforma mar-regolament jew deċiżjoni superviżorja kkonċernati tal-BĊE.
3. L-ogħla limiti għal pagamenti perjodiċi ta’ penali għandhom ikunu kif speċifikati fir-Regolament (KE) Nru 2532/98. Il-perijodu relevanti għandu jibda jiddekorri mid-data stipulata fid-deċiżjoni li timponi l-pagament perjodiku ta’ penali. Id-data l-aktar bikrija stipulata fid-deċiżjoni għandha tkun id-data meta l-persuna kkonċernata tiġi nnotifikata bil-miktub dwar ir-raġunijiet tal-BĊE biex jimponi pagament perjodiku ta’ penali.
4. Pagamenti perjodiċi ta’ penali jistgħu jiġu imposti għal perjodi ta’ mhux aktar minn sitt xhur wara d-data speċifikata fid-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 3.
TITOLU 4
LIMITI TA’ ŻMIEN
Artikolu 130
Perjodi ta’ preskrizzjoni għall-impożizzjoni ta’ penali amministrattivi
1. Is-setgħa tal-BĊE li jimponi penali amministrattivi fuq entitajiet taħt superviżjoni għandha tkun soġġetta għal perijodu ta’ preskrizzjoni ta’ ħames snin, li għandu jibda jiddekorri fil-jum meta jitwettaq il-ksur. Fil-każ ta’ ksur kontinwu jew ripetut, il-perijodu ta’ preskrizzjoni għandu jibda jiddekorri fil-jum meta l-ksur jintemm.
2. Kull azzjoni meħuda mill-BĊE għall-finijiet tal-investigazzjoni jew proċeduri fir-rigward ta’ ksur taħt l-Artikolu 124 għandha tikkawża l-interruzzjoni tal-perijodu ta’ preskrizzjoni għall-impożizzjoni ta’ penali finanzjarji amministrattivi. L-interruzzjoni tal-perijodu ta’ preskrizzjoni għandha tidħol fis-seħħ mid-data meta l-azzjoni tiġi nnotifikata lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata.
3. Kull interruzzjoni għandha tikkawża li l-perijodu ta’ preskrizzjoni jerġa’ jibda jiddekorri mill-bidu. Madankollu, il-perijodu ta’ preskrizzjoni għandu jiskadi sal-aktar tard fil-jum meta jiskadi perijodu ekwivalenti għad-doppju tal-perijodu ta’ preskrizzjoni mingħajr ma tkun ġiet imposta penali amministrattiva mill-BĊE. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż bi kwalunkwe perijodu ta’ żmien li għalih il-perijodu ta’ preskrizzjoni jkun sospiż skont il-paragrafu 5.
4. Il-perijodu ta’ preskrizzjoni għall-impożizzjoni ta’ penali amministrattivi għandu jiġi sospiż għal kwalunkwe perijodu li matulu d-deċiżjoni tal-Kunsill Governattiv tal-BĊE tkun soġġetta għal proċeduri ta’ rieżami quddiem il-Bord ta’ Rieżami Amministrattiv jew proċeduri ta’ appell quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja.
5. Il-perijodu ta’ preskrizzjoni għandu jkun sospiż ukoll għat-tul tal-perijodu li matulu jkun hemm proċeduri kriminali pendenti kontra l-entità taħt superviżjoni b’rabta mal-istess fatti.
Artikolu 131
Perjodi ta’ preskrizzjoni għall-infurzar ta’ penali amministrattivi
1. Is-setgħa tal-BĊE li jinforza deċiżjoni meħuda skont l-Artikolu 18(1) u (7) tar-Regolament MSU għandha tkun soġġetta għal perijodu ta’ preskrizzjoni ta’ ħames snin, li għandu jibda jiddekorri mid-data meta tiġi adottata d-deċiżjoni inkwistjoni.
2. Kull azzjoni tal-BĊE li tkun maħsuba biex tinforza l-pagament jew it-termini u l-kundizzjonijiet tal-pagament taħt il-penali amministrattiva kkonċernata għandha tikkawża l-interruzzjoni tal-perijodu ta’ preskrizzjoni għall-infurzar ta’ penali amministrattivi.
