РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1075/2013 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 18 октомври 2013 година
относно статистиката на активите и пасивите на дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции
(преработен текст)
(ЕЦБ/2013/40)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4 от него,
като взе предвид становището на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Тъй като е необходимо Регламент (ЕО) № 24/2009 на Европейската централна банка от 19 декември 2008 г. относно статистиката на активите и пасивите на дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции (ЕЦБ/2008/30) (2) да бъде съществено изменен, по-специално с оглед на Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз (3), той следва да бъде преработен от съображения за яснота.
(2)
В член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 се предвижда, че за изпълнението на изискванията си за статистическа отчетност, Европейската централна банка (ЕЦБ), подпомагана от националните централни банки (НЦБ), има правото да събира статистическа информация от общата съвкупност от отчетни единици и съобразно нуждите за изпълнение на задачите на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ). Съгласно член 2, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 2533/98 дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции (наричани по-долу „ДСИЦ“), са част от общата съвкупност от отчетни единици за целите на изпълнение на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност, inter alia, в областта на паричната и финансовата статистика. Освен това член 3 от Регламент (ЕО) № 2533/98 изисква ЕЦБ да определи действителната съвкупност от отчетни единици в рамките на общата съвкупност от отчетни единици и ѝ дава право частично или изцяло да освободи конкретни категории отчетни единици от изпълнение на изискванията ѝ за статистическа отчетност.
(3)
Целта на данните за ДСИЦ е да се предоставят на ЕЦБ подходящи статистически данни за финансовите дейности на подсектора на ДСИЦ в държавите членки, чиято парична единица е еврото (наричани по-долу „държави членки от еврозоната“), които се разглеждат като една икономическа територия.
(4)
Предвид тесните връзки между секюритизационните дейности на ДСИЦ и парично-финансовите институции (ПФИ) се изисква последователно, допълващо се и интегрирано отчитане от ДСИЦ и ПФИ. Поради това е необходимо статистическата информация, предоставена в съответствие с настоящия регламент, да се разглежда заедно с изискванията за данни, предоставяни от ПФИ, относно секюритизирани кредити, както е установено в Регламент (ЕС) № 1071/2013 на Европейската централна банка от 24 септември 2013 г. относно баланса на сектор „Парично-финансови институции“ (ЕЦБ/2013/33) (4).
(5)
Интегрираният подход за отчитане на ДСИЦ и ПФИ и дерогациите, предвидени в настоящия регламент, целят минимизиране на разходите по отчитането за отчетните единици и избягване на застъпване при отчитането на статистическа информация от ДСИЦ и ПФИ.
(6)
НЦБ следва да бъдат оправомощени да освобождават ДСИЦ от изисквания за статистическа отчетност, които биха предизвикали неоснователно високи разходи, сравнени с тяхната статистическа полза.
(7)
Въпреки че регламентите, приети от ЕЦБ, съгласно член 34.1 от Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“), не създават права и не възлагат задължения на държавите членки, чиято парична единица не е еврото (наричани по-долу „държави членки извън еврозоната“), член 5 от Устава на ЕСЦБ се прилага както към държавите членки от еврозоната, така и към държавите членки извън еврозоната. Съображение 17 от Регламент (ЕО) № 2533/98 припомня, че член 5 от Устава на ЕСЦБ, заедно с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, предполага задължение за организиране и прилагане на национално равнище на всички мерки, които държавите членки извън еврозоната считат за уместни при събирането на статистическата информация, необходима за изпълнение на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност, както и своевременната им подготовка в областта на статистиката, за да станат държави членки от еврозоната.
(8)
Следва да се прилагат стандартите за защита и използване на поверителна статистическа информация, установени в член 8 от Регламент (ЕО) № 2533/98.
(9)
Член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 предвижда, че ЕЦБ има правомощието да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в регламенти или решения на ЕЦБ,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент:
1.
„ДСИЦ“ означава предприятие, което е създадено съгласно националното право или правото на Съюза по силата на едно от следните:
i)
договорно право, като взаимен фонд, управляван от управляващи дружества;
ii)
право за доверително управление;
iii)
дружествено право, като акционерно дружество или дружество с ограничена отговорност;
iv)
друг подобен механизъм;
и чиято основна дейност отговаря едновременно на следните два критерия:
а)
предприятието възнамерява да извършва или извършва една или повече секюритизационни транзакции и структурата му е предназначена да изолира задълженията за плащане на предприятието от тези на инициатора, или на застрахователното, или презастрахователното предприятие; и
б)
предприятието емитира или възнамерява да емитира дългови ценни книжа, други дългови инструменти, дялови единици на секюритизационни фондове и/или финансови деривати (наричани по-долу „инструментите за финансиране“) и/или юридически или икономически притежава или може да притежава базови активи, използвани при емитиране на инструменти за финансиране, които се предлагат за продажба на обществеността или са продадени на базата на частни емисии.
Това определение не включва:
а)
парично-финансови институции (ПФИ), както са определени в член 1 от Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33);
б)
инвестиционни фондове (ИФ), както са определени в член 1 от Регламент (ЕС) № 1073/2013 на Европейската централна банка от 18 октомври 2013 г. относно статистиката на активите и пасивите на инвестиционните фондове (ЕЦБ/2013/38) (5);
в)
застрахователни предприятия или презастрахователни предприятия, както са определени в член 13 от Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 г. относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (6);
г)
лица, управляващи алтернативни инвестиционни фондове, които управляват и/или предлагат алтернативни инвестиционни фондове, както са определени в член 4, параграф 1 от Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2011 г. относно лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове, които попадат в приложното поле на Директива 2011/61/ЕС съгласно член 2 от нея (7);
2.
