РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 100/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 януари 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1406/2002 за създаване на Европейска агенция за морска безопасност
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 100, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 1406/2002 на Европейския парламент и на Съвета (3), приет вследствие на инцидента с нефтения танкер „Ерика“, беше създадена Европейска агенция за морска безопасност („агенцията“) с цел осигуряване на високо, уеднаквено и ефективно равнище на морска безопасност и предотвратяване на замърсяване, причинено от кораби.
(2)
След инцидента с нефтения танкер „Престиж“ през 2002 г. Регламент (ЕО) № 1406/2002 беше изменен, за да се предоставят по-големи правомощия на агенцията по отношение на реагирането при замърсяване.
(3)
Необходимо е да се поясни кои видове замърсяване на моретата попадат сред целите на Регламент (ЕО) № 1406/2002. Ето защо замърсяването на моретата от инсталации за нефт и природен газ следва да се разбира като замърсяване с нефт или други вещества, различни от нефт, които при въвеждане в морската среда е възможно да създадат опасност за човешкото здраве, да увредят живите ресурси и морските видове, да нанесат щети на места за отдих или да попречат за друг законен начин на използване на морето, както е определено с Протокола за подготовка, противодействие и сътрудничество при замърсяване с опасни и вредни вещества от 2000 г.
(4)
В съответствие с член 22 от Регламент (ЕО) № 1406/2002 през 2007 г. управителният съвет на агенцията („управителният съвет“) възложи извършването на независима външна оценка на прилагането на посочения регламент. Въз основа на тази оценка през юни 2008 г. той отправи препоръки относно промени във функционирането на агенцията, нейните области на компетентност и работни практики.
(5)
Въз основа на констатациите на външната оценка, както и на препоръките и многогодишната стратегия, приета от управителния съвет през март 2010 г., някои от разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1406/2002 следва да бъдат изяснени и актуализирани. Агенцията следва да получи редица нови основни и спомагателни задачи, отразяващи развитието на политиката за морска безопасност на равнището на Съюза и на международно равнище, като същевременно продължи да се съсредоточава върху изпълнението на своите приоритетни задачи в областта на морската безопасност. Предвид бюджетните ограничения, пред които е изправен Съюзът, са необходими значителни усилия за внимателен преглед и реорганизация, за да се гарантира ефективността на разходите и бюджета и да се избегне дублирането. Нуждите от персонал за новите основни и спомагателни задачи следва по принцип да се посрещнат чрез вътрешна реорганизация в агенцията. Същевременно, когато е подходящо, агенцията следва да получи финансиране от други части на бюджета на Съюза, по-специално от инструмента по линия на Европейската политика за съседство. Осъществяването на други нови основни и спомагателни задачи от агенцията ще се извършва в рамките на действащата финансова перспектива и бюджета на агенцията, без да се засягат преговорите и решенията относно бъдещата многогодишна финансова рамка. Тъй като настоящият регламент не е решение за финансиране, бюджетният орган следва да вземе решение относно средствата за агенцията в рамките на годишната бюджетна процедура.
(6)
Задачите на агенцията следва да бъдат ясно и точно описани, като следва да се избягва всякакво дублиране на задачи.
(7)
Агенцията е показала, че някои задачи могат да се осъществяват по-ефективно на европейско равнище, което в някои случаи може да предложи икономии за националните бюджети на държавите-членки, а когато са видими, представляват реална добавена стойност на европейско равнище.
(8)
Някои разпоредби относно специфичното управление на агенцията следва да бъдат изяснени. Като се вземе предвид специалната отговорност на Комисията за прилагането на политиките на Съюза, утвърдена в Договора за функционирането на Европейския съюз, Комисията следва да предоставя политически насоки на агенцията при изпълнението на нейните задачи при пълно зачитане на правния статус на агенцията и на независимостта на нейния изпълнителен директор, както е установено с Регламент (ЕО) № 1406/2002.
(9)
Значението на осигуряването на балансирано представяне на половете следва напълно да се отчита при назначаването на членове на управителния съвет, при избора на председател и заместник-председател на управителния съвет и при назначаването на ръководители на отдели.
(10)
Всяко позоваване на съответни правни актове на Съюза следва да се приема за позоваване на актове в областта на морската безопасност, морската сигурност, предотвратяването и реагирането на замърсяване, причинено от кораби, както и реагирането на замърсяване на моретата, причинено от инсталации за нефт и природен газ.
(11)
За целите на настоящия регламент за „морска сигурност“ означава - в съответствие с Регламент (ЕО) № 725/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно подобряване на сигурността на корабите и на пристанищните съоръжения (4) - комбинацията от превантивни мерки, предназначени за защита на морския транспорт и на пристанищните съоръжения срещу заплахи от преднамерени противозаконни действия. Целта, свързана със сигурността, следва да се постигне с приемането на подходящи мерки в областта на политиката за морски транспорт, без да се засягат правилата на държавите-членки в сферата на националната сигурност, отбраната и обществената сигурност и в борбата с финансовите престъпления против държавата.
(12)
Агенцията следва да действа в съответствие с интересите на Съюза. Това следва да включва случаите, когато на агенцията се възлага да действа извън територията на държавите-членки в нейните области на компетентност и да предоставя техническа помощ на съответните трети държави при утвърждаване на политиката на Съюза за морска безопасност.
(13)
Агенцията следва да предоставя техническа помощ на държавите-членки, което следва да улесни изграждането на необходимия национален капацитет за изпълнението на достиженията на правото на Съюза.
(14)
Агенцията следва да предоставя оперативна помощ на държавите-членки и на Комисията. Това следва да включва услуги като системата на Съюза за обмен на морска информация (SafeSeaNet), европейската сателитна система за наблюдение на нефтени разливи (CleanSeaNet), центъра на Европейския съюз за данни за разпознаване и проследяване на кораби на далечни разстояния (EU LRIT Data Centre) и базата данни на ЕС за инспекциите на държавния пристанищен контрол (Thetis).
(15)
Експертният опит на агенцията при електронното предаване на данни и системите за обмен на морска информация следва да се използва за опростяване на формалностите за даване на сведения за кораби с цел да се премахнат бариерите пред морския транспорт и да се създаде европейско пространство за морски транспорт без бариери. По-специално агенцията следва да подпомага държавите-членки при изпълнението на Директива 2010/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 20 октомври 2010 г. относно формалностите за даване на сведения за кораби, пристигащи във и/или напускащи пристанищата на държавите-членки (5).
(16)
Агенцията следва да увеличи помощта, която предоставя на Комисията, по отношение на научноизследователските дейности, свързани с нейните области на компетентност. Следва обаче да се избягва дублиране на работата със съществуващата рамка за научни изследвания на Съюза. По-специално агенцията не следва да отговаря за управлението на научноизследователски проекти.
(17)
Предвид развитието на нови иновационни приложения и услуги, както и подобряването на вече съществуващите приложения и услуги, и с цел създаване на европейско пространство за морски транспорт без бариери, агенцията следва да използва пълноценно потенциала на европейските програми за спътникова радионавигация (EGNOS и Галилео ) и програмата за глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС).
(18)
След изтичане срока на действие на рамката на Съюза за сътрудничество в областта на случайно или умишлено замърсяване на водите, създадена с Решение № 2850/2000/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), агенцията следва да продължи някои от предходно извършваните дейностите по тази рамка, чрез използване по-специално на експертния опит в рамките на консултативната техническа група за готовност и реагиране при замърсяване на морето. Дейностите на агенцията в тази област не следва да освобождават крайбрежните държави от задължението им да имат необходимите механизми за реагиране при замърсяване и следва да зачитат действащите договорености за сътрудничество между държавите-членки или групи от държави-членки.
(19)
При поискване агенцията предоставя на държавите-членки подробна информация за евентуални случаи на замърсяване от кораби чрез CleanSeaNet, която им дава възможност да изпълнят своите отговорности съгласно Директива 2005/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 септември 2005 г. относно замърсяване от кораби и налагане на санкции при нарушения (7). Въпреки това се наблюдават значителни различия в ефективността на прилагането, независимо че такова замърсяване може да премине в други национални води. Ето защо в следващия си доклад съгласно член 12 от посочената директива Комисията следва да предостави на Европейския парламент и на Съвета информация за ефективността и последователността при прилагането на тази директива, както и други имащи отношение данни за нейното прилагане.
(20)
Исканията на засегнати държави-членки за мобилизиране от агенцията на действия срещу замърсяването следва да преминават през механизма на ЕС за гражданска защита, създаден с Решение 2007/779/ЕО, Евратом на Съвета (8). Въпреки това в ситуации, различни от свързаните с искания за мобилизиране на кораби и оборудване в готовност за реагиране при замърсяване, Комисията може да прецени, че алтернативните средства за комуникация с използването на модерни информационни технологии са по-подходящи, и следователно може да информира молещата държава-членка.
(21)
Неотдавнашните събития откроиха рисковете от офшорно проучване за нефт и природен газ и производствени дейности по отношение на морския транспорт и морската среда. Възможностите за реагиране на агенцията при замърсяване с нефт и експертният ѝ опит в областта на замърсяването с опасни и вредни вещества следва да се използват и в случаите на реагиране при замърсяване, причинено от тези дейности, по искане на засегнатата държава.
(22)
По-специално CleanSeaNet, която понастоящем се използва за предоставяне на доказателства за нефтени разливи от кораби, следва да бъде използвана от агенцията и за откриване и докладване на нефтени разливи от офшорно проучване за нефт и природен газ и производствени дейности, без това да се отразява отрицателно на услугите, предоставяни на морския транспорт.
(23)
Агенцията притежава натрупан и признат ценен експертен опит и инструменти в областта на морската безопасност, морската сигурност, предотвратяването и реагирането на замърсяване, причинено от кораби. Този експертен опит и тези инструменти могат да имат отношение към други дейности на Съюза, свързани с политиката на Съюза за морски транспорт. Ето защо агенцията следва да подпомага при поискване Комисията и държавите-членки при разработването и осъществяването на такива дейности на Съюза, при условие че управителният съвет е дал своето одобрение в контекста на годишната работна програма на агенцията. Тази помощ следва да e обусловена от обстоен анализ на разходите и ползите и не следва да засяга основните задачи на агенцията.
(24)
Чрез предоставяната техническа помощ агенцията допринася и за развитието на по-благоприятен за околната среда морски транспорт.
(25)
Що се отнася до класификационните организации, повечето от тях работят с плавателни съдове както за морски транспорт, така и за транспорт по вътрешни водни пътища. Предвид експертния опит на агенцията с класификационни организации за морски плавателни съдове тя може да предоставя на Комисията съответна информация за класификационните организации за съдове, плаващи по вътрешни водни пътища, и по този начин да се повиши ефективността.
(26)
Що се отнася до интерфейса между информационните системи за транспорт агенцията следва да подпомага Комисията и държавите-членки, като проучва - заедно с компетентните органи на системата за речни информационни услуги - възможността за обмен на информация между тези системи.
(27)
Без да се засягат отговорностите на компетентните органи, Агенцията следва да подпомага Комисията и държавите-членки при разработването и осъществяването на бъдещата инициатива за електронни услуги в областта на морския транспорт, чиято цел е да се повиши ефективността на европейския сектор за морски транспорт чрез улесняване на използването на модерни информационни технологии.
(28)
За да бъде завършено изграждането на единния пазар и на европейското пространство за морски транспорт без бариери, следва да се намалят административните тежести за корабоплаването, наред с другото като се насърчава морският транспорт на къси разстояния. Във връзка с това концепцията „Син пояс“ и електронните услуги в областта на морския транспорт могат евентуално да се използват за намаляване на формалностите за даване на сведения от търговски кораби, пристигащи във и/или напускащи пристанищата на държавите-членки.
(29)
Припомня се, че в съответствие със съдебната практика на Съда на Европейския съюз и за да се спази принципът на институционално равновесие, на агенция не може да бъде предоставено правомощие да приема решения с общо приложение.
(30)
Без да се засягат установените в Регламент (ЕО) № 1406/2002 цели и задачи, в рамките на една година от влизането в сила на настоящия регламент Комисията следва да изготви и представи в тясно сътрудничество със съответните заинтересовани страни проучване за осъществимост с цел да оцени и установи възможностите за засилена координация и сътрудничество между различните функции на бреговата охрана. При това проучване следва да се вземат предвид действащата правна рамка и съответните препоръки от подходящи форуми на Съюза, както и текущото разработване на обща среда за обмен на информация (Common Information Sharing Environment, CISE), и следва напълно да се зачитат принципите на субсидиарност и пропорционалност, и ясно да се посочат разходите и ползите пред Европейския парламент и Съвета.
(31)
Привличането на добре обучени европейски морски лица е от значение за конкурентоспособността на морските центрове на Съюза. Ето защо предвид настоящото и бъдещото търсене в Съюза на високо квалифицирани морски лица, агенцията следва да подпомага по целесъобразност държавите-членки и Комисията при популяризирането на обучението по морско дело, като улеснява доброволния обмен на най-добри практики и предоставя информация за обменни програми на Съюза за обучение по морско дело. Това би могло да включва подпомагане на компетентните европейски заинтересовани страни в стремежа им към високи постижения в областта на образованието и обучението по морско дело на доброволна основа, като същевременно изцяло се зачита отговорността на държавите-членки за съдържанието и организацията на обучението по морско дело.
(32)
С цел противодействие на нарастващия риск от пиратство агенцията следва да продължи по целесъобразност да препраща на компетентните национални власти и на други имащи отношение органи, включително операции като операцията на ръководените от ЕС военноморски сили Atalanta, подробни сведения за местоположението на плаващите под знамето на държава-членка кораби, които преминават през зони, класифицирани като много рискови. Освен това агенцията разполага със средства, които могат да бъдат полезни, най-вече в контекста на разработването на CISE. Поради това е целесъобразно при поискване агенцията да предоставя съответни данни за местоположението на кораби и за наблюдение на Земята на компетентни национални органи и органи на Съюза, като Frontex и Европол, за да се улеснят превантивните мерки срещу преднамерени противозаконни действия по смисъла на съответното право на Съюза, без да се засягат правата и задълженията на държавите-членки и в съответствие с приложимото национално право и право на Съюза, по-специално по отношение на искащите данните органи. За предоставянето на данни за разпознаване и проследяване на кораби на далечни разстояния следва да се получи съгласието на съответната държава на знамето в съответствие с процедури, установени от управителния съвет.
(33)
Когато публикуват информация относно държавния пристанищен контрол в съответствие с Директива 2009/16/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно държавния пристанищен контрол (9), Комисията и агенцията следва да се основават на експертните знания и опита, натрупан по Парижкия меморандум за разбирателство за държавния пристанищен контрол („Парижкия меморандум за разбирателство“), за да се осигури последователност.
(34)
Помощта на агенцията за държавите-членки и за Комисията във връзка с имащата отношение дейност на международни и регионални организации не следва да засяга отношенията на тези организации и държавите-членки, произтичащи от членството на държавите-членки в същите организации.
