РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 септември 2013 година
за компенсации съгласно наредбата за оборския тор C 45/98 (ex NN 75/98) прието от Белгия (Фландрия)
(нотифицирано под номер C(2013) 5818)
(само текстовете на нидерландски и френски език са автентични)
(2013/530/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като призова заинтересованите страни да представят своите коментари (1),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След получаването на жалба, че фламандското правителство е изплащало неправомерни помощи на земеделските производители по отношение на използването торове и оборски тор (наричани по-долу „мярката“), с писмо от 4 февруари 1998 г. службите на Европейската комисия поискаха от белгийските власти да представят информация относно прилагането на решението на фламандското правителство от 20 декември 1995 г. относно компенсациите, предоставени на земеделските производители за изплащане на задълженията съгласно законодателството относно торовете (наричано по-долу „Наредба за оборския тор“).
(2)
Комисията получи тази информация в писмо от фламандския министър на околната среда и заетостта от 18 март 1998 г. и в писмо от Постоянното представителство на Белгия от 31 март 1998 година.
(3)
На 15 април 1998 г. се проведе среща между представителите на компетентните белгийски органи и службите на Европейската комисия.
(4)
С телекс от 10 юли 1998 г. Комисията поиска допълнителна информация от белгийските власти, на което те отговориха в писмо от 7 август 1998 г., заведено като получено на 10 август 1998 г.
(5)
Според информация, предоставена от белгийските власти, плащанията са извършени през 1996 г. Въпреки това Комисията не е информирана за мярката в съответствие с член 93, параграф 3 от Договора за ЕО (понастоящем член 108, параграф 3 от ДФЕС). По тази причина досието е заведено в регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление, под номер NN 45/98. При все това, въпреки че схемата е била в сила през 1996 г. и 1997 г., Комисията отбеляза ангажимента на белгийските власти в писмото им от 7 август 1998 г. да не изплащат помощ за 1997 г., докато Комисията не вземе решение относно съвместимостта на помощта с общия пазар. Белгийските власти са информирали Комисията, че фламандското правителство възнамерява да включи тази схема за компенсация в фламандската програма за помощ съгласно Регламент (ЕИО) № 2078/92 (2).
(6)
С писмо от 21 януари 1999 г. Комисията уведоми Белгия, че е решила да започне процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мярката.
(7)
Решението на Комисията да започне процедурата е публикувано на 17 април 1999 г.в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(8)
Комисията прикани заинтересованите страни да представят коментари относно мярката.
(9)
Комисията не получи коментари от заинтересованите страни.
(10)
Уведомленията относно други фламандски случаи с оборски тор (С12/1999, N105/1999, N311/99) бяха оттеглени от белгийските власти.
(11)
На 6 март 2012 г. Комисията получи жалба от земеделски производител във връзка с изплащане на компенсация за 1996 г. по силата на наредбата за оборския тор. На среща между представителите на белгийските (фламандските) власти и службите на Европейската комисия на 16 април 2012 г. Комисията поиска от белгийските власти да представят становища по жалбата.
(12)
Европейската комисия поиска допълнителна информация на 9 ноември 2012 г. Белгийските власти отговориха с писмо от 14 януари 2013 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
1. НАИМЕНОВАНИЕ
(13)
Компенсация съгласно наредбата за оборския тор.
2. БЮДЖЕТ
(14)
Общият бюджет на мярката за 1996 г. е бил 427 511 868 BEF (белгийски франка), разбити по следния начин:
а)
компенсация за намалените добиви
-
пасища 250 279 282 BEF
-
царевица 50 102 650 BEF
б)
компенсация за разходите за обезвреждане на оборски тор 65 486 397 BEF
в)
компенсация за разходите за съхранение на оборски тор 34 276 829 BEF
г)
компенсация за закупуване на допълнителни торове 27 366 710 BEF
(15)
Компенсация съгласно Наредбата за оборския тор беше изплатена за 1996 г.
(16)
В съответствие с Наредбата за оборския тор компенсацията се изплаща на земеделските производители, чието стопанство се намира изцяло или частично във водна зона или природна зона. Това се отнася до 7,502 от общо 40,673 предприятия с обработваема земя или добитък във Фландрия (18,5 %). По отношение на площта, от общо 649,223 хектара земя с обработваема земя или добитък 47,948 ha (7,5 %) попадат във водна зона, а 21,919 ha (3 %) - в природна зона.
(17)
Целта на схемата за помощ е да се даде възможност на земеделските производители със земя в екологично чувствителни области да се приспособят към по- строгите стандарти за торене и да се компенсират икономическите загуби, понесени от тези земеделски производители. Помощта е изчислена на базата на загубата на доходи, като се вземе предвид обичайната земеделска практика извън тези чувствителни зони. Според белгийските власти компенсацията бе необходима и с цел да се избегнат социални вълнения.
(18)
Помощи се отпускат с цел компенсиране на земеделските производители в тези чувствителни зони по отношение на:
а)
спада в производството в резултат на по-малкото използване на тор и оборски тор
б)
допълнителните разходи за обезвреждане на оборски тор,
в)
допълнителните разходи за съхранение на оборски тор,
г)
допълнителното закупуване на изкуствени торове.
(19)
Според информацията, представена от белгийските власти, плащанията, предоставени на земеделските производители за компенсиране на задължения по силата на законодателството относно торовете, се основават на четири законодателни текста:
а)
Решение на фламандското правителство от 20 декември 1995 г. относно компенсацията, платима на земеделските производители за задълженията съгласно законодателството относно торовете,
б)
Решение на фламандското правителство от 20 декември 1995 г. за определяне на компенсациите за 1996 и 1997 г. съгласно член 15, параграф 9 от Наредбата от 23 януари 1991 г. за защита на околната среда от замърсяване с оборски тор,
в)
Решение на фламандското правителство от 19 март 1996 година за определяне на правила за допълнителни задължения по отношение на обезвреждането, както и за помощ в случай на допълнителни излишъци от оборски тор в райони, където се прилагат по-строги стандарти за разпръскване на оборски тор,
г)
Решение на фламандското правителство от 15 юли 1997 г. за изменение на Решение на фламандското правителство от 20 декември 1995 г. за определяне на компенсациите за 1996 и 1997 г. съгласно член 15, параграф 9 от наредбата от 23 януари 1991 г. за опазване на околната среда от замърсяване с оборски тор.
(20)
Комисията не е информирана за нито един от законодателните текстове съгласно изискванията на член 93 от Договора за ЕО (понастоящем член 108, параграф 3 от ДФЕС).
(21)
Според белгийските власти политиката за оборския тор във Фландрия се основава на Наредбата от 20 декември 1995 г. за изменение на Наредбата от 23 януари 1991 г. за защита на околната среда от замърсяването с торове. Посочената наредба има за цел да намали екологичните проблеми, причинени от обогатяването на повърхностните и подпочвените води и от излужването на фосфати и нитрати в почвата, с риск за проникване в подпочвените и повърхностните води. Според доклада за околната среда и природата във Фландрия селското стопанство е източник на 56 % от нетното количество азот и фосфат в околната среда. Освобождаването на амоняк от помещенията за отглеждане на животните и разпръскването на течния тор представляват 21 % от замърсяващите емисии във Фландрия.
(22)
Наредбата за оборския тор поставя цели във връзка с постигането и/или поддържането на необходимите стандарти за качество на почвите, на водите (повърхностни и подпочвени) и на въздуха. В нея се предвижда постепенното затягане на ограниченията за използване на оборски тор. По този начин тя дава възможност за корекции по време на преходен период. Стандартите, регулиращи използването на торове, трябва да се затягат постепенно, с изключение на особено уязвимите райони, а именно водните зони и природните зони, в които по-строгите правила влизат в сила незабавно.
(23)
В наредбата се предвижда и замразяване на производството на оборски тор и на броя глави добитък във Фландрия на нивото от 1992 г. За тази цел се въвежда политика за местно разрешително. В същото време при подновяване на разрешителните за големи предприятия обхватът им ще бъде намален с до 25 %. На животновъдния сектор беше даден срок (до 2002 г.) да намери начини за намаляване на излишъците от оборски тор и тяхното въздействие.
(24)
На 1 януари 1996 г. влязоха в сила незабавно по-строги ограничения в следните области:
а)
водосборни и защитени зони;
б)
природни зони, природни резервати, гори;
в)
области по директивата за птиците;
г)
долини и ценни от екологична гледна точка участъци от обработваема земя;
д)
чувствителни към нитрати площи;
е)
замърсени с фосфати площи.
(25)
Според белгийските власти при определянето на тези чувствителни области са взети предвид изискванията на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (4) и Директива 79/409/ЕИО на Съвета относно опазването на дивите птици (5).
(26)
В съответствие с Наредбата за оборския тор, считано от 1 януари 1996 г. до 31 декември 1998 г. се прилагаха следните общи ограничения за използването на торове и оборски тор в цяла Фландрия, с изключение на водните зони и природните зони. Тези ограничения са изразени в kg за фосфорен пентаоксид, в kg за количеството азот от изкуствени торове и в kg за общото количество разрешен азот на годишна база, както е показано в таблицата по-долу.
Група култури
Фосфорен пентаоксид
Азот от изкуствени торове
Общо количество азот
Пасища
170
250
450
Царевица
160 (1996 г.)
155 (1997 г.)
150 (1998 г.)
200
325
Култури, изискващи малко количество азот (6)
125
125
170
Други култури
150
225
325
(27)
Белгийските власти също така публикуваха следните ограничения като ориентир за целите, които искат да постигнат от 2003 г. нататък.
Група култури
Фосфорен пентаоксид
Азот от изкуствени торове
Азот от оборски тор и други торове
Общо количество азот
Пасища
125
250
250
450
Царевица
100
130
225
275
Култури, изискващи малко количество азот (7)
100
70
125
125
Други култури
100
150
200
275
(28)
В допълнение към тези количествени ограничения е забранено разпръскването на оборски тор или други органични торове на обикновена земеделска земя през следните периоди: от 21 септември до 21 януари, всяка неделя и всеки официален празник, всички съботи, освен тези между 1 февруари и 15 май, нощем (между 10 вечерта и 7 сутринта), както и когато почвата е наводнена, замръзнала или покрита със сняг.
(29)
По-строги стандарти се прилагат във водните зони, с оглед производството на питейна вода или поради това, че те са особено чувствителни към излужването на азот. Терминът „водна зона“ означава:
а)
водосборни басейни и защитени зони от тип II и III за подпочвени води, определени съгласно Наредбата от 24 януари 1984 г. относно установяване на мерки за управлението на подпочвените води,
б)
чувствителни области, посочени от фламандското правителство като изискващи по-строги стандарти, в рамките на субхидрографски резервоари с повърхностни води, предназначени за производство на питейна вода, определени в съответствие със Закона от 26 март 1971 г. за опазването на повърхностните води от замърсяване,
в)
области, посочени от фламандското правителство като такива с почви, чувствителни към нитрати, за които се изискват по-строги стандарти, и определени съгласно Наредбата от 24 януари 1984 г. относно установяване на мерки за управлението на подпочвените води.
(30)
Следната таблица показва стандартите, регулиращи употребата на оборски тор, приложими за водните зони, считано от 1 януари 1996 г. Тези правила се основават на стандартите за добив на посочените групи култури, както и на екологично приемливите загуби за тези зони. Количествата са изразени в kg за фосфорен пентаоксид и kg за азот на хектар годишно.
Група култури
Фосфорен пентаоксид
Азот от изкуствени торове
Азот от оборски тор и други торове
Общо количество азот
Пасища
120
200
200
350
Царевица
100
150
170
275
Култури, изискващи малко количество азот
80
70
125
125
Други култури
100
150
170
275
(31)
Във водните зони разпръскването на оборски тор е забранено между 1 септември и 21 януари включително, с изключение на зони А и Б във водосборните зони на повърхностни води, при които срокът на забраната се удължава до 15 февруари включително.
(32)
Терминът „природна зона“ означава:
а)
долини и ценни от екологична гледна точка участъци от обработваема земя, посочени на картите за развитие на селските райони, съдържащи се в Закона от 29 март 1962 г. за организиране на националното и градското планиране,
б)
специални защитени зони, определени с Решение на фламандското правителство от 17 октомври 1988 г.,
в)
определени местообитания и прилежащите към тях буферни зони,
г)
горски райони, природни зони, зони за развитие на природата или природни резервати, посочени в картите за развитие на селските райони, съдържащи се в Закона от 29 март 1962 г. за организиране на националното и градското планиране, с преходна мярка, приложима до 31 декември 1997 г.
(33)
Таблицата по-долу показва стандартите за използването на оборски тор, приложими от 1 януари 1996 г. по отношение на природните зони. Тези правила се основават на стандартите за добив на посочените групи култури, както и на екологично приемливите загуби за тези зони. Количествата са изразени в kg фосфорен пентаоксид и kg азот на хектар годишно.
Група култури
Фосфорен пентаоксид
Азот от изкуствени торове
Общо количество азот
Пасища
120
200
400
Царевица
100
150
275
Култури, изискващи малко количество азот
80
70
125
Други култури
100
150
275
(34)
В природните зони разпръскването на оборски тор се забранява между 1 септември и 21 януари включително, като в пасищните райони, които са от значение за опазването на птиците, наторяването също може да бъде забранено между 1 април и 30 юни. Освен това от 1 януари 1998 г. в гори, природни зони, зони за развитие на природата или природни резервати се забранява прилагането на торове от всякакъв вид с изключение на фекалии от пасящ добитък с максимално допустима гъстота от 2 животински единици на 1 ha, измерени през годината. Семейните стопанства могат да бъдат временно освободени от тази забрана.
(35)
Съгласно Наредбата за оборския тор компенсацията се изплаща автоматично само по отношение на пасища и царевица. За другите култури се приема, че намалените нива на използване на торове няма да доведат до намаляване на продукцията. И в този втори случай обаче земеделският производител може да получи компенсация, ако може да представи доказателства за загуби.