3. Kull interruzzjoni għandha tikkawża li l-perijodu ta’ preskrizzjoni jerġa’ jibda jiddekorri mill-bidu.
4. Il-perijodu tal-preskrizzjoni għall-infurzar ta’ penali amministrattivi għandu jiġi sospiż għall-perijodu meħtieġ sabiex:
(a)
jingħata żmien biex isir il-ħlas;
(b)
l-infurzar tal-pagament jiġi sospiż skont deċiżjoni ta’ Kunsill Governattiv tal-BĊE jew il-Qorti tal-Ġustizzja.
TITOLU 5
PUBBLIKAZZJONI TA’ DEĊIŻJONIJIET U SKAMBJU TA’ INFORMAZZJONI
Artikolu 132
Pubblikazzjoni ta’ deċiżjonijiet li jirrigwardaw penali amministrattivi
1. Il-BĊE għandu jippubblika fuq il-websajt tiegħu mingħajr dewmien żejjed, u wara li d-deċiżjoni tkun ġiet innotifikata lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata, kull deċiżjoni li timponi penali amministrattiva, kif iddefinita fl-Artikolu 120, fuq entità taħt superviżjoni fi Stat Membru parteċipanti, inkluża informazzjoni dwar it-tip u n-natura tal-ksur u l-identità tal-entità taħt superviżjoni kkonċernata, ħlief jekk pubblikazzjoni b’dan il-mod:
(a)
jew tipperikola l-istabilità tas-swieq finanzjarji jew investigazzjoni kriminali li tkun tinsab għaddejja;
(b)
jew inkella tikkawża, safejn tista’ tiġi stabbilita, ħsara sproporzjonata lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata.
F’dawn iċ-ċirkustanzi, deċiżjonijiet li jirrigwardaw penali amministrattivi għandhom jiġu ppubblikati fuq bażi anonima. Alternattivament, meta dawk iċ-ċirkustanzi aktarx ikunu ser jintemmu f’perijodu ta’ żmien raġonevoli, il-pubblikazzjoni taħt dan il-paragrafu tista’ tiġi posposta għal dak il-perijodu ta’ żmien.
2. Jekk ikun hemm appell pendenti quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja fir-rigward ta’ deċiżjoni taħt il-paragrafu 1, il-BĊE għandu, mingħajr dewmien żejjed, jippubblika wkoll fuq il-websajt uffiċjali tiegħu informazzjoni dwar l-istatus tal-appell inkwistjoni u l-eżitu tiegħu.
3. Il-BĊE għandu jiżgura li l-informazzjoni ppubblikata taħt il-paragrafi 1 u 2 tibqa’ fuq il-websajt uffiċjali tiegħu għal mill-inqas ħames snin.
Artikolu 133
Għoti ta’ informazzjoni lill-ABE
Suġġett għar-rekwiżiti ta’ segretezza professjonali msemmija fl-Artikolu 27 tar-Regolament MSU, il-BĊE għandu jinforma lill-ABE dwar il-penali amministrattivi kollha, kif iddefinit fl-Artikolu 120, li jiġu imposti fuq entità taħt superviżjoni fi Stat Membru taż-żona tal-euro, inkluż kull appell li għandu x’jaqsam ma’ dawk il-penali u l-eżitu tagħhom.
TITOLU 6
KOOPERAZZJONI BEJN IL-BĊE U L-NCAS FI STAT MEMBRI TAŻ-ŻONA TAL-EURO TAĦT L-ARTIKOLU 18(5) TAR-REGOLAMENT MSU
Artikolu 134
Entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni
1. Fir-rigward ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni, NCA għandha tiftaħ proċeduri biss fuq talba tal-BĊE meta dan ikun meħtieġ għall-iskop li jitwettqu l-kompiti mogħtija lill-BĊE taħt ir-Regolament MSU, bil-għan li tittieħed azzjoni sabiex jiġi żgurat li jiġu imposti penali xierqa f’każijiet mhux koperti mill-Artikolu 18(1) tar-Regolament MSU. Dawn il-każijiet jinkludu l-applikazzjoni ta’:
(a)
penali mhux finanzjarji f’każ ta’ ksur ta’ liġi tal-Unjoni applikabbli direttament minn persuni ġuridiċi jew fiżiċi, kif ukoll penali finanzjarji f’każ ta’ ksur minn persuni fiżiċi ta’ liġi tal-Unjoni applikabbli direttament;
(b)
kull penali finanzjarja jew mhux finanzjarja f’każ ta’ ksur minn persuni ġuridiċi jew fiżiċi ta’ kwalunkwe liġi nazzjonali li tittrasponi direttivi relevanti tal-Unjoni;
(c)
kull penali finanzjarja jew mhux finanzjarja li għandha tiġi imposta skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali relevanti li tagħti setgħat speċifiċi lill-NCAs fi Stati Membri taż-żona tal-euro li preżentament ma jkunux meħtieġa permezz tal-liġi tal-Unjoni relevanti.