(35)
Съюзът се е присъединил към следните инструменти, установяващи регионални организации, чиито дейности са включени сред целите на агенцията: Конвенцията за защитата на морската среда на района на Балтийско море (Конвенция от Хелзинки, ревизирана през 1992 г.) (10); Конвенцията за опазване на Средиземно море от замърсяване (Конвенция от Барселона) (11) и ревизията ѝ от 1995 г. (12), както и редица протоколи към нея; Споразумението за сътрудничество в борбата срещу замърсяването на Северно море с нефт и с други опасни вещества (Споразумение от Бон) (13); Конвенцията за защита на морската среда на Североизточния Атлантически океан (Конвенция OSPAR) (14); Споразумението за сътрудничество за защита на бреговете и водите на Североизточния Атлантически океан срещу замърсяване, подписано на 17 октомври 1990 г. (Споразумение от Лисабон) (15), и Допълнителния протокол към него, подписан на 20 май 2008 г., който все още не е влязъл в сила (16). Съюзът води също така преговори за присъединяване към Конвенцията за опазване на Черно море от замърсяване, подписана през април 1992 г. (Конвенция от Букурещ). Ето защо агенцията следва да предоставя техническа помощ на държавите-членки и на Комисията да участват в дейността на тези регионални организации.
(36)
Освен посочените регионални организации съществуват редица други регионални, подрегионални и двустранни договорености за сътрудничество и координация по отношение на реагирането при замърсяване. Когато предоставя помощ във връзка с реагирането при замърсяване на трети държави, които споделят регионално море със Съюза, агенцията следва да действа, като взема под внимание тези договорености.
(37)
Съюзът споделя регионалните морета Средиземно море, Черно море и Балтийско море със съседни държави. По искане на Комисията агенцията следва да предоставя помощ на тези държави във връзка с реагиране при замърсяване.
(38)
За да се повиши максимално ефективността, агенцията следва да осъществява възможно най-тясно сътрудничество в рамките на Парижкия меморандум за разбирателство. Комисията и държавите-членки следва да продължат да проучват всички възможности за по-нататъшно повишаване на ефективността, които могат да бъдат представени за разглеждане в рамките на посочения Парижки меморандум за разбирателство.
(39)
За да се осигури правилно прилагане на практика на правно обвързващите актове на Съюза в областта на морската безопасност, както и предотвратяването на замърсяването от кораби, агенцията следва да подпомага Комисията в осъществяването на посещения в държавите-членки. Тези посещения в националните администрации следва да дадат възможност на агенцията да събере необходимата информация, за да представи на Комисията цялостен доклад за по-нататъшна оценка. Тези посещения следва да се осъществяват, следвайки принципите, посочени в член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, и по начин, който свежда до минимум административната тежест за националните морски администрации. Освен това посещенията следва да се осъществяват в съответствие с установена процедура, включително стандартна методика, приета от управителния съвет.
(40)
Агенцията следва да подпомага Комисията в осъществяването на инспекции на признати организации в съответствие с Регламент (ЕО) № 391/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно общи правила и стандарти за организациите за проверка и преглед на кораби (17). Тези инспекции може да се провеждат и в трети държави. Комисията и агенцията следва да гарантират, че съответните държави-членки са надлежно информирани. Освен това агенцията следва да изпълнява делегираните ѝ от Комисията задачи, свързани с инспекции във връзка с обучението и освидетелстването на морски лица в трети държави съгласно Директива 2008/106/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. относно минималното ниво на обучение на морските лица (18). В приложното поле на Регламент (ЕО) № 1406/2002 не следва да се включват подробности за техническата помощ, която агенцията предоставя при осъществяваните от Комисията инспекции за морска сигурност в съответствие с Регламент (ЕО) № 324/2008 на Комисията от 9 април 2008 г. за определяне на изменени процедури за извършване на инспекции на Комисията в областта на морската сигурност (19).
(41)
За да се осигури съгласуваност с целите на политиката и с институционалната структура на Съюза, както и с приложимите административни и финансови процедури, Комисията следва да излезе с официално становище в писмена форма по проекта за многогодишна стратегия на агенцията и по проектите ѝ за годишни работни програми, което управителният съвет следва да вземе под внимание преди приемането на тези документи.
(42)
За да се гарантира справедлива и прозрачна процедура за назначаването на изпълнителния директор, използваната процедура за подбор следва да съответства на насоките на Комисията за подбор и определяне на директорите на агенциите на Съюза. В тези насоки се предвижда, че всеки гражданин на държава-членка може да представи кандидатура. Поради същите съображения управителният съвет следва да има свой представител като наблюдател в комисията за предварителен подбор. Наблюдателят следва да бъде информиран по време на следващите етапи от процедурата за подбор. При вземането на решение за назначаване на неговите членове, управителният съвет следва да може да постави въпроси на Комисията във връзка с процедурата за подбор. Освен това управителният съвет следва да разполага с възможност да проведе събеседване с подбраните кандидати в съответствие със стандартната практика. На всеки етап от процедурата за подбор и назначаване на поста изпълнителен директор на агенцията всички участващи страни следва да гарантират, че личните данни на кандидатите се обработват в съответствие с Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (20).
(43)
Макар агенцията основно да се финансира с вноска от Съюза, тя получава приходи и от такси и плащания, свързани с услугите ѝ. Тези такси и плащания се отнасят по-специално до функционирането на Центъра на ЕС за данни за разпознаване и проследяване на кораби на далечни разстояния и се налагат в съответствие с резолюциите на Съвета, приети на 1 - 2 октомври 2007 г. и на 9 декември 2008 г., относно създаването на Център на ЕС за данни за разпознаване и проследяване на кораби на далечни разстояния, и по-специално с точките относно финансирането на докладите относно разпознаването и проследяването на кораби на далечни разстояния.
(44)
В рамките на доклада за напредъка, предвиден съгласно Регламент (ЕО) № 1406/2002, Комисията следва да проучи също възможността на агенцията да допринася за изпълнението на бъдещ законодателен акт относно безопасността на дейности за офшорно проучване, изследване и производство на нефт и природен газ, който понастоящем се разглежда от Европейския парламент и Съвета, по отношение на предотвратяването на замърсяване от офшорни инсталации за нефт и природен газ, като се вземат предвид натрупаният и признат експертен опит и инструментите на агенцията.
(45)
Дейностите на агенцията следва, когато е целесъобразно, да допринасят и за установяването на реално европейско пространство за морски транспорт без бариери.
(46)
Следва да се вземе под внимание Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза (21), и по-специално член 208 от него.
(47)
Поради това Регламент (ЕО) № 1406/2002 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО) № 1406/2002
Регламент (ЕО) № 1406/2002 се изменя, както следва:
1)
Членове 1 - 3 се заменят със следното:
„Член 1
Цели
1. С настоящия регламент се създава Европейска агенция за морска безопасност („агенцията“) с цел да се осигури високо, уеднаквено и ефективно равнище на морска безопасност, морска сигурност, предотвратяване и реагиране на замърсяване, причинено от кораби, както и реагиране на замърсяване на моретата, причинено от инсталации за нефт и природен газ.
2. За тази цел агенцията си сътрудничи с държавите-членки и Комисията и им предоставя техническа, оперативна и научна помощ в посочените в параграф 1 от настоящия член области в рамките на основните задачи, изложени в член 2, и когато е приложимо, на спомагателните задачи, посочени в член 2а, по-специално за да подпомогне държавите-членки и Комисията в правилното прилагане на съответните правни актове на Съюза. По отношение на реагирането при замърсяване агенцията предоставя оперативна помощ само по искане на засегнатата(ите) държава(и).
3. При предоставянето на посочената в параграф 2 помощ агенцията допринася, когато е целесъобразно, за цялостната ефективност на морския трафик и морския транспорт, както е установено в настоящия регламент, за да се улесни създаването на европейско пространство за морски транспорт без бариери.
Член 2
Основни задачи на агенцията
1. С цел да бъде гарантирано правилното изпълнение на посочените в член 1 цели агенцията изпълнява основните задачите, изброени в настоящия член.
2. Агенцията подпомага Комисията:
а)
при подготвителната работа за осъвременяване и разработване на съответните правни актове на Съюза, по-специално в съответствие с развитието на международното законодателство;
б)
при ефективното прилагане на съответните задължителни правни актове на Съюза, по-специално чрез осъществяването на посещения и инспекции, както е посочено в член 3 от настоящия регламент, и чрез предоставяне на техническа помощ на Комисията при изпълнение на свързаните с инспекции задачи, възложени ѝ съгласно член 9, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 725/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно подобряване на сигурността на корабите и на пристанищните съоръжения (22). Във връзка с това агенцията може да представя на Комисията предложения за евентуално усъвършенстване на тези задължителни правни актове;
в)
при анализа на текущи и завършени научноизследователски проекти, свързани с целите на агенцията; това може да включва определянето на евентуални последващи мерки в резултат на конкретните научноизследователски проекти;
г)
при изпълнението на всяка друга задача, възложена на Комисията в законодателните актове на Съюза, свързани с целите на агенцията.
3. Агенцията работи съвместно с държавите-членки за:
а)
организиране, когато е необходимо, на съответни дейности по обучение в области, които са от компетентността на държавите-членки;
б)
разработване на технически решения, включително предоставяне на съответни оперативни услуги, и предоставяне на техническа помощ за изграждането на необходимия национален капацитет за прилагането на съответните правни актове на Съюза;
в)
предоставяне по искане на държава-членка на подходяща информация, получена в резултат на инспекциите, посочени в член 3, в подкрепа на мониторинга на признати организации, които изпълняват задачи по сертифициране от името на държавите-членки, в съответствие с член 9 от Директива 2009/15/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно общите правила и стандарти за организациите за проверка и преглед на кораби и за съответните дейности на морските администрации (23), без да се засягат правата и задълженията на държавата на знамето;
г)
оказване на подкрепа с допълнителни средства по икономически ефективен начин за действия по реагиране при замърсяване в случай на замърсяване, причинено от кораби, както и при замърсяване на моретата, причинено от инсталации за нефт и природен газ, когато е отправено искане от засегнатата държава-членка, под чието ръководство се осъществяват операциите по отстраняване на замърсяването, без да се засяга задължението на крайбрежните държави да изградят необходимите механизми за реагиране при замърсяване и при зачитане на съществуващото сътрудничество между държавите-членки в тази област. Исканията за мобилизиране на действия срещу замърсяването се предават по целесъобразност през механизма на ЕС за гражданска защита, създаден с Решение 2007/779/ЕО, Евратом на Съвета (24).
4. Агенцията улеснява сътрудничеството между държавите-членки и Комисията:
а)
в областта на контрола на движението, включен в обхвата на Директива 2002/59/ЕО, агенцията по-специално насърчава сътрудничеството между крайречните държави в съответните плавателни зони, както и разработва и управлява европейския център за данни за разпознаване и проследяване на кораби на далечни разстояния на Европейския съюз и системата на Съюза за морска информация и обмен (SafeSeaNet), посочени в членове 6б и 22а от същата директива, както и международната система за обмен на данни за разпознаване и проследяване на кораби на далечни разстояния в съответствие с поетия ангажимент в рамките на Международната морска организация (ИМО);
б)
с предоставяне, при поискване и без да се засягат националното право и правото на Съюза, на съответни данни за местоположението на кораби и за наблюдение на Земята на компетентните национални органи и съответни органи на Съюза в рамките на мандата им, за да се улесни провеждането на мерките срещу заплахи от пиратство и умишлени противоправни действия по смисъла на приложимото право на Съюза или международно договорените правни инструменти в областта на морския транспорт, при спазване на приложимите правила за защита на данните и в съответствие с административните процедури, установени от управителния съвет или от ръководната група на високо равнище, създадена съгласно Директива 2002/59/ЕО, в зависимост от случая. За предоставянето на данни за разпознаване и проследяване на кораби на далечни разстояния се получава съгласието на съответната държава на знамето;
в)
в областта на разследването на морски произшествия и инциденти в съответствие с Директива 2009/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за определяне на основните принципи, които уреждат разследването на произшествия в областта на морския транспорт (25); по искане на съответните държави-членки и при положение че не възниква конфликт на интереси, агенцията предоставя оперативна подкрепа на тези държави-членки във връзка с разследванията на тежки или много тежки морски произшествия и прави анализ на докладите от проучването на безопасността, за да установи добавената стойност на равнището на Съюза под формата на съответни извлечени поуки. Въз основа на предоставените от държавите-членки данни в съответствие с член 17 от посочената директива агенцията съставя годишен преглед на морските произшествия и инциденти;
г)
при предоставянето на обективна, надеждна и съпоставима статистика, информация и данни, за да се даде възможност на Комисията и на държавите-членки да предприемат необходимите инициативи за подобряване на действията си и оценяване на ефективността и рентабилността на съществуващите мерки. Тези задачи включват събиране, записване и оценка на технически данни, систематично използване на съществуващи бази данни, включително тяхното взаимно обогатяване и, когато е необходимо - разработване на допълнителни бази данни. Въз основа на събраните данни агенцията подпомага Комисията да публикува информация за корабите в съответствие с Директива 2009/16/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно държавния пристанищен контрол (26);
д)
при събиране и анализиране на данни за морските лица, които се предоставят и използват в съответствие с Директива 2008/106/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. относно минималното ниво на обучение на морските лица (27);
е)
при подобряване на идентифицирането и преследването на кораби, извършващи неправомерни изхвърляния, в съответствие с Директива 2005/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 септември 2005 г. относно замърсяване от кораби и налагане на санкции при нарушения (28);
ж)
по отношение на замърсяването с нефт на моретата, причинено от инсталации за нефт и природен газ, чрез използване на европейската сателитна система за наблюдение на нефтени разливи (CleanSeaNet) за наблюдение на размера на подобно замърсяване и неговото въздействие върху околната среда;
з)
при предоставянето на техническа помощ, необходима на държавите-членки и на Комисията, за да допринасят в работата на техническите органи на ИМО и на Международната организация на труда в областта на морския транспорт, и на Парижкия меморандум за разбирателство относно държавния пристанищен контрол („Парижкия меморандум за разбирателство“) и съответните регионални организации, към които Съюзът се е присъединил, по въпросите от компетентността на Съюза;
и)
по отношение на изпълнението на Директива 2010/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 20 октомври 2010 г. относно формалностите за даване на сведения за кораби, пристигащи във и/или напускащи пристанищата на държавите-членки (29), по-специално като улеснява електронното предаване на данни чрез системата SafeSeaNet и като подпомага разработването на обслужване на едно гише.
5. По искане на Комисията агенцията може да предоставя техническа помощ, включително организиране на дейности за обучение, във връзка със съответните правни актове на Съюза на държави, които кандидатстват за присъединяване към Съюза, и когато е приложимо на държави - партньори по линия на Европейската политика за съседство, и на участващите държави в Парижкия меморандум за разбирателство.