„секюритизация“ означава транзакция или схема, при която лице, което е отделено от инициатора или застрахователно или презастрахователно предприятие, и е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата, емитира инструменти за финансиране за инвеститори, и е изпълнено едно или повече от следните:
а)
актив или съвкупност от активи, или част от тях, е прехвърлен на лице, което е отделено от инициатора и е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата, или чрез прехвърляне на правото на собственост или правото на ползване върху тези активи от инициатора, или чрез синдикиране;
б)
кредитният риск на актива или съвкупността от активи, или част от тях, е прехвърлен чрез използването на кредитни деривати, гаранции или друг подобен механизъм на инвеститорите в инструментите за финансиране, емитирани от лице, което е отделено от инициатора и е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата;
в)
застрахователните рискове са прехвърлени от застрахователно или презастрахователно предприятие на отделено лице, което е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата, при което лицето изцяло финансира своята експозиция към такива рискове чрез емитиране на инструменти за финансиране, а правата за изплащане на инвеститорите в тези инструменти са подчинени на презастрахователните задължения на лицето;
Когато са емитирани такива инструменти за финансиране, те не представляват задължения за плащане на инициатор или застрахователно или презастрахователно предприятие;
3.
„инициатор“ означава лицето, прехвърлящо активи или съвкупност от активи, и/или кредитния риск на активите или на съвкупността от активи на секюритизационната структура;
4.
„отчетна единица“ има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98;
5.
„резидент“ има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98. За целите на настоящия регламент, ако за юридическо лице липсва физическо измерение, неговото постоянно пребиваване се определя от икономическата територия, съгласно чието право е учредено лицето. Ако лицето не е формално учредено, за критерий се използва юридическото седалище, по-точно държавата, чиято правна система урежда създаването и съществуването на лицето;
6.
„съответна НЦБ“ е НЦБ на държава членка от еврозоната, в която ДСИЦ е резидент;
7.
„предприемане на дейност“ означава всяка дейност, включително всякакви подготвителни мерки, свързани със секюритизацията, различни от самото установяване на лице, което не се очаква да започне секюритизационна дейност в следващите шест месеца. Всяка дейност, започната от ДСИЦ, след като секюритизационната дейност става обозрима, означава предприемане на дейност.
Член 2
Съвкупност от отчетни единици
1. ДСИЦ резиденти на територията на държави членки от еврозоната образуват общата съвкупност от отчетни единици. Общата съвкупност от отчетни единици подлежи на задължението, установено в член 3, параграф 2.
2. Действителната съвкупност от отчетни единици се състои от общата съвкупност от отчетни единици, с изключение на тези ДСИЦ, които съгласно член 5, параграф 1, буква в) са изцяло освободени от изисквания за статистическа отчетност. Действителната съвкупност от отчетни единици подлежи на изискванията за статистическа отчетност, установени в член 4, като се спазват дерогациите, установени в член 5. ДСИЦ, които са задължени да отчитат своите годишни финансови отчети съгласно член 5, параграф 3 или към които се прилагат ad hoc отчетни задължения съгласно член 5, параграф 5, образуват също част от действителната съвкупност от отчетни единици.
3. Ако ДСИЦ не е юридическо лице съгласно неговото национално право, лицата, които са правно овластени да представляват ДСИЦ, или при липса на формално представителство - лицата, които съгласно приложимото национално право носят отговорност за действията на ДСИЦ, се считат за отчетни единици съгласно настоящия регламент.
Член 3
Списък на ДСИЦ за статистически цели
1. Изпълнителният съвет съставя и поддържа за статистически цели списък на ДСИЦ, които образуват общата съвкупност от отчетни единици, към които се прилага настоящият регламент. ДСИЦ представят на НЦБ данните, които НЦБ изискват в съответствие с Насоки ЕЦБ/2007/9 от 1 август 2007 г. относно паричната статистика и статистиката на финансовите институции и пазари (8). НЦБ и ЕЦБ правят достъпни този списък и неговите актуализации в подходяща форма, включително по електронен път, чрез интернет или, по искане от съответната отчетна единица, на хартия.
2. ДСИЦ информира съответната НЦБ за своето съществуване в срок до една седмица от датата, на която ДСИЦ е предприело дейност, независимо от това дали очаква да бъде обект на някое от изискванията за статистическа отчетност съгласно настоящия регламент.
3. Ако последният достъпен електронен вариант на посочения в параграф 1 списък е неточен, ЕЦБ не налага санкции на отчетна единица, която не е изпълнила надлежно изискванията за статистическа отчетност, доколкото изискването, посочено в параграф 2, е изпълнено и отчетната единица е разчитала добросъвестно на неправилния списък.
Член 4
Тримесечни изисквания за статистическа отчетност и правила за отчитане
1. Действителната съвкупност от отчетни единици предоставя на съответната НЦБ, на тримесечие, данни за салдата, финансовите транзакции и отписванията/намаляванията на стойността на активите и пасивите на ДСИЦ, в съответствие с приложения I и II.
2. НЦБ могат да събират статистическата информация за емитирани и притежавани от ДСИЦ ценни книжа, необходима за изпълнение на изискванията за статистическа отчетност по параграф 1, на база ценна книга по ценна книга, доколкото данните, посочени в параграф 1, могат да се извлекат съгласно минималните статистически стандарти, определени в приложение III. Без да се засягат изискванията за своевременност, изложени в член 6, НЦБ могат да изискват предоставянето на данни ценна книга по ценна книга за финансови транзакции с ценни книжа, притежавани от ДСИЦ в съответствие с един от подходите, посочени в приложение I, част I, раздел 2 от Регламент (ЕС) № 1011/2012 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2012/24) (9).
