ДИРЕКТИВА 2013/34/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 26 юни 2013 година
относно годишните финансови отчети, консолидираните финансови отчети и свързаните доклади на някои видове предприятия и за изменение на Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО на Съвета
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 50, параграф 1 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Настоящата директива отчита програмата на Комисията за по-добро регулиране, и по-специално съобщението на Комисията, озаглавено „Разумно регулиране в Европейския съюз“, чиято цел е да се изготвят и предоставят законодателни актове с най-високо качество, при спазване на принципите на субсидиарност и пропорционалност, като същевременно се гарантира, че административната тежест е пропорционална на ползите от тях. В съобщението на Комисията, озаглавено „Мисли първо за малките!“„Small Business Act“ за Европа“, прието през юни 2008 г. и преразгледано през февруари 2011 г., се признава централната роля, която изпълняват малките и средните предприятия (МСП) в икономиката на Съюза, като целта на съобщението е да се подобри цялостният подход към предприемачеството и принципът „мисли първо за малките“ да залегне във формулирането на политиката от регулирането до предоставянето на публични услуги. Европейският съвет от 24 и 25 март 2011 г. приветства намерението на Комисията да представи Акта за единния пазар, съдържащ мерки, които създават растеж и работни места и водят до осезаеми резултати за гражданите и предприятията.
В съобщението на Комисията, озаглавено „Акт за единния пазар“, прието през април 2011 г., се предлага опростяване на Четвърта Директива на Съвета 78/660/ЕИО от 25 юли 1978 г. приета на основание член 54, параграф 3, буква ж) от Договора относно годишните счетоводни отчети на някои видове дружества (3) и Седма Директива на Съвета 83/349/ЕИО от 25 юли 1978 г. приета на основание член 54, параграф 3, буква ж) от Договора относно консолидираните счетоводни отчети (4) (директивите за счетоводството), що се отнася до задълженията за предоставяне на финансова информация, и намаляване на административната тежест, по-специално за МСП. Целта на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж е да се намали административната тежест и да се подобри бизнес средата, по-специално за МСП, както и да се насърчи разгръщането на дейността на МСП в международен план. Европейският съвет от 24 и 25 март 2011 г. също призова за намаляване на цялостната регулаторна тежест, особено за МСП, както на равнището на Съюза, така и на национално равнище, и предложи мерки за повишаване на производителността, като премахване на бюрокрацията и подобряване на регулаторната рамка за МСП.
(2)
На 18 декември 2008 г. Европейският парламент прие резолюция относно счетоводните изисквания по отношение на малките и средните предприятия, и по-специално на микропредприятията (5), в която се посочва, че директивите за счетоводството са често твърде обременителни за малките и средните предприятия, и по-специално за микропредприятията, като Комисията се приканва да продължи усилията си за преразглеждане на споменатите директиви.
(3)
Координирането на националните разпоредби относно представянето и съдържанието на годишните финансови отчети и докладите за дейността, използваните в тях методи за оценяване и тяхното публикуване по отношение на определени видове предприятия с ограничена отговорност е от особено значение за защита на акционерите, съдружниците и трети страни. Необходима е едновременна координация в тези области за споменатите видове предприятия, защото, от една страна, някои предприятия функционират в повече от една държава-членка, а от друга - тези предприятия не осигуряват защита за трети страни в степен, надвишаваща размера на нетните им активи.
(4)
Годишните финансови отчети имат различни цели и не предоставят само информация за инвеститорите на капиталовите пазари, а дават представа за предходни сделки и укрепват корпоративното управление. Законодателството на Съюза в счетоводната област трябва да постигне подходящ баланс между интересите на адресатите на финансовите отчети и интересът на предприятията да не бъдат ненужно обременявани с изисквания за отчитане.
(5)
В обхвата на настоящата директива следва да се включат някои предприятия с ограничена отговорност, например публични и частни дружества с ограничена отговорност. Освен това има значителен брой събирателни и командитни дружества, в които всички неограничено отговорни съдружници са учредени като публични или частни дружества с ограничена отговорност, и следователно тези дружества следва да бъдат обект на мерките за координиране съгласно настоящата директива. Настоящата директива следва също да гарантира, че събирателните и командитните дружества попадат в нейния обхват, когато съдружниците в дружеството, които не са учредени като публични или частни дружества с ограничена отговорност, на практика имат ограничена отговорност по отношение на задълженията на дружеството, тъй като тази отговорност е ограничена от други предприятия, попадащи в обхвата на настоящата директива. Изключването на предприятията с нестопанска цел от обхвата на настоящата директива отговаря на нейната цел и е в съответствие с член 50, параграф 2, буква ж) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС)
(6)
Обхватът на настоящата директива следва да се основава на принципи, като се гарантира, че не е възможно дадено предприятие да се изключи от този обхват чрез създаването на групова структура с предприятия на много равнища, установени в Съюза или извън него.
(7)
Разпоредбите на настоящата директива следва да се прилагат само дотолкова, доколкото те не са несъвместими или не влизат в противоречие с разпоредбите относно финансовото отчитане за определени видове предприятия или с разпоредбите относно разпределението на капитала на предприятието, залегнали в други действащи законодателни актове, приети от една или повече институции на Съюза.
(8)
Освен това е необходимо на равнището на Съюза да бъдат установени минимални еквивалентни правни изисквания за количеството финансова информация, която конкуриращите се предприятия следва да предоставят на обществеността.
(9)
Годишните финансови отчети следва да бъдат изготвени разумно и следва да дават вярна и точна представа за активите, пасивите, финансовото състояние и резултатите от дейността на предприятието. Възможно е в изключителни случаи финансовият отчет да не дава такава вярна и точна представа, когато се прилагат разпоредбите на настоящата директива. В такива случаи предприятието следва да се отклони от тези разпоредби, за да даде вярна и точна представа. Държавите-членки следва да имат право да определят въпросните изключителни случаи и да въвеждат съответните особени правила, които се прилагат за тях. Изключителните случаи следва да се разбират само като много необикновени сделки и необикновени ситуации и не следва да се отнасят например за цели конкретни сектори.
(10)
Настоящата директива следва да гарантира, че изискванията за малките предприятия са до голяма степен хармонизирани в рамките на Съюза. Тя се основава на принципа „мисли първо за малките“. За да се избегне непропорционалната административна тежест за тези предприятия, държавите-членки следва да имат право да изискват само незначителен брой оповестявания чрез бележки, които се явяват допълнителни по отношение на задължителните бележки. Когато обаче съществува единна система за подаване на данни, държавите-членки могат в определени случаи да изискват ограничен брой допълнителни оповестявания, когато тези оповестявания се изискват изрично от тяхното национално данъчно законодателство и са строго необходими за целите на събирането на данъци. Държавите-членки следва да могат да налагат на средните и големите предприятия изисквания, които надхвърлят минималните изисквания на настоящата директива.
(11)
Когато настоящата директива дава право на държавите-членки да въвеждат допълнителни изисквания например за малките предприятия, това означава, че държавите-членки могат да се възползват от тази възможност изцяло или отчасти, като въвеждат изисквания, които не са така строги в сравнение с предвидените. По същия начин, когато настоящата директива дава право на държавите-членки да използват освобождаване например за малките предприятия, това означава, че държавите-членки могат да освобождават тези предприятия изцяло или отчасти.
(12)
Следва да се дадат определения за малки, средни и големи предприятия, които да се разграничават от гледна точка на общата сума на баланса, нетния оборот и средния брой служители през финансовата година, тъй като тези показатели обикновено дават обективна представа за големината на дадено предприятие. Въпреки това, когато дадено предприятие майка не изготвя консолидирани финансови отчети за групата, на държавите-членки следва да се позволи да предприемат действия, които според тях са необходими, за да се изиска класифицирането на това предприятие като по-голямо предприятие посредством определяне на размера му и произтичащата от него категория на консолидирана или агрегирана база. Когато държава-членка прилага едно или повече от незадължителните освобождавания за микропредприятия, микропредприятията следва също да бъдат определени от гледна точка на общата сума на баланса, нетния оборот и средния брой служители през финансовата година. Държавите-членки не следва да са задължени да определят отделни категории за средни предприятия и големи предприятия в националното си законодателство, ако средните предприятия са обект на едни и същи изисквания като големите предприятия.
(13)
Микропредприятията разполагат с ограничени ресурси, с които да изпълнят високите регулаторни изисквания. Ако няма специални правила за микропредприятията, за тях се прилагат правилата, които важат за малките предприятия. Тези правила налагат върху тях административна тежест, която е непропорционална на тяхната големина и следователно създават относително по-тежки условия за микропредприятията в сравнение с другите малки предприятия. Ето защо следва да е възможно държавите-членки да освобождават микропредприятията от някои задължения, приложими за малките предприятия, които биха довели до ненужно голяма административна тежест за тях. Микропредприятията обаче следва да продължат да подлежат на националните задължения за водене на счетоводство, отразяващо техните стопански операции и финансово състояние. Освен това инвестиционните дружества и финансовите холдингови дружества следва да бъдат изключени от ползите на опростяването, което се прилага за микропредприятията.
(14)
При вземането на решения относно необходимостта или начина на прилагане на различен режим за микропредприятията в контекста на настоящата директива държавите-членки следва да отчитат специфичните условия и потребности на собствените си пазари.
(15)
Публикуването на финансови отчети може да представлява тежест за микропредприятията. Същевременно е необходимо държавите-членки да гарантират спазването на настоящата директива. Във връзка с това на държавите-членки, които използват освобождаванията за микропредприятия, предвидени в настоящата директива, следва да бъде разрешено да освобождават микропредприятията от общото изискване за публикуване, при условие че съдържащата се в баланса информация е надлежно подадена в съответствие с националното законодателство в най-малко един определен компетентен орган и че тази информация е изпратена в стопанския регистър, така че при поискване да може да бъде получено копие от нея. В такива случаи не следва да се прилага предвиденото в настоящата директива задължение за публикуване на всеки счетоводен документ в съответствие с член 3, параграф 5 от Директива 2009/101/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. за координиране на гаранциите, които държавите-членки изискват от дружествата по смисъла на член 48, втора алинея от Договора, за защита на интересите на членовете и на трети лица с цел тези гаранции да станат равностойни (6).
(16)
С цел да се гарантира оповестяването на съпоставима и еквивалентна информация, при признаването и оценяването следва да се спазват принципите на действащо предприятие, предпазливост и начисляване. Не следва да се разрешават прихващания между позиции от активите и пасивите и позиции от приходите и разходите, а елементите на активите и пасивите следва да се оценяват отделно. В конкретни случаи обаче държавите-членки следва да имат право да разрешават на предприятията или да изискват от тях да извършват прихващания между позиции от активите и пасивите и позиции от приходите и разходите. При представянето на позициите във финансовите отчети следва да се има предвид икономическата реалност или търговската същност на основната сделка или споразумение. Държавите-членки обаче следва да имат право да освобождават предприятията от прилагането на този принцип.
(17)
Принципът на същественост следва да се прилага при признаването, оценяването, представянето, оповестяването и консолидирането на информация във финансовите отчети. Съгласно принципа на същественост информация, която се счита за несъществена, може например да бъде представена в обобщен вид във финансовите отчети. При все това, дори ако отделна позиция може да се счита за несъществена, е възможно несъществени позиции от сходно естество съвкупно да се считат за съществени. Държавите-членки следва да имат право да ограничават задължителното прилагане на принципа на същественост до представянето и оповестяването на информация. Принципът на същественост не следва да засяга националните задължения за водене на пълно счетоводство, отразяващо стопанските операции и финансовото състояние.
(18)
Позициите, които се признават в годишните финансови отчети, следва да се оценяват въз основа на принципа на покупната цена или производствените разходи, за да се гарантира надеждността на информацията във финансовите отчети. Държавите-членки обаче следва да имат право да разрешават на предприятията или да изискват от тях да извършват преоценка на дълготрайните активи, за да може на ползвателите на финансовите отчети да бъде предоставена по-точна информация.
(19)
Необходимостта от съпоставимост на финансовата информация в целия Съюз налага изискването държавите-членки да разрешат отчитане по справедлива стойност за определени финансови инструменти. Освен това системите на отчитане по справедлива стойност предоставят информация, която може да е от по-голямо значение за ползвателите на финансовите отчети, отколкото тази, основана на покупната цена или производствените разходи. Следователно държавите-членки следва да разрешават приемането на система на отчитане по справедлива стойност от всички предприятия или категории предприятия, различни от микропредприятията, ползващи освобождаванията, предвидени в настоящата директива, по отношение както на годишните, така и на консолидираните финансови отчети или - по избор на държавата-членка - по отношение само на консолидираните финансови отчети. Освен това държавите-членки следва да имат право да разрешават или изискват отчитане по справедлива стойност на активи, различни от финансови инструменти.
(20)
Необходимо е вариантите за структура на баланса да бъдат ограничен брой, за да се даде възможност на ползвателите на финансовите отчети да съпоставят по-добре финансовото състояние на предприятията в рамките на Съюза. Държавите-членки следва да изискват при изготвянето на баланса да се използва една структура и да имат право да предоставят избор от разрешените структури. Държавите-членки обаче следва да могат да разрешават на предприятията или да изискват от тях да изменят структурата и да представят баланс, в който са разграничени текущите и нетекущите позиции. Следва да са разрешени структура на отчета за приходите и разходите, показваща естеството на разходите, и структура на отчета за приходите и разходите, показваща функцията на разходите. Държавите-членки следва да изискват да се използва едната структура на отчета за приходите и разходите и да могат да предоставят избор от разрешените структури. Държавите-членки следва да могат също така да разрешават на предприятията да представят отчет за резултатите от дейността вместо отчет за приходите и разходите, изготвен в съответствие с една от разрешените структури. За малките и средните предприятия могат да се осигурят опростени варианти на изискваните структури. Държавите-членки обаче следва да имат право да ограничават структурите на баланса и на отчета за приходите и разходите, ако това е необходимо за електронното подаване на финансовите отчети.
(21)
С оглед на съпоставимостта следва да се осигури обща рамка за признаване, оценяване и представяне, inter alia, на корекциите в стойността, репутацията, провизиите, запасите от стоки и заместими вещи, както и приходите и разходите с извънредно голям размер или обхват.
(22)
Признаването и оценяването на някои позиции във финансовите отчети се извършват въз основа на приблизителни оценки, преценки и модели, а не въз основа на точно описание. Поради несигурния характер на стопанската дейност определени позиции във финансовите отчети не могат да бъдат оценени точно, а подлежат само на приблизителна оценка. Приблизителното оценяване е свързано с преценки въз основа на последната налична надеждна информация. Използването на приблизителни оценки е съществена част от подготовката на финансовите отчети. Това важи по-специално при провизиите, които по своята същност са по-несигурни от повечето други позиции в баланса. Приблизителните оценки следва да се основават на разумна преценка за управлението на предприятието и да се изчисляват на обективна основа, като се допълват от минал опит при подобни сделки, и в някои случаи - дори от доклади на независими експерти. Взетите предвид обстоятелства следва да включват всички допълнителни обстоятелства, породени от събития след датата на баланса.
(23)
Информацията, която се представя в баланса и в отчета за приходите и разходите, следва да бъде допълнена от оповестявания под формата на бележки към финансовите отчети. Ползвателите на финансовите отчети обикновено изпитват ограничена нужда от допълнителна информация от малките предприятия, а съставянето на въпросната допълнителна информация може да е скъпо за малките предприятия. Следователно има основания за малките предприятия да съществува режим на ограничено оповестяване. Когато обаче дадено микро- или малко предприятие сметне, че е от полза да извърши допълнителни оповестявания от видовете, които се изискват от средните и големите предприятия, или други оповестявания, които не са предвидени в настоящата директива, то следва да може да направи това.
(24)
Оповестяването във връзка със счетоводните политики представлява един от основните елементи от бележките към финансовите отчети. Това оповестяване следва да включва по-специално метода на оценяване на отделните елементи, декларация относно съответствието на тези счетоводни политики с концепцията за действащо предприятие и всички приети значителни изменения на счетоводните политики.
(25)
Ползвателите на финансовите отчети, изготвени от средните и големите предприятия, обикновено се нуждаят от по-подробна информация. Поради това в определени области следва да се извършват допълнителни оповестявания. Освобождаванията от някои от тези задължения за оповестяване са обосновани, когато това оповестяване би могло да засегне неблагоприятно определени лица или самото предприятие.
(26)
Докладът за дейността и консолидираният доклад за дейността са важни елементи на финансовото отчитане. Следва да се представи верен и точен преглед на развитието на стопанската дейност на предприятието и на неговото състояние в съответствие с мащаба и сложността на дейността му. Информацията не следва да бъде ограничена до финансовите аспекти на дейността на предприятието, а следва да се представи и анализ на въздействието върху околната среда и на социалните аспекти на дейността, които са нужни за разбирането на развитието, резултатите и състоянието на предприятието. В случаите, когато консолидираният доклад за дейността и докладът за дейността на предприятието майка се представят като единен доклад, може да е целесъобразно да бъдат подчертани онези въпроси, които са от значение за консолидираните предприятия като цяло. При все това, с оглед на потенциалната тежест за малките и средните предприятия, е уместно да се предвиди държавите-членки да могат да вземат решение за отмяна на задължението за предоставяне на нефинансова информация в доклада за дейността на такива предприятия.
(27)
Държавите-членки следва да имат възможност да освобождават малките предприятия от задължението за изготвяне на доклад за дейността, при условие че в бележките към финансовите отчети тези предприятия включват данните, отнасящи се до придобиването на собствени акции съгласно предвиденото в член 24, параграф 2 от Директива 2012/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. за съгласуване на гаранциите, които се изискват в държавите-членки за дружествата по смисъла на член 54, втора алинея от Договора за функционирането на Европейския съюз, за защита на интересите както на съдружниците, така и на трети лица по отношение учредяването на акционерни дружества и поддържането и изменението на техния капитал с цел тези гаранции да станат равностойни (7).
(28)
Предвид факта, че регистрирани на борсата предприятия могат да изпълняват важна роля в икономиките, в които функционират, разпоредбите на настоящата директива по отношение на декларацията за корпоративно управление следва да се прилагат за предприятия, чиито прехвърлими ценни книжа са допуснати до търговия на регулиран пазар.
(29)
Много предприятия са собственици на други предприятия и целта на координирането на законодателството, уреждащо консолидираните финансови отчети, е да се защитят съществуващите интереси в капиталовите дружества. Следва да се изготвят консолидирани финансови отчети, за да може на съдружниците и на трети страни да бъде предоставяна финансова информация за тези предприятия. Следователно националното законодателство, уреждащо консолидираните финансови отчети, следва да бъде съгласувано с цел постигане на целите за съпоставимост и еквивалентност на информацията, която предприятията следва да публикуват в Съюза. При все това, предвид липсата на цена по сделката, определена съгласно принципа на равнопоставеност и независимост на страните, държавите-членки следва да имат право да разрешават вътрешногруповите трансфери на дялови участия, т.нар. сделки с общ контрол, да бъдат отчитани по счетоводния метод на обединяване на участия, при който балансовата стойност на акциите на консолидирано предприятие се прихваща от съответния процентен дял от капитала.
(30)
С Директива 83/349/ЕИО беше въведено изискване за съставяне на консолидирани финансови отчети за групи в случаите, когато предприятието майка или едно или повече от дъщерните предприятия са учредени като един от видовете предприятия, изброени в приложение I или приложение II към настоящата директива. Държавите-членки разполагаха с възможност да освобождават предприятията майки от изискването за съставяне на консолидирани отчети в случаите, когато предприятието майка не е от видовете, изброени в приложение I или приложение II. Настоящата директива изисква само от предприятията майки от видовете, изброени в приложение I или, при определени обстоятелства, в приложение II, да съставят консолидирани финансови отчети, но не изключва възможността за държавите-членки за разширяване на обхвата на директивата, така че в него да попаднат и други случаи. Следователно по същество няма промяна, тъй като държавите-членки продължават да имат право да решават дали да изискват от предприятията, които не попадат в обхвата на настоящата директива да съставят консолидирани финансови отчети.
(31)
Консолидираните финансови отчети следва да представят дейностите на предприятието майка и неговите дъщерни предприятия като едно стопанско предприятие (група). Предприятията, които са контролирани от предприятието майка, следва да се считат за дъщерни предприятия. Контролът следва да се основава на притежаването на мажоритарен дял от правата на глас, но контрол може да съществува също така, когато има споразумения с други акционери или съдружници. При определени обстоятелства контрол може да бъде действително упражняван, когато предприятието майка притежава миноритарен дял от акциите или не притежава акции на дъщерното предприятие. Държавите-членки следва да имат право да изискват в консолидираните финансови отчети да бъдат включени предприятията, които не са обект на контрол, но са под общо управление или имат общ административен, управителен или надзорен орган.
(32)
Дъщерното предприятие, което от своя страна е предприятие майка, следва да изготвя консолидирани финансови отчети. Въпреки това държавите-членки следва да имат право при определени обстоятелства да освобождават такива предприятия майки от задължението да изготвят консолидирани финансови отчети, при условие че техните съдружници и третите страни са защитени в достатъчна степен.
(33)
Малките групи следва да бъдат освободени от задължението да изготвят консолидирани финансови отчети, тъй като ползвателите на финансовите отчети на малките предприятия не се нуждаят от много подробна информация, а изготвянето на консолидирани финансови отчети в допълнение към годишните финансови отчети на предприятието майка и дъщерните предприятия може да бъде много скъпо. Държавите-членки следва да могат да освобождават средните по големина групи от задължението да изготвят консолидирани финансови отчети на същото основание, свързано със съотношението на разходите и ползите, освен ако някое от свързаните предприятия не е дружество, извършващо дейност от обществен интерес.
(34)
Консолидирането изисква пълното включване на активите и пасивите и на приходите и разходите на предприятията от групата, както и отделното оповестяване на неконтролиращите участия в раздел „Капитал и резерви“ на консолидирания баланс, а също така отделното оповестяване на неконтролиращите участия в печалбите и загубите на групата в консолидираните отчети за приходите и разходите. Следва обаче да се внасят необходимите корекции, за да се неутрализират последиците от финансовите отношения между консолидираните предприятия.
(35)
Принципите на признаване и оценяване, приложими при изготвянето на годишните финансови отчети, следва да се прилагат и при изготвянето на консолидираните финансови отчети. Държавите-членки обаче следва да имат право да разрешават общите разпоредби и принципи, посочени в настоящата директива, да се прилагат по различен начин при годишните финансови отчети в сравнение с консолидираните финансови отчети.
(36)
Свързаните предприятия следва да бъдат включени в консолидираните финансови отчети съгласно метода на собствения капитал. Разпоредбите относно оценяването на свързани предприятия следва по същество да останат непроменени спрямо Директива 83/349/ЕИО, а методите, които са разрешени по силата на посочената действаща директива, могат да продължат да се прилагат. Държавите-членки следва също да могат да разрешават или да изискат съвместно управляваните предприятия да бъдат пропорционално консолидирани в консолидираните финансови отчети.