Агенцията може също така да предоставя помощ в случай на замърсяване, причинено от кораби, както и при замърсяване на моретата, причинено от инсталации за нефт и природен газ, което засяга трети държави, споделящи регионално море със Съюза, в съответствие с механизма на ЕС за гражданска защита, създаден с Решение 2007/779/ЕО, Евратом, и при съответно прилагане на условията, приложими за държавите-членки, посочени в параграф 3, буква г) от настоящия член. Тези задачи се координират с действащите регионални договорености за сътрудничество във връзка със замърсяването на моретата.
Член 2а
Спомагателни задачи на агенцията
1. Без да се засягат основните задачи, посочени в член 2, агенцията подпомага Комисията и държавите-членки, когато е подходящо, в разработването и осъществяването на дейностите на Съюза, изложени в параграфи 2 и 3 от настоящия член и свързани с целите на агенцията, доколкото агенцията има натрупан и признат експертен опит и инструменти. Изложените в настоящия член спомагателни задачи:
а)
създават реална добавена стойност;
б)
избягват дублирането на усилия;
в)
са в интерес на политиката на Съюза за морски транспорт;
г)
не засягат основните задачи на агенцията; и
д)
не нарушават правата и задълженията на държавите-членки, по-специално като държави на знамето, пристанищни държави и крайбрежни държави.
2. Агенцията подпомага Комисията:
а)
в контекста на изпълнението на Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (Рамковата директива за морска стратегия) (30), като допринася за целта да се постигне добро състояние на околната среда в морските води предвид елементите, свързани с морския транспорт, и като използва резултатите от съществуващи инструменти като SafeSeaNet и CleanSeaNet;
б)
като предоставя техническа помощ във връзка с емисиите на парникови газове от кораби, по-специално при проследяване на актуалното развитие на международно равнище;
в)
по отношение на програмата за глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС), като насърчава използването на данни и услуги от ГМОСС за целите на морския транспорт в рамката за управление на ГМОСС;
г)
в разработването на обща среда за обмен на информация за морската област на ЕС;
д)
по отношение на подвижните офшорни инсталации за нефт и природен газ, при разглеждане на изискванията на ИМО и при събиране на основна информация за евентуални заплахи за морския транспорт и морската среда;
е)
като предоставя съответната информация относно класификационните организации за съдове, плаващи по вътрешни водни пътища, в съответствие с Директива 2006/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. за установяване на техническите изисквания за плавателни съдове по вътрешни водни пътища (31). Тази информация се включва и в докладите, посочени в член 3, параграфи 4 и 5 от настоящия регламент.
3. Агенцията подпомага Комисията и държавите-членки:
а)
в проучванията на осъществимостта и в изпълнението на политики и проекти в подкрепа на установяването на европейско пространство за морски транспорт без бариери, като концепцията „Син пояс“ и електронните услуги в областта на морския транспорт, както и морските магистрали. Това се извършва по-специално с проучване на допълнителни функционални възможности на системата SafeSeaNet, без да се засяга ролята на ръководната група на високо равнище, създадена в съответствие с Директива 2002/59/ЕО;
б)
като проучва - с компетентните органи на системата за речни информационни услуги - възможността за обмен на информация между тази система и информационните системи за морски транспорт въз основа на доклада, предвиден в член 15 от Директива 2010/65/ЕС;
в)
като подпомага доброволния обмен на най-добри практики в областта на образованието и обучението по морско дело в Съюза и като предоставя информация за обменни програми на Съюза от значение за обучението по морско дело, при пълно зачитане на член 166 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).
Член 3
Посещения в държавите-членки и инспекции
1. С цел да изпълнява възложените ѝ задачи и да подпомага Комисията при изпълнението на нейните задължения съгласно ДФЕС, и по-специално при оценката на ефективното прилагане на съответното право на Съюза, агенцията осъществява посещения в държавите-членки в съответствие с методиката, установена от управителния съвет.
2. Агенцията своевременно информира съответната държава-членка за планираното посещение, имената на упълномощените служители и датата, от която започва посещението, както и неговата очаквана продължителност. Служителите на агенцията, на които е възложено осъществяването на такива посещения, представят писмено решение на изпълнителния директор на агенцията, в което се посочват целите на тяхната мисия.
3. Агенцията извършва инспекции от името на Комисията, както се изисква от обвързващите правни актове на Съюза по отношение на организации, признати от Съюза в съответствие с Регламент (ЕО) № 391/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно общи правила и стандарти за организациите за проверка и преглед на кораби (32), и по отношение на обучението и освидетелстването на морски лица в трети държави в съответствие с Директива 2008/106/ЕО.
4. В края на посещението или инспекцията агенцията изготвя доклад и го изпраща до Комисията и до съответната държава-членка.
5. Когато е целесъобразно и във всички случаи, когато даден цикъл от посещения или инспекции приключи, агенцията анализира докладите от този цикъл с оглед набелязването на хоризонтални констатации и общи заключения относно ефективността и рентабилността на съществуващите мерки. Агенцията представя този анализ на Комисията за допълнително обсъждане с държавите-членки, за да се извлекат съответните поуки и да се улесни разпространението на добри работни практики.
2)
В член 4 параграфи 3 и 4 се заменят със следното:
„3. Управителният съвет приема практически договорености за прилагането на параграфи 1 и 2, включително, когато е целесъобразно, договорености относно консултациите с държавите-членки преди публикуването на информацията.
4. По отношение на информацията, събирана и обработвана в съответствие с настоящия регламент от Комисията и агенцията, се прилагат разпоредбите на Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (33) и агенцията предприема необходимите мерки, за да осигури безопасно боравене и обработка на поверителната информация.
3)
В член 5 параграф 3 се заменя със следното:
„3. По искане на Комисията управителният съвет може да реши със съгласието и съдействието на съответните държави-членки и при надлежно отчитане на отражението върху бюджета, включително всяка вноска, която съответните държави-членки могат да осигурят, да се създадат регионални центрове, необходими за изпълнението на някои от задачите на агенцията по най-ефективен и ефикасен начин. При вземането на такова решение управителният съвет определя точния обхват на дейностите на регионалния център, като избягва ненужните финансови разходи и засилва сътрудничеството със съществуващите регионални и национални мрежи.“
4)
В член 10 параграф 2 се изменя, както следва:
а)
буква б) се заменя със следното:
„б)
приема годишния доклад за дейността на агенцията и го изпраща не по-късно от 15 юни всяка година на Европейския парламент, Съвета, Комисията, Сметната палата и държавите-членки.
Агенцията ежегодно препраща на бюджетния орган цялата информация относно резултатите на процедурите за оценка;“
б)
буква в) се заменя със следното:
„в)
преценява и одобрява, в рамките на подготовката на работната програма, исканията за помощ на Комисията, посочени в член 2, параграф 2, буква г), исканията от държавите-членки за техническа помощ, посочени в член 2, параграф 3, и исканията за техническа помощ, посочени в член 2, параграф 5, както и исканията за помощ, посочени в член 2а;
ва)
преценява и приема многогодишна стратегия за агенцията, обхващаща период от пет години, като взема предвид писменото становище на Комисията;
вб)
преценява и приема многогодишния план на агенцията за политиката по отношение на персонала;
вв)
обмисля проекти за административни договорености, посочени в член 15, параграф 2, буква ба);“
в)
буква ж) се заменя със следното:
„ж)
установява методика за осъществяване на посещенията, които се извършват в съответствие с член 3. В случай че Комисията изрази в рамките на 15 дни от датата на приемане на методиката своето несъгласие, управителният съвет преразглежда методиката и я приема, евентуално изменена, на второ четене или с мнозинство от две трети, включващо представителите на Комисията, или с единодушие на представителите на държавите-членки;“
г)
буква з) се заменя със следното:
„з)
изпълнява задълженията си по членове 18, 19 и 21 във връзка с бюджета на агенцията и контролира и осигурява адекватни последващи действия във връзка с констатациите и препоръките, произтичащи от различните одиторски доклади и оценки, независимо дали са вътрешни или външни;“
д)
буква и) се заменя със следното:
„и)
упражнява дисциплинарна власт по отношение на изпълнителния директор и ръководителите на отдели, посочени в член 16;“
е)
буква л) се заменя със следното:
„л)
извършва преглед на финансовото изпълнение на подробния план, посочен в буква к) от настоящия параграф, и на бюджетните задължения, предвидени в Регламент (ЕО) № 2038/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно многогодишното финансиране на дейността на Европейската агенция по морска безопасност в областта на реагиране при замърсяването причинено от кораби (34);
ж)
добавя се следната буква:
„м)
назначава от своите членове наблюдател, който да следи процедурата за подбор от Комисията при назначаването на изпълнителен директор.“
5)
Член 11 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 втората алинея се заменя със следното:
„Членовете на управителния съвет се назначават въз основа на съответния им опит и познания в областите, посочени в член 1. Държавите-членки и Комисията се стремят към балансирано представяне на мъжете и жените в управителния съвет.“
б)
параграф 3 се заменя със следното:
„3. Продължителността на мандата е четири години. Мандатът може да бъде подновяван.“
6)
В член 13 параграф 4 се заменя със следното:
„4. Когато е налице поверителен въпрос или конфликт на интереси, управителният съвет може да вземе решение да разгледа конкретни точки от дневния си ред в отсъствието на съответните членове. В процедурния правилник се определят подробни правила за прилагане на тази разпоредба.“
7)
Член 15 се изменя, както следва:
а)
в параграф 2 букви а) и б) се заменят със следното:
„а)
да подготвя многогодишната стратегия на агенцията и да я представя на управителния съвет след консултация с Комисията най-малко осем седмици преди съответното заседание на управителния съвет, като взема под внимание становищата и предложенията на членовете на управителния съвет;
аа)
да подготвя многогодишния план на агенцията за политиката по отношение на персонала и да го представя на управителния съвет след консултация с Комисията най-малко четири седмици преди съответното заседание на управителния съвет;
аб)
да подготвя годишната работна програма с посочване на очакваните човешки и финансови ресурси за всяка дейност и подробния план за готовността на агенцията при замърсяване и дейностите ѝ за реагиране при замърсяване и да ги представя на управителния съвет след консултация с Комисията най-малко осем седмици преди съответното заседание на управителния съвет, като взема под внимание становищата и предложенията на членовете на управителния съвет. Той предприема необходимите стъпки за тяхното изпълнение. Изпълнителният директор отговаря на всички искания за помощ от страна на държава-членка в съответствие с член 10, параграф 2, буква в);
б)
да взема решения за осъществяването на посещенията и инспекциите, предвидени в член 3, след консултация с Комисията и при следване на методиката за осъществяване на посещения, установена от управителния съвет в съответствие с член 10, параграф 2, буква ж);
ба)
може да сключва административни договорености с други органи, работещи в областите на дейност на агенцията, при условие че проектът за договореност е представен за консултация на управителния съвет и той не е представил възражения в рамките на четири седмици.“;
б)
в параграф 2 буква г) се заменя със следното:
„г)
да организира ефективна система за мониторинг с цел отчитане на резултатите на агенцията спрямо нейните цели и задачи, предвидени в настоящия регламент. За целта установява, съгласувано с Комисията и управителния съвет, конкретни показатели за постигнатите резултати, които позволяват ефективна оценка на постигнатото. Той гарантира, че организационната структура на агенцията ще бъде редовно адаптирана към променящите се нужди в рамките на наличните финансови и човешки ресурси. На тази основа изпълнителният директор изготвя ежегодно проект на общ доклад и го представя за разглеждане на управителния съвет. Докладът съдържа специален раздел относно финансовото изпълнение на подробния план за готовността на агенцията при замърсяване и дейностите ѝ за реагиране при замърсяване и представя актуалното състояние на всички дейности, финансирани по този план. Изпълнителният директор установява процедури за редовна оценка, които съответстват на признати професионални стандарти;“
в)
в параграф 2 буква ж) се заличава;
г)
параграф 3 се заменя със следното:
„3. Когато е целесъобразно, изпълнителният директор докладва на Европейския парламент и на Съвета за изпълнението на задачите си.
По-специално той представя актуалното състояние във връзка с изготвянето на многогодишната стратегия и годишната работна програма.“
8)
Член 16 се заменя със следното:
„Член 16
Назначаване и освобождаване на изпълнителния директор и на ръководителите на отдели
1. Изпълнителният директор се назначава и освобождава от управителния съвет. Назначението е за срок от пет години, въз основа на лични качества и доказана административна и управленска компетентност, както и доказан опит в областите, посочени в член 1, след изслушване на становището на посочения в член 10 наблюдател. Изпълнителният директор се назначава от управителния съвет от списък с поне трима кандидати, предложени от Комисията в резултат на открит конкурс, проведен след публикуването на обявление за длъжността в Официален вестник на Европейския съюз и на покана за изразяване на интерес на други места. Избраният от управителния съвет кандидат може да бъде поканен да направи изявление пред компетентната комисия на Европейския парламент и да отговори на поставени от нейните членове въпроси. Управителният съвет обсъжда освобождаването от длъжност по искане на Комисията или на една трета от своите членове. Управителният съвет взема решенията за назначаване или освобождаване с мнозинство от четири пети от всички членове с право на глас.
2. Като действа по предложение на Комисията и като взема предвид доклада за оценка, управителният съвет може да удължи еднократно мандата на изпълнителния директор за не повече от четири години. Управителният съвет взема това решение с мнозинство от четири пети от всички членове с право на глас. Управителният съвет информира Европейския парламент за намерението си да удължи мандата на изпълнителния директор. В рамките на един месец преди удължаването на неговия мандат изпълнителният директор може да бъде поканен да направи изявление пред компетентната комисия на Европейския парламент и да отговори на поставени от нейните членове въпроси. Ако мандатът не бъде удължен, изпълнителният директор остава на длъжността си до назначаването на нов такъв.
3. Изпълнителният директор може да бъде подпомаган от един или повече ръководители на отдели. В случай че изпълнителният директор отсъства или е възпрепятстван, един от ръководителите на отдели го замества.
4. Ръководителите на отдели се назначават въз основа на лични качества и доказани административни и управленски умения, както и въз основа на професионалната им компетентност и опит в областите, посочени в член 1. Ръководителите на отдели се назначават или освобождават от изпълнителния директор след получаването на положително становище от страна на управителния съвет.“
9)
Член 18 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 буква в) се заменя със следното:
„в)
такси и плащания за публикации, обучение и/или всякакви други услуги, предоставени от агенцията.“;
б)
параграф 3 се заменя със следното:
„3. Изпълнителният директор изготвя проектодекларация на разчетите за приходите и разходите на агенцията за следващата година въз основа на бюджетирането по дейности и я препраща на управителния съвет заедно с проект на щатно разписание.“;
в)
параграфи 7 и 8 се заменят със следното:
„7. Декларацията за разчетите се изпраща от Комисията на Европейския парламент и на Съвета (наричани по-долу „бюджетният орган“) заедно с проекта за общ бюджет на Европейския съюз.