3. Без да се засягат правилата за отчитане, установени в приложение II, всички активи и пасиви на ДСИЦ се отчитат съгласно настоящия регламент в съответствие с правилата за отчитане, установени в съответното национално законодателство, транспониращо Директива 86/635/ЕИО на Съвета от 8 декември 1986 г. относно годишните счетоводни отчети и консолидираните счетоводни отчети на банки и други финансови институции (10). Счетоводните правила от съответното национално законодателство, транспониращо Четвърта директива 78/660/ЕИО на Съвета от 25 юли 1978 г., приета на основание член 54, параграф 3, буква ж) от Договора, относно годишните счетоводни отчети на някои видове дружества (11), се прилагат за ДСИЦ, които не попадат в обхвата на националното законодателство, транспониращо Директива 86/635/ЕИО. Всички други относими национални или международни счетоводни стандарти или практики се прилагат за ДСИЦ, които не попадат в националното законодателство, транспониращо някоя от тези директиви.
4. Когато параграф 3 изисква отчитането на инструменти на база преоценка по текуща пазарна цена, НЦБ могат да освободят ДСИЦ от отчитането на тези инструменти на база преоценка по текуща пазарна цена, ако възникналите разходи за ДСИЦ биха били неоснователно високи. В този случай ДСИЦ прилагат оценката, използвана за целите на инвеститорските доклади.
5. Когато съгласно националните пазарни практики, наличните данни се отнасят до някоя дата в рамките на тримесечието, НЦБ могат да разрешат на отчетните единици да отчитат тези тримесечни данни, ако данните са съвместими и ако са взети предвид големите транзакции, настъпили между тази дата и края на тримесечието.
6. Вместо да предоставят данните за финансовите транзакции, посочени в параграф 1, отчетните единици могат, съгласувано със съответната НЦБ, да предоставят корекции от преоценка и други изменения в обема, които позволяват НЦБ да извлече финансовите транзакции.
7. Вместо да предоставят данни за отписвания/намалявания на стойността, посочени в параграф 1, отчетната единица може, съгласувано със съответната НЦБ, да предостави друга информация, която позволява на НЦБ да извлече необходимите данни за отписвания/намалявания на стойността.
Член 5
Дерогации
1. НЦБ могат да предоставят дерогации от изискванията за статистическа отчетност, посочени в член 4, както следва:
а)
За кредити, предоставени от ПФИ от еврозоната, с разбивка по матуритет, сектор и резидентност на длъжниците, и където ПФИ продължават да обслужват секюритизираните кредити по смисъла на Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), НЦБ могат да предоставят на ДСИЦ дерогации от отчитането на данни за тези кредити. Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) предвижда тези данни да се отчитат.
б)
НЦБ могат да освободят ДСИЦ от всички изисквания за статистическа отчетност, посочени в приложение I, освен от задължението да отчитат на тримесечие данни за салдата на общите активи в края на тримесечието, при условие че ДСИЦ, които допринасят за тримесечната сметка за агрегирани активи, представляват най-малко 95 % от общите активи по салда на ДСИЦ във всяка държава членка от еврозоната. НЦБ проверяват своевременно изпълнението на това условие, за да разрешат или оттеглят, ако е необходимо, всяка дерогация с действие от началото на всяка календарна година.
в)
Доколкото данните, посочени в член 4, могат да се извлекат, съгласно минималните статистически стандарти, описани в приложение III, от други статистически, публични или надзорни източници на данни и без да се засягат букви а) и б), НЦБ могат, след консултиране с ЕЦБ, изцяло или частично да освободят отчетните единици от изискванията за статистическа отчетност, посочени в приложение I.
2. ДСИЦ могат да изберат, с предварителното съгласие на съответната НЦБ, да не използват дерогациите, посочени в параграф 1, и вместо това да изпълнят пълните изисквания за статистическа отчетност, определени в член 4.
3. ДСИЦ, които се ползват от дерогация по смисъла на параграф 1, буква в), предоставят годишните си счетоводни отчети на съответната НЦБ, ако те не са достъпни от публични източници, в рамките на шест месеца след края на отчетния период или възможно най-рано след това, съгласно приложимата национална правна практика, където ДСИЦ е резидент. Съответната НЦБ уведомява тези ДСИЦ, спрямо които се прилага това изискване за отчетност.
4. Съответната НЦБ оттегля дерогацията, установена в параграф 1, буква в), ако данните от статистически стандарти, сравними с тези, посочени в настоящия регламент, не са били предоставени навреме на съответната НЦБ за три последователни отчетни периода, независимо от всяко неизпълнение, по причина на съответното ДСИЦ. ДСИЦ започва отчитането на данни, както е посочено в член 4, не по-късно от три месеца от датата, на която съответната НЦБ е уведомила отчетните единици, че дерогацията е оттеглена.
5. Без да се засяга параграф 3, за да се отговори на изискванията, посочени в настоящия регламент, НЦБ могат да отправят ad hoc изисквания за статистическа отчетност към ДСИЦ, на които са предоставени дерогации по смисъла на параграф 1, буква в). ДСИЦ отчитат информацията, поискана на ad hoc база, в рамките на 15 работни дни след искането, направено от съответната НЦБ.
Член 6
Срокове
НЦБ представят на ЕЦБ данни за агрегирани тримесечни активи и пасиви, покриващи позициите на резидентни ДСИЦ, до края на работния ден на 28-ия работен ден, следващ края на тримесечието, за което се отнасят данните. НЦБ определят крайни срокове за получаване на данни от отчетните единици.
Член 7
Минимални стандарти и национални правила за отчитане
1. Отчетните единици спазват изискванията за статистическа отчетност, приложими спрямо тях, в съответствие с минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, предвидени в приложение III.
2. НЦБ определят и прилагат, в съответствие с националните изисквания, правилата за отчитане, които да бъдат спазвани от действителната съвкупност от отчетни единици. НЦБ гарантират, че тези правила за отчитане осигуряват изискуемата статистическа информация и позволяват точна проверка за съответствие с концепции и с минималните стандарти за предаване, точност и ревизии, предвидени в приложение III.
Член 8
Проверка и принудително събиране
НЦБ упражняват правото да проверяват или да събират принудително информацията, която отчетните единици трябва да предоставят съгласно настоящия регламент, без да се засяга правото на ЕЦБ тя самата да упражнява тези права. По-специално, НЦБ упражняват това право, когато дадена институция, включена в действителната съвкупност от отчетни единици, не покрива минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, предвидени в приложение III.