(36)
Компенсацията за изменението на добива от пасища е изчислена въз основа на разликата между разрешения стандарт за торове в областите извън чувствителните зони и разрешените стандарти в чувствителните зони, като се прави разлика между площи, разположени във водните зони, и тези, които се намират в природните зони. Целта на помощта е да се компенсират загубите на добив и на рентабилност, свързани с намаленото използване на тор.
(37)
Отправната точка за изчисляването на помощта са средните полубрутни печалби (ПБП) в BEF/ha за последните три години, предшестващи отпускането на компенсация, съгласно Кодекса за подоходното облагане. Прави се разграничение между площ, която се използва за отглеждане на млекодайни животни, и други пасища. За целите на изчисляване на ПБП Фландрия е разделена на 13 области в зависимост от агрономическите характеристики на съответните площи.
(38)
При пасищата за млекодайни животни най-високата ПБП е в Antwerp Kempenland (55 700 BEF/ha), като най-ниската е в областта Dunes (33 167 BEF/ha), а средната стойност за Фландрия като цяло е 44 160 BEF/ha. При пасищата, различни от тези за млекодайни животни, най-високата ПБП е в пясъчно-глинестия район на Западна Фландрия (36 100 BEF/ha), най-ниската е в областта Dunes (24 633 BEF/ha), а средната стойност за Фландрия като цяло е 31 941 BEF/ha.
(39)
При водните зони компенсацията се основава на факта, че максимално допустимият размер на използване на азот е определен на 350 kg/ha в сравнение с 450 kg/ha при нормални зони. Това отговаря на намаление в размер на 22 %. По закона за намаляващата възвращаемост белгийските власти изчисляват, че това ще доведе до намаляване на добивите с 15 %. Въпреки това въздействието върху рентабилността на стопанството ще бъде по-голямо. След приспадане на постоянните разходи белгийските власти изчисляват, че средната ПБП възлиза на 40 % от общия добив. По този начин спадът на добива с 15 % ще доведе до 37,5 % намаление на ПБП (15 % × 100/40). Съответно основата на изплащането на компенсация за спадналия добив в засегнатата област е ПБП × 37,5 %. Същевременно земеделските производители във водните зони са длъжни да използват 50 kg/ha по-малко изкуствени торове. Така спестените средства възлизат на 800 BEF (50 kg азот × 16 BEF/kg). Следователно тази сума се приспада от дължимата помощ.
(40)
По отношение на природните зони компенсацията се основава на същите принципи. В природната зона максимално допустимото количество на използвания азот е 400 kg/ha в сравнение с 450 kg/ha за нормалните зони, което съответства на намаление в размер на 11 %. Белгийските власти изчисляват, че това ще доведе до спад на добива със 7 %. Спадът на добива със 7 % ще доведе до намаление на ПБП с 17,5 % (7 % × 100/40). Съответно основата на изплащането на компенсация за спад на добива в природните зони е ПБП × 17,5 %. Освен това същото намаление на помощта с 800 BEF (вж. по-горе съображение 39) се прилага и по отношение на икономиите от намаленото използване на торове.
(41)
Таблицата по-долу обобщава най-високите, най-ниските и средните стойности на помощта за изплащане.
Пасища за млекодайни животни
ПБП
Стойност на помощта, водни зони
FOR-L_2013285BG.01000801.notes.0001.xml.jpg
Стойност на помощта, природни зони
FOR-L_2013285BG.01000801.notes.0002.xml.jpg
Antwerp Kempenland
55 700
20 088
8 948
Dunes
33 167
11 638
5 004
Средна стойност
44 160
15 760
9 928
Други пасища
ПБП
Стойност на помощта, водни зони
FOR-L_2013285BG.01000801.notes.0003.xml.jpg
Стойност на помощта, природни зони
FOR-L_2013285BG.01000801.notes.0004.xml.jpg
West Flanders пясъчно-глинест район
36 100
12 738
5 518
Dunes
24 633
8 437
3 511
Средна стойност
31 941
11 177
4 789
(42)
Белгийските власти подчертаха, че това са максималните стойности на помощта на хектар. Общата площ на пасищата, допустима за компенсация, е 31 003 ha, от които 17 468 ha са във водните зони, а 13 535 ha - в природните зони. Максималната теоретична компенсация, която може да е била платена, възлиза на 202 822 411 BEF във водните зони и 65 900 155 BEF в природните зони. Въпреки това поради по-ниския размер на помощите за пасища, които не са предназначени за млекодайни животни, реалната компенсация, предоставена за пасища, е 250 275 012 BEF годишно, от които 186 505 640 във водни зони и 63 769 372 BEF в природни зони. Според белгийските власти тази разлика между максималния теоретичен размер на помощите и размера на действително изплатената помощ се дължи на редица фактори, по-специално на факта, че компенсацията е била изплатена единствено по отношение на пасища, които още през 1994 г. са използвани като пасища от едно и също стопанство.
(43)
Предоставя се фиксирана помощ за загуба на продукция в размер на 3 600 BEF/ha за царевица, при условие че тази царевица все още се отглежда в същия парцел, а не е засята на предишни пасища, които са били разорани. Тази помощ се основава на изчисленията, че средната продукция от царевица в сух материал е 14 500 kg/ha, а средната загуба на добив в резултат на по-строгите стандарти е 900 kg/ha. Въз основа на предвижданите разходи в размер на 4 BEF/kg сух материал това води до загуба на доход в размер на 3 600 BEF.
(44)
Освен това земеделските производители биват насърчавани да засяват трева след царевицата, като по този начин се намалява оттока на нитрати от почвата и излужването на нитрати. Поради това е била предоставена допълнителна помощ в размер на BEF 3 600/ha. Според белгийските власти тази помощ обхваща само разходите за семена за трева.
(45)
Помощ се предоставя на стопанства във водни и природни зони, за да покрие допълнителните разходи за обезвреждане на излишъците от оборски тор, които са в резултат от по-ниските ограничения за разпръскването на оборски тор.
(46)
Помощ се предоставя, ако едно стопанство има допълнителни излишъци от оборски тор, които са натрупани в резултат на по-строгите стандарти по отношение на разпръскването на оборски тор. За изчисляване на помощта се прави разлика между:
а)
семейни животновъдни стопанства и други животновъдни стопанства, които не са придобили допълнителна обработваема земя между 1993 г. и 1996 г.; в изчислението на възможностите за обезвреждане на оборски тор се взема предвид площта на обработваемата земя според регистъра за 1996 г.;
б)
животновъдни стопанства, различни от семейните, които са придобили допълнителна земя между 1993 г. и 1996 г.; площта, която се взема предвид при определяне на възможностите за обезвреждане на оборски тор, се основава на обработваемата земя, регистрирана през 1994 г. (ситуация в стопанството през 1993 г.).
(47)
За целите на изчисляването на помощта се използва среднопретеглена стойност въз основа на изчисляване на броя на животните от всеки вид (говеда, свине, домашни птици, други) във Фландрия, както и типичния минерален състав на оборския тор от всеки вид по отношение на съдържанието на минерали.
(48)
На тази основа е изчислено, че всеки тон оборски тор съдържа 6,6 kg азот и 4,2 kg дифорсфорен пентаоксид.
(49)
Помощите се изплащат за единица минерал (на килограм дифосфорен пентаоксид (P2O5) и на килограм азот (N)), които отговарят на изискванията за компенсация. Местонахождението на стопанството определя размера на плащането. Размерът на помощта за изплащане е:
а)
13 BEF/единица: за стопанства в „бяла“ община с преразгледана продукция под 75 kg фосфорен пентаоксид/ha,
б)
20 BEF/единица: за стопанства в „сива“ община с преразгледана продукция между 75 и 125 kg фосфорен пентаоксид/ha,
в)
27 BEF/единица: за едно стопанство в община с преразгледана продукция над 125 kg фосфорен пентаоксид/ha,
(50)
Сумите на помощта са по-високи за общините с по-висока преразгледана продукция, тъй като оборският тор трябва да бъде транспортиран на по-дълги разстояния.
(51)
В допълнение се изплаща и помощ за компенсиране на земеделските производители, които вече не могат да се възползват от договорните споразумения със съседни стопанства за разпръскване на излишния оборски тор в тези стопанства. За да отговаря на условията, стопанството трябва да е сключило споразумение през 1995 г. за прехвърляне на излишния оборски тор с ползвател на площи в област, в която се прилагат по-строги стандарти, и трябва да е установено в община с преразгледана продукция над 100 kg фосфорен пентаоксид/ha. Компенсация се изплаща за единица минерал, т.е. за намалението на количеството фосфорен пентаоксид и азот в килограми, прехвърлено към тези ползватели. Максималното количество, допустимо за компенсация, е разликата във възможностите за обезвреждане между нормалните стандарти за разпръскване на оборски тор и тези, които се прилагат в райони, които са предмет на по-строги разпоредби. Местонахождението на стопанството определя размера на плащането, което е:
а)
27 BEF/единица: за едно стопанство в община с преразгледана продукция над 125 kg фосфорен пентаоксид/ha,
б)
20 BEF/единица за всички други стопанства.
(52)
Семейни животновъдни стопанства с излишъци от оборски тор, разположени в парцели в субхидрографския водосборен басейн в Kluizen или в чувствителни към нитрати площи по бреговете на река Maas, могат да се възползват от задължението на банката за оборски тор да приема допълнителни излишъци от оборски тор, генерирани в резултат на по-строгите стандарти за разпръскване на оборски тор. В този случай компенсацията за обезвреждане и съхранение на оборски тор е намалена пропорционално на количеството минерали, за което банката за оборски тор е предоставила помощ.
(53)
Тъй като разпръскването на оборски тор във водните зони и природните зони е забранено от 1 септември, за разлика от 21 септември в другите зони, някои земеделски производители са срещнали трудности, защото в много стопанства торът се разпръсква след събирането на реколтата, а някои реколти се събират след (годишната) начална дата на забраната. Във водните и природните зони това вече не беше възможно. Белгийските органи преценяват, че вследствие на това тези предприятия ще имат нужда от допълнителни складови съоръжения за оборски тор за период от три месеца.
(54)
Разликата в стандартите, регулиращи разпръскването на животински тор между обикновените зони и водните и природните зони, се равнява на около 50 kg фосфорен пентаоксид/ha. Тъй като един тон оборски тор съдържа средно 5,2 kg фосфорен пентаоксид, 50 kg фосфорен пентаоксид/ha съответстват приблизително на 10 тона складов капацитет на хектар.
(55)
Въз основа на приблизителната оценка, че разходите за изграждане на 500 m3 складови съоръжения възлизат на 1 263 120 BEF, белгийските власти смятат, че осигуряването на необходимия складов капацитет изисква инвестиция от около 2 500 BEF на тон складов капацитет, която ще се изплаща за период от 20 години, и следователно се равнява на 125 BEF/t тодишно. Следователно на земеделските производители на оборски тор с обработваема земя в области, в които се прилагат по-строги стандарти за разпръскването на тор, се дължи компенсация в размер на 1 250 BEF/ha.
(56)
Земеделските производители, които през 1996 г. са получили тази компенсация за съхранение на тор съгласно Наредбата за оборския тор, не могат през същата година да получат субсидии за покриване на лихви или капиталови премии за изграждане на съоръжения за съхранение на оборски тор от фламандския селскостопански инвестиционен фонд (VLF).
(57)
Тъй като земеделските производители с площи, намиращи се във водни зони, не могат изцяло да постигнат разрешеното количество азот на хектар с използване на оборски тор, белгийските власти предвиждат, че земеделските производители в тези области ще се стремят да поддържат производствените равнища чрез прилагане на допълнителни изкуствени торове, особено по отношение на „други култури“ и царевица.
(58)
Приема се, че тези стопанства ще използват допълнително 60 kg азот/ha на стойност 16 BEF/kg. Помощта за изплащане възлиза следователно на 960 BEF (60 × 16), което се закръгля на фиксирана сума в размер на 1 000 BEF/ha.
(59)
Земеделските производители с обработваеми земи през 1994 г., разположени във водни и природни зони, могат да кандидатстват за компенсация за площи в тези области в банката за оборски тор, която отговаря за администрирането на схемата. Те се задължават да посочват своята обработваема земя на картите и плановете, парцел по парцел, както и план за реколтата за 1994 г. и за годината на кандидатстване. Ако обработваемата земя се намира в няколко области или зони, компенсацията се изчислява на базата на най-строгите стандарти относно прилагането на оборски тор и разпръскването му. Банката за тор разглежда заявленията и информира засегнатите страни каква компенсация ще бъде изплатена, използвайки цялата налична информация. Компенсация не се изплаща, ако размерът ѝ възлиза на по-малко от 1 000 BEF. Кандидатите имат право на обжалване пред фламандския министър на околната среда, който е длъжен да вземе решение в срок от шест месеца, като в противен случай жалбата се счита за допустима.
(60)
Банката за оборски тор, полицейски служители и служителите от отдела за инспектиране на околната среда от органа за управление на околната среда, природата, земята и водата, както и други служители имат право да извършават проверки дали земеделските производители изпълняват задълженията си по Наредбата за оборския тор. В случай на открити нарушения от земеделските производители може да бъде изискано да върнат помощта. Не могат да се предоставят помощи по Наредбата за оборския тор за земи, оставени под угар.
III. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(61)
Гореописаните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Компенсацията се предоставя с държавни средства и се изплаща на определени категории земеделски производители, т.е. тези, които са разположени във водни зони или природни зони. Тази помощ нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и засяга търговията между държавите членки, тъй като по този начин се подобрява конкурентната позиция на земеделските производители, които получават компенсация, в сравнение със земеделските производители в други части на Белгия или в други държави членки, които не получават помощ. Освен това, доколкото продуктите, произведени от тези производители, са предмет на търговия в рамките на ЕС, изглежда вероятно мерките да окажат влияние върху търговията между държавите членки.
(62)
В писмените си коментари белгийските власти подчертават значението на екологичните цели на схемата за помощ, като в този контекст се позовават на разпоредбите на Регламент (ЕИО) № 2078/92 на Съвета от 30 юни 1992 г. относно методите на земеделско производство, съвместими с изискванията за опазване на околната среда и поддържане на природата (наричан по-нататък Регламент (ЕИО) № 2078/92) (8) и на Насоките на Общността относно държавната помощ за защита на околната среда (9). Точка 2.1 от Насоките относно държавната помощ за защита на околната среда гласи, че в селскостопанския сектор тези насоки не се прилагат в областта, обхваната от приложното поле на Регламент (ЕИО) № 2078/92. Поради това е целесъобразно да се започне от разглеждане на прилагането на Регламент (ЕИО) № 2078/92 по отношение на въпросните мерки.