8. Въз основа на декларацията за разчетите Комисията вписва в проекта за общ бюджет на Европейския съюз прогнозните суми, които счита за необходими за щатното разписание, и размера на субсидията, която ще бъде получена от общия бюджет, и представя това на бюджетния орган в съответствие с член 314 от ДФЕС, заедно с описание и обосновка на всяка разлика между декларацията за разчетите на агенцията и субсидията, която ще бъде получена от общия бюджет.“;
г)
параграф 10 се заменя със следното:
„10. Бюджетът се приема от управителния съвет. Той става окончателен след окончателното приемане на общия бюджет на Европейския съюз. При необходимост се извършват съответни корекции в него, както и в годишната работна програма.“
10)
Член 22 се заменя със следното:
„Член 22
Оценка
1. Редовно и най-малко на всеки пет години управителният съвет възлага извършването на независима външна оценка на прилагането на настоящия регламент. Комисията предоставя на разположение на агенцията цялата информация, която последната счита за необходима по отношение на тази оценка.
2. В оценката се преценява въздействието на настоящия регламент, както и доколко агенцията и нейните работни практики са полезни, подходящи, създаващи добавена стойност и ефективни. При оценката се отчитат становищата на заинтересованите страни както на европейско, така и на национално равнище. В нея по-специално се разглежда евентуалната необходимост от изменение на задачите на агенцията. Управителният съвет разработва конкретно задание, съгласувано с Комисията, след консултация с участващите страни.
3. Управителният съвет получава оценката и отправя препоръки до Комисията относно промени в настоящия регламент, агенцията и нейните работни практики. Констатациите в оценката и препоръките се препращат от Комисията на Европейския парламент и на Съвета и се публикуват. Ако е подходящо, се включва план за действие с график.“
11)
Вмъква се следният член:
„Член 22а
Доклад за напредъка
До 2 март 2018 г. и при отчитане на посочения в член 22 доклад за оценка Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад, в който се описва по какъв начин агенцията е поела допълнителните отговорности, възложени с настоящия регламент, за да се установят възможности за по-нататъшно повишаване на ефективността и, при необходимост, да се обоснове изменението на нейните цели и задачи.“
12)
Член 23 се заличава.
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 15 януари 2013 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 100/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-15 ta’ Jannar 2013
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1406/2002 li jistabbilixxi l-Aġenzija Marittima Ewropea tas-Sigurtà
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 100(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz ta’ att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 1406/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3), li kien adottat bħala rispons għall-aċċident tat-tanker taż-żejt “Erika”, stabbilixxa Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima (l-“Aġenzija”) sabiex ikun żgurat livell għoli, uniformi u effettiv ta’ sikurezza marittima u ta’ prevenzjoni ta’ tniġġis mill-bastimenti.
(2)
Wara l-aċċident tat-tanker taż-żejt “Prestige” fl-2002, ir-Regolament (KE) Nru 1406/2002 ġie mmodifikat biex l-Aġenzija tingħata aktar kompiti fir-rigward tar-reazzjoni għat-tniġġis.
(3)
Jeħtieġ li jiġi ċċarat liema tipi ta’ tniġġis marin għandhom jaqgħu fi ħdan l-objettivi tar-Regolament (KE) Nru 1406/2002. Għalhekk, it-tniġġis marin ikkawżat minn installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass għandu jitqies bħala tniġġis minn żejt jew kwalunkwe sustanza li mhix żejt li, jekk introdotta fl-ambjent marin, x’aktarx toħloq perikli għas-saħħa tal-bniedem, tagħmel ħsara lir-riżorsi ħajjin u lill-ħajja marina, tiddanneġġa kumditajiet jew tinterferixxi f’użu leġittimi oħra tal-baħar, kif stabbilit mill-Protokoll dwar l-Istat ta’ Tħejjija, ir-Reazzjoni u l-Kooperazzjoni għall-Aċċidenti ta’ Tniġġis minn sustanzi Perikolużi u Noċivi, 2000.
(4)
Filwaqt li jaġixxi f’konformità mal-Artikolu 22 tar-Regolament (KE) Nru 1406/2002, il-Bord Amministrattiv tal-Aġenzija (il-“Bord Amministrattiv”) fl-2007 kkummissjona evalwazzjoni esterna indipendenti dwar l-implimentazzjoni ta’ dak ir-Regolament. Abbażi ta’ dik l-evalwazzjoni, f’Ġunju 2008, huwa ħareġ rakkomandazzjonijiet rigward bidliet għall-funzjonament tal-Aġenzija, għall-oqsma ta’ kompetenza tagħha u għall-prattiki ta’ ħidma tagħha.
(5)
Abbażi tas-sejbiet tal-evalwazzjoni esterna, u tar-rakkomandazzjonijiet, u tal-istrateġija pluriennali adottati mill-Bord Amministrattiv f’Marzu 2010, uħud mid-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1406/2002 għandhom jiġu ċċarati u aġġornati. Filwaqt li tiffoka fuq il-kompiti prijoritarji tagħha fil-qasam tas-sikurezza marittima, l-Aġenzija għandha tirċievi numru ta’ kompiti ċentrali u anċillari ġodda li jirriflettu l-iżvilupp tal-politika dwar is-sikurezza marittima fil-livell tal-Unjoni u dak internazzjonali. Minħabba r-restrizzjonijiet baġitarji li qed taffaċċja l-Unjoni, huma meħtieġa sforzi konsiderevoli ta’ eżamijiet bir-reqqa u ta’ ridistribuzzjoni sabiex tkun iggarantita l-effiċjenza fl-infiq u fil-baġit u tiġi evitata kwalunkwe duplikazzjoni. Ħtiġijiet ta’ persunal għal kompiti ċentrali u anċillari ġodda għandhom, bħala kwistjoni ta’ prinċipju, ikunu koperti permezz ta’ ridistribuzzjoni interna mill-Aġenzija. Fl-istess ħin, l-Aġenzija għandha tirċievi, fejn xieraq, finanzjament minn partijiet oħra tal-baġit tal-Unjoni, b’mod partikolari mill-Istrument Ewropew ta’ Politika tal-Viċinat. It-twettiq ta’ kwalunkwe kompitu ċentrali u anċillari ġdid mill-Aġenzija ser isir fi ħdan il-limiti tal-Perspettiva Finanzjarja attwali u l-baġit tal-Aġenzija mingħajr preġudizzju għan-negozjati u d-deċiżjonijiet dwar il-qafas finanzjarju pluriennali futur. Peress li dan ir-Regolament mhuwiex deċiżjoni ta’ finanzjament, l-Awtorità Baġitarja għandha tiddeċiedi dwar ir-riżorsi għall-Aġenzija fil-qafas tal-proċedura baġitarja annwali.
(6)
Il-kompiti tal-Aġenzija għandhom jiġu deskritti b’mod ċar u preċiż, u kwalunkew duplikazzjoni ta’ kompiti għandha tiġi evitata.
(7)
L-Aġenzija wriet li ċerti kompiti jistgħu jitwettqu b’mod aktar effiċjenti fil-livell Ewropew, u dan jista’ f’ċerti każi, joffri lill-Istati Membri ffrankar fuq il-baġits nazzjonali tagħhom u, fejn muri, jirrappreżenta valur miżjud Ewropew ġenwin.
(8)
Xi dispożizzjonijiet dwar il-governanza speċifika tal-Aġezija għandhom jiġu ċċarati. B’kont meħud tar-responsabbiltà speċjali tal-Kummissjoni għall-implimentazzjoni tal-politiki tal-Unjoni stabbiliti mit-Trattat dwar il-Funzjanament tal-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni għandha tipprovdi gwida għall-politika lill-Aġenzija fit-twettiq tal-kompiti tagħha filwaqt li tirrispetta b’mod sħiħ l-istatus legali tal-Aġenzija u l-indipendenza tad-Direttur Eżekuttiv tagħha kif stabbilit mir-Regolament (KE) Nru 1406/2002.
(9)
Meta jinħatru membri tal-Bord Amministrattiv, jiġu eletti l-President u l-Viċi President tal-Bord Amministrattiv u jinħatru l-Kapijiet tad-Dipartiment, għandu jittieħed kont sħiħ tal-importanza li tiġi żgurata rappreżentazzjoni ekwilibrata tas-sessi.
(10)
Kwalunkwe referenza għal atti legali rilevanti tal-Unjoni għandha tinftiehem li tirreferi għal atti fil-qasam tas-sigurtà marittima, is-sikurezza marittima, il-prevenzjoni ta’, u r-reazzjoni għal, tniġġis ikkawżat minn bastimenti kif ukoll ir-reazzjoni għal tniġġis marin ikkawżat mill-installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass.
(11)
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, “sigurtà marittima” għandha tinftiehem - skont ir-Regolament (KE) Nru 725/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 dwar it-titjib fis-sigurtà fuq il-bastimenti u fil-portijiet (4) - bħala l-miżuri preventivi kombinati maħsuba biex jiġu protetti t-trasport marittimu u l-faċilitajiet fil-portijiet kontra t-theddid ta’ atti illegali intenzjonali. L-objettiv ta’ sigurtà għandu jinkiseb billi jiġu adottati miżuri xierqa fil-qasam tal-politika tat-trasport marittimu, mingħajr preġudizzju għar-regoli tal-Istati Membri fil-qasam tas-sigurtà nazzjonali, id-difiża u s-sigurtà pubblika, u fil-ġlieda kontra reati finanzjarji kontra l-istat.
(12)
L-Aġenzija għandha taġixxi fl-interessi tal-Unjoni. Dan għandu jinkludi s-sitwazzjoni meta l-Aġenzija tingħata l-kompitu li taġixxi barra mit-territorju tal-Istati Membri fl-oqsma ta’ kompetenza tagħha u li tipprovdi assistenza teknika lil pajjiżi terzi rilevanti, fil-promozzjoni tal-politika tal-Unjoni dwar is-sikurezza marittima.
(13)
L-Aġenzija għandha tipprovdi assistenza teknika lill-Istati Membri li għandha tiffaċilita l-istabbiliment tal-kapaċità nazzjonali meħtieġa biex jiġi implimentat l-acquis tal-Unjoni.
(14)
L-Aġenzija għandha tipprovdi assistenza operattiva lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni. Dan għandu jinkludi servizzi bħas-Sistema ta’ Informazzjoni u ta’ Skambju Marittimi tal-Unjoni (SafeSeaNet), is-Servizz Ewropew ta’ Monitoraġġ għaż-Żejt bis-Satellita (CleanSeaNet), iċ-Ċentru tad-Data tal-Unjoni Ewropea għall-Identifikazzjoni u Traċċar mill-Bogħod (Ċentru ta’ Data LRIT tal-UE) u l-bażi ta’ data għall-ispezzjonijiet tal-Kontroll ta’ l-Istat tal-Port tal-UE (Thetis).
(15)
L-għarfien espert tal-Aġenzija fit-trasmissjoni tad-data elettronika u fis-sistemi ta’ skambju ta’ informazzjoni marittima għandu jintuża biex jiġu ssimplifikati formalitajiet għal bastimenti bil-ħsieb tal-eliminazzjoni ta’ ostakoli għat-transport marittimu u l-istabbiliment ta’ Żona Ewropea tat-Trasport Marittimu mingħajr Ostakoli. B’mod partikolari, l-Aġenzija għandha tappoġġa lill-Istati Membri fl-implimentazzjoni tad-Direttiva 2010/65/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Ottubru 2010 dwar il-formalitajiet ta’ rappurtar għal bastimenti li jaslu fi u/jew jitilqu minn portijiet tal-Istati Membri (5).
(16)
L-Aġenzija għandha ttejjeb l-assistenza tagħha lill-Kummissjoni rigward l-attivitajiet ta’ riċerka relatati mal-oqsma tal-kompetenzi tagħha. Madankollu, għandu jiġi evitat xogħol doppju fir-rigward tal-qafas ta’ riċerka eżistenti tal-Unjoni. B’mod partikolari, l-Aġenzija m’għandhiex tkun inkarigata mill-ġestjoni tal-proġetti ta’ riċerka.
(17)
Fid-dawl tal-iżvilupp ta’ applikazzjonijiet u servizzi ġodda innovattivi u t-titjib tal-applikazzjoni u servizzi eżistenti, u bil-ħsieb tal-implimentazzjoni ta’ Żona Ewropea tat-Trasport Marittimu mingħajr Ostakoli, l-Aġenzija għandha tagħmel użu sħiħ tal-potenzjal offrut mill-programmi ta’ navigazzjoni bis-satellita Ewropej (EGNOS, Galileo) u mill-programm ta’ Monitoraġġ Globali għall-Ambjent u s-Sigurtà (GMES).
(18)
Wara l-iskadenza tal-qafas tal-Unjoni għall-kooperazzjoni fil-qasam tat-tniġġis marin aċċidentali jew deliberat stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 2850/2000/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), l-Aġenzija għandha tkompli wħud mill-attivitajiet li wettqet preċedentement taħt dak il-qafas billi tagħmel użu, b’mod partikolari, mill-għarfien espert fi ħdan il-Grupp Tekniku Konsultattiv għall-Istat ta’ Tħejjija u għar-Reazzjoni għat-Tniġġis Marin. L-attivitajiet tal-Aġenzija f’dan il-qasam m’għandhomx inaqqsu mir-responsabbilitajiet tal-Istati kostali li jkollhom mekkaniżmi ta’ reazzjoni xierqa għat-tniġġis u għandhom jirrispettaw arranġamenti ta’ kooperazzjoni eżistenti bejn l-Istati Membri jew gruppi ta’ Stati Membri.
(19)
Fuq talba, l-Aġenzija tipprovdi lill-Istati Membri informazzjoni dettaljata dwar każi potenzjali ta’ tniġġis minn bastimenti permezz tal-CleanSeaNet sabiex tippermettilhom iwettqu r-responsabbiltajiet tagħhom taħt id-Direttiva 2005/35/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta’ Settembru 2005 dwar it-tniġġiż ikkawżat minn vapuri u l-introduzzjoni ta’ sanzjonijiet għal ksur (7). Madankollu, l-effikaċja tal-infurzar tvarja bil-kbir minkejja li tali tniġġis għandu potenzjal li jispiċċa f’ilmijiet nazzjonali oħra. Fir-rapport li jmiss taħt l-Artikolu 12 ta’ dik id-Direttiva, il-Kummissjoni għandha għalhekk tipprovdi informazzjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-effikaċja u l-konsistenza tal-infurzar ta’ dik id-Direttiva u informazzjoni oħra rilevanti dwar l-applikazzjoni tagħha.
(20)
It-talbiet minn Stati affettwati għall-mobbilizzazzjoni ta’ azzjonijiet kontra t-tniġġis mill-Aġenzija għandhom jiġu trażmessi permezz tal-Mekkaniżmu tal-UE tal-Protezzjoni Ċivili stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/779/KE, Euratom (8). Madankollu, il-Kummissjoni tista’ tikkunsidra li f’ċirkostanzi minbarra talbiet għall-mobbilizzazzjoni ta’ bastimenti u tagħmir permanenti għal kontra t-tniġġis, mezzi alternattivi ta’ komunikazzjoni bl-użu ta’ teknoloġija tal-informazzjoni avvanzata jistgħu jkunu aktar xierqa u, għalhekk, tista’ tinforma lill-Istat Membru rikjedenti.