Член 9
Първо отчитане
1. Първото отчитане започва с тримесечни данни за четвъртото тримесечие на 2014 г.
2. Когато отчитат данни за първи път, ДСИЦ, които предприемат дейност след 31 декември 2014 г., предоставят данни на тримесечие, започвайки от началото на секюритизационната дейност.
3. Когато отчитат данни за първи път, ДСИЦ, които предприемат дейност преди приемане на еврото в тяхната държава членка след 31 декември 2014 г., предоставят данни на тримесечие, от референтния период, през който държавата членка е приела еврото. За референтния период, през който държавата членка е приела еврото, ДСИЦ отчита само салда.
Член 10
Отмяна
1. Регламент (ЕО) № 24/2009 (ЕЦБ/2008/30) се отменя, считано от 1 януари 2015 година.
2. Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент.
Член 11
Заключителна разпоредба
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2015 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 18 октомври 2013 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 1075/2013 TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW
tat-18 ta’ Ottubru 2013
dwar statistika fuq l-attiv u l-passiv ta’ korporazzjonijiet finanzjarji vettura involuti fi tranżazzjonijiet ta’ titolizzazzjoni
(riformulazzjoni)
(BĊE/2013/40)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew, u b’mod partikolari l-Artikolu 5 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 ta’ Novembru 1998 dwar il-ġbir tal-informazzjoni statistika mill-Bank Ċentrali Ewropew (1), partikolarment l-Artikoli 5(1) u 6(4) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Peress li r-Regolament (KE) Nru 24/2009 tal-Bank Ċentrali Ewropew tad-19 ta’ Diċembru 2008 dwar statistika li tittratta l-assi u l-passiv ta’ korporazzjonijiet ta’ vetturi finanzjarji involuti fi tranżazzjonijiet ta’ securitisation (BĊE/2008/30) (2) għandu bżonn jiġi emendat sostanzjalment, b’mod partikolari fid-dawl tar-Regolament (UE) Nru 549/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Mejju 2013 dwar is-sistema Ewropea tal-kontijiet nazzjonali u reġjonali fl-Unjoni Ewropea (3), huwa għandu jiġi rriformulat fl-interessi taċ-ċarezza.
(2)
Ir-Regolament (KE) Nru 2533/98 jipprovdi fl-Artikolu 2(1) li, biex ir-rekwiżiti ta’ rappurtar ta’ statistika tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) jiġu ssodisfatti, il-BĊE, assistit mill-banek ċentrali nazzjonali (BĊNi), għandu d-dritt jiġbor tagħrif statistiku fil-limiti tal-popolazzjoni ta’ referenza li tirrapporta u ta’ dak li jeħtieġ biex iwettaq il-kompiti tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali (SEBĊ). Isegwi mill-Artikolu 2(2)(a) tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 li korporazzjonijiet finanzjarji vettura impenjati fi tranżazzjonijiet ta’ titolizzazzjoni (iktar ’il quddiem “FVCs”) jiffurmaw parti mill-popolazzjoni ta’ rappurtar ta’ referenza għall-finijiet tat-twettiq tal-ħtiġijiet ta’ rapportar statistiku tal-BĊE, fost l-oħrajn, fil-qasam tal-istatistika monetarja u finanzjarja. Barra minn dan, l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 jeħtieġ li l-BĊE jispeċifika l-opolazzjoni attwali li tirrapportafil-limiti tal-popolazzjoni ta’ referenza li tirrapporta, u jintitolah li jeżenta għal kollox jew parzjalment, klassijiet speċifiċi ta’ aġenti li jirrapportaw mill-obbligi tiegħu ta’ rapportar statistiku.
(3)
L-għan tad-dejta tal-FVC huwa sabiex il-BĊE jiġi pprovdut bi statistika adegwata fuq l-attivitajiet finanzjarji tas-subsettur tal-FVC fl-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro (iktar ’il quddiem “Stati Membri taż-żona tal-euro”), li jitqiesu bħala territorju ekonomiku wieħed.
(4)
Minħabba r-rabtiet mill-qrib bejn l-attivitajiet ta’ titolizzazzjoni tal-FVCs u tal-istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (IFM), jenħtieġ rapportar konsistenti, kumplimentari u integrat tal-FVCs u tal-IFM. Għalhekk, it-tagħrif statistiku mogħti skont dan ir-Regolament għandu jitqies flimkien mal-obbligi tad-dejta għall-IFM dwar self titolizzat, kif stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 1071/2013 tal-Bank Ċentrali Ewropew tal-24 ta’ Settembru 2013 dwar il-karta tal-bilanċ tas-settur tal-istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (BĊE/2013/33) (4).
(5)
Il-metodu ta’ rappurtar integrat tal-FVCs u l-IFM u d-derogi stipulati f’dan ir-Regolament jimmiraw li jnaqqsu l-piż tar-rapportar għal aġenti li jirrapportaw u biex jevitaw ir-rapportar doppju fir-rapportar ta’ tagħrif statistiku minn FVCs u IFM.
(6)
Il-BĊNi għandhom ikunu intitolati li jeżentaw l-FVCs mir-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku li joħolqu spejjeż għolja irraġonevoli meta pparagunati mal-benefiċċju statistiku tagħhom.