Id-dispożizzjonijiet ta’ dan il-paragrafu għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà għal NCA li tiftaħ proċeduri fuq inizjattiva tagħha stess fir-rigward tal-applikazzjoni tal-liġi nazzjonali għal kompiti mhux mogħtija lill-BĊE.
2. NCA tista’ tistaqsi lill-BĊE biex jitlobha tiftaħ proċeduri fil-każijiet imsemmija fil-paragrafu 1.
3. NCA ta’ Stat Membru parteċipanti għandha tinnotifika lill-BĊE malli titlesta proċedura ta’ penali mibdija fuq talba tal-BĊE skont il-paragrafu 1. B’mod partikolari, il-BĊE għandu jkun infurmat dwar il-penali imposti, jekk ikun hemm.
Artikolu 135
Rapportar fir-rigward ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni
L-NCA relevanti għandha tinnotifika lill-BĊE fuq bażi regolari dwar il-penali amministrattivi kollha imposti fuq entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni b’rabta mal-eżerċitar tal-kompiti superviżorji tagħha.
TITOLU 7
REATI KRIMINALI
Artikolu 136
Evidenza ta’ fatti li potenzjalment jagħtu lok għal reat kriminali
Meta, fit-twettiq tal-kompiti tiegħu taħt ir-Regolament MSU, il-BĊE jkollu raġuni biex jissuspetta li seta’ twettaq reat kriminali, huwa għandu jitlob lill-NCA relevanti biex tirreferi l-kwistjoni lill-awtoritajiet kompetenti għal investigazzjoni u possibbilment għal prosekuzzjoni kriminali, skont il-liġi nazzjonali.
TITOLU 8
RIKAVAT MINN PENALI
Artikolu 137
Rikavat minn penali
Ir-rikavat mill-penali amministrattivi imposti mill-BĊE taħt l-Artikolu 18(1) u (7) tar-Regolament MSU għandu jkun il-proprjetà tal-BĊE.
PARTI XI
AĊĊESS GĦAL INFORMAZZJONI, RAPPORTAR, INVESTIGAZZJONIJIET U SPEZZJONIJIET FUQ IL-POST
TITOLU 1
PRINĊIPJI ĠENERALI
Artikolu 138
Kooperazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fir-rigward tas-setgħat imsemmija fl-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU
Id-dispożizzjonijiet li jinsabu f’din il-Parti għandhom japplikaw għal entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni. Għandhom japplikaw ukoll għal entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni jekk il-BĊE jiddeċiedi, skont l-Artikolu 6(5)(d) tar-Regolament MSU, li juża s-setgħat imsemmija fl-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU fir-rigward ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni. Madankollu, dan għandu jkun mingħajr preġudizzju għall-kompetenza tal-NCAs li jagħmlu superviżjoni diretta tal-entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni skont l-Artikolu 6(6) tar-Regolament MSU.