(21)
Avvenimenti reċenti enfasizzaw ir-riskji tal-attivitajiet ta’ esplorazzjoni u produzzjoni offshore ta’ żejt u ta’ gass għat-trasport marittimu u għall-ambjent marin. Il-kapaċitajiet ta’ reazzjoni tal-Aġenzija għat-tniġġus miż-żejt u l-għarfien espert tagħha fil-qasam tat-tniġġis minn sustanzi perikolużi u noċivi għandhom jintużaw biex titkopra r-reazzjoni għat-tniġġis li joriġina minn tali attivitajiet, fuq talba tal-Istat affettwat.
(22)
B’mod partikolari, il-CleanSeaNet, li hija attwalment użata biex tipprovdi evidenza ta’ tixrid taż-żejt minn bastimenti, għandha tintuża wkoll mill-Aġenzija għall-identifikazzjoni u r-rappurtar ta’ tixrid taż-żejt minn attivitajiet ta’ produzzjoni u esplorazzjoni offshore ta’ żejt u ta’ gass, mingħajr ma jiġu kkawżati effetti detrimentali lis-servizz pprovdut għat-trasport marittimu.
(23)
L-Aġenzija stabbilixxiet u rrikonoxxiet għarfien espert u għodod siewja fl-oqsma tas- sikurezza marittima, is-sigurtà marittima, il-prevenzjoni u r-reazzjoni għat-tniġġis ikkawżat minn bastimenti. Dan l-għarfien espert u dawn l-għodod jistgħu jkunu rilevanti għal attivitajiet oħra tal-Unjoni marbuta mal-politika tal-Unjoni dwar it-trasport marittimu. L-Aġenżija għandha għalhekk tassisti lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri meta jitolbu dan fl-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta’ attivitajiet tal-Unjoni bħal dawn bil-kondizzjoni li l-Bord Amministrattiv ikun approva dan fil-kuntest tal-programm ta’ ħidma annwali tal-Aġenzija. Tali assistenza għandha tkun soġġetta għal analiżi dettaljata tal-ispejjeż/benefiċċji u m’għandhomx ikunu detrimentali għall-kompiti ċentrali tal-Aġenzija.
(24)
Permezz tal-assistenza teknika li l-Aġenzija tipprovdi, hija tikkontribwixxi wkoll għall-iżvilupp ta’ trasport marittimu aktar favorevoli għall-ambjent.
(25)
Fir-rigward ta’ soċjetajiet ta’ klassifikazzjoni, ħafna mis-soċjetajiet ta’ klassifikazzjoni jittrattaw kemm bastimenti marittimi kif ukoll ta’ navigazzjoni interna. Abbażi tal-esperjenza tal-Aġenzija ma’ soċjetajiet ta’ klassifikazzjoni għal bastimenti marittimi, l-Aġenzija tista’ tagħti informazzjoni rilevanti lill-Kummissjoni fir-rigward ta’ soċjetajiet ta’ klassifikazzjoni għal bastimenti tal’ navigazzjoni interna u b’hekk tippermetti titjib fl-effiċjenza.
(26)
Fir-rigward tal-interfaċċja bejn is-sistemi ta’ informazzjoni għat-trasport, l-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri billi tesplora, flimkien mal-awtoritajiet kompetenti għas-Sistema ta’ Servizzi tal-Informazzjoni dwar ix-Xmajjar, il-possibbiltà ta’ kondiviżjoni ta’ informazzjoni bejn tali sistemi.
(27)
Mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà tal-awtoritajiet kompetenti, l-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri fl-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-inizjattiva Marittima elettronika futura, li għandha l-għan li ttejjeb l-effiċjenza tas-settur tat-trasport marittimu Ewropew billi tiffaċilita l-użu tat-teknoloġiji avvanzati ta’ informazzjoni.
(28)
Bil-ħsieb li jinkiseb suq uniku u Żona Ewropea tat-Trasport Marittimu mingħajr Ostakoli, għandhom jitnaqqsu piżijiet amministrattivi fuq it-trasport marittimu, biex b’hekk inter alia jiġi inkoraġġit it-trasport marittimu fuq distanza qasira. F’dan il-kuntest, il-kunċett “Blue Belt” u l-inizjattiva Marittima elettronika jistgħu jintużaw potenzjalment bħala mezz biex jitnaqqsu l-formalitajiet ta’ rappurtar meħtieġa minn bastimenti kummerċjali mad-dħul u t-tluq minn portijiet fl-Istati Membri.
(29)
Huwa mfakkar li skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, u sabiex jiġi rrispettat il-prinċipju tal-ekwilibriju istituzzjonali, ma tistax tiġi konferita lil aġenzija is-setgħa li jiġu adottati deċiżjonijiet ta’ applikazzjoni ġenerali.
(30)
Mingħajr preġudizzju għall-objettivi u l-kompiti stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1406/2002, il-Kummissjioni għandha tħejji u tippreżenta, fi żmien sena waħda mid-data tad-dħul fis-seħħ t’ dan ir-Regolament, f’kooperazzjoni mill-qrib mal-partijiet interessati rilevanti, studju ta’ fattibbiltà bil-ħsieb li jiġu evalwati u identifikati l-possibbiltajiet li jissaħħu l-koordinazzjoni u l-kooperazzjoni ta’ funzjonijiet differenti tal-gwardji tal-kosta. Dak l-istudju għandu jieħu kont tal-qafas legali eżistenti u r-rakkomandazzjonijiet rilevanti mill-fora xierqa tal-Unjoni kif ukoll l-izvilupp attwali tal-Ambjent Komuni għall-Kondiviżjoni tal-Informazzjoni (CISE) u għandu jirrispetta b’mod sħiħ il-prinċipji tas-sussidjarjetà u tal-proporzjonalità, filwaqt li jagħmel l-ispejjeż u l-benefiċċji ċari għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill.
(31)
Li jiġu attirati baħħara Ewropej imħarrġa huwa importanti għall-kompetittività tal-clusters marittimi tal-Unjoni. Għalhekk, fid-dawl tad-domanda attwali u futura fl-Unjoni għal baħħara kkawlifikati ħafna, l-Aġenzija għandha, jekk xieraq, tappoġġa lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni fil-promozzjoni tat-taħriġ marittimu billi tiffaċilita l-iskambju volontarju tal-aħjar prattika u billi tipprovdi informazzjoni dwar programmi ta’ skambju tal-Unjoni dwar it-taħriġ marittimu. Dan jista’ jinkludi assistenza lil partijiet interessati kompetenti Ewropej biex tintlaħaq l-eċċellenza għal edukazzjoni u taħriġ marittimu fuq bażi volontarja, filwaqt li tiġi rispettata bis-sħiħ ir-responsabbiltà tal-Istati Membri għall-kontenut u l-organizzazzjoni tat-taħriġ marittimu.
(32)
Sabiex jiġi miġġieled ir-riskju li dejjem qed jikber tal-piraterija, l-Aġenzija għandha tkompli, fejn xieraq, tibgħat lil awtoritajiet nazzjonali kompetenti u lil korpi rilevanti oħra, inklużi operazzjonijiet bħall-operazzjoni tal-Qawwa Navali tal-UE Atalanta, informazzjoni dettaljata dwar il-pożizzjoni ta’ bastimenti li jtajru l-bandiera tal-Istati Membri u li jkunu għaddejjin minn żoni, li huma kklassifiakti bħala perikolużi ħafna. Barra minn hekk, l-Aġenzija għandha mezzi għad-dispożizzjoni tagħha li jistgħu jkunu ta’ benefiċċju, b’mod partikolari fil-kuntest tal-iżvilupp tal-CISE. Huwa għalhekk xieraq li l-Aġenzija għandha tipprovdi, fuq talba, il-pożizzjoni rilevanti tal-bastimenti u d-data dwar l-osservazzjoni tad-Dinja lil awtoritajiet nazzjonali kompetenti u lill-korpi tal-Unjoni, bħal Frontex u l-Europol, biex tiffaċilita miżuri ta’ prevenzjoni kontra atti illegali intenzjonali kif mifhum fil-liġi rilevanti tal-Unjoni mingħajr preġudizzju għad-drittijiet u l-obbligi tal-Istati Membri u f’konformità mal-liġi nazzjonali u tal-Unjoni applikabbli, b’mod partikolari rigward dawk il-korpi li jitolbu d-data. Il-provvediment ta’ data tal- identifikazzjoni u traċċar mill-bogħod ta’ bastimenti (LRIT) għandha tkun soġġetta għall-kunsens tal-Istat tal-Bandiera kkonċernat, f’konformità mal-proċeduri li għandhom jiġu stabbiliti mill-Bord Amministrattiv.
(33)
Meta tiġi pubblikata informazzjoni dwar il-kontroll tal-Istat tal-port skont id-Direttiva 2009/16/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar il-kontroll tal-Istat tal-Port (9), il-Kummissjoni u l-Aġenzija għandhom jibnu fuq l-għarfien espert u l-esperjenza miksuba taħt il-Memorandum ta’ Ftehim ta’ Pariġi dwar il-Kontroll tal-Istat tal-Port (“il-MtF ta’ Pariġi”) biex tiġi żgurata l-konsistenza.
(34)
L-assistenza tal-Aġenzija lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni fir-rigward tal-ħidma rilevanti ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali u reġjonali għandha tkun mingħajr preġudizzju lejn ir-relazzjoni bejn dawk l-organizzazzjonijiet u l-Istati Membri li tirriżulta mis-sħubija tal-Istati Membri f’dawk l-organizzazzjonijiet.
(35)
L-Unjoni aderixxiet għall-istruemnti li ġejjin, li jistabbilixxu organizzazzjonijiet reġjonali, li l-attivitajiet tagħhom huma wkoll koperti mill-objettivi tal-Aġenzija: il-Konvenzjoni fuq il-Protezzjoni tal-Ambjent Marin taż-Żona tal-Baħar Baltiku (Il-Konvenzjoni ta’ Ħelsinki kif riveduta fl-1992) (10); il-Konvenzjoni għall-protezzjoni tal-Baħar Mediterran mit-Tniġġis (Il-Konvenzjoni ta’ Barċellona) (11), u r-reviżjoni tagħha tal-1995 (12) u għal għadd ta’ protokolli tagħha; il-Ftehim għall-koperazzjoni dwar kif jiġi trattat it-tniġġis tal-Baħar tat-Tramuntana bħala riżultat taż-żejt u ta’ sustanzi oħra perikoluż (Ftehim ta’ Bonn) (13); il-Konvenzjoni għal ħarsien tal-ambjent marittimu tal-Grigal tal-Atlantiku (Konvenzjoni OSPAR) (14); il-Ftehim ta’ Koperazzjoni dwar il-protezzjoni mit-tniġġis tax-xtut u l-ibħra fil-grigal tal-Atlantiku, iffirmat fis-17 ta’ Ottubru 1990 (Ftehim ta’ Lisbona) (15), flimkien mal-Protokoll Addizzjonali għalih, iffirmat fl-20 ta’ Mejju 2008, li għadhom ma daħlux fis-seħħ (16). L-Unjoni qed tinnegozja wkoll l-adeżjoni għall-Konvenzjoni dwar il-Protezzjoni tal-Baħar l-Iswed Kontra t-Tniġġis, iffirmata f’April 1992 (Konvenzjoni ta’ Bukarest). L-Aġenzija għandha b’hekk tipprovdi assistenza teknika lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni biex jieħdu sehem fil-ħidma ta’ dawk l-organizzazzjonijiet reġjonali.
(36)
Minbarra dawk l-organizzazzjonijiet reġjonali, jeżistu għadd ta’ arranġamenti oħra ta’ koordinazzjoni u kooperazzjoni reġjonali, sottoreġjonali u bilaterali oħra fir-rigward tar-reazzjoni għat-tniġġis. Meta tingħata assistenza fir-rigward tar-reazzjoni għat-tniġġis lil pajjiżi terzi li jikkondividu baċin tal-baħar reġjonali mal-Unjoni, l-Aġenzija għandha taġixxi billi tieħu kont ta’ dawn l-arranġamenti.
(37)
L-Unjoni tikkondividi dawn il-baċini tal-baħar reġjonali ma’ pajjiżi ġirien: il-Baħar Mediterran, il-Baħar l-Iswed u l-Baħar Baltiku. Fuq talba mill-Kummissjoni, l-Aġenzija għandha tipprovdi assistenza fir-rigward tar-reazzjoni għat-tniġġis lil dawn il-pajjiżi.
(38)
Sabiex timmassimizza l-effiċjenza, l-Aġenzija għandha tikkoopera kemm jista’ jkun mill-qrib fil-kuntest tal-MtF ta’ Pariġi. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom ikomplu jeżaminaw kwalunkwe opzjoni għal aktar kisbiet tal-effiċjenza, li jistgħu jiġu proposti għal konsiderazzjoni fil-qafas tal-MtF ta’ Pariġi.
(39)
Sabiex jiġi żgurat li l-atti legali vinkolanti tal-Unjoni fl-oqsma ta’ sigurtà marittima u l-prevenzjoni tat-tniġġis ikkawżat minn bastimenti jiġu implimentati b’mod korrett fil-prattika, l-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni billi twettaq żjajjar fl-Istati Membri. Dawn iż-żjajjar lill-amministrazzjonijiet nazzjonali għandhom jippermettu lill-Aġenzija tiġbor l-informazzjoni kollha meħtieġa biex tippreżenta rapport komprensiv lill-Kummissjoni għal valutazzjoni ulterjuri tiegħu. Iż-żjajjar għandhom jitwettqu fl-ispirtu tal-prinċipji msemmija fl-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u għandhom jiġu kkoordinati b’tali mod biex jiġi minimizzat il-piż amministrattiv fuq l-amministrazzjonijiet marittimi nazzjonali. Barra minn hekk iż-żjajjar għandhom isiru skont proċedura stabbilita li tinkludi metodoloġija standard kif adottata mill-Bord Amministrattiv.
(40)
L-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni billi twettaq spezzjonijiet ta’ organizzazzjonijiet rikonoxxuti skont ir-Regolament (KE) Nru 391/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar ir-regoli u l-istandards komuni għall-organizzazzjonijiet għall-ispezzjoni u l-perizji tal-vapuri (17). Dawn l-ispezzjonijiet jistgħu wkoll isiru f’pajjiżi terzi. Il-Kummissjoni u l-Aġenzija għandhom jiżguraw li l-Istati Membri kkonċernati jiġu infurmati kif dovut. L-Aġenzija għandha twettaq ukoll il-kompiti tal-ispezzjonijiet fir-rigward tat-taħriġ u ċ-ċertifikazzjoni ta’ baħħara f’pajjiżi terzi skont id-Direttiva 2008/106/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Novembru 2008 dwar il-livell minimu ta’ taħriġ tal-baħħara (18), li l-Kummissjoni ddelegat lill-Aġenzija. Dettalji tal-assistenza teknika mogħtija mill-Aġenzija lill-ispezzjonijiet ta’ sigurtà marittima magħmula mill-Kummissjoni skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 324/2008 tad-9 ta’ April 2008 li jistabbilixxi proċeduri riveduti għal spezzjonijiet mill-Kummissjoni fil-qasam tas-sigurtà marittima (19) ma għandhomx jiġu koperti mir-Regolament (KE) Nru 1406/2002.