(7)
Għalkemm regolamenti adottati mill-BĊE skont l-Artikolu 34.1 tal-Istatut tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew (iktar ’il quddiem “Statut tas-SEBĊ”) ma jagħtu l-ebda dritt jew ma jimponu l-ebda obbligu fuq Stati Membri li l-valuta tagħhom ma hijiex l-euro (iktar ’il quddiem l-“Istati Membri li mhumiex fiż-żona tal-euro”), l-Artikolu 5 tal-Istatut tal-SEBĊ japplika kemm għall-Istati Membri taż-żona tal-euro kif ukoll għal dawk li mhumiex fiż-żona tal-euro. Il-premessa 17 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 tirreferi għall-fatt li l-Artikolu 5 tal-Istatut tas-SEBĊ, flimkien mal-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, jimplika obbligu biex jiġu ddisinjati u implimentati fuq livell nazzjonali l-miżuri kollha li l-Istati Membri li mhumiex fiż-żona tal-euro jqisu xierqa biex jiġbru t-tagħrif statistiku meħtieġ biex jissodisfaw ir-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku tal-BĊE u biex jagħmlu preparazzjonijiet fil-ħin fil-qasam tal-istatistika biex isiru Stati Membri taż-żona tal-euro.
(8)
L-istandards għall-protezzjoni u l-użu ta’ tagħrif statistiku kunfidenzjali stabbiliti fl-Artikolu 8 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 japplikaw.
(9)
L-Artikolu 7(1) tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 jipprovdi li l-BĊE għandu s-setgħa li jimponi sanzjonijiet fuq aġenti li jirrapportaw li jonqsu milli jikkonformaw mar-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku stipulati fir-regolamenti u d-deċiżjonijiet tal-BĊE,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament:
(1)
“FVC” tfisser impriża li hija kkostitwita bis-saħħa tad-dritt nazzjonali jew tal-Unjoni taħt wieħed minn dawn li ġejjin:
(i)
id-dritt kuntrattwali bħala fond komuni ġestit minn kumpanniji ta‘ ġestjoni;
(ii)
id-dritt tat-trusts;
(iii)
id-dritt tal-kumpanniji bħala kumpannija pubblika jew privata b’responsabbiltà limitata;
(iv)
kull mekkaniżmu simili ieħor;
u li l-attività prinċipali tagħha tissodisfa ż-żewġ kriterji li ġejjin:
(a)
fiħsiebha twettaq, jew qed twettaq, tranżazzjoni waħda jew aktar ta’ titolizzazzjoni u l-istruttura tagħha hija maħsuba li tiżola l-obbligi ta’ ħlas tal-impriża minn dawk tal-oriġinatur, jew l-impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni; u
(b)
toħroġ, jew fiħsiebha toħroġ, titoli ta’ dejn, strumenti oħra ta’ dejn, unitajiet ta’ fond ta’ titolizzazzjoni, u/jew derivattivi finanzjarji (iktar ’il quddiem “l-istrumenti ta’ finanzjament”) u/jew hija legalment jew ekonomikament is-sid, jew tista’ tkun is-sid, ta’ attiv sottostanti l-ħruġ ta’ strumenti ta’ finanzjament li huma offruti għall-bejgħ lill-pubbliku jew mibjugħa fuq il-bażi ta’ offerti (placements) privati.
Din id-definizzjoni ma tinkludix:
(a)
istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (IFM) kif iddefiniti fl-Artikolu 1 tar-Regolament (UE) Nru 1071/2013 (BĊE/2013/33);
(b)
fondi ta’ investiment (FI) kif iddefiniti fl-Artikolu 1 tar-Regolament (UE) Nru 1073/2013 tal-Bank Ċentrali Ewropew tat-18 ta’ Ottubru 2013 dwar l-istatistika fuq l-assi u l-passiv tal-fondi ta’ investiment (BĊE/2013/38) (5);
(c)
impriżi tal-assigurazzjoni jew impriżi tar-riassigurazzjoni kif iddefiniti fl-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Novembru 2009 dwar il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-Assigurazzjoni u tar-Riassigurazzjoni (Solvibbiltà II) (6);
(d)
maniġers ta’ fondi ta’ investiment alternattivi li jimmaniġjaw u/jew jikkumerċjalizzaw fondi ta’ investiment alternattivi kif definiti fl-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2011/61/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-8 ta’ Ġunju 2011 dwar Maniġers ta’ Fondi ta’ Investiment Alternattivi li taqa’ taħt l-għanijiet tad-Direttiva 2011/61/UE skont l-Artikolu 2 tagħha (7).
(2)
“titolizzazzjoni” tfisser tranżazzjoni jew skema fejn entità li hija separata mill-oriġinatur jew l-impriża tal-assigurazzjoni jew ir-riassigurazzjoni u hija maħluqa għal jew isservi l-iskop tat-tranżazzjoni jew skema toħroġ strumenti ta’ finanzjament lil investituri, u jseħħu wieħed jew iktar minn dawn li ġejjin:
(a)
attiv jew ġabra ta’ attiv, jew parti minnu, jiġi ttrasferit lil entità li hija separata mill-oriġinatur u hija maħluqa għal jew isservi l-iskop tat-tranżazzjoni jew skema, jew bit-trasferiment tat-titolu legali jew tal-interess benefiċjarju ta’ dak l-attiv mill-oriġinatur jew permezz ta‘ subparteċipazzjoni;
(b)
ir-riskju ta’ kreditu ta’ attiv jew ġabra ta’ attiv, jew parti minnu, jiġi ttrasferit permezz tal-użu ta’ derivattivi ta’ kreditu, garanziji jew kull mekkaniżmu simili ieħor lill-investituri fl-istrumenti ta’ finanzjament maħruġin minn entità li hija separata mill-oriġinatur u hija maħluqa għal jew isservi l-finijiet tat-tranżazzjoni jew tal-iskema;
(c)