TITOLU 2
KOOPERAZZJONI FIR-RIGWARD TA’ TALBIET GĦAL INFORMAZZJONI
Artikolu 139
Talbiet ad-hoc għal informazzjoni taħt l-Artikolu 10 tar-Regolament MSU
1. Skont l-Artikolu 10 tar-Regolament MSU u suġġett għal u b’mod konformi mal-liġi tal-Unjoni relevanti, il-BĊE jista’ jeħtieġ li persuna ġuridika jew fiżika msemmija fl-Artikolu 10(1) tiegħu tipprovdi l-informazzjoni kollha meħtieġa sabiex teżerċita l-kompiti mogħtija lilha permezz tar-Regolament MSU. Il-BĊE għandu jispeċifika l-informazzjoni kkonċernata u limitu ta’ żmien raġjonevoli sa meta għandha tiġi pprovduta lill-BĊE.
2. Qabel ma jesiġi li l-informazzjoni tiġi pprovduta skont l-Artikolu 10(1) tar-Regolament MSU, il-BĊE l-ewwel għandu jikkunsidra l-informazzjoni diġà disponibbli għall-NCAs.
3. Il-BĊE għandu jpoġġi għad-dispożizzjoni tal-NCA relevanti kopja ta’ kwalunkwe informazzjoni li jirċievi mingħand il-persuna ġuridika jew fiżika li lilha tkun ġiet indirizzata t-talba għall-informazzjoni.
TITOLU 3
RAPPORTAR
Artikolu 140
Kompiti relatati ma’ rapportar superviżorju lill-awtoritajiet kompetenti
1. Il-BĊE għandu jkun responsabbli biex jiżgura konformità mal-liġi relevanti tal-Unjoni li timponi rekwiżiti fuq istituzzjonijiet ta’ kreditu fil-qasam tar-rapportar lill-awtoritajiet kompetenti.
2. Għal dan l-iskop, il-BĊE għandu jkollu l-kompiti u s-setgħat fir-rigward ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni kif stipulat fil-liġi tal-Unjoni relevanti dwar rapportar superviżorju. L-NCAs għandu jkollhom il-kompiti u s-setgħat fir-rigward ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni kif stabbilit fil-liġi tal-Unjoni relevanti dwar rapportar lill-awtoritajiet kompetenti.
3. Minkejja l-paragrafu 2 u ħlief jekk ikun ipprovdut mod ieħor, kull entità taħt superviżjoni għandha tikkomunika lill-NCA relevanti tagħha l-informazzjoni li għandha tiġi rrapportata fuq bażi regolari skont il-liġi tal-Unjoni relevanti. Ħlief jekk ikun ipprovdut speċifikament mod ieħor, kull informazzjoni rrapportata minn entitajiet taħt superviżjoni għandha tiġi ppreżentata lill-NCAs. Huma għandhom iwettqu l-kontrolli inizjali tad-dejta u jagħmlu l-informazzjoni disponibbli għall-BĊE.
4. Il-BĊE għandu jorganizza l-proċessi relatati mal-ġbir u r-reviżjoni tal-kwalità tad-dejta rrapportata minn entitajiet taħt superviżjoni suġġett għal, u b’konformità ma’, il-liġi tal-Unjoni relevanti u standards tekniċi implimentattivi tal-ABE.
Artikolu 141
Talbiet għal informazzjoni f’intervalli rikorrenti taħt l-Artikolu 10 tar-Regolament MSU
1. Skont l-Artikolu 10 tar-Regolament MSU, b’mod partikolari s-setgħa tal-BĊE li jesiġi li tiġi pprovduta informazzjoni f’intervalli rikorrenti u f’formats speċifikati għal skopijiet superviżorji u statistiċi relatati, u suġġett għal u b’konformità mal-liġi tal-Unjoni relevanti, il-BĊE jista’ jesiġi li entitajiet taħt superviżjoni jirrapportaw informazzjoni superviżorja addizzjonali kull meta dik l-informazzjoni tkun neċessarja għall-BĊE biex iwettaq il-kompiti mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU. Suġġett għall-kundizzjonijiet stipulati fil-liġi tal-Unjoni relevanti, il-BĊE jista’ jispeċifika b’mod partikolari l-kategoriji ta’ informazzjoni li għandhom jiġu rrapportati kif ukoll il-proċessi, il-formats, il-frekwenzi u l-limiti ta’ żmien għall-forniment tal-informazzjoni kkonċernata.