(37)
Консолидираните финансови отчети следва да включват всички оповестявания под формата на бележки към финансовите отчети за консолидираните предприятия, взети като цяло. Наименованията, седалищата и дяловото участие на групата в капитала на предприятията следва да бъдат оповестявани също така по отношение на дъщерните предприятия, асоциираните предприятия, съвместно управляваните предприятия и дяловите участия.
(38)
Годишните финансови отчети на всички предприятия, за които се прилага настоящата директива, следва да се публикуват в съответствие с Директива 2009/101/ЕО. При все това е целесъобразно да се предвиди възможност за предоставяне на определени дерогации за малки и средни предприятия в това отношение.
(39)
Настойчиво се препоръчва на държавите-членки да разработят електронни системи за публикуване, които дават възможност на предприятията да подават счетоводни данни, в т.ч. задължителни финансови отчети, само веднъж и то във форма, която да ги прави достъпни за множество ползватели, които лесно да могат да използват данните. Във връзка с докладването на финансовите отчети Комисията се насърчава да проучи начините за създаване на хармонизиран електронен формат. Тези системи обаче не следва да представляват тежест за малките и средните предприятия.
(40)
Като минимално изискване членовете на административните, управителните и надзорните органи на предприятието следва да носят колективна отговорност към предприятието за изготвянето и публикуването на годишните финансови отчети и докладите за дейността. Този подход следва да се прилага също така за членовете на административните, управителните и надзорните органи на предприятията, които изготвят консолидирани финансови отчети. Тези органи действат в рамките на предоставената им от националното законодателство компетентност. Това не следва да възпрепятства държавите-членки да предвиждат допълнителни мерки и да въвеждат пряка отговорност към акционерите или дори към други заинтересовани страни.
(41)
Отговорността за изготвянето и публикуването на годишните финансови отчети и на консолидираните финансови отчети, както и на докладите за дейността и на консолидираните доклади за дейността, се основава на националното законодателство. Съответните разпоредби по отношение на отговорността, определени от всяка държава-членка съгласно националното ѝ законодателство, следва да са приложими за членовете на административните, управителните и надзорните органи. Държавите-членки следва да имат право да определят степента на отговорността.
(42)
С цел да се насърчат процесите на надеждно финансово отчитане в рамките на Съюза, членовете на органа на предприятието, който отговаря за изготвянето на финансовите му отчети, следва да гарантират, че финансовата информация, включена в годишния финансов отчет на предприятието, както и в консолидирания финансов отчет на групата, дава вярна и точна представа.
(43)
Годишните финансови отчети и консолидираните финансови отчети следва да са обект на одит. Изискването в становището от одита да се посочва дали годишните или консолидираните финансови отчети дават вярна и точна представа в съответствие с приложимата рамка за финансово отчитане не следва да се схваща като ограничение на обхвата на това становище, а като поясняващо контекста, в който то е изразено. Годишните финансови отчети на малките предприятия не следва да подлежат на споменатото задължение за извършване на одит, тъй като одитът може да представлява значителна административна тежест за тази категория предприятия, като същевременно в много от малките предприятия едни и същи лица са както акционери, така и управители, и затова не се нуждаят особено от това трета страна да гарантира достоверността на финансовите отчети. Настоящата директива обаче не следва да възпрепятства държавите-членки да налагат извършването на одит на малките предприятия, като се вземат под внимание специфичните условия и потребности на тези предприятия и на ползвателите на финансовите им отчети. Освен това, по-подходящо е да се определи съдържанието на одитния доклад в Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2006 г. относно относно задължителния одит на годишните счетоводни отчети и консолидираните счетоводни отчети (8). Следователно посочената директива следва да бъде съответно изменена.
(44)
С цел да се осигури по-голяма прозрачност на плащанията, които се извършват към правителствата, големите предприятия и предприятията, извършващи дейност в обществен интерес, които осъществяват дейност в областта на добивната промишленост или дърводобив от девствени гори (9), следва да оповестяват в отделен годишен доклад съществените плащания, извършени към правителствата на държавите, в които осъществяват дейност. Такива предприятия функционират в държави, които са богати на природни ресурси, по-специално минерали, нефт, природен газ и на девствени гори. Докладът следва да включва видовете плащания, които са съпоставими с оповестяваните от предприятие, участващо в Инициативата за прозрачност в добивната промишленост (ИПДП). Инициативата е допълнение също към Плана за действие на ЕС за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT) и разпоредбите на Регламент (ЕС) № 995/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 20 октомври 2010 г. за определяне на задълженията на операторите, които пускат на пазара дървен материал и изделия от дървен материал (10), които изискват от търговците на изделия от дървен материал да извършват надлежен комплексен анализ, за да се предотврати навлизането на незаконен дървен материал на пазара на Съюза.
(45)
Докладът следва да служи за улесняване на правителствата на богатите на ресурси държави при прилагане на принципите и критериите на ИПДП и при отчитане пред техните граждани на плащанията, които въпросните правителства получават от предприятията, осъществяващи дейност в добивната промишленост, или предприятията, извършващи дърводобив от девствени гори, в рамките на тяхната юрисдикция. Докладът следва да включва оповестявания по държави и проекти. Проект следва да означава оперативни дейности, управлявани от единен договор, лиценз, лизинг, концесия или подобни правни споразумения, представляващи основание за задължение за плащане към правителство. Освен това, ако няколко такива споразумения са съществено свързани помежду си, те следва да се считат за проект. „Съществено свързани помежду си“ правни споразумения следва да се тълкува като набор от обединени по оперативен и географски признак договори, лицензи, лизинги или концесии или свързани споразумения, със сходни в същността си условия, които се подписват с правителството и пораждат задължения за плащане. Подобни споразумения могат да се регулират от единен договор, съвместно предприятие, договор за съвместно производство или друго всеобхватно правно споразумение.
(46)
Не е необходимо всяко плащане, независимо дали е извършено като еднократно плащане или като поредица от свързани плащания, да бъде отразявано в доклада, ако размерът му не надвишава 100 000 EUR за една финансова година. Това означава, че при наличие на споразумение, предвиждащо периодични плащания или вноски (напр. за наем), предприятието трябва да отчита общия размер на свързаните периодични плащания или вноски по свързани плащания, когато определя дали е достигнат прагът за тази поредица от плащания и като следствие от това - дали е необходимо оповестяване.
(47)
От предприятията, работещи в добивната промишленост или дърводобива от девствени гори, не следва се изисква да дезагрегират и разпределят плащания за проекти за извършването на плащания във връзка със задължения, наложени на равнището на субекта, а не на равнище проект. Например, ако дадено предприятие развива повече от един проект в приемаща държава и правителството на тази държава наложи корпоративен данък върху доходите на предприятието по отношение на общите му доходи в тази държава, а не по отношение на конкретен проект или операция, развивани на нейна територия, предприятието има право да оповести произтичащите от данъка върху доходите плащания, без да посочва конкретен проект, свързан с тях.
(48)
По правило предприятия, работещи в добивната промишленост или в дърводобива от девствени гори, не са задължени да оповестяват дивиденти, изплатени на правителството в качеството му на прост или обикновен акционер в това предприятие, доколкото дивидентът се изплаща на правителството при същите условия, както на останалите акционери. Независимо от това, от предприятието ще се изисква да оповестява всички дивиденти, изплатени вместо права върху продукцията или роялти.
(49)
С цел да се противодейства на потенциалното заобикаляне на изискванията за оповестяване, настоящата директива следва да посочва, че плащанията трябва да се оповестяват във връзка със същността на дейността или плащането. Следователно предприятието не следва да може да избегне оповестяване като например промени характеристиката на дадена дейност, която иначе би попаднала в обхвата на настоящата директива. Освен това плащанията или дейностите не следва да се разделят или обединяват изкуствено с оглед да се избегнат изискванията за оповестяване.
(50)
С цел да се установят обстоятелствата, при които предприятията следва да бъдат освободени от изискванията за докладване, предвидени в глава 10, на Комисията следва да се предостави правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с определянето на критериите, които да бъдат прилагани при оценката дали изискванията за докладване на трета страна са еквивалентни на изискванията в посочената глава. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе необходимите консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и съставянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(51)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на член 46, параграф 1, на Комисията следва да се дадат изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (11).
(52)
В рамките на три години след изтичането на срока за транспониране на настоящата директива от държавите-членки, Комисията следва да направи преглед на режима на докладване и да състави доклад. В рамките на прегледа следва да се разгледа ефективността на режима и да се вземат предвид процесите в международен план, в т.ч. въпросите, свързани с конкурентоспособността и енергийната сигурност. В рамките на прегледа следва също да се разгледа възможността за включването в обхвата на изискванията за докладване и на допълнителни стопански сектори, както и дали докладът следва да бъде одитиран. Освен това в рамките на прегледа следва да бъде отчетен опитът на съставителите и ползвателите на информация за плащания и да се разгледа въпросът дали би било целесъобразно включването на допълнителна информация за плащания като крайни данъчни ставки и данни за получателя, например информация за банковата сметка.
(53)
В съответствие със заключенията от срещата на високо равнище на Г-8 в Довил от май 2011 г. и с оглед насърчаването на равнопоставеността в международен план, Комисията следва да продължи да поощрява всички международни партньори да въведат подобни изисквания за отчитане на плащанията към правителствата. Във връзка с това изключително важно е да продължи работата по съответния международен счетоводен стандарт.
(54)
С цел да се вземат предвид бъдещите промени в законите на държавите-членки и в законодателството на Съюза по отношение на видовете дружества, на Комисията следва да бъде предоставено правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС, за да актуализира списъците с предприятия, поместени в приложения I и II. Делегирани актове следва да се използват и за адаптирането на показателите за големината на предприятията, тъй като с течение на времето инфлацията ще подкопае тяхната действителна стойност. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе необходимите консултации, включително на експертно равнище.
(55)
Тъй като целите на настоящата директива, а именно улесняване на трансграничните инвестиции и подобряване на съпоставимостта на финансовите отчети и доклади в рамките на Съюза и повишаване на общественото доверие в тях чрез подобрени и последователни конкретни оповестявания, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, поради обхвата и последствията на настоящата директива, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(56)
Настоящата директива заменя Директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО на Съвета. Поради това тези директиви следва да бъдат отменени.
(57)
Настоящата директива спазва основните права и принципите, признати по-специално в Хартата на основните права на Европейския съюз.
(58)
Съгласно Съвместната политическа декларация на държавите-членки и Комисията относно разяснителните документи от 28 септември 2011 г. държавите-членки са поели задължението в обосновани случаи да изпращат заедно с уведомлението за мерките за транспониране документ или документи, в които да разясняват връзката между елементите на дадена директива и съответстващите им части от националните нормативни актове за нейното транспониране. По отношение на настоящата директива законодателят смята представянето на таблици на съответствието за обосновано,
ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
ГЛАВА 1
ОБХВАТ, ОПРЕДЕЛЕНИЯ И КАТЕГОРИИ ПРЕДПРИЯТИЯ И ГРУПИ
Член 1
Обхват
1. Мерките за координиране, предвидени от настоящата директива, се прилагат по отношение на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите-членки, свързани с видовете предприятия, изброени:
а)
в приложение I;
б)
в приложение II, където всички преки или непреки съдружници в предприятието, които по принцип са с неограничена отговорност, всъщност са с ограничена отговорност, тъй като тези съдружници са в предприятия, които:
i)
са от видовете, изброени в приложение I; или
ii)
не са уредени от законодателството на държава-членка, но които имат правна форма, съпоставима с тази на предприятията, изброени в приложение I.
2. Държавите-членки информират Комисията в разумен срок за промените във видовете предприятия съгласно националното си законодателство, които могат да се отразят на точността на приложения I или II. В такъв случай Комисията се оправомощава да актуализира чрез делегирани актове в съответствие с член 49 списъците на предприятия, които се съдържат в приложения I и II.
Член 2
Определения
За целите на настоящата директива се прилагат следните определения:
1)
„дружества, извършващи дейност в обществен интерес“ означава предприятия, попадащи в обхвата на член 1, които:
а)
се регулират от законодателството на държава-членка и чиито прехвърлими ценни книжа са допуснати до търговия на регулиран пазар в която и да е държава-членка по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно пазарите на финансови инструменти (12);
б)
са кредитни институции съгласно определението в член 4, точка 1 от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (13), различни от споменатите в член 2 от посочената директива;
в)
са застрахователни предприятия по смисъла на член 2, параграф 1 от Директива 91/674/ЕИО на Съвета от 19 декември 1991 г. относно годишните счетоводни отчети и консолидираните счетоводни отчети на застрахователните предприятия (14); или
г)
са определени от държавите-членки като дружества, извършващи дейност в обществен интерес, например предприятия, които имат голяма обществена значимост поради характера на стопанската си дейност, своя размер или броя на служителите;
2)
„дялово участие“ означава права върху капитала на други предприятия, независимо дали са удостоверени или не с документи, които имат за цел да допринесат за дейността на предприятието, което притежава тези права, чрез създаване на трайна връзка с тези предприятия. Притежаването на част от капитала на друго предприятие се смята за дялово участие, ако надхвърля определен от държавите-членки процентен праг, който е по-нисък или равен на 20 %;
3)
„свързано лице“ има същото значение като в международните счетоводни стандарти, приети в съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 19 юли 2002 г. за прилагането на международните счетоводни стандарти (15);
4)
„дълготрайни активи“ означава активите, които са предназначени да се използват през продължителен период от време за дейността на предприятието;
5)
„нетен оборот“ означава сумите, които са получени от продажбата на продукти и предоставянето на услуги, след като се приспаднат търговските отстъпки, данък добавена стойност и други данъци, пряко свързани с оборота;
6)
„покупна цена“ означава платимата цена и всички разходи минус всички намаления на разходите, свързани с придобиването;
7)
„производствени разходи“ означава покупната цена на суровините, консумативите и другите разходи, които могат да бъдат пряко отнесени към въпросното изделие. Държавите-членки разрешават или изискват включването на разумна част от постоянни или променливи режийни разходи, които непряко могат да бъдат отнесени към въпросното изделие, доколкото са свързани с периода на производството. Не се включват разходите за разпространение;
8)
„корекции в стойността“ означава корекции, чието предназначение е да се вземат предвид промените в стойностите на отделните активи, които са установени към датата на баланса, независимо от това дали промяната е окончателна или не;
9)
„предприятие майка“ означава предприятие, което контролира едно или повече дъщерни предприятия;
10)
„дъщерно предприятие“ означава предприятие, което се контролира от предприятие майка, включително дъщерно предприятие на крайно предприятие майка;
11)
„група“ означава предприятие майка и всички негови дъщерни предприятия;
12)
„свързани предприятия“ означава всеки две или повече предприятия в рамките на дадена група;
13)
„асоциирано предприятие“ означава предприятие, в което друго предприятие притежава дялово участие и върху чиито оперативни и финансови политики посоченото друго предприятие упражнява значително влияние. Приема се, че дадено предприятие упражнява значително влияние върху друго предприятие, когато притежава 20 % или повече от правата на глас на акционерите или съдружниците в това друго предприятие;
14)
„инвестиционни дружества“ означава:
а)
дружества, чийто единствен предмет на дейност е влагане на средствата им в различни ценни книжа, недвижими имоти и други активи с единствената цел да бъдат разпределени инвестиционните рискове и акционерите им да се възползват от резултатите от управлението на техните активи;
б)
дружества, свързани с инвестиционни дружества с постоянен капитал, ако единственият предмет на дейност на тези свързани дружества е да придобият изцяло изплатени акции, емитирани от тези инвестиционни дружества, без да се засяга член 22, параграф 1, буква з) от Директива 2012/30/ЕС;
15)
„финансови холдингови дружества“ означава дружества, чийто единствен предмет на дейност е придобиване на участия в други дружества, управление на тези участия и извличане на печалба от тях, без те самите пряко или непряко да участват в управлението на тези дружества и без да се засягат правата, които финансовите холдингови дружества притежават в качеството си на акционери;
16)
„съществена информация“ означава информация, чието пропускане или невярно представяне би могло с основание да се очаква да окаже влияние върху решенията, които ползвателите вземат въз основа на финансовите отчети на предприятието. Същественият характер на отделните позиции се оценява във връзка с други подобни позиции.
Член 3
Категории предприятия и групи
1. При прилагането на една или повече от възможностите по член 36, държавите-членки определят микропредприятията като предприятия, които към датите на балансите си не надхвърлят праговете по най-малко два от следните три показателя:
а)
обща сума на баланса: 350 000 EUR;
б)
нетен оборот: 700 000 EUR;
в)
среден брой на служителите през финансовата година: 10.
2. Малките предприятия са предприятия, които към датите на балансите си не надхвърлят праговете по най-малко два от следните три показателя:
а)
обща сума на баланса: 4 000 000 EUR;
б)
нетен оборот: 8 000 000 EUR;
в)
среден брой на служителите през финансовата година: 50.
Държавите-членки могат да определят прагове, надвишаващи праговете по първа алинея, букви а) и б). При все това, праговете не надвишават 6 000 000 EUR за общата сума на баланса и 12 000 000 EUR за нетния оборот.
3. Средните предприятия са предприятия, които не са микропредприятия или малки предприятия, и които към датите на балансите си не надхвърлят праговете по най-малко два от следните три показателя:
а)
обща сума на баланса: 20 000 000 EUR;
б)
нетен оборот: 40 000 000 EUR;
в)
среден брой на служителите през финансовата година: 250.
4. Големите предприятия са предприятия, които към датите на балансите си надхвърлят праговете по най-малко два от следните три показателя:
а)
обща сума на баланса: 20 000 000 EUR;
б)
нетен оборот: 40 000 000 EUR;
в)
среден брой на служителите през финансовата година: 250.
5. Малките групи са групи, които се състоят от предприятие майка и подлежащи на консолидация дъщерни предприятия и които към датата на баланса на предприятието майка на консолидирана база не надхвърлят праговете по най-малко два от следните три показателя:
а)
обща сума на баланса: 4 000 000 EUR;
б)
нетен оборот: 8 000 000 EUR;
в)
среден брой на служителите през финансовата година: 50.
Държавите-членки могат да определят прагове, надвишаващи праговете по първа алинея, букви а) и б). При все това праговете не надвишават 6 000 000 EUR за общата сума на баланса и 12 000 000 EUR за нетния оборот.
6. Средните групи са групи, които не са малки групи, състоят се от предприятие майка и подлежащи на консолидация дъщерни предприятия и към датата на баланса на предприятието майка на консолидирана база не надхвърлят праговете по най-малко два от следните три показателя:
а)
обща сума на баланса: 20 000 000 EUR;
б)
нетен оборот: 40 000 000 EUR;
в)
среден брой на служителите през финансовата година: 250.
7. Големите групи са групи, които се състоят от предприятие майка и подлежащи на консолидация дъщерни предприятия и които към датата на баланса на предприятието майка на консолидирана база надхвърлят праговете по най-малко два от следните три показателя:
а)
обща сума на баланса: 20 000 000 EUR;
б)
нетен оборот: 40 000 000 EUR;
в)
среден брой на служителите през финансовата година: 250.
8. Държавите-членки разрешават при изчисляването на праговете по параграфи 5-7 от настоящия член да не се извършват прихващането, посочено в член 24, параграф 3, и изключването като последица от член 24, параграф 7. В такива случаи праговете за показателите за обща сума на баланса и за нетен оборот се завишават с 20 %.
9. При държавите-членки, които не са приели еврото, сумата в националната парична единица, която е еквивалентна на сумите, посочени в параграфи 1-7, се получава чрез прилагане на обменния курс, публикуван в Официален вестник на Европейския съюз на датата на влизане в сила на всяка директива, определяща тези суми.
За целите на конвертирането в националната валута на държавите-членки, които не са въвели еврото, сумите в евро, посочени параграфи 1, 3, 4, 6 и 7, могат да бъдат увеличавани или намалявани с не повече от 5 % за получаването на закръглена сума в националната валута.
10. Ако към датата на баланса си предприятието или групата е надхвърлило или вече не надхвърля праговете по два от трите показателя, посочени в параграфи 1-7, това обстоятелство се отразява върху прилагането на дерогациите, предвидени в настоящата директива, само ако настъпи през две последователни финансови години.
11. Общата сума на баланса по параграфи 1-7 от настоящия член се състои от общата стойност на активите в групи А-Д от раздел „Активи“ съгласно структурата, предвидена в приложение III или активите в групи А-Д съгласно структурата, предвидена в приложение IV.
12. При изчисляването на праговете по параграфи 1-7 държавите-членки могат да изискват за предприятията, за които показателят „нетен оборот“ не може да бъде посочен, да се включат приходите от други източници. Държавите-членки могат да изискват предприятията майки да изчисляват праговете си на консолидирана, а не на индивидуална база. Държавите-членки могат също да изискват свързаните предприятия да изчисляват праговете си на консолидирана или агрегирана база, ако тези предприятия са били създадени с единствената цел да се избегне отчитането на определена информация.
13. С оглед на извършването на корекции за отчитане на последиците от инфлацията Комисията най-малко на всеки пет години прави преглед и по целесъобразност изменя чрез делегирани актове в съответствие с член 49 праговете, посочени в параграфи 1-7 от настоящия член, като взема предвид стойностите на инфлацията, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз.
ГЛАВА 2
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ И ПРИНЦИПИ
Член 4
Общи разпоредби
1. Годишните финансови отчети съставляват неразделно цяло и за всички предприятия се състоят най-малко от баланс, отчет за приходите и разходите и бележки към финансовите отчети.
Държавите-членки могат да изискват предприятията, които не са малки предприятия, да включват и други отчети в годишните финансови отчети, в допълнение към документите, предвидени в първа алинея.
2. Годишните финансови отчети се съставят разбираемо и в съответствие с разпоредбите на настоящата директива.
3. Годишните финансови отчети дават вярна и точна представа за активите, пасивите, финансовото състояние и резултатите от дейността на предприятието. Ако прилагането на настоящата директива не е достатъчно за получаването на вярна и точна представа за активите, пасивите, финансовото състояние и резултатите от дейността на предприятието, в бележките към финансовите отчети се предоставя необходимата допълнителна информация за спазване на това изискване.
4. Ако в изключителни случаи прилагането на разпоредба на настоящата директива е несъвместимо със задължението по параграф 3, тази разпоредба не се прилага, за да се получи вярна и точна представа за активите, пасивите, финансовото състояние и резултатите от дейността на предприятието. Неприлагането на всяка такава разпоредба се оповестява и обосновава в бележките към финансовите отчети, заедно с описание на въздействието му върху активите, пасивите, финансовото състояние и резултатите от дейността на предприятието.
Държавите-членки могат да определят въпросните изключителни случаи и да въвеждат съответните особени правила, които се прилагат за тях.
5. Държавите-членки могат да изискват предприятията, които не са малки предприятия, да оповестяват в годишните си финансови отчети и други данни наред с информацията, която се изисква съгласно настоящата директива.