(63)
Белгийските власти обясняват, че компенсацията на земеделските производители, предоставена като част от мярката за природни зони и водни зони, следва да бъде считана за изпълнение на разпоредбите на Регламент (ЕИО) № 2078/92.
(64)
В Регламент (ЕИО) № 2078/92 се установява общностната схема за помощ, която има за цел да се насърчи, въз основа на поети от земеделските производители задължения, inter alia, доброволното използване на земеделски практики, които намаляват замърсяването, причинено от селското стопанство (член 2, параграф 1). Държавите членки определят условията за отпускане на помощ и размера на помощта, която следва да се изплаща, въз основа на поетото бенефициера задължение и на загубата на доходи, както и необходимостта от осигуряване на стимул съгласно член 5, параграф 1, букви а) и б). Освен това, в съответствие с определените от Комисията условия Общността може да участва в някои премии, предоставени от държавите членки с цел компенсиране на загубите на доходи в резултат на задължителното прилагане на ограниченията, посочени в член 2, в контекста на мерките, прилагани в тези държави членки в съответствие с дадени разпоредби на Общността (член 4, параграф 5 от Регламент (ЕИО) № 2078/92).
(65)
Освен това, в съответствие с член 10, параграф 1 държавите членки имат възможност да въведат национално финансирани схеми за допълнителни мерки, при които условията за отпускане на помощ се различават от изискванията на регламента или количествата надвишават определените в него граници. Тези схеми трябва да са в съответствие с целите на регламента и с правилата за държавна помощ.
(66)
Разглежданата схема не е предназначена за предоставяне на компенсация за загуби, свързани с изпълнението на доброволно поети от земеделските производители задължения. Също така помощите не включват съфинансиране от Общността на компенсации в рамките на мерки, предприети от Белгия, при определени от Комисията условия. Вместо това схемата се състои от (изключително) национално финансиране на компенсации за загуби, произтичащи от спазването на задължения съгласно националното законодателство относно торовете.
(67)
Поради тази причина помощта не попада в обхвата на приложение на регламента и трябва да бъде разгледана в съответствие с приложимите правила за държавна помощ.
IV. ПРИЛАГАНЕ НА НАСОКИТЕ НА ОБЩНОСТТА ОТНОСНО ДЪРЖАВНАТА ПОМОЩ ЗА ЗАЩИТА НА ОКОЛНАТА СРЕДА
(68)
Необходимо е да се проучи дали мярката може да бъде счетена за съвместима с Насоките от 1994 г., установени от Комисията по отношение на държавната помощ за защита на околната среда (10) (наричани по-долу „Насоките“), които са били приложими към момента на мярката (11).
(69)
В този контекст е необходимо да се отбележи, че мерките за помощ за компенсиране на намаления добив от пасища или от царевица, помощите за обезвреждане на излишъците от оборски тор, както и компенсацията за допълнителните разходи за използване на изкуствени торове представляват оперативна помощ. В отговор на запитване от страна на службите на Комисията белгийските власти обясниха, че макар разходите за съхранение на оборски тор да са сравними с разходите за инвестиции в допълнителни складови съоръжения за оборски тор, всъщност те не са пряко свързани с действителни инвестиции. В светлината на тези пояснения Комисията смята, че и тази мярка следва да се счита за оперативна помощ.
(70)
Като цяло Комисията счита, че е малко вероятно изплащането на оперативни помощи за селскостопанския сектор да осигури траен принос за развитието на сектора, а може да доведе до нарушаване на условията на конкуренция, което ощетява земеделските производители, които не получават такива помощи. Поради това Комисията възприема строг подход към оценяването на тези помощи.
(71)
Плащането на оперативна помощ за мерки за защита на околната среда е разгледано в точка 3.4 от Насоките. Тя гласи:
„В съответствие с дългогодишната си политика Комисията обикновено не одобрява оперативна помощ, която покрива разходи на предприятията, произтичащи от замърсяване или вредно въздействие, които те причиняват. Въпреки това Комисията може да направи изключение от този принцип в някои точно определени случаи. Досега тя е правила такива изключения в областта на управлението на отпадъците и освобождаването от екологични данъци. Комисията ще продължи да оценява такива случаи поотделно и в светлината на строгите критерии, които е изготвила за горепосочените области. А именно, че помощта трябва да компенсира само допълнителни производствени разходи в сравнение с традиционните разходи и по принцип следва да бъде временна и постепенно намаляваща, така че да се създаде стимул за намаляване на замърсяването или за по-бързо въвеждане на по-ефективно използване на ресурсите. Освен това помощта не трябва да противоречи на други разпоредби на Договора за ЕО, и по-специално тези, които се отнасят до свободното движение на стоки и услуги.
В областта на управлението на отпадъците публичното финансиране на допълнителните разходи за разделно събиране, оползотворяване и третиране на битови отпадъци в полза на предприятията, както и на потребителите, могат да включват държавни помощи, но в този случай може да бъде разрешено, при условие че предприятията се таксуват пропорционално на ползването на системата от тях, или на количеството отпадъци, генерирани от тях. Помощта за събиране, оползотворяване и третиране на промишлени и селскостопански отпадъци ще се разглежда поотделно за всеки случай.
Временно освобождаване от нови екологични данъци може да бъде разрешено, ако е необходимо за компенсиране на загуба на конкурентоспособност, особено на международно равнище. Допълнителен фактор, който следва да се вземе предвид, са необходимите съответни действия на предприятията за намаляване на замърсяването. Тази разпоредба се прилага и по отношение на данъчните облекчения, въведени съгласно законодателството на ЕО, за които държавите членки имат свобода на действие по отношение на облекчението или неговия размер.“
(72)
По отношение на помощите за съхранение и обезвреждане на излишъците от оборски тор Комисията счита, че излишъкът от тор може да се разглежда като форма на селскостопански отпадъци. В съответствие с цитираните по-горе Насоки помощта за обезвреждане на такива отпадъци се разглежда поотделно за всеки конкретен случай, съобразно критериите, посочени в точка 3.4 от Насоките.
(73)
Комисията отбелязва, че настоящата мярка е била временна, тъй като тя се е прилагала само за 1996 г. и 1997 г. Освен това Комисията отбелязва, че белгийските власти не са уведомили за продължаването на преките плащания на помощи за съхранение или обезвреждане на оборски тор, въпреки че договореностите за събиране на тор от някои земеделски производители от банката за оборски тор остават непроменени.
(74)
Комисията също така трябва да отчете факта, че мерките за помощ не са постепенно намаляващи, тъй като през двете въпросни години е предоставен един и същ размер на помощта (вж. съображения 38-40, 49-51)
(75)
Освен това въз основа на информацията, предоставена от белгийските власти, изглежда, че мярката има за цел да компенсира изцяло разходите за съхранение и обезвреждане на излишъците от оборски тор в резултат на ограниченията, наложени в чувствителните зони. Така земеделските производители ще бъдат освободени от таксите за обезвреждане на отпадъци. Също така изглежда, че няма изискване земеделските производители в чувствителните зони да предприемат мерки за намаляване на продукцията на оборски тор. Следователно не е налице насрещно участие от страна на земеделските производители за получаването на помощта, което означава, че те са компенсирани за изпълняването на по-строгите стандарти за използване на оборски тор, приложими за чувствителните зони. Следователно мярката не създава стимул за намаляване на производството на оборски тор.
(76)
Поради тези причини Комисията счита, че мерките не са в съответствие с Насоките, нито с целите на Регламент (ЕИО) № 2078/92. Поради това Комисията счита, че те не са съвместими с вътрешния пазар.
(77)
По отношение на помощите за компенсиране на земеделските производители за загубите на продукция, произтичащи от ограниченията върху използването на оборски тор, включително помощта за компенсиране на допълнителните разходи за изкуствени торове, Комисията отбелязва, че помощите за загуба на продукция не са изрично посочени в Насоките. Независимо от това, доколкото ограниченията относно използването на оборски тор водят до спад на добива, те вероятно ще увеличат производствените разходи на земеделските производители за останалите култури. В съответствие с принципите, изложени в горепосочените Насоки, изглежда, че тези помощи могат да бъдат обосновани, само ако са изпълнени следните условия (12):
а)
Помощта следва да бъде временна и по принцип постепенно намаляваща, така че да се даде стимул за намаляване на замърсяването или за по-бързо въвеждане на по-ефективно използване на ресурсите;
б)
Помощта трябва да компенсира само допълнителни производствени разходи в сравнение с традиционните методи;
в)
Помощта не трябва да е в противоречие с други разпоредби на Договора за ЕО.
В допълнение от член 10 от Регламент (ЕИО) № 2078/92 следва, че помощта, предоставяна извън приложното поле на регламента, но с цел да се постигне едно от ограниченията, посочени в член 2, трябва да е в съответствие с целите на регламента.
(78)
Тъй като помощта се приложи само за период от две години, изглежда, че е временна. В подадената информация от 14 януари 2013 г. белгийските власти потвърдиха, че мерките са били прекратени през 1998 г.
(79)
Въпреки това за времето на прилагането на мярката помощта не е била постепенно намаляваща (вж. съображения 38-40, 49-51), което съответно не е създало стимул за по-бързо въвеждане на по-ефективно използване на ресурсите.
(80)
Както е отбелязано по-горе, компенсацията за загуба на продукция от пасища се изчислява на базата на общото използване на торове, разрешено в нечувствителните зони, а именно 450 kg азот/ha за пасища и 325 kg азот/ha царевица. Според белгийските власти тези изчисления базират на научни данни, за да се гарантира, че концентрацията на нитрати в подпочвените и повърхностните води не надвишава 50 mg NO3-N/l или 11,3 mg NO3-N/l, като се отчита средна допустима загуба в размер на 70 kg NO3-N/l на хектар годишно. Тяхната цел е да съчетаят оптимално производство с минимално излужване. Стойностите за природните и водните зони са изчислени по същия начин, като се взе предвид фактът, че те са по-чувствителни към нитрати от другите зони.
(81)
В писмото си от 7 август 1998 г. белгийските власти обясниха, че е взето решение изчислението на компенсацията за разликата в стандарта да се основава на общото количество азот, което може да се прилага по закон, включително азота от изкуствени торове и азота от животински тор. Според белгийските власти беше използван именно този подход, защото беше счетено за необходимо да се осигури равно третиране на земеделските производители от един регион, така че земеделските производители, чиито площи се намират в области, обхванати от по-строги местни стандарти, да не са ощетени в сравнение със земеделските производители, чиито площи не са засегнати от такива стандарти. Ако стандартите бяха еднакви за всички земеделски производители във всички области, това конкурентно предимство ще бъде премахнато и няма да има нужда от плащане на компенсация. При това положение, ако земеделските производители се постараят да надхвърлят основния стандарт за качество на околната креда, възможно е компенсацията да се изчисли въз основа на разликата между постигнатото и стандарта за качество.
(82)
Въз основа на този принцип на равенство в рамките на един и същи регион, белгийските власти са счели, че приложимите правила не представляват свръхкомпенсация на земеделските производители и/или компенсация за преустановяване на селскостопански практики, които са в противоречие с правилата на ЕС. Според техния аргумент конкурентните недостатъци или предимства в рамките на един и същи селскостопански регион ще бъдат по-силно изразени в рамките на този регион, отколкото в ЕС като цяло. Ето защо в рамките на Фландрия всички загуби, понесени от земеделските производители, чиито стопанства се намират в области с по-строги местни стандарти, са били компенсирани (действително понесената загуба на добива).
(83)
Освен това белгийските власти посочиха, че през 1996 г. и 1997 г. фламандският регион вече е налагал по-строги местни стандарти, докато с директивата за нитратите това стана задължително едва от 20 декември 1998 г. В чувствителните водни зони е наложено ограничение за пасищата в размер на 200 kg азот/ha, а за царевица и други култури ограничението е било 170 kg азот/ha. Според белгийските власти разрешеното количество животински тор от 1996 г. насам вече е било по-ниско от предвиденото в първата програма за действие съгласно Директива 91/676/ЕИО, като за определени култури е било ограничено до нивото, посочено във втората програма за действие.
(84)
На 14 януари 2013 г. белгийските власти предоставиха подробна информация относно метода на изчисление, за да покажат, че той е бил в съответствие със селскостопанската практика и с правните разпоредби на ЕС, които са били в сила по време на мерките.
(85)
Въпреки това, въз основа на наличната информация разпоредбите за водните и природните зони не изглежда да надхвърлят значително задълженията, посочени в Директива 91/676/ЕИО. В този контекст Комисията отбелязва, че белгийските органи сами са посочили в своите писмени забележки, че са определили водните и природните зони като особено чувствителни към замърсяване с нитрати, и че следователно са необходими по-ниски стойности, за да се гарантира постигане на целта от 50 mg/l нитрати в повърхностните сладки води, в частност тези, които се използват за извличане на питейна вода, и в подпочвените води. Това е стойността, която е била задължителна към края на 1995 г. съгласно Директива 91/676/ЕИО.
(86)
Освен това, що се отнася до метода за изчисляване на компенсацията, Комисията поиска от белгийските власти да предоставят валидирани проучвания за доказване на точността на допусканията, използвани при изчислението. По-специално от белгийските власти беше поискано да представят резултатите от изследвания, доказващи, че намалението на общото използване на торове от 450 kg азот/ha на 350 kg азот/ha действително води до спад на добивите с 15 %, а намалението от 450 kg азот/ha на 400 kg азот/ha води до спад на добивите с 7 %. В отговора си от 14 януари 2013 г. белгийските власти демонстрираха точността на допусканията, използвани за изчисляване.