2. Jekk il-BĊE jesiġi li persuni ġuridiċi jew fiżiċi kif speċifikat fl-Artikolu 10(1) tar-Regolament MSU jipprovdu informazzjoni f’intervalli rikorrenti, l-Artikolu 140(3) u (4) ta’ dan ir-Regolament għandhom japplikaw kif meħtieġ.
TITOLU 4
KOOPERAZZJONI FIR-RIGWARD TA’ INVESTIGAZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 142
Tnedija ta’ investigazzjoni ġenerali taħt l-Artikolu 11 tar-Regolament MSU
Il-BĊE għandu jmexxi investigazzjoni fil-konfront ta’ kwalunkwe persuna ġuridika jew fiżika msemmija fl-Artikolu 10(1) tar-Regolament MSU fuq il-bażi ta’ deċiżjoni tal-BĊE. Dik id-deċiżjoni għandha tispeċifika dawn l-affarijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-bażi legali għad-deċiżjoni u l-iskop tagħha;
(b)
l-intenzjoni li jiġu eżerċitati s-setgħat stabbiliti fl-Artikolu 11(1) tar-Regolament MSU;
(c)
il-fatt li kull xkiel għall-investigazzjoni mill-persuna li tkun qiegħda tiġi investigata jikkostitwixxi ksur ta’ deċiżjoni tal-BĊE skont it-tifsira tal-Artikolu 18(7) tar-Regolament MSU, mingħajr preġudizzju għal-liġi nazzjonali kif stipulata fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament MSU.
TITOLU 5
SPEZZJONIJIET FUQ IL-POST
Artikolu 143
Deċiżjoni tal-BĊE biex imexxi spezzjoni fuq il-post taħt l-Artikolu 12 tar-Regolament MSU
1. Skont l-Artikolu 12 tar-Regolament MSU, sabiex iwettaq il-kompiti assenjati lilu permezz tar-Regolament MSU, il-BĊE għandu jaħtar timijiet ta’ spezzjoni fuq il-post kif stabbilit fl-Artikolu 144 biex imexxu l-ispezzjonijiet fuq il-post kollha meħtieġa fil-fond ta’ persuna ġuridika kif imsemmi fl-Artikolu 10(1) tar-Regolament MSU.
2. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 142 u skont l-Artikolu 12(3) tar-Regolament MSU, spezzjonijiet fuq il-post għandhom isiru fuq il-bażi ta’ deċiżjoni tal-BĊE, li bħala minimu għandha tispeċifika dan li ġej:
(a)
is-suġġett u l-iskop tal-ispezzjoni fuq il-post; u
(b)
il-fatt li kull xkiel għall-investigazzjoni fuq il-post mill-persuna ġuridika li suġġetta għaliha għandu jikkostitwixxi ksur ta’ deċiżjoni tal-BĊE skont it-tifsira tal-Artikolu 18(7) tar-Regolament MSU, mingħajr preġudizzju għal-liġi nazzjonali kif stipulata fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament MSU.
3. Jekk spezzjoni fuq il-post issegwi investigazzjoni mmexxija fuq il-bażi ta’ deċiżjoni tal-BĊE, kif imsemmi fl-Artikolu 142, u kemm-il darba l-ispezzjoni fuq il-post ikollha l-istess skop u kamp ta’ applikazzjoni bħall-investigazzjoni, l-uffiċjali u l-persuni l-oħrajn awtorizzati mill-BĊE u minn NCA għandhom jingħataw aċċess għall-fond tan-negozju u l-art tal-persuna ġuridika suġġetta għall-investigazzjoni fuq il-bażi tal-istess deċiżjoni, skont l-Artikolu 12(2) u (4) tar-Regolament MSU u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 13 tiegħu.
Artikolu 144
Stabbiliment u kompożizzjoni ta’ timijiet ta’ spezzjoni fuq il-post
1. Il-BĊE għandu jkun inkarigat mill-istabbiliment u l-kompożizzjoni ta’ timijiet ta’ spezzjoni fuq il-post bl-involviment ta’ NCAs, skont l-Artikolu 12 tar-Regolament MSU.