6. Чрез дерогация от параграф 5 държавите-членки могат да изискват малките предприятия да изготвят, да оповестяват и да публикуват информация във финансовите отчети, които надхвърлят изискванията на настоящата директива, при условие че всяка такава информация се събира по единна система за подаване на данни и изискването за оповестяване се съдържа в националното данъчно законодателство единствено за целите на събирането на данъци. Изискваната съгласно настоящия параграф информация се включва в съответната част на финансовите отчети.
7. Държавите-членки съобщават на Комисията всякаква допълнителна информация, която те изискват в съответствие с параграф 6, при транспонирането на настоящата директива и когато те въвеждат в националното законодателство нови изисквания в съответствие с параграф 6.
8. Държавите-членки, които използват електронни решения за подаване и публикуване на годишните финансови отчети, правят необходимото от малките предприятия да не се изисква да публикуват в съответствие с глава 7 допълнителните оповестявания, изисквани от националното данъчно законодателство, както е посочено в параграф 6.
Член 5
Общи оповестявания
В документа, в който се съдържат финансовите отчети, се посочват наименованието на предприятието и информацията, предвидена съгласно член 5, букви а) и б) от Директива 2009/101/ЕО.
Член 6
Общи принципи за финансово отчитане
1. Позициите, които се представят в годишните и в консолидираните финансови отчети, се признават и оценяват в съответствие със следните общи принципи:
а)
предполага се, че предприятието осъществява дейността си като действащо предприятие;
б)
счетоводните политики и методите за оценяване се прилагат последователно от една финансова година към следващата;
в)
признаването и оценяването са основани на принципа на предпазливостта и по-специално:
i)
могат да се признават само печалби, реализирани към датата на баланса;
ii)
признават се всички пасиви, възникнали в течение на съответната финансова година или на предходна финансова година, дори ако тези пасиви са станали известни едва в периода между датата на баланса и датата на съставянето му, и
iii)
признават се всички отрицателни корекции на стойността, независимо от това дали резултатът в края на финансовата година е печалба или загуба;
г)
сумите, които са признати в баланса и в отчета за приходите и разходите, се изчисляват по метода на начисляването;
д)
началният баланс за всяка финансова година съответства на крайния баланс за предходната финансова година;
е)
елементите на позициите на активите и пасивите се оценяват поотделно;
ж)
забраняват се каквито и да било прихващания между позиции на активите и пасивите или между позиции на приходите и разходите;
з)
позициите в отчета за приходите и разходите и в баланса се отчитат и представят с оглед на същността на съответната сделка или споразумение;
и)
позициите, които са признати във финансовите отчети, се оценяват в съответствие с принципа на покупната цена или на производствените разходи; както и
й)
посочените в настоящата директива изисквания относно признаването, оценяването, представянето, оповестяването и консолидирането не е необходимо да се спазват, когато последиците от спазването им са несъществени.
2. Независимо от разпоредбите на параграф 1, буква ж), държавите-членки могат в отделни случаи да разрешават на предприятията или да изискват от тях да извършват прихващания между позиции на активите и пасивите или между позиции на приходите и разходите, при условие че сумите, които се прихващат, са определени като брутни суми в бележките към финансовите отчети.
3. Държавите-членки могат да освобождават предприятията от изискванията по параграф 1, буква з).
4. Държавите-членки могат да ограничават обхвата на параграф 1, буква й) до представянето и оповестяването.
5. В допълнение към сумите, признати съгласно параграф 1, буква в), подточка ii), държавите-членки могат да разрешават или да изискват признаване на всички предвидими пасиви и потенциални загуби, възникнали в течение на въпросната финансова година или на предходна финансова година, дори ако тези пасиви или загуби са станали явни едва в периода между датата на баланса и датата на съставянето му.
Член 7
Алтернативен метод за оценяване на дълготрайни активи по преоценена стойност
1. Чрез дерогация от член 6, параграф 1, буква и) държавите-членки могат да разрешават на всички предприятия или категории предприятия или да изискват от тях оценяване на дълготрайните активи по преоценена стойност. Ако националното законодателство предвижда оценяване по преоценена стойност, в него се определят съдържанието и границите на този вид оценяване, както и правилата за прилагането му.
2. Когато се прилага параграф 1, разликата в сумата между оценката, направена по метода на покупната цена или производствените разходи, и оценката, направена по метода на преоценката, се вписва в баланса към резерва от преоценка в „Капитал и резерви“.
Резервът от преоценка може да бъде капитализиран по всяко време изцяло или отчасти.
Резервът от преоценка се намалява, когато прехвърлените в него суми вече не са необходими за отчитането по метода на преоценката. Държавите-членки могат да въвеждат правила за използването на резерва от преоценка, при условие че прехвърляне от този резерв към отчета за приходите и разходите може да се извършва само ако прехвърлените суми са записани като разходи в този отчет или отразяват действително настъпило увеличение на стойността. Не се допуска пряко или непряко разпределяне на каквато и да е част от резерва, освен ако тя представлява действително реализирана печалба.
Резервът от преоценка не може да бъде намаляван освен в съответствие с втора и трета алинея от настоящия параграф.
3. Корекциите в стойността се изчисляват всяка година въз основа на преоценената сума. Въпреки това, чрез дерогация от членове 9 и 13 държавите-членки могат да разрешават или да изискват в съответните позиции от структурите, предвидени в приложения V и VI, да бъде отразен само размерът на корекцията в стойността, получен в резултат на оценяване по метода на покупната цена или производствените разходи, а разликата, получена в резултат на оценяване по метода на преоценката съгласно настоящия член, да бъде отразена отделно в структурите.
Член 8
Алтернативен метод за оценяване по справедлива стойност
1. Чрез дерогация от член 6, параграф 1, буква и) и при спазване на условията, предвидени в настоящия член:
а)
държавите-членки разрешават на всички предприятия или категории предприятия или изискват от тях оценяване по справедлива стойност на финансовите инструменти, в това число деривативните финансови инструменти; както и
б)
държавите-членки могат да разрешават на всички предприятия или категории предприятия или да изискват от тях оценяване на определени категории активи, различни от финансови инструменти, по стойности, определени по отношение на справедливата стойност.
Прилагането на това разрешение или изискване може да бъде ограничено само до консолидираните финансови отчети.
2. За целите на настоящата директива договорите на базата на основни стоки, които дават право на коя да е от страните по договора да изпълни задълженията си по него, като плати в брой или чрез друг финансов инструмент, се считат за деривативни финансови инструменти, освен в случаите, когато такива договори:
а)
са били сключени и продължават да отговарят на изискванията на предприятието за очаквана покупка, продажба или употреба по времето, когато са били сключени и след това;
б)
са били замислени като договори на базата на основни стоки от самото начало; както и
в)
очаква се позицията по тях да бъде приключена посредством доставката на основната стока.
3. Параграф 1, буква а) се прилага само за следните пасиви:
а)
пасиви, държани като част от търговски портфейл; както и
б)
деривативни финансови инструменти.
4. Оценяването съгласно параграф 1, буква а) не се прилага за следното:
а)
недеривативни финансови инструменти, държани до техния падеж;
б)
инициирани от предприятията заеми и вземания, които не се държат с цел търговия; както и
в)
дялови участия в дъщерни предприятия, асоциирани предприятия и съвместни предприятия, инструменти на собствения капитал, емитирани от предприятието, договори за условно възнаграждение в бизнес комбинация, както и други финансови инструменти с такива особени характеристики, че тези инструменти съгласно общоприетите правила се отчитат различно от другите финансови инструменти.
5. Чрез дерогация от член 6, параграф 1, буква и) по отношение на всички активи и пасиви, които отговарят на изискванията за хеджирани позиции съгласно отчитането на хеджирането по справедлива стойност, или установени части от такива активи или пасиви, държавите-членки могат да разрешават оценяване по съответната стойност, изисквана съгласно тази система.
6. Чрез дерогация от параграфи 3 и 4, държавите-членки могат да разрешават или да изискват признаване, оценяване и оповестяване на финансовите инструменти в съответствие с международните счетоводни стандарти, приети съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002.
7. По смисъла на настоящия член справедливата стойност се определя по отношение на една от следните стойности:
а)
за финансови инструменти, за които лесно може да се идентифицира надежден пазар - пазарната стойност. Когато за даден инструмент не може лесно да се идентифицира пазарната стойност, но за компонентите му или за подобен инструмент може да се идентифицира такава стойност, пазарната стойност може да се определи от тази на компонентите или на посочения подобен инструмент;
б)
за финансови инструменти, за които не може лесно да се идентифицира надежден пазар - стойността, получена чрез прилагане на общоприети модели и техники за оценяване, при условие че тези модели и техники осигуряват достатъчно точно приближение на пазарната стойност.
Финансовите инструменти, които не могат да бъдат оценени надеждно по никой от методите, описани в първа алинея, букви а) и б), се оценяват в съответствие с принципа на покупната цена или производствените разходи, доколкото е възможно оценяване на тази основа.
8. Независимо от разпоредбите на член 6, параграф 1, буква в), когато даден финансов инструмент се оценява по справедлива стойност, всяка промяна в стойността се включва в отчета за приходите и разходите, освен в следните случаи, когато промяната се включва пряко в резерва по справедлива стойност:
а)
отчитаният инструмент е хеджиращ инструмент при система за отчитане на хеджирането, която позволява част от промяната или цялата промяна в стойността да не се отразява в отчета за приходите и разходите; или
б)
промяната в стойността е свързана с курсова разлика, възникваща по повод на паричен актив, който представлява част от нетната инвестиция на предприятието в чуждестранно предприятие.
Държавите-членки могат да разрешават или да изискват промяната в стойността на финансов актив, който е на разположение за продажба и който не е деривативен финансов инструмент, да се включва пряко в резерв по справедлива стойност. Този резерв по справедлива стойност се коригира, когато величините, регистрирани там, вече не са необходими за изпълнението на първа алинея, букви а) и б).
9. Независимо от разпоредбите на член 6, параграф 1, буква в), когато активи, които не са финансови инструменти, се оценяват по справедлива стойност, държавите-членки могат да разрешават на всички предприятия или категории предприятия или да изискват от тях промените в стойността да се включват в отчета за приходите и разходите.
ГЛАВА 3
БАЛАНС И ОТЧЕТ ЗА ПРИХОДИТЕ И РАЗХОДИТЕ
Член 9
Общи разпоредби по отношение на баланса и отчета за приходите и разходите
1. Структурата на баланса и на отчета за приходите и разходите не се променя през различните финансови години. При все това, в изключителни случаи се допускат отклонения от този принцип с цел получаване на вярна и точна представа за активите, пасивите, финансовото състояние и резултатите от дейността на предприятието. Всяко подобно отклонение и причините за него се оповестяват в бележките към финансовите отчети.
2. В баланса и в отчета за приходите и разходите позициите, посочени в приложения от III до VI се представят отделно в посочения ред. Държавите-членки допускат по-подробно подразделяне на тези позиции, при условие че се спазва предписаната структура. Държавите-членки допускат добавянето на междинни суми и на нови позиции, при условие че съдържанието им не е отразено в никоя от позициите в предписаната структура. Държавите-членки могат да изискват такова подразделяне, посочване на междинни суми или добавяне на нови позиции.
3. Структурата, номенклатурата и терминологията на позициите в баланса и в отчета за приходите и разходите, означени с арабски цифри, се приспособяват, ако това се налага поради специфичния характер на предприятието. Държавите-членки могат да изискват такова приспособяване при предприятия в определен икономически сектор.
Държавите-членки могат да разрешават или да изискват позициите в баланса и в отчета за приходите и разходите, предшествани от арабски цифри, да бъдат групирани, когато са незначителни по стойност с оглед на целите на даването на вярна и точна представа за активите, пасивите, финансовото състояние и резултатите от дейността на предприятието, или когато такова групиране допринася за по-голяма яснота, при условие че така групираните позиции са посочени отделно в бележките към финансовите отчети.
4. Чрез дерогация от параграфи 2 и 3 от настоящия член държавите-членки могат да ограничават възможностите на предприятието да се отклонява от структурите, предвидени в приложения от III до VI, доколкото това е необходимо за целите на електронното подаване на финансовите отчети.
5. По отношение на всяка позиция в баланса и в отчета за приходите и разходите се посочва стойността за финансовата година, за която се отнасят балансът и отчетът за приходите и разходите, както и стойността на съответната позиция за предходната финансова година. Когато тези стойности са несъпоставими, държавите-членки могат да изискват стойността за предходната финансова година да бъде коригирана. В бележките към финансовите отчети се оповестява и обосновава всеки случай на несъпоставимост или на каквато и да било корекция.
6. Държавите-членки могат да разрешават или да изискват приспособяване на структурата на баланса и на отчета за приходите и разходите с цел да се отразят разпределението на печалбата или третирането на загубата.
7. По отношение на третирането на дяловите участия в годишните финансови отчети:
а)
държавите-членки могат да разрешават или да изискват дяловите участия да се отчитат по метода на собствения капитал съгласно член 27, като се вземат предвид съществените корекции в резултат на особените характеристики на годишните финансови отчети в сравнение с консолидираните финансови отчети;
б)
държавите-членки могат да разрешават или да изискват част от печалбата или загубата, която може да се отнесе към дяловото участие, да се признава в отчета за приходите и разходите само до размера на сумата, съответстваща на дивидентите, които вече са получени или чието плащане може да се изисква; както и
в)
когато печалбата, относима към дяловото участие и призната в отчета за приходите и разходите, превишава сумата на дивидентите, които вече са получени или чието плащане може да се изиска, размерът на разликата се отнася към резерв, който не може да се разпределя сред акционерите.
Член 10
Представяне на баланса
За представянето на баланса държавите-членки предписват едната или и двете структури, посочени в приложения III и IV. Ако държава-членка предпише и двете структури, тя разрешава на предприятията да избират коя от предписаните структури да възприемат.
Член 11
Алтернативно представяне на баланса
Вместо представянето на позициите в съответствие със структурата, посочена в приложения III и IV, държавите-членки могат да разрешават на предприятията или на определени категории предприятия или да изискат от тях да представят позициите на базата на разграничение между текущи и нетекущи позиции, при условие че предоставената информация е най-малко равностойна на тази, която се предоставя в съответствие с приложения III и IV.
Член 12
Специални разпоредби относно определени позиции от баланса
1. Когато един актив или пасив се отнася до няколко позиции в структурата, връзката му с другите позиции се посочва в позицията, в която е записан този актив или пасив, или в бележките към финансовите отчети.
2. Собствените акции или дялове и акциите в свързани предприятия могат да се записват само в позициите, предвидени за тази цел.
3. Записването на отделен актив като дълготраен или краткотраен зависи от предназначението му.
4. Правата върху недвижимо имущество и други подобни права съгласно определеното в националното законодателство се записват в „Земя и сгради“.
5. Покупната цена или производствените разходи, или преоценената сума - когато се прилага член 7, параграф 1 - на дълготрайните активи с ограничен срок на използване се намаляват с корекции в стойността, изчислени така, че да позволяват систематичното отписване на тези активи през целия срок на използване.
6. Корекциите в стойността на дълготрайните активи са обект на следното:
а)
държавите-членки могат да разрешават или да изискват корекции в стойността на дълготрайните финансови активи, така че те да бъдат оценени с по-ниска стойност, с която да бъдат записани на датата на баланса;
б)
стойността на дълготрайните активи се коригира независимо от това дали срокът им на използване е ограничен, така че те да бъдат оценени с по-ниската стойност, с която ще бъдат записани на датата на баланса, ако се очаква трайно намаляване на стойността им;
в)
корекциите в стойността, посочени в букви а) и б), се отнасят към отчета за приходите и разходите и се посочват отделно в бележките към финансовите отчети, ако не са записани отделно в отчета за приходите и разходите;
г)
оценяването с по-ниската стойност по букви а) и б) не може да продължи след отпадане на причините за внасяне на корекции; настоящата разпоредба не се прилага за корекции в стойността по отношение на раздел „Репутация“.
7. Стойността на краткотрайните активи се коригира с цел те да бъдат отразени така, че да бъдат записани с по-ниска пазарна стойност, а при особени обстоятелства - с друга, по-ниска стойност към датата на баланса.
Оценяването с по-ниска стойност, предвидено в първа алинея, не може да продължи след отпадане на причините за внасяне на корекции.
8. Държавите-членки могат да разрешават или да изискват лихвите върху заемния капитал за финансиране на производство на дълготрайни или краткотрайни активи да бъдат включени в производствените разходи, ако се отнасят до периода на производството. Всяко прилагане на настоящата разпоредба се оповестява в бележките към финансовите отчети.
9. Държавите-членки могат да разрешават покупната цена или производствените разходи на запасите от стоки от една и съща категория и на всички заместими вещи, включително инвестициите, да бъдат изчислявани по средно претеглени цени, по реда на постъпването им „first in - first out“ (метод „FIFO“), по метода „last in, first out“ (метод „LIFO“) или по метод, който отразява общоприета добра практика.
10. Ако сумата за възстановяване по задължения надвишава полученото, държавите-членки могат да разрешат или да изискат разликата да се запише като актив. Тази разлика се отразява отделно в баланса или в бележките към финансовите отчети. Разликата се отписва на приемливи части всяка година и трябва да бъде напълно отписана най-късно към момента на възстановяване на сумата по задължението.
11. Нематериалните активи се отписват през целия срок на използването им.
В изключителни случаи, когато срокът на използване на репутация и разходите за развойна дейност не могат да бъдат надеждно определени, тези активи се отписват в рамките на максимален срок, установен от държавата-членка. Този максимален срок не може да бъде по-кратък от 5 години и не може да надвишава 10 години. В бележките към финансовите отчети се посочва обяснение за периода, в рамките на който се отписва репутацията.
Ако националното законодателство допуска включването на разходите за развойна дейност в раздел „Активи“ и до пълното отписване на тези разходи, държавите-членки изискват да не се извършва разпределение на печалбата, освен ако стойността на резервите за разпределение и пренесената печалба е най-малко равна на стойността на неотписаните разходи.
Ако националното законодателство допуска включване на разходите за учредяване в раздел „Активи“, тези разходи се отписват в рамките на максимален срок от пет години. В този случай държавите-членки изискват трета алинея да се прилага mutatis mutandis към разходите за учредяване.
В изключителни случаи държавите-членки могат да разрешават дегорации от трета и четвърта алинеи. Тези дерогации и основанията за тях се оповестяват в бележките към финансовите отчети.
12. Провизиите обхващат пасиви, чийто характер е ясно определен и които към датата на баланса или има вероятност да възникнат, или е сигурно, че ще възникнат, но е налице неяснота по отношение на стойността им или датата, на която ще възникнат.
Държавите-членки могат да разрешават също така създаването на провизии, предназначени за покриване на разходи, чийто характер е ясно определен и които към датата на баланса или има вероятност да възникнат, или е сигурно, че ще възникнат, но е налице неяснота по отношение на стойността им или датата, на която ще възникнат.
Към датата на баланса провизията представлява най-добрата прогнозна оценка за разходите, които има вероятност да възникнат, или - при пасив - необходимата сума за покриването на този пасив. Провизиите не се използват за коригиране на стойността на активите.
Член 13
Представяне на отчета за приходите и разходите
1. За представянето на отчета за приходите и разходите държавите-членки предписват едната или и двете структури, посочени в приложения V и VI. Ако държава-членка предпише двете структури, тя може да разрешава на предприятията да избират коя от предписаните структури да възприемат.
2. Чрез дерогация от член 4, параграф 1 държавите-членки могат да разрешават на всички предприятия или определени категории предприятия или да изискват от тях да представят отчет за своето изпълнение вместо представяне на позициите на приходите и разходите в съответствие с приложения V и VI, при условие че предоставената информация е най-малко равностойна на тази, която иначе се изисква съгласно членове 13 и 14.
Член 14
Опростяване за малки и средни предприятия
1. Държавите-членки могат да разрешават на малките предприятия да изготвят съкратени баланси, в които са включени само позициите, означени с букви и римски цифри в приложения III и IV, като следната информация се оповестява отделно:
а)
изискваната информация в скоби в група Г, II) от раздел „Активи“ и група В от раздел „Капитал, резерви и пасиви“ от приложение III, но като съвкупна сума за всички включени групи; или
б)
изискваната информация в скоби в група Г, II) от приложение IV.
2. Държавите-членки могат да разрешават на малките и средни предприятия да изготвят съкратен отчет за приходите и разходите в следните граници:
а)
в приложение V, позиции 1-5 могат да се групират в една позиция, наречена „Брутен резултат“;
б)
в приложение VI, позиции 1, 2, 3 и 6 могат да се групират в една позиция, наречена „Брутен резултат“.
ГЛАВА 4
БЕЛЕЖКИ КЪМ ФИНАНСОВИТЕ ОТЧЕТИ
Член 15
Общи разпоредби относно бележките към финансовите отчети
Когато в съответствие с настоящата глава се представят бележки към баланса и към отчета за приходите и разходите, бележките се представят в реда на представяне на позициите в баланса и в отчета за приходите и разходите.
Член 16
Съдържание на бележките към финансовите отчети, което важи за всички предприятия
1. Наред с информацията, която се изисква от други разпоредби на настоящата директива, в бележките към финансовите отчети всички предприятия оповестяват следната информация:
а)
приети счетоводни политики;
б)
ако дълготрайните активи са оценени по преоценена стойност, таблица, показваща:
i)
изменението на резерва от преоценка в рамките на финансовата година заедно с обяснение на данъчното третиране на съдържащите се позиции, както и
ii)
балансовата сума, която би била призната, ако дълготрайните активи не са били преоценени;
в)
когато финансовите инструменти и/или активите, различни от финансови инструменти, се оценяват по справедлива стойност:
i)
основните допускания, които са в основата на моделите и техниките на остойностяване, когато справедливата стойност е определена съгласно член 8, параграф 7, буква б);
ii)
за всяка категория финансови инструменти или активи, различни от финансови инструменти - справедливата стойност, промените в стойността, включени директно в отчета за приходите и разходите, и промените, включени в резервите по справедлива стойност;
iii)
за всеки клас деривативни финансови инструменти - информация относно обхвата и естеството на инструментите, включително важните условия, които могат да повлияят на размера, времето и сигурността на бъдещите парични потоци, както и
iv)
таблица, показваща изменението на резервите по справедлива стойност в рамките на финансовата година;
г)
общия размер на всички финансови задължения, гаранции или непредвидени разходи, които не са включени в баланса, с означение на характера и формата на предоставените вещни обезпечения; задълженията, свързани с пенсии, и задълженията към свързани или асоциирани предприятия се посочват отделно;
д)
размера на авансите и на кредитите, предоставени на членовете на административните, управителните и надзорните органи, като се посочват лихвените проценти, основните условия и върнатите, отписани или отказани суми, както и задълженията, поети в полза на тези лица чрез всякакъв вид гаранции, като се посочва общата сума за всяка категория;
е)
размера и характера на отделните позиции от приходите или разходите, които са с извънредно голям размер или обхват;
ж)
размера на задълженията на предприятието, които стават дължими и изискуеми след повече от пет години, както и размера на всички задължения на предприятието, за които то е предоставило вещно обезпечение, като се посочват естеството и формата на обезпечението; и
з)
средния брой на служителите през финансовата година.