(87)
Освен това от белгийските власти бе поискано да предоставят допълнителна информация относно допусканията, използвани за изчисляване на въздействието от тази загуба на продукция върху цялостната рентабилност на стопанството, като се използват редица хипотези, включително чиста земеделска продукция и смесена земеделска и животновъдна продукция. По-специално Комисията прикани белгийските власти да предоставят подробно обяснение защо се счита, че загуба в размер на 15 % от производството на трева в смесено земеделско/животновъдно стопанство представлява 40 % загуба на рентабилност на стопанството, като се вземат предвид различните видове животновъдно производство. Белгийските власти предоставиха тази информация в своя отговор от 14 януари 2013 г.
(88)
Освен това белгийските власти бяха приканени да предоставят изчисления на основата на алтернативни методи за предоставяне на компенсация, като например цената на закупуване на фураж заместител като еквивалент на загубата на продукция. В отговора си от 14 януари 2013 г. белгийските власти твърдят, че тъй като такива изчисления не са извършени към момента на мярката, вече не е възможно те да бъдат извършени.
(89)
Поради това становището на Комисията е, че белгийските власти не са доказали, че помощта е била ограничена единствено до допълнителните производствени разходи. Освен това, както е показано по-горе (съображение 79), помощта не е била постепенно намаляваща.
(90)
Следователно предоставянето на помощ за загуба на продукция не отговаря на условията на Насоките. По тези причини Комисията счита, че тези мерки за помощ не са съвместими с Договора.
V. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(91)
Комисията констатира, че Белгия неправомерно е прилагала компенсацията съгласно Наредбата за оборския тор в нарушение на член 93, параграф 3 от Договора за ЕО (понастоящем член 108, параграф 3 от ДФЕС).
(92)
Мерките попадат извън приложното поле на Регламент (ЕИО) № 2078/92.
(93)
Мерките за компенсация за съхранение и обезвреждане на излишния оборски тор и загубата на продукция представляват оперативна помощ, която само по изключение може да бъде обявена за съвместима. Поради това строгият подход от Насоките предвижда, че помощта за съхранение и обезвреждане може да бъде обявена за съвместима, ако тя е временна и постепенно намаляваща и ако това изисква наличието на насрещно участие от страна на земеделския производител. При помощи за загубите на продукция помощта следва да бъде временна и постепенно намаляваща и да компенсира единствено допълнителните производствени разходи. Като е видно от анализа по-горе, тези условия не бяха изпълнени.
(94)
При липсата на насрещно участие от страна на бенефициерите за получаване на помощта и доколкото мерките за помощ изглежда не съдържат никакви стимули за бенефициерите да предприемат допълнителни стъпки за подобряване на опазването на околната среда, според Комисията тази мярка за помощ не допринася за развитието на някои икономически дейности по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
(95)
Наредбата за оборския тор беше отменена през 1998 г. и всички мерки са преустановени.
(96)
Поради гореспоменатите причини Комисията констатира, че по време на периода на прилагането ѝ през 1996 г. и 1997 г. мярката представлява неправомерна и несъвместима помощ, която по принцип трябва да бъде възстановена.
(97)
Поради факта, че правомощията на Комисията за възстановяване на несъвместима помощ са предмет на давностен срок от десет години (13), тази несъвместима помощ не може да бъде възстановена.
(98)
Всички индивидуални помощи, които към момента на предоставянето са отговаряли на условията за групово освобождаване или одобрена схема, са съвместими с вътрешния пазар, в рамките на максималния интензитет на помощта, приложим за този вид помощ,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, предоставена като компенсация съгласно Наредбата за оборския тор, неправомерно приведена в действие от Белгия в нарушение на член 93, параграф 3 от Договора за ЕО , е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
Индивидуалните помощи, отпуснати по схемата, посочена в член 1, които към момента на предоставянето са отговаряли на условията за групово освобождаване или одобрена схема, са съвместими с вътрешния пазар, в рамките на максималния интензитет на помощта, приложим за този вид помощ.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 16 септември 2013 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-16 ta’ Settembru 2013
dwar il-kumpensi skont id-digriet dwar id-demel C 75/98 (ex NN 45/98) implimentati mill-Belġju (il-Fjandri)
(notifikata bid-dokument C(2013) 5818)
(Il-verżjonijiet bl-Olandiż u l-Franċiż biss huma awtentiċi)
(2013/530/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati jissottomettu l-kummenti tagħhom (1),
Billi:
I. PROĊEDURA
(1)
Wara li s-servizzi tal-Kummissjoni Ewropea rċevew ilment li l-Gvern tal-Fjandri kien qiegħed iħallas għajnuniet illegali lill-bdiewa fir-rigward tal-użu tagħhom tal-fertilizzanti u d-demel (minn hawn 'il quddiem “il-miżura”), permezz ta' ittra datata l-4 ta' Frar 1998, is-servizzi tal-Kummissjoni talbu lill-awtoritajiet Belġjani jfornu informazzjoni dwar l-implimentazzjoni tad-deċiżjoni tal-20 ta' Diċembru 1995 tal-Gvern tal-Fjandri dwar il-kumpens pagabbli lill-bdiewa għall-obbligi skont il-leġiżlazzjoni dwar il-fertilizzanti (minn hawn 'il quddiem “id-digriet dwar id-demel”).
(2)
Il-Kummissjoni rċeviet din l-informazzjoni permezz ta' ittra mingħand il-Ministru Fjamming għall-Ambjent u l-Impjiegi fit-18 ta' Marzu 1998, u permezz ta' ittra mir-Rappreżentanza Permanenti tal-Belġju fil-31 ta' Marzu 1998.
(3)
Fil-15 ta' April 1998 seħħet laqgħa bejn ir-rappreżentanti tal-awtoritajiet kompetenti tal-Belġju u s-servizzi tal-Kummissjoni Ewropea.
(4)
Permezz ta' telex fl-10 ta' Lulju 1998, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mingħand l-awtoritajiet Belġjani li t-tweġiba għaliha waslet mingħandhom permezz ta' ittra fis-7 ta' Awwissu 1998, li ġiet reġistrata fl-10 ta' Awwissu 1998.
(5)
Skont l-informazzjoni mingħand l-awtoritajiet Belġjani, fl-1996 saru l-pagamenti. Madankollu, il-miżura ma kinetx ġiet notifikata lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 93(3) KE (illum l-Artikolu 108(3) TFUE). Għal din ir-raġuni, il-fajl iddaħħal fir-reġistru ta' għajnuniet mhux notifikati skont in-numru NN 45/98. Madankollu, għalkemm l-iskema kienet fis-seħħ fis-snin 1996 u 1997, il-Kummissjoni nnotat ir-responsabbiltà li ħadu l-awtoritajiet Belġjani fl-ittra tagħhom tas-7 ta' Awwissu 1998 biex ma jħallsux għajnuna għall-1997 sakemm il-Kummissjoni tkun ħadet deċiżjoni dwar il-kompattibbiltà tal-għajnuna mas-suq komuni. L-awtoritajiet Belġjani infurmaw lill-Kummissjoni li l-Gvern Fjamming kellu l-intenzjoni jinkorpora din l-iskema ta' kumpens fil-programm tal-għajnuna Fjamming skont ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2078/92 (2).
(6)
Permezz ta’ ittra datata l-21 ta’ Jannar 1999, il-Kummissjoni infurmat lill-Belġju li kienet iddeċidiet li tniedi l-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżura.
(7)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tniedi l-proċedura ġiet ippubblikata fis-17 ta' April 1999 f'Il-Ġurnal Uffiċjali (3).
(8)
Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(9)
Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kumment mill-partijiet interessati.
(10)
Notifiki li jirrigwardaw każijiet Fjammingi oħrajn tad-demel (C12/1999, N105/1999, N311/99) ġew irtirati mill-awtoritajiet Belġjani.
(11)
Fis-6 ta' Marzu 2012 il-Kummissjoni rċeviet ilment minn bidwi dwar il-pagament ta' kumpens għall-1996 skont id-digriet dwar id-demel. F'laqgħa bejn ir-rappreżentanti tal-awtoritajiet Belġjani (Fjammingi) u s-servizzi tal-Kummissjoni Ewropea fis-16 ta' April 2012, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Belġjani biex jissottomettu l-opinjonijiet tagħhom dwar l-ilment.
(12)
Il-Kummissjoni Ewropea talbet għal informazzjoni addizzjonali fid-9 ta' Novembru 2012. L-awtoritajiet Belġjani wieġbu b’ittra fl-14 ta’ Jannar 2013.
II. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-GĦAJNUNA
1. TITOLU
(13)
Kumpens skont id-digriet dwar id-demel.
2. BAĠIT
(14)
Il-baġit totali għall-miżura għall-1996 kien BEF 427 511 868 (frank Belġjan) imqassam kif ġej:
(a)
kumpens għal rendiment imnaqqas
-
bur BEF 250 279 282
-
qamħirrum BEF 50 102 650
(b)
kumpens għall-ispejjeż tar-rimi tad-demel BEF 65 486 397
(c)
kumpens għall-ispejjeż tal-ħżin tad-demel BEF 34 276 829
(d)
kumpens għax-xiri ta' fertilizzant addizzjonali BEF 27 366 710
Tul ta’ żmien
(15)
Il-kumpens skont id-digriet dwar id-demel tħallas għas-sena 1996.
Benefiċjarji
(16)
Skont id-digriet dwar id-demel, il-kumpens huwa pagabbli lil bdiewa li l-impriża tagħhom tinsab, kollha jew parti minnha, f'żona tal-ilma jew f'żona tan-natura. Dan japplika għal 7,502 minn total ta' 40,673 impriża bir-raba' jew bil-bhejjem fil-Fjandri (18.5 %). F'termini ta' erja, minn total ta' 649,223 ettaru ta' raba' jew għall-bhejjem, 47,948 ettaru (7.5 %) jinsabu f'żona tal-ilma u 21,919 ettaru (3 %) jinsabu f'żona tan-natura.
Għan
(17)
L-għan tal-iskema tal-għajnuna huwa biex il-bdiewa bl-art f'żoni ambjentali sensittivi jkunu jistgħu jadattaw għal standards iktar stretti dwar l-użu tad-demel, u biex jikkumpensa għat-telf ekonomiku mġarrab minn dawk il-bdiewa. L-għajnuna hija kkalkutata abbażi tal-introjtu mitluf, b'konsiderazzjoni tal-prattika agrikola normali barra minn dawk iż-żoni sensittivi. Skont l-awtoritajiet Belġjani, il-kumpens kien meħtieġ ukoll biex ikunu evitati l-problemi soċjali.
(18)
L-għajnuna tingħata biex tikkumpensa lill-bdiewa f'dawn iż-żoni sensittitivi għal:
(a)
tnaqqis fil-produzzjoni li jirriżulta minn inqas fertilizzazzjoni u użu tad-demel,
(b)
spejjeż addizzjonali tar-rimi tad-demel,
(c)
spejjeż addizzjonali tal-ħżin tad-demel,
(d)
xiri addizzjonali tal-fertilizzanti kimiċi.
Bażi legali
(19)
Skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Belġjani, il-pagamenti għall-bdiewa biex jikkumpensaw għall-obbligi skont il-leġiżlazzjoni dwar il-fertilizzanti kienu bbażati fuq erba' testi legali:
(a)
Id-Deċiżjoni tal-20 ta' Diċmebru 1995 tal-Gvern Fjamming dwar il-kumpens pagabbli lill-bdiewa għall-obbligi skont il-leġiżlazzjoni dwar il-fertilizzanti,
(b)
Id-Deċiżjoni tal-20 ta' Diċmebru 1995 tal-Gvern Fjamming li tiffisa l-kumpens għas-snin 1996 u 1997 skont l-Artikolu 15(9) tad-Digriet tat-23 ta' Jannar 1991 dwar il-protezzjoni tal-ambjent kontra t-tniġġis mid-demel,
(c)
Id-Deċiżjoni tad-19 ta' Marzu 1991 tal-Gvern Fjamming li tistabbilixxi r-regoli dwar l-obbligi addizzjonali fir-rigward tar-rimi u dwar l-assistenza għad-demel żejjed addizzjonali f'żoni fejn japplikaw standards iktar stretti għat-tifrix tad-demel,
(d)
Id-Deċiżjoni tal-15 ta' Lulju 1997 tal-Gvern Fjamming li temenda d-Deċiżjoni tal-20 ta' Diċmebru 1995 tal-Gvern Fjamming li tiffisa l-kumpens għas-snin 1996 u 1997 skont l-Artikolu 15(9) tad-Digriet tat-23 ta' Jannar 1991 dwar il-protezzjoni tal-ambjent kontra t-tniġġis mid-demel.
(20)
L-ebda wieħed minn dawn it-testi legali ma ġie notifikat lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 93(3) tat-Trattat tal-KE (illum l-Artikolu 108(3) tat-TFUE).
Politika dwar id-demel fil-Fjandri
(21)
Skont l-awtoritajiet Belġjani, il-politika dwar id-demel fil-Fjandri hija bbażata fuq id-Digriet tal-20 ta' Diċembru 1995 li jemenda d-Digriet tat-23 ta' Jannar 1991 dwar il-protezzjoni tal-ambjent kontra t-tniġġis mill-fertilizzanti. Dan id-digriet jimmira li jnaqqas il-problemi ambjentali kkawżati mill-arrikkament tal-ilma tal-wiċċ u l-ilma taħt l-art u n-nixxija tal-fosfati u n-nitrati fil-ħamrija, bir-riskju ta' penetrazzjoni fl-ilma tal-wiċċ u ta' taħt l-art. Skont ir-rapport dwar l-ambjent u n-natura fil-Fjandri, l-agrikoltura hija responsabbli għal 56 % tal-ammont ta' nitroġenu u fosfati netti fl-ambjent. In-nixxija tal-ammonjak mill-postijiet fejn jinżammu l-bhejjem u t-tifrix tal-ħama huma responsabbli għal 21 % tal-emissjonijiet li jniġġsu fil-Fjandri.