(41)
Sabiex tiġi żgurata koerenza mal-objettivi tal-politika u l-istabbiliment istituzzjonali tal-Unjoni kif ukoll mal-applikazzjoni amministrattiva u l-proċeduri finanzjarji, il-Kummissjoni għandha toħroġ parir formali fil-forma ta’ opinjoni bil-miktub dwar l-abbozz ta’ strateġija pluriennali tal-Aġenzija u l-abbozz ta’ programmi ta’ ħidma annwali, li l-Bord Amministrattiv għandu jqis qabel ma jadotta dawk id-dokumenti.
(42)
Sabiex tiġi żgurata proċedura ġusta u trasparenti għall-ħatra tad-Direttur Eżekuttiv, il-proċedura ta’ selezzjoni li għandha tiġi segwita għandha tkun f’konformità mal-linji gwida tal-Kummissjoni għas-selezzjoni u n-nomina ta’ Diretturi għall-aġenziji tal-Unjoni. Dawn il-linji gwida jipprevedu li ċ-ċittadini ta’ kwalunkwe Stat Membru jistgħu jippreżentaw applikazzjoni. Għall-istess raġunijiet, il-Bord Amministrattiv għandu jiġi rrappreżentat minn osservatur fil-kumitat ta’ preselezzjoni. L-osservatur għandu jinżamm infurmat matul l-istadji ulterjuri tal-proċedura ta’ selezzjoni. Fil-mument li l-Bord Amministrattiv jieħu d-deċiżjoni tiegħu dwar il-ħtir, il-membri tiegħu għandhom ikunu jistgħu jagħmlu mistoqsijiet lill-Kummissjoni dwar il-proċedura ta’ selezzjoni. Barra minn hekk, il-Bord Amministrattiv għandu jkollu l-opportunità li jintervista l-kandidati magħżula, skont il-prattika standard. Fl-istadji kollha tal-proċedura ta’ selezzjoni u l-ħatra għall-kariga ta’ Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija, il-partijiet involuti kollha għandhom jiżguraw li d-data personali tal-kandidati tiġi pproċessata skont ir-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta’ individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta’ tali data (20).
(43)
Filwaqt li l-Aġenzija hija prinċipalment iffinanzjata permezz ta’ kontribut mill-Unjoni, hija għandha wkoll dħul li jirriżulta minn ħlasijiet u tariffi relatati mas-servizzi tagħha. Dawk il-ħlasijiet u t-tariffi huma relatati b’mod partikolari għall-operazzjoni taċ-Ċentru tad-Data LRIT tal-UE u jiġu applikati skont ir-Riżoluzzjoni tal-Kunsill adottata fl-1 u t-2 ta’ Ottubru 2007 u d-9 ta’ Diċembru 2008 relatata mal-istabbiliment taċ-Ċentru tad-Data LRIT tal-UE u b’mod partikolari mal-paragrafi relatati mal-finanzjament ta’ rappori dwar il-LRIT.
(44)
Fil-qafas tar-rapport ta’ progress previst fir-Regolament (KE) Nru 1406/2002, il-Kummissjoni għandha wkoll teżamina l-kontribut tal-potenzjal tal-Aġenzija għall-implimentazzjoni ta’ att futur leġislattiv dwar is-sigurtà ta’ attivitajiet ta’ prospezzjoni, esplorazzjoni u produzzjoni offshore ta’ żejt u ta’ gass, li attwalment qed jiġu eżaminati mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill, fir-rigward tal-prevenzjoni tat-tniġġis minn stallazzjonijiet offshore ta’ żejt u ta’ gass, b’kont meħud tal-għarfien espert u għodod tal-Aġenezija li huma stabbiliti u rikonoxxuti.
(45)
L-attivitajiet tal-Aġenzija għandhom, fejn xieraq, jikkontribwixxu wkoll għall-istabbiliment ta’ Żona Ewropea tat-Trasport Marittimu mingħajr Ostakoli.
(46)
Għandu jittieħed kont tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni (21), u b’mod partikolari l-Artikolu 208 tiegħu.
(47)
Ir-Regolament (KE) Nru 1406/2002 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendi għar-Regolament (KE) Nru 1406/2002
Ir-Regolament (KE) Nru 1406/2002 huwa b’dan emendat kif ġej:
(1)
L-Artikoli 1 sa 3 għandhom jinbidlu b’dawn li ġejjin:
“Artikolu 1
Objettivi
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima (‘l-Aġenzija’) għall-finijiet tal-assigurazzjoni ta’ livell għoli, uniformi u effettiv ta’ sigurtà marittima, sikurezza marittima, prevenzjoni, u reazzjoni għat-tniġġis ikkawżat minn bastimenti kif ukoll reazzjoni għal tniġġis marin ikkawżat minn installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass.
2. Għal dak il-għan, l-Aġenzija għandha tikkoopera mal-Istati Membru u l-Kummissjoni u tagħtihom assistenza teknika, operattiva u xjentifika fl-oqsma msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu fi ħdan il-limiti tal-kompiti ċentrali stabbiliti fl-Artikolu 2 u, kif u meta applikabbli, il-kompiti anċillari stipulati fl-Artikolu 2a, b’mod partikolari sabiex tingħata assistenza lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni japplikaw korrettament l-atti legali rilevanti tal-Unjoni. Fir-rigward tal-qasam tar-reazzjoni għat-tniġġis, l-Aġenzija għandha tipprovdi assistenza operattiva biss fuq it-talba tal-Istat(i) milqut/a.
3. Bl-għoti tal-assistenza msemmija fil-paragrafu 2, l-Aġenzija għandha, fejn xieraq, tikkontribwixxi għall-effiċjenza tat-traffiku marittimu u trasport marittimu kif stabbilit f’dan ir-Regomanet, sabiex jiġi ffaċilitat l-istabbiliment ta’ Żona Ewropea tat-Trasport Marittimu mingħajr Ostakoli.
Artikolu 2
Kompiti ċentrali tal-Aġenzija
1. Sabiex jiġi żgurat li l-objettivi fl-Artikolu 1 ikunu sodisfatti b’mod xieraq, l-Aġenzija għandha twettaq il-kompiti ċentrali elenkati f’dan l-Artikolu.
2. L-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni:
(a)
fil-ħidma preparatorja għall-aġġornament u l-iżvilupp tal-atti legali rilevanti tal-Unjoni, b’mod partikolari skont l-iżvilupp tal-leġislazzjoni interna;
(b)
fl-implimentazzjoni effettiva tal-atti legali vinkolanti rilevanti tal-Unjoni, b’mod partikolari billi twettaq żjajjar u spezzjonijiet, kif imsemmi fl-Artikolu 3 ta’ dan ir-Regolament, u billi tipprovdi assistenza teknika lill-Kummissjoni fit-twettiq tal-kompiti ta’ spezzjoni assenjati lilha skont l-Artikolu 9(4) tar-Regolament (KE) Nru 725/2004 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31 ta’ Marzu 2004 dwar it-titjib fis-sigurtà fuq il-bastimenti u fil-portijiet (*). F’dan ir-rigward, tista’ tindirizza suġġerimenti lill-Kummissjoni għal kwalunkwe titjib possibbli ta’ dawk l-atti legali vinkolanti;
(c)
fl-analiżi tal-proġetti li għaddejjin u li tlestew rilevanti għall-objettivi tal-Aġenzija; dawn jistgħu jinkludu l-identifikazzjoni ta’ miżuri ta’ segwitu possibbli li jirriżultaw minn proġetti ta’ riċerka speċifiċi;
(d)
fit-twettiq ta’ kwalunkwe kompitu assenjat lill-Kummissjoni f’atti leġislattivi tal-Unjoni fir-rigward tal-objettivi tal-Aġenzija.
3. L-Aġenzija għandha taħdem mal-Istati Membri biex:
(a)
torganizza, fejn xieraq, attivitajiet rilevanti ta’ taħriġ f’oqsma li jaqgħu taħt ir-responsabbiltà tal-Istati Membri;
(b)
tiżviluppa soluzzjonijiet tekniċi, inkluż il-forniment ta’ servizzi operattivi rilevanti, u tagħti assistenza teknika, għall-bini tal-kapaċità nazzjonali meħtieġa għall-implimentazzjoni ta’ atti legali rilevanti tal-Unjoni;
(c)
tipprovdi, fuq it-talba ta’ Stat Membru, informazzjoni xierqa li tirriżulta mill-ispezzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 3 sabiex tappoġġa l-monitoraġġ tal-organizzazzjonijiet rikonoxxuti li jwettqu kompiti ta’ ċertifikazzjoni f’isem l-Istati Membri skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 2009/15/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar ir-regoli u l-istandards komuni għall-organizzazzjonijiet għall-ispezzjoni u l-perizji tal-vapuri u għall-attivitajiet rilevanti tal-amministrazzjonijiet marittimi (**) mingħajr preġudizzju għad-drittijiet u l-obbligi tal-Istat tal-bandiera;
(d)
tappoġġja b’mezzi addizzjonali u b’mod kosteffiċjenti azzjonijiet ta’ reazzjoni għat-tniġġis ikkawżat minn bastimenti kif ukoll tniġġis marin ikkawżat minn installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass, meta tkun tressqet talba mill-Istat Membru affettwat li l-operazzjonijiet ta’ tindif ikunu twettqu taħt l-awtorità tiegħu, mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà ta’ Stati kostali li jkollhom mekkaniżmi adatti ta’ reazzjoni għat-tniġġis fis-seħħ filwaqt li jirrispettaw il-kooperazzjoni eżistenti bejn l-Istati Membri f’dan il-qasam. Kif xieraq, it-talbiet għall-mobbilizzazzjoni ta’ azzjonijiet kontra t-tniġġis għandhom jgħaddu mill-Mekkaniżmu tal-UE tal-Protezzjoni Ċivili stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/779/KE, Euratom (***).
4. L-Aġenzija għandha tiffaċilita l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni:
(a)
fil-qasam tal-monitoraġġ tat-traffiku kopert mid-Direttiva 2002/59/KE, l-Aġenzija għandha b’mod partikolari tippromwovi l-kooperazzjoni bejn l-Istati ta’ xtut ix-xmajjar fiż-żoni ta’ tbaħħir ikkonċernati, kif ukoll tiżviluppa u topera ċ-Ċentru tad-Data tal-Unjoni Ewropea għall-Identifikazzjoni u Traċċar mill-Bogħod ta’ Bastimenti (Ċentru Ewropew tad-Data LRIT) u s-Sistema tal-Unjoni ta’ Informazzjoni u ta’ Skambju Marittimai (SafeSeaNet) kif imsemmija fl-Artikolu 6b u 22a tad-Direttiva kif ukoll is-sistema ta’ skambju ta’ data tal-Identifikazzjoni u l-Ittraċċar Internazzjonali tal-Bastimenti minn Distanza Twila skont l-impenn li ttieħed fl-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (‘IMO’);
(b)
billi tagħti, fuq talba u mingħajr preġudizzju għal-liġi nazzjonali u tal-Unjoni, il-pożizzjoni rilevanti tal-bastimenti u d-data dwar l-osservazzjoni tad-Dinja lill-awtoritajiet nazzjonali kompetenti u lill-korpi rilevanti tal-Unjoni fil-madnat tagħhom sabiex tiffaċilita miżuri kontra theddid mill-piraterija u minn atti internazzjonali illegali kif previst fil-liġi applikabbli tal-Unjoni jew taħt strumenti legali maqbula internazzjonalment fil-qasam tat-trasport marittimu, soġġett għal regoli ta’ protezzjoni tad-data applikabbli u skont il-proċeduri amministrattivi li għandhom jiġu stabbiliti mill-Bord Amministrattiv jew il-Grupp ta’ Tmexxija ta’ Livell Għoli stabbilit skont id-Direttiva 2002/59/KE, kif xieraq. Il-provvediment ta’ data għall-identifikazzjoni u traċċar mill-bogħod ta’ bastimenti għandha tkun soġġetta għall-kunsens tal-Istat ta’ Bandiera kkonċernat.
(c)
fil-qasam tal-investigazzjoni ta’ diżgrazzji u inċidenti marittimi skont id-Direttiva 2009/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 li tistabbilixxi l-prinċipji fundamentali li jirregolaw l-investigazzjoni ta’ aċċidenti fis-settur tat-trasport marittimu (****); l-Aġenzija għandha, jekk mitluba mill-Istati Membri rilevanti u jekk wieħed jassumi li ma jirriżulta l-ebda kunflitt ta’ interess, tagħti appoġġ operattiv lil dawn l-Istati Membri li jikkonċerna investigazzjonijiet relatati ma’ diżgrazzji serji jew serji ħafna u għandha twettaq analiżi ta’ rapporti ta’ investigazzjoni dwar is-sikurezza bil-ħsieb li jiġi identifikat il-valur miżjud fil-livell tal-Unjoni f’termini ta’ kwalunkwe tagħlima rilevanti li għandha tittieħed. Abbażi tad-data pprovduta mill-Istati Membri, skont l-Artikolu 17 ta’ dik id-Direttiva, l-Aġenzija għandha tiġbor sintesi ġenerali tal-inċidenti u diżgrazzji aċċidentali marini;
(d)
fl-għoti ta’ statistika, informazzjoni u data oġġettiva, affidabbli u paragunabbli, biex il-Kummissjoni u l-Istati Membri jkunu jistgħu jieħdu l-passi meħtieġa biex itejbu l-azzjonijiet tagħhom u jevalwaw l-effikaċja u l-kost-effettività tal-miżuri eżistenti. Tali kompiti għandhom jinkludu l-ġbir, ir-reġistrazzjoni u l-evalwazzjoni tad-data teknika, l-użu sistematiku tal-bażijiet tad-data eżistenti, fost l-oħrajn l-iskambju reċiproku u, fejn adatt, l-iżvilupp ta’ bażijiet tad-data addizzjonali. Abbażi tad-data miġbura, l-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni fil-pubblikazzjoni ta’ informazzjoni relatata mal-bastimenti skont id-Direttiva 2009/16/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar il-kontroll tal-Istat tal-Port (*****).