ir-riskji tal-assigurazzjoni huma ttrasferiti minn impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni lil entità separata li hija maħluqa għal jew isservi l-iskop tat-tranżazzjoni jew tal-iskema, fejn l-entità tiffinanzja għal kollox l-esponiment tagħha għal dawn ir-riskji permezz tal-ħruġ ta’ strumenti ta’ finanzjament, u d-drittijiet ta’ ħlas lura tal-investituri f’dawk l-istrumenti ta’ finanzjament jiġu ssubordinati għall-obbligi tar-riassigurazzjoni tal-entità;
Meta jinħarġu dawn l-istrumenti ta’ finanzjament, dawn ma jirrappreżentawx l-obbligi tal-ħlas tal-oriġinatur, jew tal-impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni;
(3)
“oriġinatur” ifisser dak li jittrasferixxi l-attiv jew il-ġabra ta’ attiv, u/jew ir-riskju tal-kreditu tal-attiv jew tal-ġabra ta’ attiv lill-istruttura ta’ titolizzazzjoni;
(4)
“aġent ta’ rrapportar” għandha l-istess tifsira definita fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98;
(5)
“residenti” għandha l-istess tifsira kif hemm fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, jekk entità legali ma jkollhiex dimensjoni fiżika r-residenza tagħha għandha tiġi ddeterminata mit-territorju ekonomiku li taħt il-liġijiet tiegħu hija inkorporata l-entità. Jekk l-entità ma hijiex inkorporata, għandu jintuża d-domiċilju legali bħala kriterju, jiġifieri l-pajjiż li s-sistema legali tiegħu tirregola l-ħolqien u l-eżistenza kontinwa tal-entità;
(6)
“BĊN relevanti” tfisser il-BĊN ta’ Stat Membru taż-żona tal-euro li fih l-FVC hija residenti;
(7)
“bidu ta‘ negozju” tfisser kull attività, inkluża kull miżura preparatorja, relatata mat-titolizzazzjoni, minbarra dik li sempliċiment tistabbilixxi entità li ma hijiex mistennija tibda l-attività ta’ titolizzazzjoni fis-sitt xhur li ġejjin. Kull attività mill-FVC mibdija wara li l-attività ta’ titolizzazzjoni issir prevedibbli tfisser bidu ta’ negozju.
Artikolu 2
Popolazzjoni li tirrapporta
1. FVCs residenti fit-territorju ta’ Stat Membru taż-żona tal-euro għandhom jikkostitwixxu l-popolazzjoni ta’ referenza li tirrapporta. Il-popolazzjoni ta’ referenza li tirrapporta għandha tkun suġġetta għall-obbligu stabbilit fl-Artikolu 3(2).
2. Il-popolazzjoni ta’ rapportar attwali għandha tikkonsisti minn popolazzjoni ta’ rappurtar ta’ referenza bl-esklużjoni ta’ dawk l-FVCs li ġew eżentati għal kollox mir-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku skont l-Artikolu 5(1)(c). Il-popolazzjoni ta’ referenza li tirrapporta għandha tkun suġġetta għar-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku stabbiliti fl-Artikolu 4, bla ħsara għad-derogi stabbiliti fl-Artikolu 5. L-FVCs li huma suġġetti għar-rapportar tal-prospett finanzjarju annwali tagħhom bis-saħħa tal-Artikolu 5(3) jew li huma suġġetti għal obbligi ta’ rapportar ad hoc skont l-Artikolu 5(5) għandhom jifformaw parti wkoll mill-popolazzjoni ta’ referenza li tirrapporta.
3. Jekk FVC ma jkollhiex personalità legali taħt il-liġi nazzjonali tagħha, il-persuni li huma legalment intitolati biex jirrappreżentaw l-FVC, jew fin-nuqqas ta’ rappreżentazzjoni formalizzata, il-persuni li taħt il-liġijiet nazzjonali applikabbli huma responsabbli għal atti tal-FVC, għandhom jiġu kkunsidrati bħala aġenti li jirrapportaw skont dan ir-Regolament.
Artikolu 3
Lista ta’ FVCs għal finijiet ta’ statistika
1. Il-Bord Eżekuttiv għandu jistabbilixxi u jżomm, għall-finijiet statistiċi, lista ta’ FVCs li jiffurmaw l-popolazzjoni ta’ ta’ referenza li tirrapporta suġġetti għal dan ir-Regolament. FVCs għandhom jissottomettu lill-BĊNi d-dejta li l-BĊNi jeħtieġu skont il-Linja ta’ Ġwida BĊE/2007/9 tal-1 ta’ Awwissu 2007 fuq statistika monetarja, ta’ istituzzjonijiet finanzjarji u tas-suq (8). Il-BĊNi u l-BĊE għandhom jagħmlu din il-lista u l-aġġornamenti tagħha disponibbli f’forma xierqa, inkluż b’mezzi elettroniċi, permezz tal-Internet jew, fuq talba tal-aġenti li jirrapportaw ikkonċernati, fuq karti.
2. FVC għandha tinforma lil BĊN rilevanti bl-eżistenza tagħha fi żmien ġimgħa mid-data li fiha l-FVC tkun bdiet in-negozju, irrispettivament minn jekk hija tistenniex li tkun suġġetta għal xi rekwiżiti ta’ rapportar statistiku skont dan ir-Regolament.
3. Jekk l-aħħar verżjoni elettronika aċċessibbli tal-lista msemmija fil-paragrafu 1 ma hijiex korretta, il-BĊE ma għandu jimponi l-ebda sanzjoni fuq aġent li jirrapporta li ma jkunx issodisfa kif suppost ir-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku tiegħu, sa fejn ir-rekwiżit stipulat fil-paragrafu 2 ikun ġie sodisfatt u l-aġent li jirrapporta jkun qagħad fuq il-lista skorretta f’bona fede.
Artikolu 4
Rekwiżiti trimestrali ta’ rapportar statistiku u regoli ta’ rappurtar
1. Il-popolazzjoni attwali li tirrapporta għandha tagħti lill-BĊN rilevanti dejta dwar l-ammonti pendenti, tranżazzjonijiet finanzjarji u kanċellazzjonijiet/tnaqqis fil-valur tal-attiv u l-passiv ta’ FVCs fuq bażi trimestrali, skont l-Annessi I u II.