(22)
Id-digriet dwar id-demel jiffissa l-għanijiet f'rabta mal-ilħuq u/jew il-manteniment tal-istandards tal-kwalità rikwesti għall-ħamrija, l-ilma (tal-wiċċ u ta' taħt l-art) u l-arja. Jipprovdi għall-issikkar bil-mod tar-restrizzjonijiet fuq l-użu tad-demel. Għalhekk jippermetti l-aġġustamenti matul il-fażi tranżitorja. L-istandards li jamministraw l-użu tal-fertilizzant għandhom jiġu ssikkati bil-mod, ħlief f'żoni partikolarment vulnerabbli, jiġifieri ż-żoni tal-ilma u ż-żoni tan-natura fejn ir-regoli iktar stretti jidħlu fis-seħħ immedjatament.
(23)
Id-digriet jipprovdi wkoll għal waqfien fil-produzzjoni tad-demel u fl-ammont ta' bhejjem fil-Fjandri sal-livell tal-1992. Għal dan il-għan qed tiġi introdotta politika lokali tal-permessi. Fl-istess ħin, għal impriżi ikbar il-permess se jonqos b'25 % malli jiġġedded. Is-settur tal-biedja tal-bhejjem ingħata perjodu ta' żmien (sal-2002) biex isib modi għat-tnaqqis tad-demel żejjed u l-impatt tiegħu.
(24)
Ir-restrizzjonijiet iktar stretti daħlu fis-seħħ immedjatament fl-1 ta' Jannar 1996 fiż-żoni li ġejjin:
(a)
żoni fejn jinġabar l-ilma u ta' konservazzjoni,
(b)
żoni naturali, riżervi naturali, art tal-foresta,
(c)
żoni tad-Direttiva tal-Għasafar,
(d)
widien u art tal-biedja ta' valur ekoloġiku,
(e)
art sensittiva għan-nitrati,
(f)
art imniġġsa bil-fosfati.
(25)
Skont l-awtoritajiet Belġjani, in-nomina ta' dawn iż-żoni sensittivi qieset ir-rekwiżiti tad-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE (4) dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli u d-Direttiva tal-Kunsill 79/409/KEE (5) dwar il-konservazzjoni tal-għasafar selvaġġi.
Limiti ġenerali għall-applikazzjoni tal-fertilizzanti u d-demel
(26)
Skont id-digriet dwar id-demel, il-limiti ġenerali li ġejjin għall-applikazzjoni tal-fertilizzanti u d-demel kienu japplikaw mill-1 ta' Jannar 1996 sal-31 ta' Diċmebru 1998 madwar il-Fjandri kollha, ħlief għaż-żoni tal-ilma u ż-żoni tan-natura. Dawn il-limiti ġew espressi f'kg ta' pentossidu tal-fosforu, f'kg ta' nitroġenu mill-fertilizzanti kimiċi u f'kg ta' nitroġenu totali permess kull sena, kif jidher fit-tabella hawn taħt.
Grupp ta' għelejjel
Pentossidu tal-fosforu
Nitroġenu minn fertilizzanti kimiċi
Nitroġenu totali
Bur
170
250
450
Qamħirrum
160 (1996)
155 (1997)
150 (1998)
200
325
Għelejjel b'rekwiżit ta' nitroġenu baxx (*)
125
125
170
Għelejjel oħrajn
150
225
325
(27)
L-awtoritajiet Belġjani ppubblikaw ukoll il-limiti li ġejjin bħala indikattivi tal-miri li xtaqu jilħqu mill-2003 'il quddiem.
Grupp ta' għelejjel
Pentossidu tal-fosforu
Nitroġenu minn fertilizzanti kimiċi
Nitroġenu mill-bhejjem, demel u fertilizzanti oħrajn
Nitroġenu totali
Bur
125
250
250
450
Qamħirrum
100
130
225
275
Għelejjel b'rekwiżit ta' nitroġenu baxx (**)
100
70
125
125
Għelejjel oħrajn
100
150
200
275
(28)
Barra minn dawn il-limiti kwantitattivi, fuq l-art tal-biedja ordinarja mhux permess li wieħed jifrex id-demel jew fertilizzanti organiċi oħrajn matul il-perjodi li ġejjin: mill-21 ta' Settembru sal-21 ta' Jannar, il-Ħdud kollha u l-festi pubbliċi, is-Sibtijiet kollha ħlief dawk bejn l-1 ta' Frar u l-15 ta' Mejju, matul il-lejl (bejn l-10 PM u s-7 AM), meta l-art tkun mgħarrqa fl-ilma, iffriżata jew koperta bil-borra.
Limiti għall-applikazzjoni tal-fertilizzanti u d-demel fiż-żoni tal-ilma
(29)
Standards iktar stretti japplikaw fiż-żoni tal-ilma maħsuba għall-produzzjoni tal-ilma tax-xorb jew għaliex huma partikolarment sensittivi għan-nixxija tan-nitroġenu. It-terminu “żona tal-ilma” jinkorpora:
(a)
żoni fejn jinġabar l-ilma u żoni tal-protezzjoni tat-tipi II u III għall-ilma ta' taħt l-art, delimitati skont id-Digriet tal-24 ta' Jannar 1984 li jistipula l-miżuri għall-ġestjoni tal-ilma ta' taħt l-art,
(b)
żoni sensittivi identifikati mill-Gvern Fjamming bħala li jeħtieġu standards iktar stretti fi ħdan il-ġibjuni subidrografiċi tal-ilma tal-wiċċ intenzjonati għall-produzzjoni tal-ilma tax-xorb, delimitati skont il-Liġi tas-26 ta' Marzu 1971 dwar il-protezzjoni tal-ilma tal-wiċċ kontra t-tniġġis,
(c)
żoni ta' art sensittiva għan-nitrati fejn huma meħtieġa standards iktar stretti kif determinati mill-Gvern Fjamming u delimitati skont id-Digriet tal-24 ta' Jannar 1984 li jistipula l-miżuri għall-ġestjoni tal-ilma ta' taħt l-art.
(30)
It-tabella li ġejja turi l-istandards li jamministraw l-użu tad-demel applikabbli mill-1 ta' Jannar 1996 għaż-żoni tal-ilma. Dawn ir-regoli huma bbażati fuq l-istandards tar-rendiment għall-gruppi tal-għelejjel elenkati u t-telf ambjentali aċċettabbli għal dawn iż-żoni. Il-kwantitajiet huma espressi f'kg ta' P2O5 u kg ta' nitroġenu għal kull ettaru kull sena.
Grupp ta' għelejjel
Pentossidu tal-fosforu
Nitroġenu minn fertilizzanti kimiċi
Nitroġenu minn bhejjem, demel u fertilizzanti oħrajn
Nitroġenu totali
Bur
120
200
200
350
Qamħirrum
100
150
170
275
Għelejjel b'rekwiżit ta' nitroġenu baxx
80
70
125
125
Għelejjel oħrajn
100
150
170
275
(31)
Fiż-żoni tal-ilma, it-tifrix tad-demel mhux permess bejn l-1 ta' Settembru u l-21 ta' Jannar inklussivi, ħlief fiż-żoni A u B taż-żoni użati għall-ġbir tal-ilma tal-wiċċ fejn il-projbizzjoni testendi sal-15 ta' Frar inklussiv.
Limiti għall-applikazzjoni tal-fertilizzanti u d-demel fiż-żoni tan-natura
(32)
It-terminu “żona tan-natura” jinkorpora:
(a)
żoni tal-widien u art tal-biedja b'valur ekoloġiku kif jindikaw il-mapep tal-iżvilupp rurali pprovduti fil-Liġi tad-29 ta' Marzu 1962 dwar l-organizzazzjoni tal-ippjanar nazzjonali u tal-bliet,
(b)
żoni ta' protezzjoni speċjali delimitati mid-Deċiżjoni tal-Gvern Fjamming tas-17 ta' Ottubru 1988,
(c)
ħabitats speċifiċi u żoni ta' lqugħ li jmissu magħhom,
(d)
żoni tal-foresta, żoni naturali, żoni ta' żvilupp tan-natura jew riżervi tan-natura, kif indikat fil-mapep tal-iżvilupp rurali pprovduti fil-Liġi tad-29 ta' Marzu 1962 dwar l-organizzazzjoni tal-ippjanar nazzjonali u tal-bliet, b'miżura tranżitorja applikabbli sal-31 ta' Diċembru 1997.
(33)
It-tabella li ġejja turi l-istandards li jamministraw l-użu tad-demel applikabbli mill-1 ta' Jannar 1996 għaż-żoni tan-natura. Dawn ir-regoli huma bbażati fuq l-istandards tar-rendiment għall-gruppi tal-għelejjel elenkati u t-telf ambjentali aċċettabbli għal dawn iż-żoni. Il-kwantitajiet huma espressi f'kg ta' P2O5 u kg ta' nitroġenu għal kull ettaru kull sena.
Grupp ta' għelejjel
Pentossidu tal-fosforu
Nitroġenu minn fertilizzanti kimiċi
Nitroġenu totali
Bur
120
200
400
Qamħirrum
100
150
275
Għelejjel b'rekwiżit ta' nitroġenu baxx
80
70
125
Għelejjel oħrajn
100
150
275
(34)
Fiż-żoni tan-natura, it-tifrix tad-demel mhux permess bejn l-1 ta' Settembru u l-21 ta' Jannar inklussivi, u l-istess t-tifrix tad-demel jista' jiġi pprojbit ukoll bejn 1 ta' April u t-30 ta' Ġunju fiż-żoni tal-bur ta' importanza għall-konservazzjoni tal-għasafar. Barra minn hekk, mhux permess li jiġi applikat kwalunkwe fertilizzant ta' kwalunkwe tip fiż-żoni tal-foresta, iż-żoni tan-natura, iż-żoni tal-iżvilupp tan-natura jew riżervi tan-natura mill-1 ta' Jannar 1998, bl-eċċezzjoni ta' ħmieġ li jirriżulta mill-bhejjem li jirgħu l-art, b'rata massima ta' stokk permess ta' 2 unitajiet ta' bhejjem għal kull ettaru mkejjel matul is-sena. L-irziezet tal-familja jistgħu jiksbu eżenzjoni temporanja minn din il-projbizzjoni.
Kumpens għat-tnaqqis fil-produzzjoni
(35)
Skont id-digriet dwar id-demel, il-kumpens jitħallas awtomatikament biss fir-rigward tal-bur u l-qamħirrum. Għal għelejjel oħrajn, qed jiġi meqjus li l-livelli mnaqqsa tal-użu tal-fertilizzant mhux se jirriżultaw fi tnaqqis fil-produzzjoni. Madankollu, fl-aħħar każ, il-bidwi jista' jikseb kumpens jekk huwa/hija ikun/tkun kapaċi jipprovdi/tipprovdi evidenza ta' telf.
Kumpens għal tnaqqis tal-produzzjoni fil-bur
(36)
Il-kumpens għall-bidla fir-rendiment tal-bur huwa kkalkulat abbażi tad-differenza bejn l-istandard permess tal-fertilizzant fiż-żoni barra miż-żoni sensittivi, u l-istandards permessi fiż-żoni sensittivi, b'distinzjoni bejn iż-żoni li jinsabu fiż-żoni tal-ilma u dawk li jinsabu fiż-żoni tan-natura. L-għan tal-għajnuna huwa li tikkumpensa għat-telf tar-rendiment u l-profitabbiltà kkważati minn dan it-tnaqqis.
(37)
Il-punt tal-bidu għall-kalkolu tal-għajnuna huwa l-medja tal-marġni semigross (SGM - semigross margins) f'BEF/ettaru għall-aħħar tliet snin ta' qabel l-għotja tal-kumpens skont il-kodiċi tat-taxxa tal-introjtu. Issir distinzjoni bejn l-art li tintuża għall-irziezet tal-maħleb u bur ieħor. Sabiex jiġi kkalkulat is-SGM, il-Fjandri huma maqsumin fi 13-il parti, skont il-karatteristiċi agronimiċi taż-żona konċernata.
(38)
Għall-bur fejn jipproduċu l-ħalib, l-ogħla SGM huwa Antwerp Kempenland (55 700 BEF/ettaru), l-iktar baxx huwa ż-żona tad-Duni (33 167 BEF/ettaru), filwaqt li l-medja għall-Fjandri inġenerali hija ta' 44 160 BEF/ettaru. Għall-bur li ma jipproduċix il-ħalib, l-ogħla SGM huwa r-reġjun tar-ramel/ħamrija taflija mrammla ta' West Flanders (36 100 BEF/ettaru), l-iktar baxx huwa ż-żona tad-Duni (24 633 BEF/ettaru), filwaqt li l-medja għall-Fjandri inġenerali hija ta' 31 941 BEF/ettaru.
(39)
Għaż-żoni tal-ilma, il-kumpens huwa bbażat fuq il-fatt li l-livell massimu permess tal-użu tan-nitroġenu huwa ffissat għal 350 kg/ettaru meta mqabbel mal-450 kg/ettaru għaż-żoni normali. Dan jikkorispondi għal tnaqqis ta' 22 %. Skont il-liġi tal-introjtu li qed jonqos, l-awtoritajiet Belġjani jikkalkulaw li dan se jirriżulta fi tnaqqis fir-rendimenti ta' 15 %. Madankollu, l-effett fuq il-profitabbiltà tal-impriża se jkun ikbar. Wara li jitnaqqsu l-ispejjeż fissi, l-awtoritajiet Belġjani jikkalkulaw li fuq medja s-SGM jammonta għal 40 % tar-rendiment totali. Għalhekk tnaqqis fir-rendiment ta' 15 % se jirriżulta fi tnaqqis ta' 37.5 % tas-SGM (15 % × 100/40). Il-bażi tal-pagament tal-kumpens għal rendimenti mnaqqsa fiż-żona konċernata huwa għalhekk SGM × 37.5 %. Fl-istess ħin, fiż-żoni tal-ilma, il-bdiewa huma meħtiġea jużaw 50 kg/ettaru inqas ta' fertilizzanti kimiċi. Dan jirrapreżenta tfaddil ta' BEF 800 (50 kg N × 16 BEF/kg). Din is-somma għalhekk titnaqqas mill-għajnuna pagabbli.