2. Държавите-членки могат да изискват mutatis mutandis от малките предприятия да оповестяват информацията, изисквана по член 17, параграф 1, букви а), м), п), р) и с).
За целите на първа алинея изискваната по член 17, параграф 1, буква п) информация се ограничава до характера и стопанската цел на договореностите, посочени в същата буква.
За целите на първа алинея оповестяването на изискваната по член 17, параграф 1, буква с) информация се ограничава до сделки, сключени със страните, изброени в четвърта алинея от същата буква.
3. Държавите-членки не могат да изискват оповестявания от малките предприятия, надхвърлящи изискваното или разрешеното по настоящия член.
Член 17
Допълнителни оповестявания за средни и големи предприятия и предприятия, извършващи дейност в обществен интерес
1. Освен информацията по член 16 и всички други разпоредби на настоящата директива, средните и големите предприятия и предприятията, извършващи дейност в обществен интерес, оповестяват в бележките към финансовите отчети информация за:
а)
различните позиции дълготрайни активи:
i)
покупната цена или производствените разходи или, ако е използван алтернативен метод на оценяване, справедливата стойност или преоценената сума в началото и в края на финансовата година;
ii)
придобиванията, преотстъпванията и прехвърлянията през финансовата година;
iii)
корекциите в кумулативната стойност в началото и в края на финансовата година;
iv)
корекциите в стойността, внесени през финансовата година;
v)
изменението на корекциите в кумулативната стойност по отношение на придобиванията, преотстъпванията и прехвърлянията през финансовата година; както и
vi)
капитализираната сума през финансовата година, когато лихвата се капитализира в съответствие с член 12, параграф 8;
б)
размера на корекциите и причините за тях, ако спрямо дълготрайните или краткотрайните активи се прилагат корекции в стойността само за целите на данъчното облагане;
в)
когато финансовите инструменти се оценяват по покупна цена или производствени разходи:
i)
за всеки клас деривативни финансови инструменти:
-
справедливата стойност на инструментите, ако такава стойност може да бъде определена посредством който и да било от методите, предвидени в член 8, параграф 7, буква а), както и
-
информация относно обхвата и естеството на инструментите;
ii)
за дълготрайните финансови активи, осчетоводени по стойност, която надвишава справедливата им стойност:
-
балансовата стойност и справедливата стойност на отделните активи или на подходящи групи от тях, както и
-
причините, поради които балансовата стойност не е намалена, в това число характера на данните, от които се предполага, че балансовата стойност ще бъде възстановена;
г)
размера на възнагражденията, изплатени през финансовата година на членовете на административните, управителните и надзорните органи във връзка с функциите им, и всички задължения, възникнали или поети по отношение на пенсиите на бивши членове на тези органи, като се посочва общата сума за всяка категория органи.
Държавите-членки могат да отменят изискването за оповестяване на тази информация, когато подобно оповестяване би направило възможно установяването на финансовото състояние на определен член на такъв орган;
д)
средния брой служители през финансовата година, разпределени по категории, и ако тези разходи не са оповестени отделно в отчета за приходите и разходите, разходите за персонал за финансовата година, разпределени по работни заплати, разходи за социална сигурност и разходи за пенсии;
е)
когато в баланса е призната провизия за отсрочени данъци, салдата на отсрочените данъци в края на финансовата година и изменението на тези салда през финансовата година;
ж)
наименованието и седалището на всяко предприятие, в което самото предприятие или лице, което действа от свое име, но за сметка на предприятието, притежава дялово участие, като се записва частта от притежавания капитал, размерът на капитала и резервите и резултатът от дейността на съответното предприятие за последната финансова година, за която са приети финансови отчети; информацията за капитала и резервите и за резултата от дейността може да се пропусне, ако съответното предприятие не публикува баланса си и не е контролирано от предприятието.
Държавите-членки могат да разрешат информацията, чието оповестяване се изисква в първа алинея от настоящата буква, да бъде под формата на данни, представени в съответствие с член 3, параграфи 1 и 3 от Директива 2009/101/ЕО. Предоставянето на тези данни се прави в бележките към финансовите отчети. Държавите-членки могат да разрешат също така информацията да бъде пропусната, когато тя е с такъв характер, че сериозно би засегнала някое от предприятията, за които се отнася. Държавите-членки могат да обвържат пропускането на тази информация с предварително административно или съдебно разрешение. Всяко пропускане на такава информация се оповестява в бележките към финансовите отчети;
з)
броя и номиналната стойност, а ако такава липсва - отчетната стойност на акциите или дяловете, записани през финансовата година в рамките на уставния капитал, без да се засяга действието на член 2, буква д) от Директива 2009/101/ЕО или на член 2, букви в) и г) от Директива 2012/30/ЕС по отношение на размера на този капитал;
и)
когато съществуват повече от един клас акции или дялове - броя и номиналната стойност, а при липса на такава - отчетната стойност за всеки клас;
й)
наличието на сертификати за дялово участие, конвертируеми облигации, гаранции, опции или аналогични ценни книжа или права, като се посочва техният брой и правата, свързани с тях;
к)
наименованието, централата или седалището и правната форма на всяко от предприятията, на които предприятието е неограничено отговорен съдружник;
л)
наименованието и седалището на предприятието, което изготвя консолидираните финансови отчети на най-голямото обединение от предприятия, в което предприятието участва като дъщерно предприятие;
м)
наименованието и седалището на предприятието, което изготвя консолидираните финансови отчети на най-малкото обединение от предприятия, в което предприятието участва като дъщерно предприятие и което също е включено в обединението от предприятия, посочено в буква л);
н)
мястото, откъдето могат да бъдат получени копия на консолидираните финансови отчети, посочени в букви л) и м), при условие че са на разположение;
о)
предложеното разпределение на печалбата или третиране на загубата или, където е приложимо, разпределението на печалбата или третирането на загубата;
п)
характера и стопанската цел на договореностите на предприятието, които не са включени в баланса, и финансовото отражение върху предприятието на тези договорености, при условие че рисковете или ползите от такива договорености са съществени и доколкото оповестяването на такива рискове или ползи е необходимо за целите на оценяването на финансовото състояние на предприятието;
р)
естеството и финансовото въздействие на съществените събития, възникнали след датата на баланса, които не са отразени в отчета за приходите и разходите или в баланса; както и
с)
сделките, сключени със свързани лица от страна на предприятието, включително стойността на такива сделки, характера на взаимоотношенията със свързаното лице и друга информация за сделките, необходима за оценка на финансовото състояние на предприятието. Информацията относно отделните сделки може да бъде обобщена според техния характер, освен когато отделната информация е необходима за оценка на въздействието на сделките със свързани лица върху финансовото състояние на предприятието.
Държавите-членки могат да разрешат или да изискат оповестяване единствено на сделките със свързани лица, които не са били сключени при нормални пазарни условия.
Държавите-членки могат да разрешат да не се оповестяват сделките, сключени между един или повече членове в група, при условие че дъщерните дружества, които са страна по сделката, се притежават изцяло от такъв член.
Държавите-членки могат да разрешат на средните предприятия да ограничат оповестяването на сделките със свързани лица до сделки, сключени със:
i)
собственици, които имат дялово участие в предприятието;
ii)
предприятия, в които самото предприятие има дялово участие; както и
iii)
членове на административните, управителните или надзорните органи на предприятието.
2. В следните случаи от държавите-членки не се изисква да прилагат параграф 1, буква ж) по отношение на предприятия, които са предприятия майки, регулирани от националното им законодателство:
а)
когато предприятието, в което предприятието майка има дялово участие за целите на параграф 1, буква ж), е включено в консолидираните финансови отчети, изготвени от това предприятие майка, или в консолидираните финансови отчети на по-голямо обединение от предприятия съгласно член 23, параграф 4;
б)
когато това дялово участие е отразено от предприятието майка в неговите годишни финансови отчети в съответствие с член 9, параграф 7 или в консолидираните финансови отчети, изготвени от това предприятие майка в съответствие с член 27, параграфи 1-8.
Член 18
Допълнителни оповестявания за големи предприятия и предприятия, извършващи дейност в обществен интерес
1. В допълнение към информацията, която се изисква по членове 16 и 17 и които и да било други разпоредби от настоящата директива, големите предприятия и предприятията, извършващи дейност в обществен интерес, оповестяват в бележките към финансовите отчети информация по отношение на следните въпроси:
а)
нетния оборот, разпределен по категории дейности и по географски пазари, ако тези категории и пазари съществено се различават помежду си, като се има предвид начинът, по който са организирани продажбата на стоките и предоставянето на услугите; както и
б)
общия размер на възнаграждението за финансовата година на всеки задължителен одитор или одиторското дружество за извършването на задължителния одит на годишните финансови отчети, както и общия размер на възнаграждението на всеки задължителен одитор или одиторското дружество за други одиторски услуги, за данъчни консултации и за други услуги, различни от одиторските.
2. Държавите-членки могат да разрешат информацията, посочена в параграф 1, буква а), да бъде пропусната, ако оповестяването на тази информация би засегнало сериозно предприятието. Държавите-членки могат да обвържат това пропускане с предварително административно или съдебно разрешение. Всяко такова пропускане се оповестява в бележките към финансовите отчети.
3. Държавите-членки могат да предвидят, че параграф 1, буква б) не се прилага спрямо годишните финансови отчети на предприятие, което е включено в консолидираните финансови отчети, съставянето на които се изисква съгласно член 22, при условие че тази информация е посочена в бележките към консолидираните финансови отчети.
ГЛАВА 5
ДОКЛАД ЗА ДЕЙНОСТТА
Член 19
Съдържание на доклада за дейността
1. Докладът за дейността включва обективен преглед на развитието и изпълнението на стопанската дейност на предприятието и неговото състояние, заедно с описание на главните рискове и несигурни обстоятелства, пред които е изправено.
Прегледът е балансиран и изчерпателен анализ на развитието и изпълнението на стопанската дейност на предприятието и на неговото състояние, в съответствие с мащаба и сложността на дейността му.
Дотолкова, доколкото е необходимо за оценката на развитието, резултата от дейността или състоянието на предприятието, анализът включва финансови, а където е подходящо, и нефинансови ключови показатели за резултата от дейността, имащи отношение към конкретна стопанска дейност, включително информация по въпроси, свързани с околната среда и персонала. При предоставянето на анализа в доклада за дейността, където е подходящо, се включват препратки към сумите, отчетени в годишните финансови отчети, и допълнителни обяснения във връзка с тях.
2. Докладът за дейността съдържа информация и за:
а)
вероятното бъдещо развитие на предприятието;
б)
научноизследователската и развойна дейност;
в)
информация за придобиването на собствени акции по член 24, параграф 2 от Директива 2012/30/ЕС;
г)
наличието на клонове на предприятието; както и
д)
по отношение на използването от предприятието на финансови инструменти и когато това е от значение за оценяване на активите и пасивите му, на финансовото му състояние и на резултатите от дейността му:
i)
целите и политиките на предприятието за управление на финансовия риск, включително политиката му на хеджиране на всеки един основен тип прогнозирана сделка, за която се използва отчитане на хеджирането; както и
ii)
излагането на предприятието на ценови риск, кредитен риск, риск по отношение на ликвидността и риск по отношение на паричните потоци.
3. Държавите-членки могат да освободят малките предприятия от задължението да изготвят доклади за дейността, при условие че изискват в бележките към финансовите отчети да е дадена информацията по член 24, параграф 2 от Директива 2012/30/ЕС относно придобиването от предприятието на собствените му акции.
4. Държавите-членки могат да освободят малките и средните предприятия от задължението, предвидено в параграф 1, трета алинея, доколкото то се отнася до нефинансова информация.
Член 20
Декларация за корпоративно управление
1. Предприятията, посочени в член 2, параграф 1, буква а) включват в своя доклад за дейността декларация за корпоративно управление. Тази декларация се включва като специален раздел в доклада за дейността и съдържа най-малко следната информация:
а)
по целесъобразност препратка към посоченото по-долу:
i)
кодекса за корпоративно управление, на който предприятието се подчинява;
ii)
кодекса за корпоративно управление, който предприятието може да е решило да прилага доброволно;
iii)
цялата съответна информация относно практиките на корпоративно управление, които се прилагат отвъд изискванията по националното законодателство.
При препратка към кодекса за корпоративно управление, посочен в подточки i) или ii), предприятието посочва също къде съответните текстове са обществено достъпни. При препратка към информацията, посочена в подточка iii), предприятието оповестява публично подробности относно своите практики на корпоративно управление;
б)
доколкото предприятието в съответствие с националното законодателство се отклонява от кодекса за корпоративно управление съгласно буква а), подточка i) или ii), обяснение от страна на предприятието от кои части на кодекса за корпоративно управление се отклонява и какви са основанията за това. Когато предприятието е решило да не се позовава на никое от правилата на кодекса за корпоративно управление съгласно буква а), подточка i) или ii), то обяснява своите основания за това;
в)
описание на основните характеристики на системите за вътрешен контрол и управление на риска на предприятието във връзка с процеса на финансово отчитане;
г)
информацията, изисквана съгласно член 10, параграф 1, букви в), г), е), з) и и) от Директива 2004/25/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно предложенията за поглъщане (16), когато предприятието е предмет на нейните разпоредби;
д)
описание на функционирането на събранието на акционерите и неговите основни правомощия и описание на правата на акционерите и как те могат да бъдат упражнявани, освен ако информацията не е вече предвидена в националното законодателство; както и
е)
състава и функционирането на административните, управителните и надзорните органи и техните комитети.
2. Държавите-членки могат да разрешат информацията, изисквана по параграф 1 от настоящия член, да бъде представена:
а)
в отделен доклад, публикуван заедно с доклада за дейността съгласно изискванията в член 30; или
б)
в документ, който е обществено достъпен на уебсайта на предприятието, на който се прави позоваване в доклада за дейността.
В отделния доклад или документа по букви а) и б) съответно може да се съдържа позоваване на доклада за дейността, когато информацията, изисквана по параграф 1, буква г) от настоящия член, е посочена в доклада за дейността.
3. Задължителният одитор или одиторско дружество изразява мнение в съответствие с член 34, параграф 1, втора алинея относно информацията, подготвяна по параграф 1, букви в) и г) от настоящия член, и проверява дали е представена информацията по параграф 1, букви а), б), д) и е) от настоящия член.
4. Държавите-членки могат да освободят посочените в параграф 1 предприятия, емитирали само ценни книжа, различни от акции, допуснати до търгуване на регулиран пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО, от прилагането на параграф 1, букви а), б), д) и е) от настоящия член, освен ако такива предприятия са емитирали акции, които се търгуват по многостранна търговска система по смисъла на член 4, параграф 1, точка 15 от Директива 2004/39/ЕО.
ГЛАВА 6
КОНСОЛИДИРАНИ ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ И ДОКЛАДИ
Член 21
Обхват на консолидираните финансови отчети и доклади
За целите на настоящата глава предприятието майка и всичките му дъщерни предприятия се консолидират, когато предприятието майка е предприятие, към което по силата на член 1, параграф 1 се прилагат мерките за координация, предвидени от настоящата директива.
Член 22
Изискване за изготвяне на консолидирани финансови отчети
1. Държавите-членки изискват от всяко предприятие, регулирано от националното им законодателство, да съставя консолидирани финансови отчети и консолидиран доклад за дейността, ако това предприятие (предприятие майка):
а)
притежава мнозинството от гласовете на акционерите или съдружниците в друго предприятие (дъщерно предприятие);
б)
има право да назначава или освобождава мнозинството от членовете на административния, управителния или надзорния орган на друго предприятие (дъщерно предприятие) и същевременно е акционер или съдружник в това предприятие;
в)
има право да упражнява господстващо влияние върху предприятие (дъщерно предприятие), в което е акционер или съдружник по силата на договор, сключен с това предприятие, или на клауза в неговия учредителен акт, ако законодателството, приложимо към дъщерното предприятие, допуска то да се подчинява на такива договори или клаузи.
Не е необходимо държавите-членки да изискват предприятието майка да бъде акционер или съдружник в дъщерното си предприятие. Държавите-членки, чието законодателство не урежда подобни договори или клаузи, не са длъжни да прилагат настоящата разпоредба; или
г)
е акционер или съдружник в предприятие и:
i)
мнозинството от членовете на административните, управителните или надзорните органи на това предприятие (дъщерно предприятие), които са заемали длъжността през съответната финансова година, през предишната финансова година и до датата на съставяне на консолидираните финансови отчети, са назначени само в резултат на упражняването на правата си на глас; или
ii)
контролира самό, по силата на договор с други акционери или съдружници в това предприятие (дъщерно предприятие) мнозинството от гласовете на акционерите или съдружниците в това предприятие. Държавите-членки могат да въведат по-подробни разпоредби за формата и съдържанието на подобни договори.
Държавите-членки предписват най-малко изискванията по буква ii). Те могат да обвържат прилагането на подточка i) с изискването правата на глас да представляват най-малко 20 % от всички права на глас.
Подточка i) обаче не се прилага, когато трета страна притежава правата по букви а), б) или в) по отношение на това предприятие.
2. В допълнение на случаите по параграф 1, държавите-членки могат да изискват от всяко предприятие, регулирано от националното им законодателство, да съставя консолидирани финансови отчети и консолидиран доклад за дейността, ако:
а)
това предприятие (предприятие майка) има правомощията да упражнява или действително упражнява доминиращо влияние или контрол върху друго предприятие (дъщерно предприятие); или
б)
това предприятие (предприятие майка) и другото предприятие (дъщерно предприятие) се управляват общо от предприятието майка.
3. За целите на параграф 1, букви а), б) и г) към правата на предприятието майка се добавят правата на глас и правата на назначаване и освобождаване, принадлежащи на всяко друго дъщерно предприятие, както и на всяко лице, което действа от свое име, но за сметка на предприятието майка или на друго дъщерно предприятие.
4. За целите на параграф 1, букви а), б) и г) правата, посочени в параграф 3, се намаляват с правата, които произтичат от:
а)
акции и дялове, държани за сметка на лице, различно от предприятието майка или негово дъщерно предприятие; или
б)
акции и дялове:
i)
които се държат като обезпечение, при условие че правата по тях се упражняват съгласно получените инструкции, или
ii)
които се държат във връзка с предоставянето на заеми като част от обичайните стопански дейности, при условие че правото на глас се упражнява в интерес на лицето, дало обезпечението.
5. За целите на параграф 1, букви а) и г), общият сбор от гласовете на акционерите или съдружниците в дъщерното предприятие се намалява с гласовете по акции или дялове, притежавани от същото предприятие, от негово дъщерно предприятие или от лице, което действа от свое име, но за сметка на някое от тези предприятия.
6. Без да се засяга действието на член 23, параграф 9, предприятието майка и всичките му дъщерни предприятия се консолидират, независимо от това къде се намират техните седалища.
7. Без да се засяга действието на настоящия член и на членове 21 и 23, държавата-членка може да изиска всяко предприятие, което се регулира от националното ѝ законодателство, да изготвя консолидирани финансови отчети и консолидиран доклад за дейността, ако:
а)
това предприятие и едно или повече други предприятия, с които не е свързано съгласно параграфи 1 или 2, са под единно управление в съответствие със:
i)
договор, сключен с това предприятие, или
ii)
учредителния акт или клаузите на учредителния акт на другите предприятия; или
б)
през финансовата година и до съставянето на консолидираните финансови отчети по-голямата част от членовете на административните, управителните или надзорните органи на това предприятие и на едно или повече други предприятия, с които не е свързано съгласно параграф 1 или 2, са едни и същи лица.
8. Когато държавата-членка прилага възможността по параграф 7, предприятията, описани в този параграф, и всички техни дъщерни предприятия се консолидират, когато едно или повече от тези предприятия са учредени като един от видовете предприятия, посочени в приложение I или приложение II.
9. Разпоредбите на параграф 6 от настоящия член, член 23, параграфи 1, 2 и 9 и 10, както и членове 24-29 се прилагат към консолидираните финансови отчети и консолидираните доклади за дейността по параграф 7 от настоящия член със следните изменения:
а)
позоваванията на предприятието майка се разбират като отнасящи се за всички предприятия, посочени в параграф 7 от настоящия член; както и
б)
без да се засяга действието на член 24, параграф 3, позициите „капитал“, „премии по акции“, „резерв от преоценка“, „резерви“, „пренесена печалба или загуба“ и „резултат за финансовата година“ в консолидираните финансови отчети се отнасят до общите суми за всяко едно от предприятията, посочени в параграф 7 от настоящия член.
Член 23
Освобождаване от консолидиране
1. Малките групи се освобождават от задължението да изготвят консолидирани финансови отчети и консолидиран доклад за дейността, освен ако някое свързано предприятие е предприятие, извършващо дейност в обществен интерес.
2. Държавите-членки могат да освобождават средните групи от задължението да изготвят консолидирани финансови отчети и консолидиран доклад за дейността, освен ако някое свързано предприятие е предприятие, извършващо дейност в обществен интерес.
3. Независимо от разпоредбите на параграфи 1 и 2 от настоящия член, в посочените по-долу случаи държавата-членка освобождава от задължението да изготвя консолидирани финансови отчети и консолидиран доклад за дейността всяко предприятие майка (освободеното предприятие), регулирано от националното ѝ законодателство, което е и дъщерно предприятие, в т.ч. предприятие, извършващо дейност в обществен интерес, освен ако това предприятие, извършващо дейност в обществен интерес, попада в обхвата на разпоредбите на член 2, параграф 1, буква а), чието собствено предприятие майка се регулира от законодателството на държава-членка и:
а)
предприятието майка на освободеното предприятие притежава всички акции или дялове в освободеното предприятие. За тази цел не се вземат предвид акциите или дяловете в освободеното предприятие, притежавани от членовете на неговите административни, управителни или надзорни органи по силата на правно задължение или на задължение, установено в учредителния акт; или
б)
предприятието майка на освободеното предприятие притежава 90 % или повече от акциите или дяловете в освободеното предприятие и останалите акционери или съдружници в освободеното предприятие са одобрили освобождаването.
4. Освобождаванията по параграф 3 отговарят на всяко едно от следните условия:
а)
освободеното предприятие и, без да се засяга действието на параграф 9, всичките му дъщерни предприятия са консолидирани във финансовите отчети на по-голямо обединение от предприятия, чието предприятие майка се регулира от законодателството на държавата-членка;
б)
консолидираните финансови отчети, посочени в буква а), и консолидираният доклад за дейността на по-голямото обединение от предприятия се съставят от предприятието майка на това обединение в съответствие със законодателството на държавата-членка, което регулира предприятието майка, в съответствие с настоящата директива или международните счетоводни стандарти, приети в съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002;
в)
за освободеното предприятие се публикуват посочените по-долу документи по начина, предвиден от законодателството на държавата-членка, приложимо към освободеното предприятие в съответствие с член 30:
i)
консолидираните финансови отчети, посочени в буква а), и консолидираният доклад за дейността, посочен в буква б),
ii)
одиторският доклад, както и
iii)
при нужда, допълнението по параграф 6.