(e)
fil-ġbir u l-analiżi ta’ data dwar baħħara provduta u użata skont id-Direttiva 2008/106/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Novembru 2008 dwar il-livell minimu ta’ taħriġ tal-baħħara (******);
(f)
fit-titjib tal-identifikazzjoni u l-insegwiment tal-bastimenti li jagħmlu rimi illegali skont id-Direttiva 2005/35/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-7 ta’ Settembru 2005 dwar it-tniġġis ikkawżat minn bastimenti u l-introduzzjoni ta’ pieni għal ksur (*******);
(g)
rigward tniġġis marin biż-żejt ikkawżat minn installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass, billi tuża s-Servizz Ewropew ta’ Monitoraġġ għaż-Żejt bis-Satellita (CleanSeaNet), għall-monitoraġġ tal-estent u l-impatt ambjentali ta’ tali tniġġis;
(h)
fl-għoti tal-assistenza teknika meħtieġa lill-Istati Membri u lill-Kummissjoni biex jikkontribwixxu għall-ħidma rilevanti tal-korpi tekniċi tal-IMO, l-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol sa fejn huwa kkonċernat it-trasport marittimu u l-Memorandum ta’ Ftehim ta’ Pariġi dwar il-Kontroll mill-Istat tal-Port (MtF ta’ Pariġi) u organizzazzjonijiet reġjonali rilevanti li għalihom aċċediet l-Unjoni, fir-rigward ta’ kwistjonijiet ta’ kompetenza tal-Unjoni;
(i)
fir-rigward tal-implimentazzjoni tad-Direttiva 2010/65/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Ottubru 2010 dwar il-formalitajiet ta’ rappurtar għal bastimenti li jaslu fi u/jew jitilqu minn portijiet tal-Istati Membri (********), b’mod partikolari billi tiffaċilita t-trasmissjoni elettronika ta’ data permezz ta’ SafeSeaNet u billi tappoġġa l-iżvilupp tat-tieqa unika.
5. Fuq talba tal-Kummissjoni, l-Aġenzija tista’ tipprovdi assistenza teknika, inkluża l-organizzazzjoni ta’ attivitajiet ta’ taħriġ rilevanti, fir-rigward tal-atti legali rilevanti tal-UE, lill-Istati li japplikaw biex jissieħbu fl-Unjoni, u fejn applikabbli, lill-pajjiżi kollha sħab tal-Viċinat Ewropew u lill-pajjiżi li qed jieħdu sehem fil-MtF ta’ Pariġi.
L-Aġenzija tista’ wkoll tipprovdi assistenza f’każ ta’ tniġġis ikkawżat minn bastimenti kif ukoll tniġġis marin ikkawżat minn installazzjonijiet taż-żejt u tal-gass li jaffettwaw lil dawk il-pajjiżi terzi li jikkondividu baċin tal-baħar reġjonali mal-Unjoni, skont il-Mekkaniżmu tal-UE tal-Protezzjoni Ċivili stabbilit bid-Deċiżjoni 2007/779/KE, Euratom, u b’mod simili għall-kundizzjonijiet applikabbli għall-Istati Membri kif imsemmi fil-paragrafu (3)(d) ta’ dan l-Artikolu. Dawn il-kompiti għandhom jiġu kkoordinati mal-arranġamenti ta’ kooperazzjoni reġjonali eżistenti relatati mat-tniġġis marin.
Artikolu 2a
Kompiti anċillari tal-Aġenzija
1. Mingħajr preġudizzju għall-kompiti ċentrali msemmija fl-Artikolu 2, l-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri, kif xieraq, fl-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-attivitajiet tal-Unjoni imniżżlin fil-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikkolu relatati mal-objettivi tal-Aġenzija, safejn l-Aġenzija jkollha għarfien espert u għodod stabbiliti u rikonoxxuti. Il-kompiti anċillari mniżżlin f’dan l-Artikolu għandhom:
(a)
joħolqu valur miżjud sostanzjat;
(b)
jevitaw dupplikazzjoni tal-isforzi;
(c)
ikunu fl-interess tal-politika tal-Unjoni dwar it-trasport marittimu;
(d)
ma jkunux detrimentali għall-kompiti ċentrali tal-Aġenzija u
(e)
ma jiksrux id-drittijiet u l-obbligi tal-Istati Membri, b’mod partikolari bħala Stati tal-bandiera, Stati tal-port u Stati kostali.
2. L-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni:
(a)
fil-kuntest tal-implimentazzjoni tad-Direttiva 2008/56/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (id-Direttiva Qafas dwar l-Istrateġija Marina) (*********), billi tikkontribwixxi għall-objettiv tal-kisba ta’ status ambjentali tajjeb tal-ilmijiet marini bl-elementi relatati mat-trasport marittimu u fl-użu tar-riżultati ta’ għodod eżistenti bħal SafeSeaNet u CleanSeaNet;
(b)
billi tipprovdi assistenza teknika b’rabta mal-emissjonijiet ta’ gas serra minn bastimenti, b’mod partikolari fis-segwitu ta’ żviluppi internazzjonali kurrenti;
(c)
f’dak li jikkonċerna l-programm ta’ Monitoraġġ Globali tal-Ambjent u s-Sigurtà (GMES), fil-promozzjoni tal-użu tad-data u s-servizzi tal-GMES għal finijiet marittimi, fi ħdan il-qafas ta’ governanza tal-GMES;
(d)
fl-iżvilupp ta’ Ambjent Komuni għall-Kondiviżjoni tal-Informazzjoni għad-dominju marittimu tal-UE;
(e)
fir-rigward ta’ installazzjonijiet mobbli offshore taż-żejt u tal-gass, fl-eżami tar-rekwiżiti tal-IMO u fil-ġbir ta’ informazzjoni bażika dwar theddid potenzjali għat-trasport marittimu u l-ambjent marin.
(f)
billi tingħata informazzjoni rilevanti fir-rigward tas-soċjetajiet ta’ klassifikazzjoni għall-bastimenti tal-passaġġi fuq l-ilma interni skont id-Direttiva 2006/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Diċembru 2006 li tistabbilixxi r-rekwiżiti tekniċi għall-bastimenti tal-passaġġi fuq l-ilma interni (**********). Din l-informazzjoni għandha wkoll tkun parti mir-rapporti msemmija fl-Artikolu 3(4) u (5) ta’ dan ir-Regolament.
3. L-Aġenzija għandha tassisti lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri:
(a)
fl-eżami tal-fattibbiltà u l-implimentazzjoni ta’ politiki u proġetti li jappoġġaw l-istabbiliment ta’ Żona Ewropea tat-Trasport Marittimu mingħajr Ostakoli, bħall-kunċett Blue Belt u l-inizjattiva Marittima elettronika, kif ukoll it-Toroq tal-Baħar. Dan għandu jsir b’mod partikolari billi jiġu esplorati funzjonalitajiet addizzjonali għal SafeSeaNet, mingħajr preġudizzju għar-rwol tal-Grupp ta’ Tmexxija ta’ Livell Għoli stabbilit skont id-Direttiva 2002/59/KE;
(b)
billi tiġi esplorata flimkien mal-awtoritajiet kompetenti għas-Sistema ta’ Servizzi ta’ Informazzjoni dwar ix-Xmajjar il-possibbiltà li ssir kondiviżjoni ta’ informazzjoni bejn din is-sistema u s-sistemi ta’ informazzjoni tat-trasport marittimu abbażi tar-rapport previst fl-Artikolu 15 tad-Direttiva 2010/65/UE;
(c)
billi jiġi ffaċilitat l-iskambju volontarju tal-aħjar prattiki fit-taħriġ u l-edukazzjoni marittima fl-Unjoni u billi tingħata informazzjoni dwar il-programmi ta’ skambju tal-Unjoni għal taħriġ marittimu filwaqt li jiġi rispettat l-Artikolu 166 tat-Trattat dwar il-funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).
Artikolu 3
Żjajjar lill-Istati Membri u spezzjonijiet
1. Sabiex twettaq il-kompiti fdati lilha u sabiex tgħin lill-Kummissjoni biex twettaq dmirijietha skont it-TFUE, u b’mod partikolari l-valutazzjoni tal-implimentazzjoni effettiva tal-liġi rilevanti tal-Unjoni, l-Aġenzija għandha twettaq żjajjar lill-Istati Membri skont il-metodoloġija stabbilita mill-Bord Amministrattiv.
2. L-Aġenzija għandha tinforma lill-Istat Membru kkonċernat minn kmieni biż-żjara ppjanata, bl-ismijiet tal-uffiċjali awtorizzati, u d-data li fiha tibda ż-żjara u t-tul mistenni tagħha. L-uffiċjali tal-Aġenzija ddelegati biex iwettqu dawn iż-żjajjar għandhom jagħmlu dan bi preżentazzjoni ta’ deċiżjoni bil-miktub mid-Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija li tispeċifika l-iskop u l-miri tal-missjoni tagħhom.
3. L-Aġenzija għandha twettaq spezzjonijiet f’isem il-Kummissjoni kif meħtieġ mill-atti legali vinkolanti tal-Unjoni fir-rigward ta’ organizzazzjonijiet rikonoxxuti mill-Unjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 391/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar ir-regoli u l-istandards komuni għall-organizzazzjonijiet għall-ispezzjoni u l-perizji tal-vapuri (***********) u fir-rigward tat-taħriġ u ċ-ċertifikazzjoni ta’ baħħara f’pajjiżi terzi skont id-Direttiva 2008/106/KE.
4. Fi tmiemi kull żjara jew spezzjoni, l-Aġenzija għandha tfassal rapport u tibagħtu lill-Kummissjoni u lill-Istat Membru kkonċernat.
5. Fejn adatt, u fi kwalunkwe każ meta jiġi konkluż ċiklu ta’ żjajjar jew spezzjonijiet, l-Aġenzija għandha tanalizza r-rapporti minn dak iċ-ċiklu sabiex tidentifika sejbiet orizzontali u konklużjonijiet ġenerali dwar l-effettività u l-kost-effettività tal-miżuri fis-seħħ. L-Aġenzija għandha tippreżenta din l-analiżi lill-Kumitat għal aktar diskussjoni mal-Istati Membri sabiex tittieħed kwalunkwe tagħlima rilevanti u jiġi ffaċilitat it-tixrid ta’ prattika ta’ ħidma tajba.
(*) ĠU L 129, 29.4.2004, p. 6." 						
(**) ĠU L 131, 28.5.2009, p. 47." 						
(***) ĠU L 314, 1.12.2007, p. 9." 						
(****) ĠU L 131, 28.5.2009, p.114." 						
(*****) ĠU L 131, 28.5.2009, p. 57." 						
(******) ĠU L 323, 3.12.2008, p. 33." 						
(*******) ĠU L 255, 30.9.2005, p. 11." 						
(********) ĠU L 283, 29.10.2010, p. 1." 						
(*********) ĠU L 164, 25.6.2008, p. 19." 						
(**********) ĠU L 389, 30.12.2006, p. 1." 						
(***********) ĠU L 131, 28.5.2009, p. 11.”;" 						
(2)
Fl-Artikolu 4, il-paragrafi 3 u 4 għandhom jiġu sostitwiti b’dan li ġej:
“3. Il-Bord Amministrattiv għandu jadotta l-arranġamenti prattiċi għall-applikazzjoni tal-paragrafi 1 u 2, inkluż, fejn xieraq, arranġamenti fir-rigward tal-konsultazzjoni mal-Istati Membri qabel il-pubblikazzjoni tal-informazzjoni.
4. L-informazzjoni miġbura u pproċessata skont dan ir-Regolament mill-Kummissjoni u l-Aġenzija għandha tkun soġġetta għar-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi Komunitarji u l-korpi u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (************) u l-Aġenzija għandha tieħu l-miżuri meħtieġa biex tiżgura t-trattament u l-ipproċessar sigur ta’ informazzjoni kunfidenzjali.
(************) ĠU L 8, 12.1.2001, p. 1.”;" 						
(3)
Fl-Artikolu 5, il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. Fuq it-talba tal-Kummissjoni, il-Bord Amministrattiv jista’ jiddeċiedi, bi qbil ma’ u f’kooperazzjoni mal-Istati Membri kkonċernati u b’kont debitament meħud tal-implikazzjonijiet baġitarji, inkluż kwalunkwe kontribut li l-Istati Membri kkonċernati jistgħu jagħtu, li jistabbilixxi ċ-ċentri reġjonali meħtieġa sabiex jitwettqu, bl-aktar mod effiċjenti u effettiv, xi wħud mill-kompiti tal-Aġenzija. Meta tittieħed deċiżjoni bħal din, il-Bord Amministrattiv għandu jiddefinixxi l-kamp ta’ applikazzjoni preċiż tal-attivitajiet taċ-ċentru reġjonali filwaqt li jiġu evitati spejjeż finanzjarji mhux meħtieġa u tittejjeb il-kooperazzjoni man-netwerks reġjonali u nazzjonali eżistenti.”;
(4)
Fl-Artikolu 10, il-paragrafu 2 għandu jiġi emendat kif ġej:
(a)
il-punt (b) għandu jiġu sostitwit b’dan li ġej:
“(b)
jadotta r-rapport annwali dwar l-attivitajiet tal-Aġenzija u jibagħtu kull sena sal-15 ta’ Ġunju lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kummissjoni, il-Qorti tal-Awdituri u l-Istati Membri.