(40)
Għaż-żoni tan-natura, il-kumpens huwa bbażat fuq l-istess prinċipji. F'żona tan-natura, il-livell massimu permess tal-użu tan-nitroġenu huwa 400 kg/ettaru meta mqabbel ma' 450 kg/ettaru għal żoni normali, li jikkorrispondi għal tnaqqis ta' 11 %. L-awtoritajiet Belġjani jikkalkulaw li dan se jirriżulta fi tnaqqis fir-rendimenti ta' 7 %. Tnaqqis fir-rendiment ta' 7 % se jirriżulta fi tnaqqis ta' 17.5 % tas-SGM (7 % × 100/40). Il-bażi tal-pagament tal-kumpens għal rendimenti mnaqqsa fiż-żoni tan-natura huwa għalhekk SGM × 17.5 %. Barra minn hekk, l-istess tnaqqis ta' għajnuna ta' BEF 800 (ara l-para. 39 hawn fuq) qed isir fir-rigward tat-tfaddil mill-użu mnaqqas tal-fertilizzant.
(41)
It-tabella ta' hawn taħt tagħti sommarju tal-ogħla, l-inqas u l-medja tar-rati tal-għajnuna pagabbli.
Bur li jipproduċi l-ħalib
SGM
Rata tal-għajnuna, żoni tal-ilma
FOR-L_2013285MT.01000801.notes.0001.xml.jpg
Rata tal-għajnuna, żoni tan-natura
FOR-L_2013285MT.01000801.notes.0002.xml.jpg
Antwerp Kempenland
55 700
20 088
8 948
Duni
33 167
11 638
5 004
Medja
44 160
15 760
9 928
Bur ieħor
SGM
Rata tal-għajnuna, żoni tal-ilma
FOR-L_2013285MT.01000801.notes.0003.xml.jpg
Rata tal-għajnuna, żoni tan-natura
FOR-L_2013285MT.01000801.notes.0004.xml.jpg
West Flanders reġjun tar-ramel/ħamrija taflija mrammla
36 100
12 738
5 518
Duni
24 633
8 437
3 511
Medja
31 941
11 177
4 789
(42)
L-awtoritajiet Belġjani jenfasizzaw li dawn huma rati massimi ta' kumpens għal kull ettaru. L-erja totali ta' bur eliġibbli għall-kumpens hija ta' 31 003 ettaru, li 17 468 ettaru minnhom huma fiż-żoni tal-ilma, u 13 535 ettaru fiż-żoni tan-natura. Il-kumpens massimu teoretiku li setgħa tħallas huwa ta' BEF 202 822 411 fiż-żoni tal-ilma u BEF 65 900 155 fiż-żoni tan-natura. Madankollu, minħabba r-rati iktar baxxi ta' għajnuna għall-bur li ma jipproduċix il-ħalib, il-kumpens attwali mogħti għall-bur kien ta' BEF 250 275 012 kull sena, li BEF 186 505 640 minnhom ingħataw fiż-żoni tal-ilma u BEF 63 769 372 fiż-żoni tan-natura. Skont l-awtoritajiet Belġjani, din id-differenza bejn ir-rati tal-għajnuna teroetiċi massimi u r-rati tal-għajnuna attwalment imħallsa hija minħabba għadd ta' fatturi, b'mod partikolari l-fatt li l-kumpens tħallas biss fir-rigward tal-bur li diġà kien qiegħed jintuża bħala bur mill-istess razzett fl-1994.
Kumpens għall-qamħirrum
(43)
Għall-qamħirrum tapplika rata fissa tal-għajnuna għat-telf tal-produzzjoni ta' BEF 3 600/ettaru sakemm dan il-qamħirrum għadu jikber fl-istess post, u mhux jinżera f'post li kien bur u wara inħarat. Din l-għajnuna hija bbażata fuq stimi li l-produzzjoni tal-materjal niexef medju għall-qamħirrum hija ta' 14 500 kg/ettaru u t-telf medju tar-rendiment li jirriżulta minn standards iktar stretti huwa ta' 900 kg/ettaru. Abbażi ta' prezz tal-bejgħ stmat għal BEF 4/kg ta' materjal niexef dan jirriżulta f'telf ta' introjtu ta' BEF 3 600.
(44)
Barra minn hekk il-bdiewa huma mħeġġa jiżirgħu l-ħaxix wara l-qamħirrum u b'hekk inaqqsu t-tisfija tan-nitrati mill-ħamrija u n-nixxija tan-nitrati. Għal dan, ingħatat għajnuna oħra ta' BEF 3 600/ettaru. Skont l-awtoritajiet Belġjani din l-għajnuna tkopri biss l-ispiża taż-żerriegħa tal-ħaxix.
Kumpens għal spejjeż addizzjonali tar-rimi tad-demel
(45)
L-għajnuna tingħata lill-impriżi f'żoni tal-ilma u tan-natura biex ikopru l-ispejjeż addizjonali tar-rimi tad-demel żejjed li jirriżulta minn limiti iktar baxxi tal-applikazzjoni tad-demel.
(46)
L-għajnuna tingħata jekk impriża jkollha demel żejjed addizjonali li jkun akkumula b'riżultat ta' standards iktar stretti li jamministraw l-applikazzjoni tad-demel. Għall-kalkolu tal-għajnuna, issir distinzjoni bejn:
(a)
irziezet tal-familja li jrabbu l-bhejjem u impriżi oħrajn tal-bhejjem li bejn l-1993 u l-1996 ma kisbux art tar-raba' addizjonali; titqies l-erja tal-art tar-raba' skont ir-reġistru tal-1996 għall-kalkolu tal-possibbiltajiet tar-rimi tad-demel;
(b)
impriżi mhux tal-familja li jrabbu l-bhejjem li bejn l-1993 u l-1996 kienu kisbu art tar-raba' addizjonali; l-erja li trid titqies għad-determinazzjoni tal-possibbiltajiet tar-rimi tad-demel hija bbażata fuq l-art tar-raba' reġistrata fl-1994 (is-sitwazzjoni tal-impriża agrikola fl-1993).
(47)
Sabiex tiġi kkalkulata l-għajnuna jintuża medju ippeżat, ibbażat fuq il-kalkolu tal-għadd ta' annimali ta' kull speċi (baqar, ħnieżer, tjur, oħrajn) fil-Fjandri u l-kompożizzjoni minerali tipika tad-demel minn kull speċi f'termini ta' kontenut tal-minerali.
(48)
Abbażi ta' dan huwa stmat li kull tunnellata ta' demel fiha 6,6 kg ta' nitroġenu u 4,2 kg ta' pentossidu tad-difosforu.
(49)
L-għajnuna titħallas għal kull unità ta' mineral (għal kull kg ta' pentossidu tad-difosforu (P2O5) u għal kull kg ta' nitroġenu (N)) eliġibbli għall-kumpens. Il-post tal-impriża jiddetermina l-livell tal-pagament. L-ammont ta' għajnuna pagabbli huwa:
(a)
BEF 13/unità: għal impriżi f'muniċipalità “bajda” b'output rivedut ta' 75 kg P2O5/ettaru,
(b)
BEF 20/unità: għal impriżi f'muniċipalità “griża” b'output rivedut ta' 75 sa 125 kg P2O5/ettaru,
(c)
BEF 27/unità: għal impriża agrikola waħda f'muniċipalità b'output rivedut ta' 125 kg P2O5/ettaru,
(50)
L-ammonti tal-għajnuna huma ogħla għall-muniċipalitajiet b'outputs riveduti ogħla għaliex id-demel irid jiġi ttrasportat fuq distanzi itwal.
(51)
Barra minn hekk, l-għajnuna hija pagabbli wkoll biex tikkumpensa lill-bdiewa li ma għadhomx jistgħu jieħdu vantaġġ mill-arranġamenti kuntrattwali mal-irziezet ta' maġenbhom biex jifirxu d-demel żejjed f'dawk l-irziezet. Biex tikkwalifika, l-impriża agrikola trid tkun daħlet f'arranġament għar-rimi tad-demel żejjed fl-1995 mal-utent bl-art fiż-żona fejn japplikaw l-istandards iktar stretti u trid tkun stabbilita f'muniċipalità b'output rivedut ta' iktar minn 100 kg P2O5/ettaru. Il-kumpens jitħallas għal kull unità ta' minerali, jiġifieri għal kull kg P2O5 u kull kg N inqas mormi lil dawn l-utenti. Il-kwantità massima li tista' tkun eliġibbli għal kumpens hija d-differenza fil-possibbiltajiet tar-rimi bejn l-istandards normali li jamministraw l-applikazzjoni tad-demel u dawk li japplikaw f'żoni li huma suġġetti għal regoli iktar stretti. Il-post tal-impriża jiddetermina l-ammont pagabbli, li huwa:
(a)
BEF 27/unità: impriża agrikola waħda f'muniċipalità b'output rivedut ta' 125 kg P2O5/ettaru,
(b)
BEF 20/unità għall-impriżi agrikoli l-oħrajn kollha.
(52)
Impriżi agrikoli tal-familja li jrabbu l-bhejjem b'demel żejjed fuq partijiet tal-art fil-baċir subidrografiku ta' Kluizen għall-ġbir tal-ilma tal-wiċċ jew fuq art sensittiva għan-nitrati max-xatt tax-xmara Maas jistgħu jieħdu vantaġġ tal-obbligu tal-bank tad-demel biex jaċċetta demel żejjed addizzjonali li jirriżulta minħabba l-istandards iktar stretti li jamministraw l-applikazzjoni tad-demel. F'dan il-każ il-kumpens għar-rimi u l-ħżin tad-demel jitnaqqas fi proporzjon mal-kwantità ta' minerali li għalihom il-bank tad-demel ikun ipprovda l-assistenza.
Kumpens għal spejjeż ikbar tal-ħżin
(53)
Minħabba l-fatt li t-tifrix tad-demel fiż-żoni tal-ilma u tan-natura ma kienx permess matul il-perjodu li jibda fl-1 ta' Settmbru, minflok fil-21 ta' Settembru bħal f'żoni oħrajn, ċerti bdiewa sabu diffikultajiet għaliex f'ħafna rziezet id-demel jinfirex wara l-ħsad u huma jaħsdu għadd ta' għelejjel wara d-data (annwali) tal-bidu tal-projbizzjoni. Dan ma baqax possibbli fiż-żoni tal-ilma u tan-natura. L-awtoritajiet Belġjani jistmaw li bħala konsegwenza, dawn l-impriżi jkunu jirrikjedu iktar faċilitajiet tal-ħżin tad-demel għal tliet xhur.
(54)
Id-differenza fl-istandards li jamministraw l-applikazzjoni tad-demel bejn żoni ordinarji u ż-żoni tal-ilma u tan-natura hija ekwivalenti għal madwar 50 kg P2O5/ettaru. Ladarba tunnellata ta' demel fiha medja ta' 5,2 kg P2O5, 50 kg P2O5/ettaru jikkorrispondu għal madwar 10 tunnellati ta' kapaċità ta' ħżin għal kull ettaru meħtieġ.
(55)
Abbażi ta' stima li l-ispiża ta' bini ta' faċilità ta' 500 m3 hija BEF 1 263 120 l-awtoritajiet Belġjani jistmaw li l-forniment tal-kapaċità ta' ħżin meħtieġa jinvolvi investiment ta' madwar BEF 2 500 kull tunnellata ta' kapaċità ta' ħżin li tkun amortizzata fuq perjodu ta' 20 sena, u hija għalhekk ekwivalenti għal BEF 125/t/sena. Għalhekk il-bdiewa li jipproduċu d-demel tal-bhejjem, li għandhom ir-raba' f'żoni fejn japplikaw regoli iktar stretti fuq l-applikazzjoni u t-tifrix tad-demel jieħdu kumpens annwali ta' BEF 1 250/ettaru.
(56)
Bdiewa li fl-1996 rċevew dan il-kumpens għall-ħżin tad-demel skont id-digriet dwar id-demel ma jistgħux jiksbu sussidji fuq ir-rati tal-interess jew primjums kapitali fl-istess sena għall-bini tal-faċilitajiet tal-ħżin għad-demel tal-bhejjem skont il-Fond Fjamming ta' Investiment tal-Agrikoltura (VLIF - Vlaams Landbouwinvesteringsfonds).
Kumpens għall-użu tal-fertilizzanti kimiċi
(57)
Minħabba l-fatt li bdiewa li għandhom l-art fiż-żoni tal-ilma ma jistgħux jgħaqdu l-kwantità permessa kompletament ta' nitroġenu għal kull ettaru bl-użu tad-demel tal-annimali, l-awtoritajiet Belġjani jantiċipaw li l-bdiewa f'dawn iż-żoni se jagħmlu minn kollox biex iżommu l-livelli tal-produzzjoni billi japplikaw fertilizzant kimiku addizzjonali speċjalment għal “għelejjel oħrajn” u għall-qamħirrum.
(58)
Qed jiġi meqjus li dawn l-impriżi agrikoli se jużaw 60 kg addizzjonali ta' N/ettaru fi spiża ta' BEF 16/kg. L-għajnuna pagabbli għalhekk tammonta għal BEF 960 (60 × 16), li tinġabar għal ratta fissa ta' BEF 1 000/ettaru.
Proċedura għall-pagament tal-għajnuna
(59)
Il-bdiewa bir-raba' fl-1994 li jinsabu fiż-żoni tal-ilma u tan-natura jistgħu japplikaw għand il-bank tad-demel, li huwa responsabbli għall-amministrazzjoni tal-iskema, għall-kumpens f'dawk iż-żoni. Huma meħtieġa li jindikaw il-parti tar-raba' tagħhom biċċa biċċa fuq il-mapep u l-pjanijiet, bi pjan tal-għelejjel għall-1994 u għas-sena tal-applikazzjoni. Jekk l-art tar-raba' tkun tinsab f'diversi erji jew żoni, il-kumpens jiġi kkalkulat abbażi tal-iktar standards stretti dwar l-applikazzjoni u t-tifrix tad-demel. Il-bank tad-demel jeżamina l-applikazzjonijiet u jinforma lil dawk konċernati dwar x'tip ta' kumpens se jitħallas, bl-użu tal-informazzjoni kollha disponibbli għalih. Il-kumpens ma jitħallasx jekk ikun jammonta għal inqas minn BEF 1 000. L-applikanti għandhom dritt jappellaw għand il-Ministru Fjamming tal-Ambjent, li jkun meħtieġ joħroġ deċiżjoni fi żmien sitt xhur, inkella l-appell jiġi kkunsidrat milqugħ.