Въпросната държава-членка може да изисква документите, посочени в подточки i), ii) и iii), да бъдат публикувани на нейния официален език и преводът да бъде заверен;
г)
в бележките към годишните финансови отчети на освободеното предприятие се оповестява следното:
i)
наименованието и седалището на предприятието майка, което съставя консолидираните финансови отчети по буква а); както и
ii)
освобождаването от задължението за съставяне на консолидирани финансови отчети и консолидиран доклад за дейността.
5. В случаите, неуредени от параграф 3, държавите-членки могат, без да се засяга действието на параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, да освободят от задължението да изготвя консолидирани финансови отчети и консолидиран доклад за дейността всяко предприятие майка (освободеното предприятие), регулирано от националното им законодателство, което е и дъщерно предприятие, в т.ч. предприятие, извършващо дейност в обществен интерес, освен ако това предприятие, извършващо дейност в обществен интерес, попада в обхвата на член 2, параграф 1, буква а), чието предприятие майка се регулира от законодателството на държава-членка, при условие че са изпълнени всички условия съгласно параграф 4 и при условие че:
а)
акционерите или съдружниците на освободеното предприятия, които притежават минимален дял от записания капитал на това предприятие, не са поискали изготвянето на консолидираните финансови отчети поне шест месеца преди края на финансовата година;
б)
минималният дял по буква а) не надхвърля следните граници:
i)
10 % от записания капитал при акционерни дружества и командитни дружества с акции; както и
ii)
20 % от записания капитал при друг вид предприятия.
в)
държавите-членки не обвързват освобождаването със следните условия:
i)
предприятието майка, изготвило консолидираните финансови отчети по параграф 4, буква а), да бъде регулирано от законодателството на държавата-членка, предоставяща освобождаването, или
ii)
условия, свързани с изготвянето и одита на консолидираните финансови отчети.
6. Държава-членка може да обвърже освобождаването по членове 3 и 5 и с оповестяването на допълнителна информация в съответствие с настоящата директива в консолидираните финансови отчети по параграф 4, буква а) или в допълнението към тях, ако тази информация се изисква от предприятията, регулирани от националното законодателство на същата държава-членка, които са задължени да изготвят консолидирани финансови отчети и се намират в същото положение.
7. Параграфи 3-6 се прилагат, без да се засяга законодателството на държавите-членки относно съставянето на консолидирани финансови отчети или консолидирани доклади за дейността, доколкото тези документи се изискват:
а)
за осведомяване на служителите или на техни представители; или
б)
от административен или съдебен орган за собствените му нужди.
8. Без да се засягат разпоредбите на параграфи 1, 2, 3 и 5 от настоящия член, държавата-членка, която предоставя освобождаване по параграфи 3 и 5 от настоящия член, може също да освободи от задължението да изготвя консолидирани финансови отчети и консолидиран доклад за дейността всяко предприятие майка (освободеното предприятие), регулирано от националното ѝ законодателство, което е и дъщерно предприятие, в т.ч. предприятие, извършващо дейност в обществен интерес, освен ако това предприятие попада в обхвата на член 2, параграф 1, буква а), чието предприятие майка не е регулирано от националното законодателство на държава-членка, ако са изпълнени всички условия, изброени по-долу:
а)
освободеното предприятие и всички негови дъщерни предприятия, без да се засяга действието на параграф 9, са консолидирани във финансовите отчети на по-голямо обединение от предприятия;
б)
консолидираните финансови отчети по буква а) и при нужда консолидираният доклад за дейността се съставят:
i)
в съответствие с настоящата директива;
ii)
според международните счетоводни стандарти, приети съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002;
iii)
аналогично на консолидираните финансови отчети и консолидираните доклади за дейността, съставени в съответствие с настоящата директива; или
iv)
аналогично на международните счетоводни стандарти, определени в съответствие с Регламент (ЕО) № 1569/2007 на Комисията за създаване на механизъм за определяне на еквивалентността на счетоводните стандарти, прилагани от емитенти на ценни книжа от трети държави съгласно Директиви 2003/71/ЕО и 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17);
в)
извършен е одит на консолидираните финансови отчети по буква а) от един или повече задължителни одитори или одиторски дружества, лицензирани да извършват одит на финансови отчети според националното законодателство, приложимо към предприятието, което е съставило тези отчети.
Прилагат се параграф 4, букви в) и г) и параграфи 5, 6 и 7.
9. Не е задължително дадено предприятие, включително предприятие, извършващо дейност в обществен интерес, да бъде включвано в консолидираните финансови отчети, когато е изпълнено поне едно от следните условия:
а)
в изключително редки случаи, при които информацията, нужна за изготвянето на консолидираните финансови отчети в съответствие с настоящата директива, не може да бъде получена без прекомерни разходи или ненужно забавяне;
б)
акциите или дяловете на въпросното предприятие се притежават единствено с оглед на последващата им продажба; или
в)
сериозни дългосрочни ограничения в значителна степен възпрепятстват:
i)
предприятието майка да упражнява своите права върху активите или да осъществява управлението на въпросното предприятие; или
ii)
осъществяването на единно управление на въпросното предприятие, когато то се намира в отношения измежду посочените в член 22, параграф 7.
10. Без да се засягат разпоредбите на член 6, параграф 1, буква б), член 21 и параграфи 1 и 2 от настоящия член, всяко предприятие майка, включително предприятие, извършващо дейност в обществен интерес, се освобождава от задължението по член 22, ако:
а)
всичките му дъщерни предприятия са незначителни, разглеждани поотделно и като цяло; или
б)
всичките му дъщерни предприятия могат да бъдат изключени от консолидиране съгласно параграф 9 от настоящия член.
Член 24
Изготвяне на консолидирани финансови отчети
1. По отношение на консолидираните финансови отчети се прилагат глави 2 и 3, като се вземат предвид основните корекции, произтичащи от особеностите на консолидираните финансови отчети в сравнение с годишните финансови отчети.
2. Активите и пасивите на предприятията, включени в консолидация, се записват изцяло в консолидирания баланс.
3. Балансовата стойност на акциите и дяловете в капитала на консолидираните предприятия се прихваща от дела, който те представляват в капитала и резервите на тези предприятия, в съответствие със следното:
а)
освен в случай на акции и дялове в капитала на предприятието майка, които се притежават или от самото предприятие, или от друго консолидирано предприятие и които се третират като собствени акции и дялове в съответствие с глава 3, прихващането се извършва на основата на балансовите стойности към датата, на която тези предприятия са консолидирани за пръв път. Доколкото е възможно, разликите от прихващането се записват направо срещу онези позиции в консолидирания баланс, чиято стойност е по-висока или по-ниска от балансовата им стойност;
б)
държавата-членка може да разрешава или да изисква прихващане на основата на стойността на активите и пасивите, установими към датата на придобиване на акциите или дяловете, а ако придобиването се извършва на два или повече етапа - към датата, на която предприятието е станало дъщерно предприятие;
в)
всяка разлика, оставаща след прилагането на буква а) или в резултат на прилагането на буква б), се записва като репутация в консолидирания баланс;
г)
използваните методи за изчисляване на стойността на репутацията и всички съществени промени в стойността спрямо предходната финансова година се поясняват в бележките към финансовите отчети;
д)
когато дадена държава-членка разрешава прихващане на положителна и отрицателна репутация, в бележките към финансовите отчети се включва анализ на репутацията;
е)
отрицателната репутация може да бъде прехвърлена към консолидирания отчет за приходите и разходите, където се третира в съответствие с принципите, определени в глава 2.
4. Когато акциите или дяловете в консолидирани дъщерни предприятия се притежават от лица, различни от консолидираните предприятия, стойността на тези акции или дялове се записва отделно в консолидирания баланс като неконтролиращи участия.
5. Приходите и разходите на консолидираните предприятия се записват изцяло в консолидирания отчет за приходите и разходите.
6. Размерът на печалбата или загубата, свързана с акциите или дяловете по параграф 4, се записва отделно в консолидирания отчет за приходите и разходите като печалба или загуба, относима към неконтролиращи участия.
7. Консолидираните финансови отчети показват активите, пасивите, финансовото състояние и резултатите от дейността на консолидираните предприятия, както ако те са едно предприятие. По-конкретно следните елементи се изключват от консолидираните финансови отчети:
а)
задълженията и вземанията между самите предприятия;
б)
приходите и разходите по сделки между предприятията; както и
в)
печалбите и загубите от сделки между предприятията, когато са включени в балансовата стойност на активите.
8. Консолидираните финансови отчети се съставят към същата дата като годишните финансови отчети на предприятието майка.
Държавата-членка обаче може да разрешава или да изисква консолидираните финансови отчети да се съставят към друга дата, така че да бъдат взети предвид датите на баланса на най-голям брой или на най-важните консолидирани предприятия, при условие че:
а)
това обстоятелство се оповестява и обосновава в бележките към консолидираните финансови отчети;
б)
се вземат предвид или се оповестяват най-важните събития, свързани с активите и пасивите, финансовото състояние и резултата от дейността на консолидирано предприятие, настъпили от датата на баланса на това предприятие до датата на консолидирания баланс; както и
в)
когато датата на баланса на едно предприятие предхожда или следва с повече от три месеца датата на консолидирания баланс, предприятието се консолидира на основата на междинни финансови отчети, съставени към датата на консолидирания баланс.
9. Ако съставът на консолидираните предприятия е претърпял съществена промяна през финансовата година, консолидираните финансови отчети включват информация, която прави възможно сравнението на последователно съставените консолидирани финансови отчети. Това задължение може да бъде изпълнено чрез изготвянето на коригиран сравнителен баланс и коригиран сравнителен отчет за приходите и разходите.
10. Активите и пасивите, включени в консолидираните финансови отчети, се оценяват по единни методи и в съответствие с глава 2.
11. Предприятие, което съставя консолидирани финансови отчети, прилага същите методи на оценяване, които се прилагат в собствените му годишни финансови отчети. Независимо от това, държавите-членки могат да разрешават или да изискват използването на други методи на оценяване в консолидираните финансови отчети в съответствие с глава 2. Когато се прибягва до тази дерогация, това обстоятелство се оповестява и обосновава в бележките към консолидираните финансови отчети.
12. Ако активите и пасивите, включени в консолидирани финансови отчети, са оценени от консолидираните предприятия по методи, различни от използваните за целите на консолидирането, те се преоценяват в съответствие с методите, използвани при консолидирането. Отклонения от това изискване се разрешават по изключение. Всяко такова отклонение се оповестява и обосновава в бележките към консолидираните финансови отчети.
13. При консолидирането салдата на отсрочените данъци се признават, при условие че има вероятност за едно от консолидираните предприятия да възникнат разходи за данъците в обозримо бъдеще.
14. Ако активите, включени в консолидираните финансови отчети, са претърпели корекции в стойността само за данъчни цели, те се включват в консолидираните финансови отчети само след елиминиране на тези корекции.
Член 25
Бизнес комбинации в рамките на група
1. Държавите-членки могат да разрешават или да изискват балансовата стойност на акциите и дяловете в капитала на консолидирано предприятие да бъде прихваната от съответния процентен дял от капитала единствено при условие че предприятията в бизнес комбинацията в крайна сметка са контролирани от една и съща страна както преди, така и след бизнес комбинацията, и този контрол не е преходен.
2. Всяка разлика, получена по параграф 1, в зависимост от случая се прибавя към консолидираните резерви или се приспада от тях.
3. Прилагането на метода по параграф 1, полученото изменение в резервите и наименованията и седалищата на съответните предприятия се оповестяват в бележките към консолидираните финансови отчети.
Член 26
Пропорционално консолидиране
1. Ако дадено консолидирано предприятие управлява друго предприятие съвместно с едно или повече предприятия, които не са консолидирани, държавите-членки могат да разрешават или да изискват включването на това друго предприятие в консолидираните финансови отчети пропорционално на правата върху капитала му, притежавани от консолидираното предприятие.
2. Член 23, параграфи 9 и 10 и член 24 се прилагат mutatis mutandis към пропорционалното консолидиране по параграф 1 от настоящия член.
Член 27
Отчитане на собствения капитал на асоциирани предприятия
1. Ако дадено консолидирано предприятие има асоциирано предприятие, това асоциирано предприятие се включва в консолидирания баланс като отделна позиция със съответното наименование.
2. Когато настоящият член се прилага за първи път към асоциирано предприятие, това асоциирано предприятие се включва в консолидирания баланс:
а)
по балансовата му стойност, изчислена в съответствие с правилата за оценяване в глави 2 и 3. Разликата между тази стойност и сумата, съответстваща на дела от капитала и резервите, който дяловото участие в това асоциирано предприятие представлява, се оповестява отделно в консолидирания баланс или в бележките към консолидираните финансови отчети. Тази разлика се изчислява въз основа на датата, към която методът се използва за първи път; или
б)
като сума, съответстваща на дела от капитала и резервите на асоциираното предприятие, който дяловото участие в това асоциирано предприятие представлява. Разликата между тази сума и балансовата стойност, изчислена в съответствие с правилата за оценяване в глави 2 и 3, се оповестява отделно в консолидирания баланс или в бележките към консолидираните финансови отчети. Тази разлика се изчислява към датата, на която методът се използва за пръв път.
Държавите-членки могат да предпишат прилагане на метода по буква а) или на този по буква б). В тези случаи в консолидирания баланс или в бележките към консолидираните финансови отчети се посочва кой от двата метода е използван.
Наред с това, за целите на букви а) и б), държавите-членки могат да разрешат или изискват разликата да бъде изчислена към датата на придобиване на акциите или дяловете, а ако те са придобити на два или повече етапа - към датата, на която предприятието е станало асоциирано предприятие.
3. Ако активите и пасивите на асоциирано предприятие са оценени по методи, различни от използваните при консолидирането в съответствие с член 24, параграф 11, с оглед изчисляване на разликата по параграф 2, букви а) и б), те могат да се преоценят по методите, използувани при консолидирането. Когато не е направена преоценка, това обстоятелство се оповестява в бележките към консолидираните финансови отчети. Държавите-членки могат да изискват такава преоценка.
4. Посочената в параграф 2, буква а) балансова стойност или сумата, съответстваща на дела от капитала и резервите на асоциираното предприятие, посочен в параграф 2, буква б), се увеличава или намалява с размера на всяко изменение, което е настъпило през финансовата година в дела от капитала и резервите на асоциираното предприятие, който това дялово участие представлява; тя се намалява с размера на дивидентите, свързани с това дялово участие.
5. Ако положителната разлика по параграф 2, букви а) и б) не може да бъде отнесена към никоя категория активи или пасиви, тя се третира в съответствие с правилата за репутацията по член 12, параграф 6, буква г), член 12, параграф 11, първа алинея, член 24, параграф 3, буква в), приложение III и приложение IV.
6. Частта от печалбата или загубата на асоциираните предприятия, която се отнася до дялово участие в такива асоциирани предприятия, се записва като отделна позиция в подходящ раздел на консолидирания отчет за приходите и разходите.
7. Изключването по член 24, параграф 7 се извършва, ако фактите са известни или могат да бъдат установени.
8. Когато асоциирано предприятие съставя консолидирани финансови отчети, параграфи 1-7 се прилагат по отношение на капитала и резервите, включени във въпросните консолидирани финансови отчети.
9. Прилагането на настоящия член не е необходимо, ако дяловото участие в капитала на асоциираното предприятие не е съществено.
Член 28
Бележки към консолидираните финансови отчети
1. Бележките към консолидираните финансови отчети представят информацията, която се изисква в съответствие с членове 16, 17 и 18, в допълнение към всяка друга информация, изисквана съгласно други разпоредби на настоящата директива, по начин, който улеснява оценяването на финансовото състояние на консолидираните предприятия като цяло, като се вземат предвид съществените корекции в резултат от специфичните характеристики на консолидираните финансови отчети в сравнение с годишните финансови отчети, като се включва следното:
а)
при оповестяване на сделки между свързани лица, не се включват сделките между консолидирани свързани лица, които се изключват от консолидирането;
б)
при оповестяване на средния брой заети лица през финансовата година, средният брой заети лица в предприятията, консолидирани пропорционално, се оповестява отделно; както и
в)
при оповестяване на сумите на възнагражденията и авансите и кредитите, предоставени на членове на административните, управителните и надзорните органи, се оповестяват само сумите, предоставени от предприятието майка и дъщерните му предприятия на членовете на административните, управителните и надзорните органи на предприятието майка.
2. Наред с информацията по параграф 1 бележките към консолидираните финансови отчети включват следната информация:
а)
по отношение на консолидираните предприятия:
i)
наименованията и седалищата на тези предприятия,
ii)
дела от капитала, притежаван във всяко от тези предприятия, различно от предприятието майка, от консолидираните предприятия или от лица, които действат от свое име, но за сметка на тези предприятия, както и
iii)
информация относно това кои от условията по член 22, параграфи 1, 2 и 7, след прилагане на член 22, параграфи 3, 4 и 5, са послужили като основа за извършване на консолидирането. Оповестяването на тази информация обаче може да бъде пропуснато, когато консолидирането е извършено въз основа на член 22, параграф 1, буква а) и когато делът от капитала и делът на притежаваните права на глас съвпадат.
Същата информация се предоставя по отношение на предприятия, които са изключени от консолидиране поради несъщественост съгласно член 6, параграф 1, буква й) и член 23, параграф 10, като се дава обяснение за изключването на предприятията по член 23, параграф 9;
б)
наименованията и седалищата на консолидираните асоциирани предприятия по смисъла на член 27, параграф 1 и дела от техния капитал, притежаван от консолидирани предприятия или от лица, които действат от свое име, но за сметка на тези предприятия;
в)
наименованията и седалищата на предприятията, консолидирани пропорционално по член 26, факторите, върху които се основава общото управление на тези предприятия, и делът от техния капитал, притежаван от консолидирани предприятия или от лица, които действат от свое име, но за сметка на тези предприятия; както и
г)
по отношение на всяко предприятие, различно от посочените в букви а), б) и в), в което консолидираните предприятия, сами или чрез лица, които действат от свое име, но за сметка на тези предприятия, притежават дялово участие:
i)
наименованието и седалището на тези предприятия,
ii)
делът на притежавания капитал,
iii)
размерът на капитала и резервите и резултатът от дейността на съответното предприятие за последната финансова година, за която са приети финансови отчети.
Информацията за капитала и резервите и за резултата от дейността също може да се пропусне, ако съответното предприятие не публикува баланса си.
3. Държавите-членки могат да разрешат информацията, която се изисква по параграф 2, букви а)-г), да бъде представена под формата на декларация, подадена в съответствие с член 3, параграф 3 от Директива 2009/101/ЕО. Подаването на такава декларация се оповестява в бележките към консолидираните финансови отчети. Държавите-членки могат да разрешат също така тази информация да бъде пропусната, когато тя е с такъв характер, че нейното оповестяване сериозно би засегнало някое от предприятията, за които се отнася. Държавите-членки могат да обвържат това пропускане с предварително административно или съдебно разрешение. Всяко такова пропускане се оповестява в бележките към консолидираните финансови отчети.
Член 29
Консолидиран доклад за дейността
1. Наред с всяка друга информация, изисквана съгласно други разпоредби от настоящата директива, консолидираният доклад за дейността като минимум съдържа информацията, изисквана по членове 19 и 20, като се вземат предвид съществените корекции в резултат на специфичните характеристики на консолидирания доклад за дейността в сравнение с доклада за дейността, като информацията се представя по начин, който улеснява оценяването на състоянието на консолидираните предприятия като цяло.
2. Прилагат се следните корекции на информацията, която се изисква съгласно членове 19 и 20:
а)
при отчитане на данни за придобитите собствени акции или дялове, в консолидирания доклад за дейността се указва броят и номиналната стойност, а ако такава липсва - отчетната стойност на всички акции или дялове на предприятието майка, притежавани от предприятието майка, от негови дъщерни предприятия или от лице, което действа от свое име, но за сметка на някое от тези предприятия. Държавата-членка може да разреши или да изиска оповестяване на тези данни в бележките към консолидираните финансови отчети;
б)
при докладването относно системите за вътрешен контрол и управление на риска, в декларацията за корпоративно управление се включва позоваване на основните характеристики на системите за вътрешен контрол и управление на риска за консолидираните предприятия, взети като цяло.
3. Ако наред с доклада за дейността се изисква и консолидиран доклад за дейността, двата доклада могат да бъдат представени като един доклад.
ГЛАВА 7
ПУБЛИКУВАНЕ
Член 30
Общо изискване за публикуване
1. Държавите-членки гарантират, че в рамките на разумен срок, който не надвишава 12 месеца след датата на баланса, предприятията публикуват надлежно одобрените годишни финансови отчети и доклада за дейността, заедно с мнението на задължителния одитор или на одиторското дружество по член 34 от настоящата директива според законодателството на всяка държава-членка в съответствие с глава 2 от Директива 2009/101/ЕО.
Държавите-членки обаче могат да освобождават предприятия от задължението да публикуват доклада за дейността, когато при поискване лесно може да се получи копие на доклада или на части от него на цена, която не надхвърля административните разходи за изготвянето му.
2. Държава-членка може да освободи предприятие, посочено в приложение II, спрямо което по силата на член 1, параграф 1, буква б) се прилагат мерките за координация, предвидени в настоящата директива, от задължението да публикува финансовите си отчети в съответствие с член 3 от Директива 2009/101/ЕО, при условие че тези финансови отчети са на разположение на обществеността в седалището му, в следните случаи:
а)
всички неограничено отговорни съдружници на съответното предприятие са предприятия измежду посочените в приложение I, регулирани са от законодателството на държавите-членки, различни от държавата-членка, чието законодателство регулира това предприятие, и никое от тези предприятия не публикува финансовите отчети на съответното предприятие със собствените си финансови отчети;
б)
всички неограничено отговорни съдружници на засегнатото предприятие са предприятия, които не са регулирани от законодателството на държава-членка, но са учредени в правна форма, сравнима с формите, посочени в Директива 2009/101/ЕО.
Осигурява се възможност при поискване да се получава копие от финансовите отчети. Цената на копието не може да надвишава административните разходи за изготвянето му.
3. Параграф 1 се прилага по отношение на консолидираните финансови отчети и консолидираните доклади за дейността.
Когато предприятието, съставило консолидираните финансови отчети, е учредено като един от видовете предприятия съгласно приложение II и според националното законодателство на своята държава членка не е задължено да публикува документите по параграф 1 по начина, предвиден в член 3 от Директива 2009/101/ЕО, то като минимум предоставя тези документи на разположение на обществеността поне в седалището си и при поискване предоставя копие, чиято цена не надхвърля административните разходи за изготвянето му.
Член 31
Опростяване за малки и средни предприятия
1. Държавите-членки могат да освободят малките предприятия от задължението да публикуват своите отчети за приходите и разходите и докладите за дейността.