2. Il-BĊNi jistgħu jiġbru t-tagħrif statistiku dwar titoli maħruġa u miżmuma mill-FVCs meħtieġa biex jiġu ssodisfatti r-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku fil-paragrafu 1 fuq il-bażi ta’ titolu b’titolu, sakemm id-dejta msemmija fil-paragrafu 1 tkun tista’ tiġi dderivata skont standards statistiċi minimi kif speċifikat fl-Anness III. Mingħajr preġudizzju għar-rekwiżiti ta’ tempestività stabbiliti fl-Artikolu 6, il-BĊNi jistgħu jeħtieġu l-għoti ta’ dejta titolu b’titolu fuq tranżazzjonijiet finanzjarji f’titoli ta’ dejn miżmuma minn FVCs skont wieħed mill-metodi elenkati fit-Taqsima 2 ta’ Parti 1 tal-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 1011/2012 tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE/2012/24) (9).
3. Mingħajr preġudizzju għar-regoli ta’ rapportar stabbiliti fl-Anness II, l-attiv u l-passiv kollu ta’ FVCs għandu jiġi rrapportat taħt dan ir-Regolament skont ir-regoli ta’ rapportar stabbiliti fil-liġi nazzjonali relevanti li tittrasponi d-Direttiva tal-Kunsill 86/635/KEE tat-8 ta’ Diċembru 1986 dwar il-kontijiet annwali u l-kontijiet konsolidati tal-banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn (10). Ir-regoli tal-kontabbiltà fil-liġi nazzjonali relevanti li tittrasponi r-Raba’ Direttiva tal-Kunsill 78/660/KEE tal-25 ta’ Lulju 1978 ibbażata fuq l-Artikolu 54(3)(g) tat-Trattat dwar il-kontijiet annwali ta’ ċerti tipi ta’ kumpaniji (11), għandhom japplikaw għal FVCs li ma jaqgħux f l-ambitu tal-liġi nazzjonali li tittrasponi d-Direttiva 86/635/KEE. Kull standard jew prattika rilevanti oħra nazzjonali jew internazzjonali tal-kontabbiltà, għandha tapplika għall-FVCs li ma jaqgħux taħt il-liġi nazzjonali li tittrasponi xi waħda minn dawn id-direttivi.
4. Fejn il-paragrafu 3 jeħtieġ ir-rapportar ta’ strumenti fuq bażi ta’ suq b’suq, il-BĊNi jistgħu jeżentaw lill-FVCs milli jirrapportaw dawn l-istrumenti fuq bażi ta’ suq b’suq meta l-ispejjeż involuti mill-FVC ikunu irraġonevolment għoljin. F’dan il-każ l-FVCs għandhom japplikaw il-valutazzjoni użata għall-iskop tar-rapporti tal-investituri.
5. Meta skont prattiċi nazzjonali tas-suq dejta disponibbli tirreferi għal kwalunkwe data f’trimestru, il-BĊNi jistgħu jħallu lill-aġenti ta’ rapportar jirrapportaw minflok din id-dejta trimestrali, jekk id-dejta hija paragunabbli u jekk jitqiesu tranżazzjonijiet sinifikanti li jseħħu bejn din id-data u t-tmiem tat-trimestru.
6. Minflok ma jipprovdu dejta fuq tranżazzjonijiet finanzjarji msemmijin fil-paragrafu 1, l-aġenti ta’ rappurtar jistgħu, bi qbil mal-BĊN rilevanti, jipprovdu aġġustamenti ta’ rivalutazzjoni u tibdil ieħor fil-volum li jħalli lill-BĊN jidderiva tranżazzjonijiet finanzjarji.
7. Minflok ma jipprovdi dejta fuq ir-kanċellazzjonijiet/tnaqqis fil-valur imsemmija fil-paragrafu 1, aġent li jirrapporta jista’, bi qbil mal-BĊN rilevanti, jipprovdi tagħrif ieħor li jħalli lill-BĊN jidderiva d-dejta meħtieġa dwar kanċellazzjonijiet/tnaqqis fil-valur.
Artikolu 5
Derogi
1. Il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi mir-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku stabbiliti fl-Artikolu 4 kif ġej.
(a)
Għal self oriġinat minn IFM taż-żona tal-euro u kklassifikat skont il-maturità, is-settur u r-residenza tad-debituri, u fejn l-IFM jibqgħu jservizzjaw is-self titolizzat fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 1071/2013 (BĊE/2013/33), il-BĊNi jistgħu jagħtu lill-FVCs derogi mir-rapportar tad-dejta dwar dan is-self. Ir-Regolament (UE) Nru 1071/2013 (BĊE/2013/33) jipprovdi għar-rappurtar ta’ din id-dejta;
(b)
Il-BĊNi jistgħu jeżentaw lil FVCs mir-rekwiżiti kollha ta’ rapportar statistiku stabbiliti fl-Anness I, minbarra l-obbligu li tiġi rrappurtata, fuq bażi trimestrali, dejta tal-ammont pendenti ta‘ tmiem it-trimestru pendenti fuq it-total tal-attiv, sakemm l-FVCs li jikkontribwixxu għall-attiv aggregat ta’ kull trimestru, ilaħħqu għal tal-anqas 95 % tat-total tal-attiv tal-FVCs f’termini ta’ ammonti pendenti, f’kull Stat Membru taż-żona tal-euro. Il-BĊNi għandhom jivverifikaw li din il-kundizzjoni ġiet sodisfatta fil-ħin sabiex jagħtu jew jirtiraw, jekk ikun meħtieġ, deroga b’effett mill-bidu ta’ kull sena kalendarja;
(c)
Safejn tista’ tiġi derivata d-dejta msemmija fl-Artikolu 4, skont standards statistiċi minimi kif speċifikat fl-Anness III, minn sorsi ta’ dejta oħra statistiċi, pubbliċi jew superviżorji, u mingħajr preġudizzju għas-subparagrafi (a) u (b), il-BĊNi jistgħu, wara li jikkonsultaw lill-BĊE, jeżentaw għal kollox jew parzjalment, l-aġenti li jirrapportaw mir-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku stabbiliti fl-Anness I.