2. Il-BĊE għandu jaħtar lill-kap tat-tim ta’ spezzjoni fuq il-post minn fost membri tal-persunal tal-BĊE u l-NCA.
3. Il-BĊE u l-NCAs għandhom jikkonsultaw ma’ xulxin u jaqblu dwar l-użu tar-riżorsi tal-NCA fir-rigward tat-timijiet ta’ spezzjoni fuq il-post.
Artikolu 145
Proċedura u notifika ta’ spezzjoni fuq il-post
1. Il-BĊE għandu jinnotifika lill-persuna ġuridika li tkun suġġetta għal spezzjoni fuq il-post bid-deċiżjoni tal-BĊE msemmija fl-Artikolu 143(2), u dwar l-identità tal-membri tat-tim ta’ spezzjoni fuq il-post, ta’ mill-inqas ħamest ijiem tax-xogħol qabel il-bidu tal-ispezzjoni fuq il-post. Huwa għandu jinnotifika lill-NCA tal-Istat Membru fejn tkun ser issir l-ispezzjoni fuq il-post ta’ mill-inqas ġimgħa qabel ma jinnotifika lill-persuna ġuridika li tkun suġġetta għall-ispezzjoni fuq il-post dwar dik l-ispezzjoni.
2. Meta t-twettiq xieraq u l-effiċjenza tal-ispezzjoni jkunu jeħtieġu hekk, il-BĊE jista’ jwettaq l-ispezzjoni fuq il-post mingħajr ma jinnotifika minn qabel lill-entità ta’ superviżjoni kkonċernata. L-NCA għandha tiġi nnotifikata kemm jista’ jkun malajr qabel il-bidu ta’ dik l-ispezzjoni fuq il-post.
Artikolu 146
Twettiq ta’ spezzjonijiet fuq il-post
1. Dawk li jwettqu spezzjoni fuq il-post għandhom isegwu l-istruzzjonijiet tal-kap tat-tim ta’ spezzjoni fuq il-post.
2. Meta l-entità suġġetta għall-ispezzjoni fuq il-post tkun entità sinifikanti taħt superviżjoni, il-kap tat-tim ta’ spezzjoni fuq il-post għandu jkun responsabbli għall-kooperazzjoni bejn it-tim ta’ spezzjoni fuq il-post u t-tim superviżorju konġunt inkarigat mis-superviżjoni ta’ dik l-entità sinifikanti taħt superviżjoni.
PARTI XII
DISPOŻIZZJONIJIET TRANŻITORJI U FINALI
Artikolu 147
Bidu ta’ superviżjoni diretta mill-BĊE meta l-BĊE jassumi l-kompiti tiegħu għall-ewwel darba
1. Ta’ mill-inqas xahrejn qabel l-4 ta’ Novembru 2014, il-BĊE għandu jindirizza deċiżjoni lil kull entità taħt superviżjoni li fir-rigward tagħha huwa jassumi l-kompiti mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU, fejn huwa jikkonferma li hija entità sinifikanti taħt superviżjoni. Għal entitajiet li jkunu membri ta’ grupp sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jinnotifika d-deċiżjoni tal-BĊE lill-entità taħt superviżjoni fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti, u għandu jiżgura li l-entitajiet taħt superviżjoni kollha fi ħdan il-grupp sinifikanti taħt superviżjoni jiġu jinfurmati kif meħtieġ. Dawn id-deċiżjonijiet jidħlu fis-seħħ fl-4 ta’ Novembru 2014.
2. Minkejja l-paragrafu 1, jekk il-BĊE jibda jwettaq il-kompiti mogħtija lilu qabel l-4 ta’ Novembru 2014, huwa għandu jindirizza deċiżjoni lill-entità kkonċernata u lill-NCAs relevanti. Ħlief jekk ikun ipprovdut mod ieħor fiha, dik id-deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ meta tiġi nnotifikata. L-NCAs relevanti għandhom jiġu infurmati bil-quddiem dwar l-intenzjoni li tinħareġ deċiżjoni kemm jista’ jkun malajr.
3. Qabel ma jadotta deċiżjoni skont il-paragrafu 1, il-BĊE għandu jipprovdi lill-entità taħt superviżjoni relevanti b’opportunità biex tagħmel sottomissjonijiet bil-miktub.