2. Държавите-членки могат да разрешат на средните предприятия да публикуват:
а)
съкратени баланси, в които да се включват само позициите, означени с букви и римски цифри в приложения III и IV, като в баланса или в бележките към финансовите отчети се посочват отделно следните групи:
i)
В I) 3), В II) 1), 2), 3) и 4), В III) 1), 2), 3) и 4), Г II) 2), 3) и 6) и Г III) 1) и 2) от раздел „Активи“ и В 1), 2), 6), 7) и 9) от раздел „Капитал, резерви и пасиви“ от приложение III;
ii)
В I) 3), В II) 1), 2), 3) и 4), В III) 1), 2), 3) и 4), Г II) 2), 3) и 6), Г III) 1) и 2), Е 1), 2), 6), 7) и 9), както и по група I) 1), 2), 6), 7) и 9) от приложение IV,
iii)
изискваната информация, както е посочено в скоби в група Г II) от раздел „Активи“ и група В от раздел „Капитал, резерви и пасиви“ от приложение III като обща сума за всички включени групи, както и поотделно за група Г II) 2) и 3) от раздел „Активи“ и В 1), 2), 6), 7) и 9) от раздел „Капитал, резерви и пасиви“,
iv)
изискваната информация, както е посочено в скоби в група Г II) от приложение IV като обща сума за всички включени позиции, както и поотделно за група Г II) 2) и 3);
б)
съкратени бележки към финансовите си отчети без информацията, която се изисква по член 17, параграф 1, букви е) и й).
Настоящият параграф не засяга действието на член 30, параграф 1, доколкото този член се отнася до отчета за приходите и разходите, доклада за дейността и мнението на задължителния одитор или одиторското предприятие.
Член 32
Други изисквания за публикуване
1. Ако годишните финансови отчети и докладът за дейността се публикуват изцяло, те се възпроизвеждат във вида и с текста, на основата на които задължителният одитор или одиторското дружество са съставили мнението си. Те са придружени от пълния текст на одиторския доклад.
2. Ако годишните финансови отчети не се публикуват изцяло, в съкратения вариант на тези финансови отчети, който не се придружава от одиторския доклад:
а)
се посочва, че публикуваният вариант е съкратен;
б)
се дава информация за регистъра, в който са представени финансовите отчети в съответствие с член 3 от Директива 2009/101/ЕО, или ако финансовите отчети все още не са представени, този факт се оповестява;
в)
се оповестява дали е изразено неквалифицирано, квалифицирано или отрицателно одиторско мнение от задължителния одитор или одиторското дружество или дали задължителният одитор или одиторското дружество не са могли да изразят одиторско мнение;
г)
се оповестява дали одиторският доклад съдържа позоваване на някакви въпроси, върху които задължителният одитор или одиторското дружество са обърнали внимание чрез подчертаването им, без квалифициране на одиторско мнение.
Член 33
Задължение и отговорност за съставяне и публикуване на финансовите отчети и доклада за дейността
1. Държавите-членки гарантират, че членовете на административните, управителните и надзорните органи на предприятието, като действат в рамките на компетенциите, които са им възложени съгласно националното законодателство, имат колективно задължение да направят необходимото:
а)
годишните финансови отчети, докладът за управлението и декларацията за корпоративно управление, когато се изготвя отделно, както и
б)
консолидираните финансови отчети, консолидираният доклад за управлението и консолидираната декларация за корпоративно управление, когато се изготвя отделно,
да се съставят и публикуват съгласно изискванията на настоящата директива и, когато е приложимо, съгласно международните счетоводни стандарти, приети в съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002.
2. Държавите-членки гарантират, че техните законови, подзаконови и административни разпоредби относно отговорността, най-малкото по отношение на предприятието, се прилагат към членовете на административните, управителните и надзорните органи на предприятията за нарушение на задълженията по параграф 1.
ГЛАВА 8
ОДИТИРАНЕ
Член 34
Общо изискване
1. Държавите-членки гарантират, че финансовите отчети на предприятията, извършващи дейност в обществен интерес, както и на средните и големите предприятия, се одитират от един или повече задължителни одитори или одиторски дружества, одобрени от държавите-членки да извършват задължителни одити въз основа на Директива 2006/43/ЕО.
Задължителният(ите) одитор(и) или одиторко(и) дружество(а) също така
а)
изразява становище:
i)
дали докладът за дейността съответства на финансовите отчети за същата финансова година, и
ii)
дали докладът за дейността е бил изготвен в съответствие с приложимите законови изисквания;
б)
заявява дали предвид познаването и разбирането на предприятието и обстановката, в която то работи, придобити в хода на одита, е установил случаи на съществено невярно представяне в доклада за дейността и посочва характера на невярното представяне.
2. Параграф 1, първа алинея се прилага mutatis mutandis по отношение на консолидираните финансови отчети. Параграф 1, втора алинея се прилага mutatis mutandis по отношение на консолидираните финансови отчети и консолидираните доклади за дейността.
Член 35
Изменение на Директива 2006/43/ЕО по отношение на съдържанието на одиторския доклад
Член 28 от Директива 2006/43/ЕО се заменя със следното:
„Член 28
Одиторски доклад
1. Одиторският доклад включва:
а)
въведение, което като минимум посочва финансовите отчети, които подлежат на задължителен одит, заедно с рамката за финансова отчетност, която е приложена при тяхното изготвяне;
б)
описание на обхвата на задължителния одит, което като минимум посочва одиторските стандарти, в съответствие с които е извършен задължителният одит;
в)
одиторско мнение, което е неквалифицирано, квалифицирано или отрицателно и ясно изразява мнението на задължителния одитор за това дали:
i)
годишните финансови отчети дават вярна и точна представа в съответствие с прилаганата рамка за финансово отчитане, както и
ii)
където е уместно, дали годишните финансови отчети отговарят на законовите изисквания,
Ако задължителният одитор не може да изрази одиторско мнение, докладът включва отказ от мнение;
г)
посочване на въпроси, към които задължителният одитор е обърнал вниманието чрез подчертаването им, без това да квалифицира одиторското мнение;
д)
мнението и отчета, посочени в член 34, параграф 1, втора алинея от Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно годишните финансови отчети, консолидираните финансови отчети и свързаните доклади на някои видове предприятия и за изменение на Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО на Съвета (18).
2. Задължителният одитор подписва и поставя дата на одиторския доклад. Когато задължителният одит се извършва от одиторско дружество, одиторският доклад се подписва поне от задължителния одитор или одитори, извършващи задължителния одит от името на одиторското дружество. При изключителни обстоятелства, държавите-членки могат да предвидят, че този подпис или подписи не следва да се разкриват пред обществеността, ако такова разкриване би могло да доведе до непосредствена и съществена заплаха за физическата сигурност на някое лице. Във всеки случай името на участващото лице (имената на участващите лица) се съобщава(т) на съответните компетентни органи.
3. Одиторският доклад относно консолидираните финансови отчети отговаря на изискванията по параграфи 1 и 2. При докладване относно съответствието на доклада за дейността и на финансовите отчети съгласно параграф 1, буква д), задължителният одитор или одиторското дружество взема предвид консолидираните финансови отчети и консолидирания доклад за дейността. Когато към консолидираните финансови отчети са приложени годишните финансови отчети на предприятието майка, одиторските доклади, които се изискват съгласно настоящия член, могат да бъдат комбинирани.
ГЛАВА 9
РАЗПОРЕДБИ ОТНОСНО ОСВОБОЖДАВАНИЯТА И ОГРАНИЧЕНИЯТА НА ОСВОБОЖДАВАНИЯТА
Член 36
Освобождаване на микропредприятията
1. Държавите-членки могат да освобождават микропредприятията от едно от следните задължения или от всички тях:
а)
задължението да представят информация по „Предоставени аванси и натрупани приходи“ и по „Натрупани задължения и приходи за бъдещи периоди“. Когато държава-членки се ползва от тази възможност, тя може да разреши на тези предприятия, но само по отношение на други плащания, както е посочено в параграф 2, буква б), подточка vi) от настоящия член, да се отклонят от член 6, параграф 1, буква г) по отношение на признаването на „Предоставени аванси и натрупани приходи“ и на „Натрупани задължения и приходи за бъдещи периоди“, при условие че това е отбелязано в бележките към финансовите отчети или в съответствие с буква б) от настоящия параграф - в бележка под линия към баланса;
б)
задължението за съставяне на бележки към финансовите отчети в съответствие с член 16, при условие че информацията, изисквана съгласно член 16, параграф 1, букви г) и д) от настоящата директива и член 24, параграф 2 от Директива 2012/30/ЕС, е оповестена в бележка под линия към баланса;
в)
задължението да изготвят доклад за дейността в съответствие с глава 5, при условие че информацията, изисквана по член 24, параграф 2 от Директива 2012/30/ЕС, е оповестена в бележките към финансовите отчети или - в съответствие с буква б) от настоящия параграф - в бележка под линия към баланса;
г)
задължението да публикуват годишни финансови отчети в съответствие с глава 7 от настоящата директива, при условие че съдържащата се в тях информация от баланса бъде надлежно подадена в съответствие с националното законодателство в най-малко един компетентен орган, посочен от съответната държавата-членка. Когато компетентният орган е различен от централния регистър, търговския регистър или регистъра на дружествата, както е посочено в член 3, параграф 1 от Директива 2009/101/ЕО, компетентният орган е задължен да предостави на регистъра подадената информация.
2. Държавите-членки могат да разрешават на микропредприятията:
а)
да изготвят само съкратен баланс, който да отразява поотделно най-малко онези позиции, които са означени с букви в приложения III или IV, когато това е приложимо. Когато се прилага параграф 1, буква а) от настоящия член, в баланса не се вписва група Д от „Активи“ и група Г от „Пасиви“от приложение III или група Д и група К от приложение IV;
б)
да изготвят само съкратен отчет за приходите и разходите, който да отразява поотделно най-малко следните позиции, когато това е приложимо:
i)
нетен оборот;
ii)
други приходи;
iii)
разходи за суровини и консумативи;
iv)
разходи за персонал;
v)
корекции в стойността;
vi)
други разходи;
vii)
данъци;
viii)
резултат от дейността.
3. Държавите-членки не разрешават, нито изискват член 8 да се прилага за микропредприятия, които се ползват от освобождаванията, предвидени в параграфи 1 и 2 от настоящия член.
4. По отношение на микропредприятията се счита, че годишните финансови отчети, изготвени в съответствие с параграфи 1,2 и 3 от настоящия член, дават вярна и точна представа, която се изисква по член 4, параграф 3, и следователно член 4, параграф 4 не се прилага за такива финансови отчети.
5. Ако се прилага параграф 1, буква а) от настоящия член, общата сума на баланса по член 3, параграф 1, буква а) съдържа активите в групи А-Г от „Активи“от приложение III или в групи А-Гот приложение IV.
6. Без да се засяга настоящия член, държавите-членки гарантират, че микропредприятията иначе се разглеждат като малки предприятия.
7. Държавите-членки не предоставят дерогациите, предвидени в параграфи 1, 2 и 3, на инвестиционни дружества или финансови холдингови дружества.
8. Държавите-членки, в които към 19 юли 2013 действат законови, подзаконови и административни разпоредби в изпълнение на Директива 2012/6/ЕС от 14 март 2012 г. за изменение на Директива 78/660/ЕИО на Съвета относно годишните счетоводни отчети на някои видове дружества във връзка с микросубектите (19), могат да бъдат освободени от изискванията по член 3, параграф 9 относно конвертирането в национална валута на праговете, посочени в член 3, параграф 1, когато прилагат първото изречение на член 53, параграф 1.
9. До 20 юли 2018 Комисията представя на Европейския парламент, на Съвета и на Европейския икономически и социален комитет доклад за положението на микропредприятията, като взема предвид по-специално положението на национално равнище по отношение на броя на предприятията, които отговарят на показателите за размер, и намаляването на административната тежест в резултат на освобождаването от изискването за публикуване.
Член 37
Освобождаване на дъщерни предприятия
Независимо от разпоредбите на директиви 2009/101/ЕО и 2012/30/ЕС, не е задължително държавите-членки да прилагат разпоредбите на настоящата директива по отношение на съдържанието, одита и публикуването на годишните финансови отчети и доклада за дейността на предприятията, регулирани от националното им законодателство, които представляват дъщерни предприятия, когато са изпълнени следните условия:
1)
предприятието майка се регулира от законодателството на държава-членка;
2)
за всяка финансова година, през която се прилага освобождаването, всички акционери или съдружници на дъщерното предприятие са декларирали съгласието си с освобождаването от това задължение;
3)
предприятието майка е декларирало, че гарантира поетите от дъщерното предприятие задължения;
4)
декларациите по точки 2) и 3) от настоящия член са публикувани от дъщерното предприятие съгласно законодателството на държавата-членка в съответствие с глава 2 от Директива 2009/101/ЕО;
5)
дъщерното предприятие е включено в консолидираните финансови отчети, изготвени от предприятието майка в съответствие с настоящата директива;
6)
освобождаването е оповестено в бележките към консолидираните финансови отчети, изготвени от предприятието майка; както и
7)
за дъщерното предприятие са публикувани консолидираните финансови отчети, посочени в точка 5 от настоящия член, консолидираният доклад за дейността и одиторският доклад съгласно законодателството на държавата-членка в съответствие с глава 2 от Директива 2009/101/ЕО.
Член 38
Предприятия, които са неограничено отговорни съдружници на други предприятия
1. Държавите-членки могат да изискват предприятията, посочени в член 1, параграф 1, буква а), които се регулират от законодателството им и които са неограничено отговорни съдружници на което и да било предприятие, посочено в член 1, параграф 1, буква б) („съответното предприятие“), да изготвят, предоставят за одит и публикуват заедно със собствените си финансови отчети и финансовите отчети на съответното предприятие в съответствие с настоящата директива; в такъв случай изискванията на настоящата директива не се прилагат за съответното предприятие.
2. Не е задължително държавите-членки да прилагат изискванията на настоящата директива към съответното предприятие, ако:
а)
финансовите отчети на съответното предприятие са изготвени, одитирани и публикувани в съответствие с разпоредбите на настоящата директива от предприятие, което:
i)
е неограничено отговорен съдружник на съответното предприятие, и
ii)
се регулира от правото на друга държава-членка;
б)
съответното предприятие е включено в консолидираните финансови отчети, изготвени, одитирани и публикувани в съответствие с настоящата директива от:
i)
неограничено отговорен съдружник, или
ii)
предприятие майка, регулирано от законодателството на държава-членка, когато съответното предприятие е включено в консолидираните финансови отчети на по-голямо обединение от предприятия, изготвени, одитирани и публикувани в съответствие с настоящата директива. Това освобождаване се оповестява в бележките към консолидираните финансови отчети.
3. В случаите по параграф 2 съответното предприятие при поискване съобщава наименованието на предприятието, което публикува финансовите отчети.
Член 39
Освобождаване относно отчета за приходите и разходите за предприятия майки, които изготвят консолидирани финансови отчети
Не е задължително държавите-членки да прилагат разпоредбите на настоящата директива по отношение на одита и публикуването на отчета за приходите и разходите към предприятия, регулирани от националното им законодателство, които представляват предприятия майки, ако са изпълнени следните условия:
1)
предприятието майка изготвя консолидирани финансови отчети в съответствие с настоящата директива и е включено в тези консолидирани финансови отчети;
2)
освобождаването е оповестено в бележките към годишните финансови отчети на предприятието майка;
3)
освобождаването е оповестено в бележките към консолидираните финансови отчети, изготвени от предприятието майка; както и
4)
резултатът от дейността на предприятието майка, определен в съответствие с настоящата директива, е записан в неговия баланс.
Член 40
Ограничение по отношение на освобождаванията за предприятия, извършващи дейност в обществен интерес
Освен ако е изрично предвидено в настоящата директива, държавите-членки не предоставят на предприятията, извършващи дейност в обществен интерес, опростяванията и освобождаванията в нея. Предприятията, извършващи дейност в обществен интерес, се третират като големи предприятия, независимо от нетния им оборот, общата сума на баланса или средния брой служители през финансовата година.
ГЛАВА 10
ДОКЛАД ЗА ПЛАЩАНИЯТА КЪМ ПРАВИТЕЛСТВА
Член 41
Определения във връзка с отчитането на плащанията към правителства
За целите на настоящата глава се прилагат следните определения:
1.
„Предприятие, работещо в добивната промишленост“ означава предприятие, осъществяващо каквато и да било дейност, свързана с проучване, търсене, откриване, разработване на находища и добив на минерали, нефт, природен газ или други суровини, попадаща в обхвата на икономическите дейности, изброени в приложение I, раздел В, позиции 05-08 към Регламент (ЕО) № 1893/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 20 декември 2006 г. за установяване на статистическа класификация на икономическите дейности NACE Rev. 2 (20).
2.
„Предприятие, работещо в дърводобива от девствени гори“ означава предприятие, осъществяващо дейност в девствени гори съгласно приложение I, раздел А, позиция 02, група 02.2 към Регламент (ЕО) № 1893/2006.
3.
„Правителство“ означава който и да било национален, регионален или местен орган на държава-членка или трета държава. Това включва отдел, агенция или предприятие, контролирани от въпросния орган, съгласно член 22, параграфи 1-6 от настоящата директива.
4.
„Проект“ означава оперативни дейности, управлявани от единен договор, лиценз, лизинг, концесия или подобни правни споразумения, представляващи основание за задължение за плащане към правителство. Освен това, ако няколко такива споразумения са съществено свързани помежду си, това се смята за проект.
5.
„Плащане“ означава сума, изплатена в парично изражение или в натура, за дейностите, описани в точки 1 и 2, която спада към следните видове:
а)
права върху продукция;
б)
данъци, налагани върху дохода, производството или печалбите на дружества, с изключение на данъците, налагани върху потреблението, напр. данък върху добавената стойност, данъци върху доходите на физическите лица или данъци върху продажбите;
в)
роялти;
г)
дивиденти;
д)
бонуси за подписване, откриване и производство;
е)
лицензионни такси, наеми, такси за регистрация и други възнаграждения за лицензи и/или концесии; както и
ж)
плащания за инфраструктурни подобрения.
Член 42
Предприятия, които са задължени да докладват за плащанията към правителства
1. Държавите-членки изискват големите предприятия и всички предприятия, извършващи дейност в обществен интерес, които работят в добивната промишленост или в дърводобива от девствени гори, да изготвят и предоставят на обществеността годишен доклад за плащанията, извършвани към правителства.
2. Това задължение не се прилага към никое предприятие, регулирано от законодателството на държава-членка, което е дъщерно предприятие или предприятие майка, ако са изпълнени и двете от следните условия:
а)
предприятието майка се регулира от законодателството на държава-членка; както и
б)
плащанията към правителства, извършвани от предприятието, са включени в консолидирания доклад за плащанията към правителства, изготвян от предприятието майка в съответствие с член 44.
Член 43
Съдържание на доклада
1. Не е необходимо всяко плащане, независимо дали е извършено като еднократно плащане или като поредица от свързани плащания, да бъде отразявано в доклада, ако размерът му не надвишава 100 000 EUR за една финансова година.
2. В доклада се оповестява следната информация във връзка с дейностите, описани в член 41, точки 1 и 2, за съответната финансова година:
а)
общият размер на извършените плащания към всяко правителство;
б)
общият размер за всеки от видовете плащания, посочени в член 41, точка 5, букви а)-ж), извършени към всяко правителство;
в)
когато тези плащания са били причислени към конкретен проект, общият размер за всеки от видовете плащания, посочени в член 41, точка 5, букви а)-ж), извършени по всеки проект, и общият размер на плащанията по всеки проект.
Плащания, извършени от предприятие за задължения, наложени на равнището на субекта, могат да се оповестяват на равнището на субекта, а не на равнище проект.
3. Когато към дадено правителство се извършват плащания в натура, те се отчитат по стойност и, ако е приложимо - по обем. Предоставят се и обяснителни бележки, от които е видно как е била изчислена стойността им.
4. Оповестяването на плащанията, посочени в настоящия член, отразява същността, а не формата на съответното плащане или дейност. Плащанията и дейностите не могат да бъдат изкуствено разделяни или обединявани, за да се избегне прилагането на настоящата директива.
5. За държавите-членки, чиято парична единица не е еврото, прагът в евро по параграф 1 се конвертира в национална валута посредством:
а)
прилагане на обменния курс, публикуван в Официален вестник на Европейския съюз на датата на влизане в сила на директивата, определяща този праг; както и
б)
закръгляне към най-близката стотица.
Член 44
Консолидиран доклад относно плащанията към правителствата
1. Държава-членка изисква от всяко голямо предприятие или от всяко предприятие, извършващо дейност в обществен интерес, което работи в областта на добивната промишленост или дърводобива от девствени гори и се подчинява на нейното национално законодателство, да съставя консолидиран доклад за плащанията към правителства в съответствие с членове 42 и 43, ако въпросното предприятие майка е задължено да изготвя консолидирани финансови отчети съгласно предвиденото в член 22, параграфи 1-6.
Счита се, че предприятието майка извършва дейност в областта на добивната промишленост или дърводобива от девствени гори, ако някое от неговите дъщерни предприятия извършва дейност в тези области.
В консолидирания доклад се включват само плащания, произтичащи от операции, свързани с добив/дърводобив.
2. Задължението за съставяне на консолидиран доклад, посочено в параграф 1, не се прилага за:
а)
предприятие майка на малка група съгласно определеното в член 3, параграф 5, освен когато някое свързано предприятие е предприятие, извършващо дейност в обществен интерес;
б)
предприятие майка на средна група съгласно определеното в член 3, параграф 6, освен когато някое свързано предприятие е предприятие, извършващо дейност в обществен интерес; както и
в)
предприятие майка, регулирано от законодателството на държава-членка, което също така е дъщерно предприятие, ако неговото собствено предприятие майка се регулира от законодателството на държава-членка.
3. Не е необходимо предприятие, включително предприятие, извършващо дейност в обществен интерес, да се включва в консолидирания доклад за плащанията към правителства, когато е изпълнено поне едно от следните условия:
а)
сериозни дългосрочни ограничения в значителна степен възпрепятстват предприятието майка при упражняване на неговите права върху активите или управлението на въпросното предприятие;
б)
в изключително редки случаи, при които информацията, нужна за изготвянето на консолидирания доклад за плащанията към правителствата в съответствие с настоящата директива, не може да бъде получена без прекомерни разходи или ненужно забавяне;
в)
акциите или дяловете на въпросното предприятие се притежават единствено с оглед на последващата им продажба.
Изключенията по-горе се прилагат само когато се използват и за целите на консолидираните финансови отчети.
Член 45
Публикуване
1. Докладът по член 42 и консолидираният доклад по член 44 за плащанията към правителствата се публикуват съгласно законите на всяка държава-членка в съответствие с глава 2 от Директива 2009/101/ЕО.
2. Държавите-членки гарантират, че членовете на отговорните органи на дадено предприятие, като действат в рамките на компетенциите, които са им предоставени съгласно националното законодателство, са отговорни да гарантират, в рамките на своята осведоменост и капацитет, че докладът за плащанията към правителства е изготвен и публикуван в съответствие с изискванията по настоящата директива.