2. L-FVCs jistgħu jagħżlu, bil-kunsens minn qabel tal-BĊN rilevanti, li ma jużawx id-derogi msemmija fil-paragrafu 1 u biex minflok jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha ta’ rapportar statistiku speċifikati fl-Artikolu 4.
3. FVCs li jibbenefikaw minn deroga fit-tifsira tal-paragrafu 1(c) għandhom jipprovdu l-prospetti finanzjarji annwali tagħhom lill-BĊN rilevanti, jekk dawn ma jkunux disponibbli minn sorsi pubbliċi, fi żmien sitt xhur wara t-tmiem tal-perijodu ta’ referenza jew fl-eqreb żmien wara dakinhar, skont il-prattiċi legali nazzjonali applikabbli fl-Istat Membru ta’ residenza tal-FVC. Il-BĊN rilevanti għandu jinnotifika lil dawk l-FVCs li huma suġġetti għal dan l-obbligu ta’ rappurtar.
4. Il-BĊN rilevanti għandu jirtira d-deroga stabbilita fil-paragrafu 1(c), jekk id-dejta ta’ standards statistiċi paragunabbli ma’ dawk preskritti f’dan ir-Regolament ma tkunx saret disponibbli fil-ħin lill-BĊN rilevanti għal tliet perijodi ta’ rapportar konsekuttivi, indipendentement minn xi nuqqas attribwibbli lill-FVC involuta. FVCs għandhom jibdew jirrapportaw dejta, kif stabbilit fl-Artikolu 4, mhux aktar tard minn tliet xhur mid-data li fiha l-BĊN rilevanti jkun innotifika lill-aġenti li jirrapportaw li d-deroga tkun ġiet irtirata.
5. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 3, sabiex jissodisfaw l-obbligi stabbiliti f’dan ir-Regolament, il-BĊNi jistgħu jindirizzaw rekwiżiti ta’ rapportar statistiku ad hoc lil FVCs li jkunu ngħataw derogi fit-tifsira tal-paragrafu 1(c). FVCs għandhom jirrapportaw fuq bażi ad hoc it-tagħrif mitlub fi żmien 15-il jum tax-xogħol wara li tkun saret talba mill-BĊN rilevanti.
Artikolu 6
Tempestività
Il-BĊNi għandhom jibagħtu lill-BĊE dejta fuq l-attiv u l-passiv trimestrali aggregat, li tkopri l-pożizzjonijiet ta‘ FVCs residenti sal-għeluq tan-negozju fit-28 jum tax-xogħol wara t-tmiem tat-trimestru li għalih tirreferi d-dejta. Il-BĊNi għandhom jistabbilixxu skadenzi biex jirċievu d-dejta mingħand l-aġenti li jirrapportaw.
Artikolu 7
Standards minimi u arranġamenti nazzjonali ta’ rapportar
1. Aġenti li jirrapportaw għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku li tagħhom huma suġġetti skont l-istandards minimi għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni, il-konformità mal-kunċetti u r-reviżjonijiet speċifikati fl-Anness III.
2. Il-BĊNi għandhom jiddefinixxu u jimplimentaw l-arranġamenti ta’ rapportar li għandhom jiġu segwiti mill-popolazzjoni attwali li tirrapporta skont il-karatteristiċi nazzjonali. Il-BĊNi għandhom jiżguraw li dawn l-arranġamenti ta’ rapportar jipprovdu t-tagħrif statistiku meħtieġ u jippermettu l-verifika preċiża tal-konformità mal-kunċetti u l-istandards minimi għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni u r-reviżjonijiet speċifikati fl-Anness III.
Artikolu 8
Verifika u ġbir obbligatorju
Il-BĊNi għandhom jeżerċitaw id-dritt li jivverifikaw jew jiġbru tagħrif li l-aġenti li jirrapportaw huma mitluba jagħtu skont dan ir-Regolament, mingħajr preġudizzju għad-dritt tal-BĊE li jeżerċita dawn id-drittijiet huwa nnifsu. B’mod partikolari, il-BĊNi għandhom jeżerċitaw dan id-dritt meta istituzzjoni inkluża fil-popolazzjoni attwali li tirrapporta ma tissodisfax l-istandards minimi għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni u l-konformità mal-kunċetti u r-reviżjonijiet speċifikati fl-Anness III.
Artikolu 9
L-ewwel rapportar
1. L-ewwel rapportar għandu jibda bid-dejta trimestrali għar-raba’ trimestru tal-2014.
2. FVCs li jibdew in-negozju wara l-31 ta’ Diċembru 2014 għandhom, meta jirrapportaw id-dejta għall-ewwel darba, jirrapportaw dejta fuq bażi trimestrali u li tmur lura għall-bidu tal-attività ta’ titolizzazzjoni.
3. FVCs li jibdew in-negozju qabel l-adozzjoni tal-euro mill-Istat Membru tagħhom wara l-31 ta’ Diċembru 2014 għandhom, meta jirrapportaw id-dejta għall-ewwel darba, jirrapportaw dejta fuq bażi trimestrali mill-perijodu ta’ referenza li fih l-Istat Membru jkun adotta l-euro. Għall-perijodu ta’ referenza fejn l-Istat Membru jkun adotta l-euro, l-FVC għandha tirrapporta biss ammonti pendenti.
Artikolu 10
Tħassir
1. Ir-Regolament (KE) Nru 24/2009 (BĊE/2008/30) huwa mħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2015.
2. Referenzi għar-Regolament imħassar għandhom jinftehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament.
Artikolu 11
Dispożizzjoni finali
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fl-20 jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar, 2015.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u għandu japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Frankfurt am Main, it-18 ta’ Ottubru 2013.