Artikolu 148
Definizzjoni tal-format tar-rapport dwar l-istorja superviżorja u l-profil ta’ riskju li għandu jiġi pprovdut mill-NCAs lill-BĊE
1. L-NCAs għandhom, sa mhux aktar tard mill-4 ta’ Awwissu 2014, jikkomunikaw lill-BĊE l-identità tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jkunu awtorizzaw kif ukoll rapport dwar dawn l-istituzzjonijiet ta’ kreditu f’format speċifikat mill-BĊE.
2. Minkejja l-paragrafu 1, jekk il-BĊE jibda jwettaq il-kompiti mogħtija lilu qabel l-4 ta’ Novembru 2014, huwa jista’ jitlob lill-NCAs biex jikkomunikaw lill-BĊE l-identità tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu relevanti kif ukoll rapport f’format speċifikat mill-BĊE f’limitu ta’ żmien raġonevoli, li għandu jiġi ddikjarat fit-talba.
Artikolu 149
Kontinwità ta’ proċeduri eżistenti
1. Ħlief jekk il-BĊE jiddeċiedi mod ieħor, jekk NCA tkun bdiet proċeduri superviżorji li għalihom il-BĊE jsir kompetenti fuq il-bażi tar-Regolament MSU, u dan iseħħ qabel l-4 ta’ Novembru 2014, allura għandhom japplikaw il-proċeduri stabbiliti fl-Artikolu 48.
2. B’deroga mill-Artikolu 48, dan l-Artikolu għandu japplika għal proċeduri komuni.
Artikolu 150
Deċiżjonijiet superviżorji meħuda mill-NCAs
Mingħajr preġudizzju għall-eżerċitar mill-BĊE tas-setgħat mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU, deċiżjonijiet superviżorji meħuda minn NCAs qabel l-4 ta’ Novembru 2014 ma għandhomx ikunu affettwati.
Artikolu 151
Stati Membri li l-munita tagħhom issir l-euro
1. Suġġett għall-paragrafu 2, f’ċirkustanzi fejn deroga skont l-Artikolu 139 TFUE tiġi rrevokata għal Stat Membru skont l-Artikolu 140(2) TFUE, l-Artikoli 148 sa 150 għandhom japplikaw kif meħtieġ fir-rigward ta’ proċeduri jew deċiżjonijiet superviżorji mibdija jew meħuda mill-NCA ta’ dak l-Istat Membru.
2. Ir-referenza għall-4 ta’ Novembru 2014 fl-Artikoli 149 u 150 għandha tiġi interpretata bħala referenza għad-data li fiha l-euro tiġi adottata fl-Istat Membru relevanti.
Artikolu 152
Kontinwità ta’ arranġamenti eżistenti
L-arranġamenti eżistenti kollha dwar kooperazzjoni ma’ awtoritajiet oħrajn li tkun daħlet għalihom NCA qabel l-4 ta’ Novembru 2014 li jkopru ta’ mill-inqas parzjalment kompiti ttrasferiti lill-BĊE permezz tar-Regolament MSU għandhom ikomplu japplikaw. Il-BĊE jista’ jiddeċiedi li jipparteċipa f’dawk l-arranġamenti ta’ kooperazzjoni eżistenti skont il-proċedura applikabbli għall-arranġamenti inkwistjoni jew li jistabbilixxi arranġamenti ta’ kooperazzjoni ġodda ma’ terzi għall-kompiti ttrasferiti lilu permezz tar-Regolament MSU. NCA għandha tkompli tapplika arranġamenti ta’ kooperazzjoni eżistenti biss sal-punt li ma jkunux issostitwiti b’arranġamenti ta’ kooperazzjoni tal-BĊE. Meta jkun meħtieġ għall-eżekuzzjoni tal-arranġamenti eżistenti ta’ kooperazzjoni, l-NCA għandha tkun responsabbli li tassisti lill-BĊE, b’mod partikolari billi teżerċita d-drittijiet u twettaq ir-responsabbiltajiet tagħha taħt l-arranġamenti b’koordinazzjoni mal-BĊE.
Artikolu 153
Dispożizzjonijiet finali
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Frankfurt am Main, is-16 ta’ April 2014.