Член 46
Критерии за еквивалентност
1. Посочените в членове 42 и 44 предприятия, които изготвят и оповестяват доклад, съответстващ на изискванията за докладване на трета държава, определени съгласно член 47 като еквивалентни на изискванията по настоящата глава, се освобождават от изискванията по настоящата глава, с изключение на задължението да публикуват този доклад, както е предвидено в законодателството на всяка държава-членка в съответствие с глава 2 от Директива 2009/101/ЕО.
2. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове съгласно член 49 за определяне на критериите, които да се прилагат при оценката по параграф 1 от настоящия член на еквивалентността на изискванията за докладване на трети държави и изискванията по настоящата глава.
3. Критериите, определени от Комисията съгласно параграф 2:
а)
включват следното:
i)
целеви предприятия;
ii)
целеви получатели на плащания;
iii)
получени плащания;
iv)
дейности, към които се отнасят получените плащания;
v)
разбивка на получените плащания;
vi)
основания за докладване на консолидирана база;
vii)
средство за докладване;
viii)
честота на докладване; както и
ix)
мерки срещу избягването;
б)
или да бъдат ограничени до критерии, улесняващи прякото сравнение между изискванията за докладване на трети държави и изискванията по настоящата глава.
Член 47
Прилагане на критериите за еквивалентност
Комисията се оправомощава да приема актове за изпълнение, за да посочи изискванията за докладване на трети държави, които след прилагане на критериите за еквивалентност, определени съгласно член 46, счита за еквивалентни на изискванията по настоящата глава. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 50, параграф 2.
Член 48
Преглед
Комисията извършва преглед на прилагането и ефективността на настоящата глава и докладва за резултатите от него, в частност по отношение на обхвата на задълженията за докладване и тяхното изпълнение, както и на реда и условията за докладване на равнище проект.
В прегледа се вземат предвид международните събития, по-специално по отношение на подобряването на прозрачността на плащанията към правителства, да се оценява въздействието на други международни режими и да се отчитат последиците върху конкурентоспособността и сигурността на енергийните доставки. Прегледът приключва до 21 юли 2018.
Докладът от прегледа се представя на Европейския парламент и на Съвета, ако е целесъобразно - заедно със законодателно предложение. В доклада се разглежда възможността за включването в обхвата на изискванията за докладване и на други стопански сектори, както и дали докладът относно плащанията към правителства следва да бъде одитиран. Освен това в него се разглежда и възможността за оповестяване на допълнителна информация за средния брой служители, използването на подизпълнители и всякакви парични санкции, налагани по държави.
Същевременно в доклада се анализира доколко е осъществимо на практика въвеждането на задължение за всички субекти от Съюза да упражняват нужната добросъвестност, когато добиват полезни изкопаеми, за да гарантират, че веригите на доставки не са свързани със страни по конфликти и отговарят на препоръките на ИПДП и ОИСР за отговорно управление на веригите на доставки.
ГЛАВА 11
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 49
Упражняване на делегирани правомощия
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 1, параграф 2, член 3, параграф 13 и член 46, параграф 2 се предоставя на Комисията за неограничен период от време, считано от датата, посочена в член 54.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 1, параграф 2, член 3, параграф 13 и член 46, параграф 2 може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 1, параграф 2, член 3, параграф 13 или член 46, параграф 2, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта, или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 50
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 51
Санкции
Държавите-членки предвиждат санкциите, които са приложими при нарушения на националните разпоредби, приети съгласно настоящата директива, и вземат всички необходими мерки, за да гарантират прилагането на тези санкции. Предвидените санкции са ефективни, пропорционални и възпиращи.
Член 52
Отмяна на Директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО
Отменят се Директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО считано от датата на влизане в сила на настоящата директива.
Позоваванията на отменените директиви се считат за позовавания на настоящата директива и се четат в съобразно таблицата за съответствие в приложение VII.
Член 53
Транспониране
1. Държавите-членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива до 20 юли 2015 г. Те незабавно информират Комисията за това.
Държавите-членки могат да предвидят, че посочените в първата алинея разпоредби се прилагат за първи път по отношение на финансовите отчети за финансовите години, започващи на 1 януари 2016 г. или през календарната 2016 година.
Когато държавите-членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите-членки.
2. Държавите-членки съобщават на Комисията текста на основните разпоредби от националното законодателство, които приемат в областта, уредена с настоящата директива.
Член 54
Влизане в сила
Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 55
Адресати
Адресати на настоящата директива са държавите-членки.
Съставено в Брюксел на 26 юни 2013 година.
DIRETTIVA 2013/34/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-26 ta' Ġunju 2013
dwar id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali, id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u r-rapporti relatati ta’ ċerti tipi ta’ impriżi, u li temenda d-Direttiva 2006/43/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u li tħassar id-Direttivi tal-Kunsill 78/660/KEE u 83/349/KEE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 50(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Din id-Direttiva tieħu kont tal-programm ta’ regolamentazzjoni aħjar tal-Kummissjoni, u b' mod partikolari, tal-Komunikazzjoni bl-isem "Regolamentazzjoni Intelliġenti fl-Unjoni Ewropea" li għandha l-għan li tfassal u twassal regolamentazzjoni tal-ogħla kwalità filwaqt li jiġu rispettati l-prinċipji ta’ sussidjarjetà u proporzjonalità, u jiġi żgurat li l-piżijiet amministrattivi jkunu proporzjonali mal-benefiċċji tagħhom. Il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni bl-isem “Aħseb l-Ewwel Żgħir” Att dwar in-Negozji ż-Żgħar għall-Ewropa", adottata f’Ġunju 2008 u riveduta fi Frar 2011 tirrikonoxxi r-rwol ċentrali tal-impriżi żgħar u medji (SMEs) fl-ekonomija tal-Unjoni u għandha l-għan li ttejjeb l-approċċ ġenerali għall-intraprenditorija u tankra l-prinċipju “aħseb l-ewwel żgħir” fit-tfassil tal-politika mir-regolamentazzjoni għas-servizz pubbliku. Il-Kunsill Ewropew tal-24 u l-25 ta’ Marzu 2011 laqgħa l-intenzjoni tal-Kummissjoni li tippreżenta l-"Att tas-Suq Uniku" bi provvedimenti għall-ħolqien tat-tkabbir u l-impjiegi, li jwasslu għal riżultati tanġibbli għaċ-ċittadini u n-negozji.
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni bl-isem“Att dwar is-Suq Uniku” adottat f’April 2011 jipproponi li jissimplifika ir-Raba' Direttiva tal- Kunsill 78/660/KEE tal-25 ta' Lulju tal-1978 ibbażata fuq l-Artikolu 54(3)(g) tat-Trattat dwar il-kontijiet annwali ta' ċerti tipi ta' kumpanniji (3) u s-Seba' Direttiva tal-Kunsill 83/349/KEE tat-13 ta' Ġunju ta' l-1983 ibbażata fuq l-Artikolu 54(3)(g) tat-Trattat dwar il-kontijiet konsolidati (4) (id-Direttivi dwar il-Kontabbiltà) fir-rigward tal-obbligi għall-informazzjoni finanzjarja u jnaqqas il-piżijiet amministrattivi, partikolarment għall-SMEs. "L-istrateġija Ewropa 2020" għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv għandha l-għan li tnaqqas il-piżijiet amministrattivi u ttejjeb l-ambjent tan-negozju, b' mod partikolari għall-SMEs, u biex tippromwovi l-internazzjonalizzazzjoni tal-SMEs. Il- Kunsill Ewropew tal-24 u l-25 ta' Marzu 2011 appella wkoll li l-piż regolatorju ġenerali, partikolarment għall-SMEs, jitnaqqas kemm fuq livell tal-Unjoni kif ukoll fuq livell nazzjonali u ssuġġerixxa miżuri għaż-żieda fil-produttività, bħat-tneħħija tal-burokrazija u t-titjib fil-qafas regolatorju għall-SMEs.
(2)
Fit-18 ta’ Diċembru 2008, il-Parlament Ewropew adotta riżoluzzjoni dwar ir-rekwiżiti ta’ kontabbiltà fir-rigward ta’ kumpanniji żgħar u medji, partikolarment il-mikroentitajiet (5), li tiddikjara li d-Direttivi dwar il-Kontabbiltà ħafna drabi huma ta’ piż kbir għal kumpanniji żgħar u medji, u partikolarment għall-mikroentitajiet, u talab lill-Kummissjoni biex tkompli bl-isforzi tagħha biex tirrevedi dawk id-Direttivi.
(3)
Il-koordinazzjoni tad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jirrigwardaw il-preżentazzjoni u l-kontenut tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali u tar-rapporti dwar il-ġestjoni, il-bażijiet ta’ kalkolu użati fihom u l-pubblikazzjoni tagħhom fir-rigward ta’ ċerti tipi ta' impriżi b’responsabbiltà limitata hija ta’ importanza speċjali għall-protezzjoni tal-azzjonisti, tal-membri u tal-partijiet terzi. F’dawk l-oqsma hija neċessarja koordinazzjoni simultanja għal tali tipi ta’ impriżi għaliex, minn naħa, xi impriżi joperaw f’aktar minn Stat Membru wieħed u, min-naħa l-oħra, tali tipi ta’ impriżi ma joffru l-ebda salvagwardji lil partijiet terzi lil hinn mill-ammonti tal-assi netti tagħhom.
(4)
Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali għandhom diversi għanijiet u ma jipprovdux sempliċement informazzjoni lil investituri fis-swieq kapitali iżda jispjegaw ukoll transazzjonijiet magħmula fil-passat u jtejbu l-governanza korporattiva. Il-leġislazzjoni dwar il-kontabbiltà tal-Unjoni teħtieġ tikseb bilanċ adatt bejn l-interessi tad-destinatarji tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji u l-interess tal-impriżi li r-rekwiżiti tar-rapportar ma joħolqux piż żejjed bla bżonn fuq l-impriża.
(5)
Il-kamp ta' applikazzjoni ta' din id-Direttiva għandu jinkludi ċerti soċjetajiet b' responsabbiltà limitata bħal kumpanniji pubbliċi u privati ta' responsabbiltà limitata. Barra minn hekk, hemm għadd sostanzjali ta' soċjetajiet u soċjetajiet limitati li l-membri kollha tagħhom b'responsabbiltà illimitata huma kostitwiti jew bħala kumpanniji pubbliċi jew bħala kumpanniji privati b’responsabilità limitata, u għalhekk tali soċjetajiet għandhom ikunu soġġetti għall-miżuri ta’ koordinazzjoni ta’ din id-Direttiva. Din id-Direttiva għandha tiżgura wkoll li tali soċjetajiet jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni tagħha, fejn il-membri ta' soċjetà mhumiex kostitwiti bħala kumpanniji privati jew pubbliki b' responsabbiltà limitata fil-fatt ikollhom responsabbiltà limitata għall-obbligi tas-soċjetà peress li dik ir-responsabbiltà tkun limitata b'impriżi oħrajn fil-kamp ta' applikazzjoni ta' din id-Direttiva.L-esklużjoni ta' impriżi li m'għandhomx skop ta' qligħ mill-kamp ta' applikazzjoni ta' din id-Direttiva hi konsistenti mal-għan tagħha, f'konformità mal-punt (g) tal-Artikolu 50(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
(6)
Il-kamp ta' applikazzjoni ta' din id-Direttiva għandu jkun ibbażat fuq prinċipji u għandu jiżgura li ma jkunx possibbli għal impriża li teskludi lilha nfisha minn dak il-kamp ta' applikazzjoni billi toħloq struttura ta' grupp li jkun fih saffi multipli ta' impriżi stabbiliti fl-Unjoni jew barra l-Unjoni.
(7)
Id-dispożizzjonijiet ta' din id-Direttiva għandhom japplikaw biss sal-punt li ma jkunux inkonsistenti ma', jew ikkontradetti minn, dispożizzjonijiet għar-rappurtar finanzjarju ta' ċerti tipi ta' impriżi jew dispożizzjonijiet li jirrigwardaw id-distribużżjoni tal-kapital ta' impriża li jkunu stipulati f'atti leġislattivi eżistenti oħrajn fis-seħħ adottati minn istitużżjoni waħda jew aktar tal-Unjoni.
(8)
Barra minn hekk, huwa meħtieġ li, fuq il-livell tal-Unjoni, jiġu stabbiliti rekwiżiti legali minimi ekwivalenti fil-livell tal-Unjoni fir-rigward tal-ammont ta' informazzjoni finanzjarja li għandha tkun disponibbli għall-pubbliku minn impriżi li jkunu f’kompetizzjoni ma’ xulxin.
(9)
Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali għandhom jitħejjew fuq bażi prudenti u jagħtu stampa vera u ġusta tal-assi u l-passivi ta’ impriża, il-pożizzjoni finanzjarja u l-qligħ jew it-telf tagħha. Huwa possibbli li, f'każijiet eċċezzjonali, dikjarazzjoni finanzjarja ma tagħtix tali stampa vera u ġusta fejn id-dispożizzjonijiet ta' din id-Direttiva jkunu applikati. F'każijiet bħal dawn, l-impriżi għandhom ma japplikawx tali dispożizzjonijiet sabiex tingħata stampa vera u ġusta. L-Istati Membri għandhom jitħallew jiddefinixxu tali każijiet eċċezzjonali u jistabbilixxu r-regoli speċjali rilevanti li għandhom japplikaw f'dawk il-każijiet. Dawk il-każijiet eċċezzjonali għandhom jinftehmu li huma biss transazzjonijiet ferm mhux tas-soltu u sitwazzjonijiet mhux tas-soltu u, pereżempju, m'għandhomx jirrigwardaw setturi speċifiċi sħaħ.
(10)
Din id-Direttiva għandha tiżgura li r-rekwiżiti għal impriżi żgħar ikunu ġeneralment armonizzati fl-Unjoni kollha. Din id-Direttiva hi bbażata fuq il-prinċipju "aħseb l-ewwel żgħir". Sabiex jiġu evitati piżijiet amministrattivi sproporzjonati fuq dawk l-impriżi, l-Isati Membri għandhom jitħallew jesiġu biss ftit divulgazzjonijiet permezz ta' noti li huma addizzjonali għan-noti mandatorji. Madankollu, fil-każ ta' sistema ta' filing waħda, l-Istati Membri jistgħu f'ċerti każijiet jesiġu numru limitat ta' divulgazzjonijiet addizzjonali meta dawn ikunu espliċitament rikjesti mil-leġislazzjoni fiskali nazzjonali tagħhom u jkunu strettament meħtieġa għall-finijiet ta' ġbir ta' taxxa. Għandu jkun possibbli li l-Istati Membri jimponu rekwiżiti fuq impriżi medji u kbar li jmorru lil hinn mir-rekwiżiti minimi stipulati f'din id-Direttiva.
(11)
Fejn din id-Direttiva tħalli lill-Istati Membri jimponu rekwiżiti addizzjonali, pereżempju, fuq impriżi żgħar, dan ifisser li l-Istati Membri jistgħu jużaw din l-alternattiva kompletament jew parzjalment billi jesiġu inqas minn dak permess mill-alternattiva. Bl-istess mod, fejn din id-Direttiva tippermetti lill-Istati Membri jużaw eżenzjoni, pereżempju għal impriżi żgħar, dan ifisser li l-Istati Membri jistgħu jeżentaw lil tali mpriżi kompletament jew parzjalment.
(12)
L-impriżi żgħar, medji u kbar għandhom jiġu ddefiniti u distinti b’referenza għat-total tal-karta tal-bilanċ, il-fatturat nett u n-numru medju ta’ impjegati matul is-sena finanzjarja, minħabba li dawk il-kriterji tipikament jipprovdu evidenza oġġettiva tad-daqs ta’ impriża. Madankollu, fejn impriża prinċipali (parent) mhijiex qed tħejji dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għall-grupp, l-Istati Membri għandhom jitħallew jieħdu passi li huma jqisu neċessarji biex jesiġu li impriża bħal din tiġi kklassifikata bħala impriża akbar billi jiġi ddeterminat id-daqs tagħha u l-kategorija li tirriżulta fuq bażi kkonsolidata jew aggregata. Fejn Stat Membru japplika wieħed jew akatr mill-eżenzjonijiet fakultattivi jew dawk kollha għall-mikroimpriżi, il-mikroimpriżi għandhom jiġu ddefiniti wkoll b'referenza għat-total tal-karta tal-bilanċ, il-fatturat nett u n-numru medju ta’ impjegati matul is-sena finanzjarja. L-Istati Membri ma għandhomx ikunu obbligati jiddefinixxu kategoriji separati għal impriżi medji u kbar fil-leġislazzjoni nazzjonali tagħhom jekk l-impriżi medji jkunu soġġetti għall-istess rekwiżiti bħall-impriżi kbar.
(13)
Il-mikroimpriżi għandhom riżorsi limitati biex jikkonformaw mar-rekwiżiti regolatorji impenjattivi. Fejn ma jkunx hemm regoli speċifiċi għall-mikroimpriżi, ir-regoli li japplikaw għall-impriżi żgħar japplikaw għalihom. Dawk ir-regoli jpoġġu fuqhom piżijiet amministrattivi li huma sproporzjonati għad-daqs tagħhom u huma għalhekk, relattivament iżjed onerużigħall-iżgħar impriżi. Għalhekk, għandu jkun possibbli li l-Istati Membri jeżentaw lill-mikroimpriżi minn ċerti obbligi li japplikaw għal impriżi żgħar li jimponu fuqhom piżijiet amministrattiv eċċessivi. Madankollu, il-mikroimpriżi xorta għandhom ikunu soġġetti għal kull obbligu nazzjonali li jżommu reġistri li juru t-transazzjonijiet kummerċjali u l-pożizzjoni finanzjarja tagħhom. Barra minn hekk, l-impriżi ta’ investiment u l-impriżi holding finanzjarji għandhom jiġu esklużi mill-benefiċċji tas-simplifikazzjonijiet applikabbli għall-mikroimpriżi.
(14)
L-Istati Membri għandhom iqisu l-kundizzjonijiet u l-ħtiġijiet speċifiċi tas-swieq proprji meta jkunu qed jieħdu deċiżjoni dwar jekk jew kif jimplimentaw sistema distinta għall-mikroimpriżi fil-kuntest ta' din id-Direttiva.
(15)
Il-pubblikazzjoni tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji tista' tkun ta' piż għall-mikroimpriżi. Fl-istess ħin, jeħtieġ li l-Istati Membri jiżguraw il-konformità ma’ din id-Direttiva. Għaldaqstant, l-Istati Membri li jkunu qed jagħmlu użu mill-eżenzjonijiet għall-mikroimpriżi previsti f' din id-Direttivagħandhom ikunu permessi jeżentaw lill-mikroimpriżi minn rekwiżit ġenerali ta' pubblikazzjoni, bil-kundizzjoni li l-informazzjoni fuq il-karta tal-bilanċ tiġi ffajljata debitament, f'konformità mal-liġi nazzjonali, ma' mill-inqas awtorità kompetenti maħtura waħda u li l-informazzjoni tintbagħat lir-reġistru kummerċjali, sabiex tkun tista’ tinkiseb kopja jekk issir applikazzjoni. F’dawn il-każijiet, ma għandux japplika l-obbligu stipulat f'din id-Direttiva li jiġi ppubblikat kwalunkwe dokument tal-kontabbiltà skont l-Artikolu 3(5) tad-Direttiva 2009/101/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas- 16 ta’ Settembru 2009 dwar il-koordinazzjoni ta’ salvagwardji li, għall-protezzjoni tal-interessi ta’ membri u oħrajn, huma meħtieġa mill-Istati Membri minn kumpaniji fis-sens tat-tieni paragrafu tal-Artikolu 48 tat-Trattat, bil-għan li tagħmel dawn is-salvagwardji ekwivalenti (6).
(16)
Biex tiġi żgurata l-iżvelar ta’ informazzjoni komparabbli u ekwivalenti, il-prinċipji ta’ rikonoxximent u ta’ kalkolu għandhom jinkludu l-bażijiet tan-negozju avvjat, tal-prudenza u tal-akkumulazzjonijiet. M'għandhiex tkun permessa tpaċija bejn l-entrati tal-assi u l-passivi u l-entrati ta' introjtu u nefqa u l-komponenti tal-assi u tal-passivi għandhom jiġu valwati separatament. Madankollu, f'każijiet speċifiċi, l-Istati Membri għandhom jitħallew jippermettu jew jesiġu mill-impriżi li jwettqu tpaċija bejn entrati ta’ assi u ta’ passivi u bejn entrati ta' introjtu u nefqa. Il-preżentazzjoni tal-entrati fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji għandha tqis ir-realtà ekonomika jew is-sustanza kummerċjali tat-transazzjoni jew l-arranġament sottostanti. L-Istati Membri, madankollu, għandhom ikunu permessi jeżentaw lill-impriżi milli japplikaw dak il-prinċipju.
(17)
Il-prinċipju ta’ materjalità għandu jirregola r-rikonoxximent, il-kalkolu, il-preżentazzjoni, l-iżvelar u l-konsolidazzjoni fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji. Skont il-prinċipju tal-materjalità, l-informazzjoni li titqies bħala immaterjali tista' pereżempju tiġi aggregata fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji. Madankollu, jekk entrata waħda tista' titqies bħala immaterjali, l-entrati immaterjali ta' natura simili jistgħu flimkien jitqiesu materjali. L-Istati Membri għandhom ikunu permessi jillimitaw l-applikazzjoni mandatorja tal-prinċipju tal-materjalità għall-preżentazzjoni u l-iżvelar. Il-prinċipju tal-materjalità m'għandu jaffettwa l-ebda obbligu nazzjonali biex jinżammu rekords kompleti li juru t-transazzjonijiet kummerċjali u l-pożizzjoni finanzjarja.
(18)
L-entrati rikonoxxuti fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali għandhom jiġu kkalkolati abbażi tal-prinċipju tal-prezz tax-xiri jew tal-ispiża tal-produzzjoni sabiex tiġi żgurata l-affidabilità tal-informazzjoni fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji. Madankollu, l-Istati Membri għandhom jitħallew jippermettu jew jeħtieġu li l-impriżi jerġgħu jevalwaw l-assi fissi sabiex tkun tista’ tiġi pprovduta informazzjoni aktar rilevanti lill-utenti tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
(19)
Il-ħtieġa għal komparabilità tal-informazzjoni finanzjarja madwar l-Unjoni titlob li l-Istati Membri jippermettu sistema ta’ kontabbiltà b’valur ġust għal ċerti strumenti finanzjarji. Barra minn hekk, is-sistemi ta’ kontabbiltà b’valur ġust jipprovdu informazzjoni li tista’ tkun ta’ aktar rilevanza għall-utenti tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji milli informazzjoni bbażata fuq il-prezz tax-xiri jew l-ispiża tal-produzzjoni.
Għaldaqstant, l-Istati Membri għandhom jippermettu l-adozzjoni ta' sistema ta’ kontabbiltà b’valur ġust mill-impriżi kollha jew klassijiet ta' impriża, għajr għall-mikroimpriżi li jkunu qed jagħmlu użu mill-eżenzjonijiet previsti f'din id-Direttiva, fir-rigward tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali u kkonsolidati jew, jekk l-Istat Membru jagħżel hekk, fir-rigward tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati biss. Barra minn hekk, l-Istati Membri għandhom ikunu permessi jew jeħtieġu kontabbiltà b’valur ġust għall-assi, minbarra għall-istrumenti finanzjarji.