Kull sena, l-Aġenzija għandha tibgħat l-informazzjoni kollha rigward l-eżitu tal-proċeduri ta’ evalwazzjoni lill-awtoritajiet baġitarji;”;
(b)
il-punt (c) għandu jiġu sostitwit b’dan li ġej:
“(c)
jeżamina u japprova, fil-qafas tal-preparazzjoni tal-programm ta’ ħidma, talbiet għal assistenza lill-Kummissjoni, kif imsemmi fl-Artikolu 2(2)(d), talbiet minn Stati Membri għal assistenza teknika, kif imsemmi fl-Artikolu 2(3), u talbiet għal assistenza teknika, kif imsemmi fl-Artikolu 2(5) kif ukoll talbiet għal assistenza msemmija fl-Artikolu 2a;
(ca)
jeżamina u jadotta strateġija pluriennali għall-Aġenzija għal perijodu ta’ ħames snin b’kont meħud tal-opinjoni bil-miktub tal-Kummissjoni;
(cb)
jeżamina u jadotta l-pjan ta’ politika pluriennali tal-persunal tal-Aġenzija;
(cc)
jikkunsidra abbozz ta’ arranġamenti amministrattivi, kif imsemmi fl-Artikolu 15(2)(ba);”;
(c)
Il-punt (g) għandu jiġu sostitwit b’dan li ġej:
“(g)
jistabbilixxi metodoloġija għaż-żjajjar li għandhom jitwettqu skont l-Artikolu 3. F’każ li l-Kummissjoni tesprimi, fi żmien ħmistax il-ġurnata mid-data tal-adozzjoni tal-metodoloġija, in-nuqqas ta’ qbil tagħha, il-Bord Amministrattiv għandu jeżaminaha mill-ġdid u jadottaha, possibilment jemenda, fit-tieni qari b’maġġoranza ta’ żewġ terzi, inklużi r-rappreżentanti tal-Kummissjoni, jew b’unanimità tar-rappreżentanti tal-Istati Membri;”;
(d)
il-punt (h) għandu jiġu sostitwit b’dan li ġej:
“(h)
jaqdi dmirijietu fir-rigward tal-baġit tal-Aġenzija skont l-Artikoli 18, 19 u 21 u jissorvelja u jiżgura segwitu adegwat għas-sejbiet u r-rakkomandazzjonijiet li jirriżultaw mill-varji rapporti u evalwazzjonijiet tal-awditjar, kemm interni kif ukoll esterni;”;
(e)
il-punt (i) għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“(i)
jeżerċita awtorità dixxiplinari fuq id-Direttur Eżekuttiv u l-Kapijiet tad-Dipartimenti msemmija fl-Artikolu 16;”;
(f)
il-punt (l) għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“(l)
jirrevedi l-eżekuzzjoni finanzjarja tal-pjan dettaljat imsemmi fil-punt (k) ta’ dan il-paragrafu u l-impenji baġitarji previsti fir-Regolament (KE) Nru 2038/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat- 18 ta’ Diċembru 2006 dwar finanzjament pluriennali għall-azzjonijiet ta’ l-Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima fil-qasam tar-rispons għal tniġġis ikkaġunat minn bastimenti (*************);
(*************) ĠU L 394, 30.12.2006, p. 1.”;" 						
(g)
jinżied il-punt li ġej:
“(m)
jaħtar osservatur minn fost il-membri tiegħu biex isegwi l-proċedura ta’ selezzjoni mill-Kummissjoni għall-ħatra tad-Direttur Eżekuttiv.”;
(5)
L-Artikolu 11 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, it-tieni subparagrafu għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“Il-membri tal-Bord Amministrattiv għandhom jinħatru abbażi tal-livell ta’ esperjenza u kompetenza esperta rilevanti fl-oqsma msemmija fl-Artikolu 1. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom, it-tnejn li huma, jistinkaw għal rappreżentazzjoni bilanċjata bejn l-irġiel u n-nisa fuq il-Bord Amministrattiv.”;
(b)
il-paragrafu 3 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“3. It-tul tal-mandat għandu jkun ta’ erba’ snin. Il-mandat jista’ jiġġedded.”;
(6)
Fl-Artikolu 13, il-paragrafu 4 jiġi sostiwit b’dan li ġej:
“4. Meta jkun hemm kwistjoni ta’ kunfidenzjalità jew konflitt ta’ interess, il-Bord Amministrattiv jista’ jiddeċiedi li jeżamina l-punti speċifiċi fuq l-aġenda tiegħu mingħajr il-preżenza tal-membri kkonċernati. Għandhom jiġu stabbiliti regoli dettaljati għall-applikazzjoni ta’ din id-dispożizzjoni fir-regoli ta’ proċedura.”;
(7)
L-Artikolu 15 jiġi emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 2, il-punti (a) u (b) jiġu sostitwiti b’dan li ġej:
“(a)
huwa/hija għandu jħejji l-istrateġija pluriennali tal-Aġenzija u jressaqha quddiem il-Bord Amministrattiv wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni minn tal-inqas tmien ġimgħat qabel il-laqgħa rilevanti tal-Bord Amministrattiv, b’kont meħud tal-fehmiet u s-suġġerimenti magħmula mill-membri tal-Bord Amministrattiv;
(aa)
huwa/hija għandu jipprepara l-pjan ta’ politika pluriennali tal-persunal tal-Aġenzija u jressaqha quddiem il-Bord Amministrattiv wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni minn tal-inqas erba’ ġimgħat qabel il-laqgħa rilevanti tal-Bord Amministrattiv;
(ab)
huwa/hija għandu jipprepara l-programm ta’ ħidma annwali, b’indikazzjoni tar-riżorsi umani u finanzjarji mistennija allokati għal kull attività, u l-pjan dettaljat għall-attivitajiet tal-istat ta’ tħejjija u tar-reazzjoni għat-tniġġis tal-Aġenzija, u jressaqhom quddiem il-Bord Amministrattiv wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni minn tal-inqas tmien ġimgħat qabel il-laqgħa tal-Bord rilevanti, b’kont meħud tal-fehmiet u s-suġġerimenti magħmula mill-membri tal-Bord Amministrattiv. Huwa/hija għandu jieħu l-passi meħtieġa għall-implimentazzjoni tagħhom. Huwa/hija għandu jwieġeb għal kwalunkwe talba għal assistenza mingħand Stat Membru skont l-Artikolu 10(2)(c);
(b)
huwa/hija għandu jiddeċiedi li jwettaq iż-żjajjar u l-ispezzjonijiet previsti fl-Artikolu 3, wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni u b’segwitu għall-metodoloġija għaż-żjajjar stabbilita mill-Bord Amministrattiv skont l-Artikolu 10(2)(g);
(ba)
huwa/hija tista’ tidħol f’arranġamenti amministrattivi ma’ korpi oħrajn li jaħdmu fl-oqsma ta’ attivitajiet tal-Aġenzija dment li l-abbozz ta’ arranġament ikun tressaq għal konsultazzjoni quddiem il-Bord Amministrattiv u dment li l-Bord Amministrattiv ma joġġezzjonax fi żmien erba’ ġimgħat.”;
(b)
fil-paragrafu 2, il-punt (d) għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“(d)
huwa/hija għandu jorganizza sistema effettiva ta’ monitoraġġ sabiex ikun jista’ jqabbel il-kisbiet tal-Aġenzija mal-objettivi u l-kompiti tagħha kif imniżżlin f’dan ir-Regolament. Għal dan il-għan, huwa/hija għandu jistabbilixxi, bi qbil mal-Kummissjoni u l-Bord Amministrattiv, indikaturi tal-prestazzjoni mfasslin apposta li jippermettu valutazzjoni effettiva tar-riżultati miksuba. Huwa/hija għandu jiżgura li l-istruttura organizzattiva tal-Aġenzija ser tiġi adattata b’mod regolari għall-ħtiġijiet li jevolvu skont ir-riżorsi finanzjarji u umani disponibbli. Fuq din il-bażi kull sena d-Direttur Eżekuttiv għandu jipprepara abbozz ta’ rapport ġenerali u jressqu quddiem il-Bord Amministrattiv għal kunsiderazzjoni. Ir-rapport għandu jinkludi sezzjoni apposta dwar l-eżekuzzjoni finanzjarja tal-pjan dettaljat għall-attivitajiet tal-istat ta’ tħejjija u tar-reazzjoni għat-tniġġis tal-Aġenzija u għandu jagħti aġġornament tal-istatus tal-azzjonijiet kollha ffinanzjati taħt dak il-pjan. Huwa/hija għandu jistabbilixxi proċeduri regolari ta’ evalwazzjoni li jilħqu standards professjonali rikonoxxuti;”;
(c)
fil-paragrafu 2, il-punt (g) jitħassar;
(d)
il-paragrafu 3 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“3. Id-Direttur Eżekuttiv għandu, kif xieraq, jirrapporta lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill dwar it-twettiq tal-kompiti tiegħu/tagħha.
B’mod partikolari, huwa/hija għandu jippreżenta s-sitwazzjoni fir-rigward tat-tħejjija tal-istrateġija pluriennali u l-programm ta’ ħidma annwali.”;
(8)
L-Artikolu 16 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 16
Ħatra u sensja tad-Direttur Eżekuttiv u tal-Kapijiet tad-Dipartiment
1. Id-Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija għandu jinħatar u jingħata s-sensja mill-Bord Amministrattiv. Il-ħatra għandha ssir għal perijodu ta’ ħames snin għal raġuni ta’ mertu u kompetenza amministrattiva u maniġerjali dokumentata, kif ukoll esperjenza dokumentata fl-oqsma msemmija fl-Artikolu 1 wara li tinstema’ l-opinjoni tal-osservatur kif imsemmi fl-Artikolu 10. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jinħatar minn lista ta’ mill-inqas tliet kandidati proposti mill-Kummissjoni wara kompetizzjoni miftuħa, wara l-pubblikazzjoni tal-post f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, u f’postijiet oħrajn, għal sejħa għal stqarrijiet ta’interess. Il-kandidat magħżul mill-Bord Amministrattiv jista’ jiġi mistieden jagħmel dikjarazzjoni quddiem il-kumitat kompetenti tal-Parlament Ewropew u jwieġeb għall-mistoqsijiet li jagħmlulu l-membri tiegħu. Il-Bord Amministrattiv għandu jiddelibera dwar is-sensja fuq it-talba tal-Kummissjoni jew ta’ terz mill-membri tagħha. Il-Bord Amministrattiv għandu jieħu d-deċiżjonijiet tiegħu dwar ħatra jew sensja b’maġġoranza ta’ erbgħa minn kull ħames membri mill-membri kollha bid-dritt għall-vot.
2. Il-Bord Amministrattiv, li jaġixxi fuq proposta mill-Kummissjoni, filwaqt li jieħu kont tar-rapport ta’ evalwazzjoni jista’ jestendi l-mandat tad-Direttur Eżekuttiv darba għal mhux ikar minn erba’ snin. Il-Bord Amministrattiv għandu jieħu d-deċiżjoni tiegħu b’maġġoranza ta’ erbgħa minn kull ħames membri mill-membri kollha bid-dritt għall-vot. Il-Bord Amministrattiv għandu jinforma lill-Parlament Ewropew bil-ħsieb tiegħu li jestendi l-mandat tad-Direttur Eżekuttiv. Fi żmien xahar qabel l-estensjoni tal-mandat tiegħu, id-Direttur Eżekuttiv jista’ jiġi mistieden jagħmel dikjarazzjoni quddiem il-kumitat kompetenti tal-Parlament Ewropew u jwieġeb għall-mistoqsijiet li jagħmlu l-membri tiegħu. Jekk il-mandat ma jkunx estiż, id-Direttur Eżekuttiv għandu jibqa’ fil-kariga tiegħu sakemm jinħatar is-suċċessur tiegħu.
3. Id-Direttur Eżekuttiv jista’ jkun assistit minn Kap ta’ Dipartiment wieħed jew iktar. Jekk id-Direttur Eżekuttiv ikun assenti jew indispost, wieħed mill-Kapijiet tad-Dipartimenti għandu jeħodlu postu.
4. Il-Kapijiet tad-Dipartimenti għandhom jinħatru abbażi ta’ mertu u ħiliet amministrattivi u ta’ tmexxija dokumentati, kif ukoll kompetenza u esperjenza professjonali fl-oqsma msemmija fl-Artikolu 1. Il-Kapijiet tad-Dipartimenti għandhom jinħatru jew jingħataw is-sensja mid-Direttur Eżekuttiv wara li jkun irċieva opinjoni pożittiva mingħand il-Bord Amministrattiv.”;
(9)
L-Artikolu 18 huwa emendat kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 1, il-punt (c) għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“(c)
il-ħlasijiet u t-tariffi għall-pubblikazzjonijiet, għat-taħriġ u/jew għal kwalunkwe servizz ieħor ipprovdut mill-Aġenzija.”;
(b)
il-paragrafu 3 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“3. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jfassal abbozz ta’ dikjarazzjoni tal-istimi tad-dħul u n-nefqa tal-Aġenzija għas-sena ta’ wara, abbażi ta’ baġit ibbażat fuq l-attivitajiet, u għandu jibagħtu lill-Bord Amministrattiv, flimkien ma’ abbozz ta’ tabella tal-persunal.”;
(c)
il-paragrafi 7 u 8 għandhom jiġu sostitwiti b’dan li ġej:
“7. Id-dikjarazzjoni tal-istimi għandha tintbagħat mill-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill (‘l-awtorità baġitarja’) flimkien mal-abbozz ta’ baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea.
8. Fuq il-bażi tad-dikjarazzjoni tal-istimi, il-Kummissjoni ddaħħal l-istimi fl-abbozz ta’ baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea li hija tqis bħala meħtieġa għat-tabella tal-persunal u l-ammont ta’ sussidju li għandu jittieħed mill-baġit ġenerali, li hija għandha tressaq quddiem l-awtorità baġitarja f’konformità mal-Artikolu 314 TFUE, flimkien ma’ deskrizzjoni ta’ u ġustifikazzjoni għal kwalunkwe differenza bejn id-dikjarazzjoni tal-istimi tal-Aġenzija u s-sussidju li għandu jittieħed mill-baġit ġenerali.”;
(d)
il-paragrafu 10 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“10. Il-baġit għandu jiġi adottat mill-Bord Amministrattiv. Dan għandu jsir finali wara l-adozzjoni finali tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Fejn xieraq, dan għandu jiġi aġġustat kif adatt, flimkien mal-programm ta’ ħidma annwali.”;
(10)
L-Artikolu 22 għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 22
Evalwazzjoni
1. F’intervalli regolari u ta’ mill-inqas kull ħames snin, il-Bord Amministrattiv għandu jikkummissjona evalwazzjoni esterna indipendenti dwar l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament. Il-Kummissjoni għandha tqiegħed għad-dispożizzjoni tal-Aġenzija kwalunkwe informazzjoni li din tal-aħħar tikkunsidra rilevanti għal dik l-evalwazzjoni.
2. L-evalwazzjoni għandha tivvaluta l-impatt ta’ dan ir-Regolament kif ukoll l-utilità, ir-rilevanza, il-valur miżjud miksub u l-effettività tal-Aġenzija u l-prattiki ta’ ħidma tagħha. L-evalwazzjoni għandha tieħu kont tal-fehmiet tal-partijiet interessati, kemm fil-livell Ewropew kif ukoll f’dak nazzjonali. Din għandha, b’mod partikolari, tindirizza l-ħtieġa possibbli li jiġu modifikati l-kompiti tal-Aġenzija. Il-Bord Amministrattiv għandu joħroġ termini speċifiċi ta’ referenza bi qbil mal-Kummissjoni, wara konsultazzjoni mal-partijiet involuti.
3. Il-Bord Amministrattiv għandu jirċievi l-evalwazzjoni u joħroġ ir-rakkomandazzjonijiet dwar bidliet għal dan ir-Regolament, l-Aġenzija u l-prattiki tax-xogħol tagħha lill-Kummissjoni. Kemm ir-riżultati tal-evalwazzjoni kif ukoll ir-rakkomandazzjonijiet għandhom jingħataw mill-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill u għandhom jiġu ppubblikati. Għandu jiġi inkluż pjan ta’ azzjoni bi skeda ta’ żmien, jekk ikun adatt.”;
(11)
Jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 22a
Rapport ta’ progress
Sat-2 ta’ Marzu 2018, u b’kont meħud tar-rapport ta’ evalwazzjoni msemmi fl-Artikolu 22, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill li jistabbilixxi kif l-Aġenzija tkun ħadet ir-responsabbiltajiet addizzjonali assenjati mir-Regolament bil-ħsieb li jiġu identifikati aktar kisbiet ta’ effiċjenza u, jekk meħtieġ, il-każ għall-modifikazzjoni tal-objettivi u l-kompiti tagħha.”;
(12)
L-Artikolu 23 jitħassar.
Artikolu 2
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-15 ta’ Jannar 2013.