(60)
Il-bank tad-demel, uffiċjali tal-pulizija u uffiċjali tad-dipartiment ta' spezzjoni tal-ambjent tal-awtorità ta' ġestjoni tal-ambjent, in-natura, l-art u l-ilma u uffiċjali oħrajn huma intitolati li jwettqu kontrolli biex jaraw li l-bdiewa qed jissodisfaw l-obbligi tagħhom skont id-digriet dwar id-demel. Jekk jinstab xi ksur, il-bdiewa jistgħu jkunu meħtieġa jħallsu l-għajnuna lura. L-ebda għajnuna ma tista' tingħata skont id-digriet dwar id-demel għal art koperta bħala mwarrba.
III. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
(61)
Il-miżuri deskritti hawn fuq jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Il-kumpens joriġina minn riżorsi tal-Istat u jitħallas lil ċerti kategoriji ta' bdiewa, jiġifieri dawk li jinsabu fiż-żoni tal-ilma jew żoni tan-natura. Dan l-appoġġ ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri għaliex itejjeb il-pożizzjoni kompetittiva tal-bdiewa li qed jirċievu l-kumpens meta mqabbla ma' bdiewa f'partijiet oħrajn tal-Belġju jew fi Stat Membri oħrajn li mhux qed jirċievu għajnuna. Barra minn hekk, sa fejn il-prodotti li ġew prodotti minn dawk il-bdiewa jkunu suġġetti għall-kummerċ intra-UE, il-miżuri jidhru li għandom il-possibbiltà li jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(62)
Fl-osservazzjonijiet bil-miktub tagħhom, l-awtoritajiet Belġjani enfasizzaw l-għanijiet ambjentali tal-iskema tal-għajnuna u f'dan il-kuntest ikkwotaw id-dispożizzjonijiet tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2078/92 tat-30 ta' Ġunju 1992 dwar metodi ta' produzzjoni agrikola li huma kompatibbli mar-rekwiżiti tal-protezzjoni tal-ambjent u l-manteniment tal-kampanja (minn hawn 'il quddiem ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2078/92) (6) u l-linji giwda tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għall-protezzjoni ambjentali (7). Punt 2.1 tal-linji gwida tal-għajnuna għall-ambjent jiddikjara li fis-settur agrikolu l-linji giwda ma japplikawx għall-qasam kopert mir-Regolament (KEE) Nru 2078/92. Għalhekk jixraq li tibda tiġi kkunsidrata l-applikazzjoni tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92 għall-miżuri konċernati.
Applikabbiltà tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92
(63)
L-awtoritajiet Belġjani jispjegaw li l-kumpens għall-bdiewa mogħti bħala parti mill-miżura fiż-żoni tan-natura u ż-żoni tal-ilma għandu jidher bħala implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92.
(64)
Ir-Regolament (KEE) Nru 2078/92 jistabbilixxi skema ta' għajnuna tal-Komunità li hija intenzjonata tippromwovi, inter alia, l-użu volontarju tal-prattiċi tal-biedja li jnaqqsu l-effetti tat-tniġġis tal-agrikoltura, abbażi tal-impriżi mogħtija mill-bidwi (l-Artikolu 2(1)). L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw il-kundizzjonijiet biex jagħtu l-għajnuna, u l-ammont ta' għajnuna li għandu jitħallas, abbażi tal-impriża mogħtija mill-benefiċjarju u t-telf tal-introjtu kif ukoll il-ħtieġa li jiġi pprovdut inċentiv (l-Artikolu 5(1) (a), (b)). Barra minn hekk, suġġetta għall-kundizzjonijiet determinati mill-Kummissjoni, il-Komunità tista' wkoll tikkontribwixxi għal ċerti primjums mogħtija mill-Istati Membri sabiex jikkompensaw għat-telf tal-introjtu li jirriżulta mill-applikazzjoni mandatorja tar-restrizzjonijiet msemmija fl-Artikolu 2 fil-kuntest tal-miżuri implimentati f'dawk l-Istati Membri skont id-dispożizzjonijiet tal-Komunità (l-Artikolu 4(5) tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92).
(65)
Barra minn hekk, skont l-Artikolu 10(1), l-Istati Membri għandhom il-possibbiltà jintroduċu skemi ta' finanzjament nazzjonali li għalihom il-kundizzjonijiet tal-għotja tal-għajnuna ivarjaw mir-rekwiżiti tar-Regolament jew l-ammonti tagħhom li jaqbżu l-limiti stipulati hemmhekk. Dawn l-iskemi għandhom ikunu konformi mal-għanijiet tar-Regolament u -regoli tal-għajnuna mill-Istat.
(66)
L-iskema inkwistjoni mhix immirata biex tipprovdi kumpens għat-telf marbut mal-konformità ma' impriżi volontarji magħmula mill-bdiewa. Lanqas ma tinvolvi konfinazjament tal-Komunità ta' kumpens fil-kuntest ta' miżuri implimentati mill-Belġju suġġett għall-kundizzjonijiet determinati mill-Kummissjoni. Minflok, l-iskema tikkonċerna l-finanzjament (esklussivament) nazzjonali tal-kumpens għal telf li jirriżulta mill-konformità mal-obbligi skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali dwar il-fertilizzanti.
(67)
Għalhekk, l-għajnuna tidħol fl-ambitu tal-applikazzjoni tar-Regolament u trid tiġi eżaminata skont ir-regoli applikabbli tal-għajnuna mill-Istat.
IV. APPLIKAZZJONI TAL-LINJI GWIDA TAL-KOMUNITÀ DWAR L-GĦAJNUNA MILL-ISTAT GĦALL-PROTEZZJONI AMBJENTALI
Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(68)
Huwa neċessarju li jiġi kkunsidrat jekk il-miżura tistax tiġi kkunsidrata bħala kompatibbli mal-Linji Gwida tal-1994 stipulati mill-Kummissjoni fir-rigward tal-għajnuna mill-Istat għall-protezzjoni ambjentali (8) (minn hawn 'il quddiem “il-linji gwida”) li kienu applikabbli fiż-żmien tal-miżura (9).
(69)
F'dan il-kuntest huwa meħtieġ li jiġi nnotat li l-miżuri tal-għajnuna għall-kumpens tar-rendiment imnaqqas tal-bur jew tal-qamħirrum, l-għajnuniet għar-rimi tad-demel żejjed u l-kumpens għall-ispejjeż addizjonali tal-użu tal-fertilizzant artifiċjali jikkostitwixxu għajnuniet operattivi. Bi tweġiba għall-mistoqsija tas-servizzi tal-Kummissjoni, l-awtoritajiet Belġjani spjegaw li l-ispejjeż tal-ħżin tad-demel, filwaqt li huma komparabbli mal-ispejjeż ta' investiment fi ħżin addizzjonali tad-demel, mhumiex direttament marbuta ma' investimenti attwali. Fid-dawl ta' dawn l-ispjegazzjonijiet, il-Kummissjoni tikkunsidra li din il-miżura għandha tiġi kkunsidrata wkoll bħala għajnuna operattiva.
(70)
B'mod ġenerali, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-pagament tal-għajnuniet operattivi għas-settur tal-agrikultura x'aktarx ma jipprovdix kontribuzzjoni fit-tul għall-iżvilupp tas-settur, u jista' joħloq tfixkil fil-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni li jagħti żvantaġġ lill-bdiewa li mhux qed jirċievu għajnuniet bħal dawn. Il-Kummissjoni għalhekk tieħu approċċ strett lejn il-valutazzjoni ta' għajnuniet bħal dawn.
(71)
Il-pagament tal-għajnuna operattiva għall-miżuri ta' protezzjoni ambjentali qed jiġi indirizzat fil-punt 3.4 tal-Linji Gwida. Dan jgħid:
“F'konformità mal-politika li ilha stabbilita, il-Kummissjoni normalment ma tapprovax għajnuna operattiva li tgħin lill-kumpaniji fl-ispejjeż li jirriżultaw mit-tniġġis jew l-iskumdità li jikkawżaw. Madankollu, il-Kummissjoni tista' tagħmel eċċezzjoni għal dan il-prinċipju f'ċerti ċirkustanzi definiti b'mod ċar. Għamlet hekk, s'issa, fil-qasam tal-ġestjoni tal-iskart u għajnuna mit-taxxi ambjentali. Il-Kummissjoni se tkompli tivvaluta każijiet bħal dawn fuq il-merti tagħhom u fid-dawl tal-kriterji stretti li żviluppat fiż-żewġ oqsma li għadhom kif issemmew. Dawn huma li l-għajnuna trid tikkumpensa biss għall-ispejjeż tal-produzzjoni żejda meta mqabbla ma' spejjeż tradizzjonali, u għandha tkun temporanja u fil-prinċipju digressiva, sabiex tipprovdi inċentiv għat-tnaqqis tat-tniġġis jew biex tintroduċi użu iktar effiċjenti tar-riżorsi iktar malajr. Barra minn hekk, l-għajnuna ma tistax tkun f'kunflitt ma' dispożizzjonijiet oħrajn tat-Trattat tal-KE, u b'mod partikolari dawk marbuta mal-moviment ħieles tal-oġġetti u s-servizzi.
Fil-qasam tal-ġestjoni tal-iskart, il-finanzjament pubbliku tal-ispejjeż addizzjonali tal-ġbir, l-irkupru u t-trattament selettiv tal-iskart muniċipali għall-benefiċċju tan-negozji kif ukoll il-konsumaturi jista' jinvolvi għajnuna mill-Istat iżda f'dak il-każ jista' jkun awtorizzat sakemm in-negozji jkunu mitluba jħallsu fi proporzjon għall-użu tagħhom tas-sistema jew l-ammont ta' skart li jipproduċu fl-impriża tagħhom. L-għajnuna għall-ġbir, irkupru jew trattament tal-iskart industrijali jew agrikolu se tiġi kkunsidrata abbażi ta' kull każ għalih.
L-għajnuna temporanja mit-taxxi ambjentali ġodda tista' tkun awtorizzata fejn hemm bżonn li terġa' tikseb bilanċ f'konfront mal-kompetittività, b'mod partikolari fil-livell internazzjonali. Fattur ieħor li għandu jitiqes huwa dak li jridu jagħmlu l-kumpaniji biex jikkumpensaw, sabiex inaqqsu t-tniġġis tagħhom. Din id-dispożizzjoni tapplika wkoll għal għajnuniet minn taxxi introdotti skont il-leġiżlazzjoni tal-KE fejn l-Istati Membri għandhom diskrezzjoni għal liema għajnuna u l-ammont tagħha.”
(72)
Fir-rigward ta' għajnuniet għall-ħżin u r-rimi ta' demel żejjed, il-Kummissjoni tikkunsidra li d-demel żejjed jista' jiġi kkunsidrat bħala forma ta' skart agrikolu. F'konformità mal-Linji Gwida kkwotati hawn fuq, l-għajnuna għar-rimi ta' skart bħal dan għandha tiġi kkunsidrata abbażi ta' kull każ għalih fid-dawl tal-kriterji tal-punt 3.4 tagħhom.
Għajnuniet għall-ħżin u r-rimi tad-demel żejjed: valutazzjoni
(73)
Il-Kummissjoni tinnota li l-miżura preżenti kienet temporanja, fis-sens li kienet tapplika biss għas-snin 1996 u 1997. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Belġjani ma nnotifikawx it-tkomplija tal-pagamenti diretti tal-għajnuna għar-rimi jew il-ħżin tad-demel, għalkemm l-arranġamenti għall-ġbir tad-demel mingħand ċerti bdiewa mill-bank tad-demel jibqgħu l-istess.
(74)
Il-Kummissjoni trid tqis ukoll il-fatt li l-miżuri tal-għajnuna ma humiex digressivi, għaliex l-istess livell ta' għajnuna huwa pprovdut għal kull waħda mis-sentejn inkwistjoni (ara para. 38-40, 49-51).
(75)
Barra minn hekk, abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Belġjani, jidher li l-miżura hija intenzjonata tikkumpensa għall-ispejjeż kompluti tal-ħżin u r-rimi tad-demel żejjed li jirriżultaw mir-restrizzjonijiet imposti fiż-żoni sensittivi. Għalhekk il-bdiewa jkunu qed jiffrankaw l-ispejjeż għar-rimi tal-iskart. Jidher ukoll li ma hemm l-ebda rekwiżit fuq il-bdiewa fiż-żoni sensittivi biex jieħdu xi passi biex inaqsu l-output tagħhom tad-demel. Għalhekk ma hemm l-ebda impenn ta' kontraparti mill-bdiewa talli jirċievu l-għajnuna, li sempliċiment tikkumpensahom talli jissodisfaw l-istandards iktar stretti tal-użu tad-demel stipulati fiż-żoni sensittivi. Konsegwentement, il-miżura ma toħloqx inċentiva għat-tnaqqis tal-produzzjoni tad-demel.
(76)
Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tikkunsidra li l-miżuri ma jikkonformawx mal-Linji Gwida u ma humiex komformi mal-għanijiet tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkunsidra li ma humiex kompatibbli mas-suq intern.
Għjnuniet għat-telf tal-produzzjoni
(77)
Fir-rigward tal-għajnuniet biex jikkumpensaw lill-bdiewa għat-telf tal-produzzjoni li jirriżultaw mir-restrizzjonijiet fuq l-użu tad-demel tal-annimali, inkluż l-għajnuna għall-kumpens tal-ispejjeż addizjonali tal-fertilizzanti artifiċjali, il-Kummissjoni tinnota li l-għajnuniet għat-telf tal-produzzjoni ma humiex imsemmija speċifikament fil-Linji Gwida. Madankollu, sa fejn ir-restrizzjonijiet dwar l-użu tad-demel jirriżultaw f'rendimenti mnaqqsa, għandhom il-probabbiltà li jżiedu l-ispejjeż tal-produzzjoni tal-bdiewa għall-għelejjel li jifdal. Skont il-prinċipji stabbiliti fil-Linji Gwida msemmija hawn fuq, jidher li għajnuniet bħal dawn jistgħu jkunu ġustifikati biss jekk jiġu sodisfatti l-kundizzjonijiet li ġejjin (10):
(a)
l-għajnuna għandha tkun temporanja u, fil-prinċipju, digressiva sabiex tipprovdi inċentiv biex jonqos it-tniġġis jew jiġu introdotti użijiet iktar effiċjenti tar-riżorsi iktar malajr;
(b)
l-għajnuna trid tikkumpensa biss spejjeż żejda tal-produzzjoni meta mqabbla mal-metodi tradizzjonali;
(c)
l-għajnuna ma tistax tkun f'kunflitt ma' dispożizzjonijiet oħrajn tat-Trattat tal-KE.
Barra minn hekk, tkompli mal-Artikolu 10 tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92 li għajnuna li tingħata barra mill-ambitu tar-Regolament iżda bil-għan li tikseb waħda mir-restrizzjonijeit stipulati fl-Artikolu 2 tiegħu għandha tkun konformi mal-għanijiet tar-Regolament.
L-għajnuna għandha tkun temporanja u digressiva
(78)
Minħabba l-fatt li l-għajnuna kienet tapplika biss għal perjodu ta' sentejn, tidher li hija temporanja. Fis-sottomissjoni tal-informazzjoni fl-14 ta' Jannar 2013, l-awtoritajiet Belġjani ikkonfermaw li l-miżuri waqfu fl-1998.
(79)
Madankollu, miż-żmien li kienet tapplika l-għajnuna, ma kien hemm l-ebda digressività tal-għajnuna (ara para. 38-40, 49-51), li għalhekk ma ħolqitx inċentiv għall-introduzzjoni ta' użijiet iktar effiċjenti tar-riżorsi iktar malajr.
Nuqqas ta' kumpens żejjed
(80)
Kif ġie nnotat hawn fuq, il-kumpens għat-telf tal-produzzjoni fil-bur huwa kkalkulat permezz ta' referenza għall-użu tal-fertilizzant totali permess fiż-żoni mhux sensittivi, jiġifieri 450 kg N/ettaru għall-bur u 325 kg N/ettaru għall-qamħirrum. Skont l-awtoritajiet Belġjani, dawn iċ-ċifri ġew ikkalkulati fuq bażi xjentifika sabiex jiżguraw li l-konċentrazzjoni tan-nitrati fl-ilma ta' taħt l-art u l-ilma tal-wiċċ ma taqbiżx il-50 mg NO3-N/l, jew 11,3 mg NO3-N/l, b'konsiderazzjoni ta' telf medju permissibbli ta' 70 kg NO3-N/l għal kull ettaru kull sena. L-għan huwa l-kombinament ta' produzzjoni ottima b'nixxija minima. Il-limiti għaż-żoni tan-natura u ż-żoni tal-ilma ġew ikkalkulati bl-istess mod, b'konsiderazzjoni tal-fatt li l-istatus tan-nitrati tagħhom huwa iktar sensittiv minn dak ta' żoni oħrajn.
(81)
L-awtoritajiet Belġjani, fl-ittra tagħhom tas-7 ta' Awwissu 1998, spjegaw li ġie deċiż li l-kumpens jiġi kkalkulat għad-differenza fl-istandard abbażi tal-ammont totali ta' nitroġenu li jista' jiġi legalment applikat, inkluż kemm in-nitroġenu mill-fertilizzanti artifiċjali kif ukoll in-nitroġenu mid-demel tal-annimali. Skont l-awtoritajiet Belġjani, dan l-approċċ intuża għaliex kien ikkunsidrat neċessarju biex jiżgura l-ugwaljanza fit-trattament tal-bdiewa f'reġjun uniku sabiex il-bdiewa li l-art tagħhom tinsab f'żoni koperti bi standards lokali iktar stretti ma jsofrux meta mqabbla ma' bdiewa li l-art tagħhom ma kinetx affettwata minn dawn l-istandards. Jekk l-istandards kienu l-istess għall-bdiewa kollha fiż-żoni kollha, dan il-vantaġġ kompetittiv ikun tneħħa u l-ebda kumpens ma jkun hemm bżonn li jitħallas. F'din is-sitwazzjoni, jekk il-bdiewa jagħmlu sforz biex imorru lil hinn mill-istandard tal-kwalità ambjentali bażiku, huwa possibbli li jiġi kkalkulat pagament ta' kumpens abbażi tad-differenza bejn dak li jinkiseb u l-istandard tal-kwalità.
(82)
Abbazi ta' dan il-prinċipju tal-ugwaljanza fi ħdan l-istess reġjun, l-awtoritajiet Belġjani kkunsidraw li r-regoli applikabbli ma jikkostitwixxux kumpens żejjed għall-bdiewa u/jew kumpens għall-waqfien ta' prattiki agrikoli li huma kuntrarji għar-regolamenti tal-UE. Skont l-argument tagħhom, l-iżvantaġġ jew il-vantaġġ kompetittiv fi ħdan reġjun agrikolu uniku se jkun iktar pronunzjat fi ħdan dak ir-reġjun milli fl-UE kumplessivament. Din hija r-raġuni għaliex, fil-Fjandri, kien kumpensat it-telf intier imġarrab mill-bdiewa li l-art tagħhom tinsab fiż-żoni bi standards lokali iktar stretti (għat-telf attwali tar-rendiment imġarrab).
(83)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani osservaw li fl-1996 u l-1997, ir-reġjun Fjamming diġà kien jimponi standards lokali iktar stretti filwaqt li d-Direttiva tan-nitrati ma kinitx tirrikjedi dan qabel l-20 ta' Diċembru 1998. Fiż-żoni sensittivi tal-ilma, ġiet imposta restrizzjoni ta' 200 kg N/ettaru għall-bur, filwaqt li għall-qamħirrum u għelejjel oħrajn kienet 170 kg N/ettaru. Għalhekk, skont l-awtoritajiet Belġjani, il-kwantità permessa ta' demel tal-annimali kienet, mill-1996, diġà inqas minn dik stipulata fl-ewwel programm ta' azzjoni tad-Direttiva 91/676/KEE u għal ċerti għelejjel kienet limitata għal-livell dikjarat fit-tieni programm ta' azzjoni.
(84)
Fl-14 ta' Jannar 2013 l-awtoritajiet Belġjani pprovdew informazzjoni dettaljata dwar il-metodu ta' kalkolu sabiex juru li dan kien f'konformità mal-prattika agrikola u mad-dispożizzjonijiet legali tal-UE fis-seħħ fi żmien il-miżura.
(85)
Madankollu, abbażi tal-informazzjoni disponibbli d-dispożizzjonijiet fiż-żoni tal-ilma u ż-żoni tan-natura ma jihdrux li jmorru lil hinn mill-obbligi stipulati fid-Direttiva 91/676/KEE. F'dan il-kuntest, il-Kummissjoni tinnota li l-awtoritajiet Belġjani infushom indikaw fl-osservazzjonijiet bil-miktub tagħhom li huma kienu identifikaw iż-żoni tal-ilma u ż-żoni tan-natura li huma partikolarment sensittivi għat-tniġġis tan-nitrati, u li għalhekk ikkunsidraw il-limiti iktar baxxi bħala neċessarji sabiex jiżguraw li tinkiseb il-mira ta' 50 mg/l nitrati fl-ilma ħelu tal-wiċċ, b'mod partikolari dak użat għall-estrazzjoni bħala ilma tax-xorb, u fl-ilma ta' taħt l-art. Dan kien il-livell li kien mandatorju fl-aħħar tal-1995 skont id-Direttiva 91/676/KEE.
(86)
Barra minn hekk, fir-rigward tal-metodu ta' kalkolu tal-kumpens, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Belġjani biex jipprovdu studji vvalidati biex juru l-akkuratezza tal-assunzjonijiet użati għall-kalkolu. B'mod partikolari, l-awtoritajiet Belġjani ġew mitluba jipprovdu r-riżultati tal-istudji li juru li tnaqqis tal-użu totali tal-fertilizzant minn 450 kg N/ettaru għal 350 kg N/ettaru fil-fatt jirriżulta fi tnaqqis tar-rendiment ta' 15 % u li tnaqqis minn 450 kg N/ettaru għal 400 kg N/ettaru jirriżulta fi tnaqqis fir-rendiment ta' 7 %. L-awtoritajiet Belġjani wrew l-akkuratezza tal-assunzjonijiet ta' sostenn użati għall-kalkolu fit-tweġiba tagħhom fl-14 ta' Jannar 2013.
(87)
Barra minn hekk, l-awtoritajiet Belġjani kienu mitluba wkoll jipprovdu informazzjoni addizjonali dwar l-assunzjonijiet użati biex jikkalkulaw l-effetti tat-telf tal-produzzjoni fuq il-profittabbiltà kumplessiva tal-impriża, bl-użu ta' firxa ta' ipoteżi, inkluż produzzjoni purament tar-raba' u produzzjoni mħallta ta' raba'/bhejjem. B'mod partikolari, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet Belġjani biex jipprovdu spjegazzjoni dettaljata dwar għaliex 15 % telf ta' produzzjoni tal-ħaxix f'impriża mħallta tar-raba'/bhejjem hija kkunsidrata li tikkostitwixxi telf ta' 40 % tal-profittabbiltà tal-impriża agrikola, b'konsiderazzjoni tat-tipi differenti ta' produzzjoni tal-bhejjem. L-awtoritajiet Belġjani pprovdew din l-informazzjoni fit-tweġiba tagħhom fl-14 ta' Jannar 2013.
(88)
Barra minn hekk, l-awtortajiet Belġjani ġew mitluba jipprovdu kalkoli bbażati fuq metodi alternattivi biex jipprovdu l-kumpens, pereżempju l-ispiża biex jinxtara għalf differenti bħala sostitut għall-produzzjoni mitlufa. Fir-risposta tagħhom tal-14 ta' Jannar 2013 l-awtoritajiet Belġjani jsostnu li, peress li dawn il-kalkoli ma twettqux fil-mument tal-miżura, ma għadux possibli li dawn il-kalkoli jsiru.
(89)
Għalhekk, fil-fehma tal-Kummissjoni l-awtoritajiet Belġjani ma wrewx li l-għajnuna kienet limitata għall-ispejjeż żejda tal-produzzjoni biss. Barra minn hekk, kif muri hawn fuq (para. 79), l-għajnuna ma kinitx digressiva.
(90)
Allura, l-għotja tal-għajnuna għat-telf tal-produzzjoni ma tissodisfax il-kundizzjonijiet tal-Linji Gwida. Għal dawn ir-raġunijiet, il-Kummissjoni tikkunsidra dawn il-miżuri ta' għajnuna bħala mhux kompatibbli mat-Trattat.
V. KONKLUŻJONI
(91)
Il-Kummissjoni ssib li l-Belġju implimenta l-kumpens illegalment skont id-digriet dwar id-demel bi ksur tal-Artikolu 93(3) tat-Trattat tal-KE (illum l-Artikolu 108(3) TFUE).
(92)
Il-miżuri ma jidħlux fil-kamp ta' applikazzjoni tar-Regolament (KEE) Nru 2078/92.
(93)
Il-miżuri għall-kumpens għall-ħżin u r-rimi tad-demel żejjed u t-telf tal-produzzjoni jikkostitwixxu għajnuniet operattivi li jistgħu jiġu dikjarati kompatibbli eċċezzjonalment biss. Għal dan, l-approċċ strett tal-Linji Gwida jbassar li l-għajnuna għall-ħżin u r-rimi tista' tiġi dikjarata kompatibbli jekk tkun temporanja u digressiva u jekk tirrikjedi impenn ta' kontroparti mill-bidwi. Għall-għajnuna għat-telf tal-produzzjoni, l-għajnuna għandha tkun temporanja u digressiva u tikkumpensa biss għall-ispejjeż żejda tal-produzzjoni. Kif ġie analiżżat hawn fuq, dawn il-kundizzjonijiet ma ġewx sodisfatti.
(94)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe impenn ta' kontroparti mill-benefiċjarji sabiex jirċievu l-għajnuna, u sa fejn il-miżuri tal-għajnuna ma jkunux jidhru li fihom xi inċentivi mill-benefiċjarji biex jieħdu passi addizzjonali biex itejbu l-protezzjoni ambjentali, skont il-Kummissjoni, din il-miżura tal-għajnuna ma tikkontribwixxix lejn l-iżvilupp ta' ċerti attivitajiet ekonomiċi fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) TFUE.
(95)
Id-digriet dwar id-demel ġie abbrogat fl-1998 u l-miżuri kollha twaqqfu.
(96)
Għar-raġunijiet ta' hawn fuq, il-Kummissjoni ssib li matul il-perjodu ta' applikazzjoni tagħha fis-snin 1996 u 1997 il-miżura kienet tikkostitwixxi għajnuna illegali u inkompatibbli li fil-prinċipju trid tiġi rkuprata.
(97)
Minħabba l-fatt li s-setgħat tal-Kummissjoni biex tirkupra għajnuna inkompatibbli huma suġġetti għall-perjodu ta' limitazzjoni ta' għaxar snin, (11) din l-għajnuna inkompatibbli ma tistax tiġi rkuprata.
(98)
Kwalunkwe għajnuna individwali, li fil-ħin tal-għotja ssodisfa l-kundizzjonijiet tal-eżenzjoni kollha jew skema approvata li hija kompatibbli mas-suq intern, sal-intensitajiet tal-għajnuna massima applikabbli għal dik it-tip ta' għajnuna.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li tingħata bħala kumpens skont id-digriet dwar id-demel, li b'mod illegali ddaħlet fis-seħħ mill-Belġju bi ksur tal-Artikolu 93(3) tat-Trattat tal-KE, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
Għajnuna individwali mogħtija skont l-iskema msemmija fl-Artikolu 1 li fil-ħin li ingħatat ssodisfat il-kundizzjonijiet tal-eżenzjoni kollha jew skema approvata li hija kompatibbli mas-suq intern, sal-intensitajiet tal-għajnuna massima applikabbli għal dik it-tip ta' għajnuna.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Belġju.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Settembru 2013.