(20)
Numru limitat ta' formati għall-karta tal-bilanċ huwa neċessarju biex jippermetti lill-utenti tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji jqabblu aħjar il-pożizzjoni finanzjarja tal-impriżi fi ħdan l-Unjoni. L-Istati Membri għandhom jesiġu l-użu ta' wieħed minn dawn il-formati għall-karta tal-bilanċ u għandhom jitħallew joffru għażla minn fost il-formati permessi. Madankollu, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jippermettu jew li jeħtieġu lill-impriżi jimmodifikaw il-format u jippreżentaw karta tal-bilanċ li tiddistingwi bejn l-entrati kurrenti u mhux kurrenti. Għandu jiġi permess format għall-kont tal-qligħ u t-telf li juri n-natura tal-ispejjeż u format għall-kont tal-qligħ u t-telf li juri l-funzjoni tal-ispejjeż. L-Istati Membri għandhom jesiġu l-użu ta' format wieħed għall-kont tal-qligħ u t-telf u għandhom jiġu permessi biex joffru għażla minn fost il-formati permessi. L-Istati Membri għandhom ukoll ikunu jistgħu jippermettu lill-impriżi jippreżentaw dikjarazzjoni tal-prestazzjoni minflok kont tal-qligħ u t-telf imħejjija skont wieħed mill-formati permessi. Jistgħu wkoll ikunu disponibbli simplifikazzjonijiet tal-formati meħtieġa għall-impriżi żgħar u medji. Madankollu, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jirrestrinġu l-formati tal-karta tal-bilanċ u tal-kont tal-qligħ u t-telf jekk ikun meħtieġ għall-iffajljar elettroniku tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
(21)
Għal raġunijiet ta’ komparabilità, għandu jiġi pprovdut qafas komuni għar-rikonoxximent, il-kalkolu u l-preżentazzjoni fost l-oħrajn ta’ aġġustamenti fuq il-valur, avvjament, provvedimenti, ħażniet ta’ merkanzija u assi funġibbli, u introjtu u nefqa ta’ daqs eċċezzjonali jew ta’ inċidenza.
(22)
Ir-rikonoxximent u l-kalkolu ta' xi entrati fid-dikjarazzjonijiet finanzjajri huma bbażati fuq stimi, ġudizzji u mudelli aktar milli fuq stampa eżatta. Bħala riżultat tal-inċertezzi inerenti f'attivitajiet kummerċjali, ċerti entrati fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji ma jistgħux jiġu kkalkolati bi preċiżjoni iżda jistgħu jiġu stmati biss. L-istima tinvolvi ġudizzji bbażati fuq l-aktar informazzjoni riċenti u affidabbli.L-użu ta' stimi huwa parti essenzjali mit-tħejjija tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji. Dan huwa speċjalment minnu fil-każ ta’ provvedimenti, li min-natura tagħhom huma aktar inċerti mill-biċċa l-kbira tal-entrati l-oħrajn tal-karta tal-bilanċ. L-istimi għandhom ikunu bbażati fuq ġudizzju prudenti tal-amministrazzjoni tal-impriża u kkalkulati fuq bażi oġġettiva, ssuplimentati b' esperjenza ta' transazzjonijiet simili u, f'xi każijiet, anki rapporti minn esperti indipendenti. L-evidenza kkunsidrata għandha tinkludi kull evidenza addizzjonali pprovduta minn avvenimenti wara d-data -tal-karta tal-bilanċ.
(23)
L-informazzjoni ppreżentata fil-karta tal-bilanċ u fil-kont tal-qligħ u t-telf għandha tiġi ssupplimentata b’divulgazzjonijiet permezz ta’ noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji. L-utenti ta’ dikjarazzjonijiet finanzjarji ġeneralment ikollhom ħtieġa limitata ta’ informazzjoni supplimentari minn impriżi żgħar, u tista' tinvolvi spejjeż kbar għall-impriżi ż-żgħar biex jiġbru flimkien dik l-informazzjoni supplimentari. Għalhekk reġim ta’ divulgazzjoni limitata għall-impriżi ż-żgħar huwa ġustifikat. Madankollu, meta mikroimpriża jew impriża żgħira tħoss li jkun ta’ benefiċċju li tipprovdi divulgazzjonijiet addizzjonali tat-tipi meħtieġa mill-impriżi medji u kbar, jew divulgazzjonijiet oħrajn mhux previsti f'din id-Direttiva, hi m'għandhiex tinżamm milli tagħmel dan.
(24)
L-iżvelar fir-rigward tal-politika tal-kontabbiltà huwa wieħed mill-elementi ewlenin tan-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji. Tali divulgazzjonijiet għandhom jinkludu b'mod partikolari l-bażi ta' kalkolu applikata għal diversi elementi, dikjarazzjoni dwar il-konformità ta' dawk il-linji politiċi kontabilistiċi mal-kunċett ta' impriża avvjata u kwalunkwe tibdil sinifikanti fil-politika tal-kontabbiltà adottata.
(25)
Ġeneralment, l-utenti ta’ dikjarazzjonijiet finanzjarji mħejjija minn impriżi medji u kbar għandhom ħtiġijiet aktar sofistikati. Għalhekk, f’ċerti oqsma għandhom jiġu pprovduti divulgazzjonijiet ulterjuri. L-eżenzjoni minn uħud mill-obbligi ta’ żvelar fejn tali żvelari hiuwa ġustifikat meta jkun ta’ preġudizzju għal ċerti persuni jew għall-impriża.
(26)
Ir-rapport ta' ġestjoni u r-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat huma elementi importanti tar-rappurtar finanzjarju. Għandha tiġi pprovduta analiżi ġusta tal-iżvilupp tan-negozju u tal-pożizzjoni tiegħu, b'mod konsistenti mad-daqs u l-kumplessità tan-negozju. L-informazzjoni ma għandhiex tkun ristretta għall-aspetti finanzjarji tan-negozju tal-impriża, u għandu jkun hemm analiżi tal-aspetti ambjentali u soċjali tan-negozju meħtieġa għall-għarfien tal-iżvilupp, il-prestazzjoni jew il-pożizzjoni tal-impriża. Fil-każijiet fejn ir-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat u r-rapport ta' ġestjoni tal-impriża prinċipali jiġu ppreżentati f’rapport wieħed, jista’ jkun xieraq li ssir enfasi akbar fuq dawk il-kwistjonijiet li jkunu sinifikanti għall-impriżi inklużi fil-konsolidament b'mod kollettiv.Madankollu, wara li jitqies il-piż potenzjali fuq l-impriżi żgħar u medji, ikun xieraq li jiġi dispost li l-Istati Membri jkunu jistgħu jagħżlu li jirrinunzjaw għall-obbligu li jipprovdu informazzjoni mhux finanzjarja fir-rapport ta' ġestjoni ta’ dawn l-impriżi.
(27)
L-Istati Membri għandu jkollhom il-possibbiltà li jeżentaw l-impriżi żgħar mill-obbligu li jħejju rapport dwar il-ġestjoni bil-kundizzjoni li tali impriżi jinkludu, fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji, id-data li tirrigwarda l-akkwiżizzjoni tal-ishma proprji msemmija fl-Artikolu 24(2) tad-Direttiva 2012/30/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar il-koordinazzjoni ta’ salvagwardji li, għall-protezzjoni tal-interessi ta’ membri u oħrajn, huma meħtieġa mill-Istati Membri ta' kumpanniji fis-sens tat-tieni paragrafu tal-Artikolu 54 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, dwar il-formazzjoni ta’ kumpanniji pubbliċi ta’ responsabbiltà limitata u ż-żamma u t-tibdil tal-kapital tagħhom, bil-għan li jagħmlu dawn is-salvagwardji ekwivalenti (7).
(28)
Peress li l-impriżi kkwotati jista' jkollhom rwol prominenti fl-ekonomiji li fihom joperaw, id-dispożizzjonijiet ta' din id-Direttiva dwar id-dikjarazzjoni ta' governanza korporattiva għandhom japplikaw għall-impriżi li t-titoli trasferibbli tagħhom huma ammessi għan-negozjar f'suq irregolat.
(29)
Ħafna impriżi huma sidien ta’ impriżi oħra u l-għan tal-koordinazzjoni tal-leġislazzjoni li tirregola dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati hu li jiġu protetti l-interessi li jeżistu f'kumpanniji b’kapital ta' azzjonarju. Għandhom jitħejjew dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati sabiex l-informazzjoni finanzjarja dwar dawn l-impriżi tkun tista’ titwassal lill-membri u lil partijiet terzi. Il-liġi nazzjonali li jirregola d-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għandu għalhekk jiġi kkoordinat sabiex jintlaħqu l-objettivi ta’ komparabbiltà u ekwivalenza fl-informazzjoni li l-impriżi għandhom jippubblikaw fl-Unjoni. Madankollu, minħabba n-nuqqas ta' prezz ta' transazzjoni milħuq taħt kondizzjonijiet normali tas-suq, li l-Istati Membri jitħallew jippermettu trasferimenti intragrupp tal-interessi ta' parteċipazzjoni, l-hekk imsejħa transazzjonijiet ta' kontroll komuni, li jiġu kkontabilizzati bl-użu tal-metodu ta' kontabbiltà msejjaħ kondiviżjoni ta' interessi fejn il-valur skont il-kotba ta' ishma miżmuma f'inpriża inklużi f'konsolidament jiġu paċuti mal-perċentwali korrispondenti ta' kapital biss.
(30)
Fid-Direttiva tal-Kunsill 83/349/KEE kien hemm rekwiżit biex jitħejjew dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għal gruppi f'każijiet fejn jew l-impriża prinċipali jew waħda jew aktar mill-impriżi sussidjarji kienu stabbiliti bħala waħda mit-tipi ta' impriżi elenkati fl-Anness I jew l-Anness II ta' din id-Diretiva. L-Istati Membri kellhom l-għażla li jeżentaw l-impriżi prinċipali mir-rekwiżit biex iħejju kontijiet ikkonsolidati f'każijiet fejn l-impriża prinċipali ma kenitx tat-tip elenkat fl-Anness I jew l-Anness II. F'din id-Direttiva huma biss l-impriżi prinċipali tat-tipi elenkat fl-Anness I jew f'ċerti ċirkostanzi, l-Anness II li huma meħtieġa jħejju dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati iżda ma tipprekludix lill-Istati Membri milli jestendu l-kamp ta' applikazzjoni ta' din id-Direttiva biex jiġu koperti dawk is-sitwazzjonijiet ukoll. Għalhekk, fis-sustanza, m'hemm l-ebda bidla, għaliex kien qabel, u għadu f'idejn l-Istati Membri li jiddeċiedu jekk jirrikjedux lill-impriżi li ma jaqgħux fil-kamp ta' applikazzjoni ta' din id-Direttiva jħejju d-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati.
(31)
Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għandhom jippreżentaw l-attivitajiet ta’ impriża prinċipali u s-sussidjarji tagħha bħala entità ekonomika waħda (grupp). L-impriżi kkontrollati mill-impriża prinċipali għandhom jitqiesu bħala impriżi sussidjarji. Il-kontroll għandu jkun ibbażat fuq min ikollu l-maġġoranza tad-drittijiet tal-vot, imma jista’ jeżisti kontroll ukoll fejn ikun hemm ftehim mal-azzjonisti jew mal-membri sħab. F’ċerti ċirkustanzi l-kontroll jista’ jiġi effettivament eżerċitat meta l-impriża prinċipali jkollha minoranza tal-ishma jew l-ebda sehem fis-sussidjarja. L-Istati Membri għandu jkollhom id-dritt li jirrikjedu li l-impriżi li ma jkunux soġġetti għall-kontroll, iżda li jiġu ġestiti fuq bażi unifikata, jew li jkollhom korp amministrattiv, maniġerjali jew superviżorju komuni, jiġu inklużi fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati.
(32)
Impriża sussidjarja li hija stess tkun impriża prinċipali għandha tħejji d-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati. Madankollu, l-Istati Membri għandhom ikunu intitolati li jeżentaw lil tali impriża prinċipali mill-obbligu li tħejji dawn id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati f’ċerti ċirkostanzi, bil-kundizzjoni li l-membri tagħha u l-partijiet terzi jkunu protetti biżżejjed.
(33)
Gruppi żgħar għandhom ikunu eżentati mill-obbligu li jħejju dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati billi l-utenti ta’ rapporti finanzjarji ta’ impriżi żgħar m’għandhomx ħtiġijiet sofistikati ta’ informazzjoni u t-tħejjija ta’ rapporti finanzjarji kkonsolidati flimkien mad-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali tal-impriża prinċipali u tas-sussidjarja tista' tinvolvi ħafna spejjeż. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jeżentaw gruppi medji mill-obbligu li jħejju dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għall-istess raġuni ta' kost/benefiċċju sakemm xi waħda mill-impriżi affiljati ma tkunx entità ta' interess pubbliku.
(34)
Il-konsolidament jeħtieġ l-inkorporazzjoni sħiħa tal-assi u l-passivi u tal-introjtu u n-nefqa tal-gruppi ta' impriżi, l-iżvelar separat tal-interessi nonkontrollanti fil-karta kkonsolidata tal-bilanċi fi ħdan il-kapital u r-riżervi u l-iżvelar separat tal-interessi nonkontrollanti fil-qligħ u t-telf tal-grupp fil-kontijiet ikkonsolidati tal-qligħ u t-telf. Madankollu, għandhom isiru l-korrezzjonijiet neċessarji biex jiġu eliminati l-effetti tar-relazzjonijiet finanzjarji bejn l-impriżi kkonsolidati.
(35)
Il-prinċipji applikabbli ta’ rikonoxximent u ta’ kalkolu fit-tħejjija tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali għandhom japplikaw ukoll fit-tħejjija tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati. Madankollu, l-Istati Membri jistgħu jippermettu li d-disposizzjonijiet ġenerali u l-prinċipji ddikjarati f' din id-Direttiva jiġu applikati fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali b'mod differenti mir-rapporti finanzjarji kkonsolidati.
(36)
L-impriżi assoċjati għandhom jiġu inklużi fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati permezz tal-metodu tal-ekwità. Id-dispożizzjonijiet dwar il-kalkolu tal-impriżi assoċjati għandhom fis-sustanza jibqgħu l-istess bħal fid-Direttiva 83/349/KEE, u l-metodi permessi taħt dik id-Direttiva jistgħu jibqgħu jiġu applikati. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu wkoll jippermettu jew jesiġu li impriża ġestita b'mod konġunt tkun ikkonsolidata b'mod proporzjonali fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati.
(37)
Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għandhom jinkludu l-iżvelarkollha permezz ta’ noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji għall-impriżi inklużi fil-konsolidament meħuda flimkien. L-ismijiet, l-uffiċċji reġistrati u l-interess tal-grupp fil-kapital tal-impriżi għandhom jiġu żvelati wkoll fir-rigward tas-sussidjarji, l-impriżi assoċjati, l-impriżi ġestiti b'mod konġunt u l-interessi ta’ parteċipazzjoni.
(38)
Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali tal-impriżi kollha li għalihom tapplika din id-Direttiva għandhom jiġu ppubblikati skont id-Direttiva 2009/101/KE. Madankollu huwa xieraq li jiġi previst li f’dan il-qasam jistgħu jingħataw ċerti derogi għal impriżi żgħar u medji.
(39)
L-Istati Membri huma mħeġġa ferm li jiżviluppaw sistemi ta’ pubblikazzjoni elettronika li jippermettu lill-impriżi jippreżentaw id-data kontabilistika, inklużi d-dikjarazzjonijiet finanzjarji statutorji, darba waħda biss u f’forma li tippermetti li diversi utenti jaċċessaw u jużaw id-data faċilment. Fir-rigward tar-rapportar tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji, il-Kummissjoni hi mħeġġa tesplora mezzi għal format elettroniku armonizzat. Sistemi bħal dawn, madankollu, m’għandhomx ikunu ta' piż għall-impriżi żgħar u medji.
(40)
Il-Membri tal-korpi amministrattivi, maniġerjali u superviżorji ta’ impriża għandhom, bħala rekwiżit minimu, ikunu kollettivament responsabbli għall-impriża sabiex iħejju u jippubblikaw id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali u r-rapporti ta' ġestjoni. L-istess approċċ għandu japplika wkoll għall-membri tal-korpi amministrattivi, maniġerjali u superviżorji tal-impriżi li jħejju d-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati. Dawk il-korpi jaġixxu fil-limiti tal-kompetenzi mogħtija lilhom mil-liġi nazzjonali. Dan ma għandux jimpedixxi lill-Istati Membri milli jmorru lil hinn u jagħmlu provvediment għal responsabbiltà diretta lejn l-azzjonisti jew anke lejn partijiet interessati oħra.
(41)
Ir-responsabilità għat-tħejija u l-pubblikazzjoni ta’ dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali u ta’ dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati kif ukoll ta’ rapporti dwar il-ġestjoni u rapporti dwar il-ġestjoni kkonsolidati hija bbażata fuq il-liġi nazzjonali. Għandhom japplikaw regoli xierqa ta’ responsabilità, kif stabbiliti minn kull Stat Membru taħt il-liġi nazzjonali tiegħu, għall-membri tal-korpi amministrattivi, maniġerjali u superviżorji tal-impriżi. L-Istati Membri għandhom jitħallew jiddeterminaw il-livell tar-responsabbiltà.
(42)
Sabiex jippromwovu proċessi kredibbli ta’ rappurtar finanzjarju madwar l-Unjoni, il-membri tal-korp f'impriża responsabbli mit-tħejjija tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-impriża għandhom jiżguraw li l-informazzjoni finanzjarja inkluża fid-dikjarazzjoni finanzjarja annwali tal-impriża u fid-dikjarazzjoni finanzjarja kkonsolidata tal-grupp jagħtu stampa vera u ġusta.
(43)
Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali u d-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għandhom jiġu verifikati. Ir-rekwiżit li opinjoni tal-awditjar għandha tiddikjara jekk id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati jew annwali jagħtux stampa vera u ġusta skont il-qafas rilevanti dwar ir-rappurtar finanzjarju ma għandux jiftiehem bħala li huwa restrizzjoni tal-ambitu ta’ dik l-opinjoni imma li jiċċara l-kuntest li fih tiġi espressa. Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali tal-impriżi ż-żgħar m’għandhomx ikunu koperti minn dan l-obbligu ta’ verifika, minħabba li l-verifika tista' tkun ta’ piż amministrattiv sinifikanti għal dik il-kategorija ta’ impriżi, filwaqt li għal ħafna impriżi żgħar l-istess persuni huma kemm azzjonisti kif ukoll il-maniġment u, għalhekk, għandhom ħtieġa limitata għal aċċertament minn terza parti dwar id-dikjarazzjonijiet finanzjarji. Madankollu, din id-Direttiva ma għandhiex timpedixxi lill-Istati Membri milli jimponu verifika fuq l-impriżi żgħar tagħhom, b'kont meħud tal-kundizzjonijiet u l-ħtiġijiet speċifiċi ta' impriżi żgħar u l-utenti tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji tagħhom. Barra minn hekk huwa aktar xieraq li l-kontenut tar-rapport tal-verifika jiġi definit fid-Direttiva 2006/43/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas- 17 ta' Mejju 2006 dwar il-verifiki statutorji tal-kontijiet annwali u tal-kontijiet konsolidati (8). Għaldaqstant dik id-Direttiva għandha tiġi emendata kif xieraq.
(44)
Sabiex isir provvediment għal trasparenza mtejba tal-pagamenti magħmula lill-gvernijiet, impriżi kbar u entitajiet ta’ interess pubbliku li jkunu attivi fl-industrija estrattiva jew fil-ħsad tal-foresti primarji (9) għandhom jiżvelaw pagamenti materjali magħmula lill-gvernijiet fil-pajjiżi fejn joperaw f'rapport separat fuq bażi annwali. Tali impriżi huma attivi f'pajjiżi rikki fir-riżorsi naturali, partikolarment minerali, żejt, gass naturali u foresti primarji.
Ir-rapport għandu jinkludi t-tipi ta’ pagamenti komparabbli għal dawk żvelati minn impriża li tipparteċipa fl-Inizjattiva għat-Trasparenza tal-Industriji Estrattivi (EITI). L-inizjattiva hija wkoll komplementari għall-Pjan ta’ Azzjoni tal-Unjoni Ewropea (UE FLEGT) u d-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 995/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Ottubru 2010 li jistabbilixxi l-obbligi tal-operaturi li jqiegħdu fis-suq injam u prodotti tal-injam (10) li jeħtieġ li l-kummerċjanti tal-prodotti tal-injam jeżerċitaw diliġenza dovuta sabiex jiġi pprevenut li jidħol injam illegali fis-suq tal-Unjoni.
(45)
Ir-rapport għandu jservi biex jgħinu lill-gvernijiet ta’ pajjiżi rikki fir-riżorsi fl-implimentazzjoni tal-prinċipji u kriterji tal-EITI u jirrapportaw liċ-ċittadini tagħhom il-pagamenti li tali gvernijiet jirċievu mill-impriżi attivi fl-industrija estrattiva jew ħassada ta' foresti primarji li joperaw fil-ġuriżdizzjoni tagħhom.
Ir-rapport għandu jinkorpora l-iżvelar abbażi tal-pajjiż u tal-proġett Proġett għandu jkun definit bħala l-attivitajiet operazzjonali li huma rregolati minn kuntratt wieħed, liċenzja waħda, kera waħda, konċessjoni waħda jew ftehimiet legali simili u jiffurmaw il-bażi għal obbligi ta' pagament ma' gvern. Minkejja dan, jekk għadd ta' tali ftehimiet bħal dawn huma interkonnessi sostanzjalment, dan għandu jitqies bħala proġett. Ftehimiet legali ‧interkonnessi sostanzjalment‧ għandhom jinftiehmu bħala sett ta' kuntratti, liċenzji, kirjiet jew konċessjonijiet operazzjonalment u ġeografikament integrati jew ftehimiet relatati b'termini sostanzjalment simili li huma ffirmati ma' gvern, li jagħtu bidu għal obbligi ta' pagament. Tali ftehimiet jistgħu jistgħu jiġu rregolati min kuntratt wieħed, impriża konġunta, ftehim dwar kondiviżjoni tal-produzzjoni, jew ftehim legali ġenerali ieħor.
(46)
Mhuwiex neċessarju li xi pagament, sew jekk isir bħala pagament uniku jew bħala serje ta' pagamenti relatati, jittieħed inkonsiderazzjoni fir-rapport jekk ikun taħt EUR 100 000 f'sena finanzjarja. Dan ifisser li fil-każ ta' xi arranġament li jipprevedi pagamenti perijodiċi jew ħlasijiet bin-nifs (eż. pagamenti tal-kera), l-impriża għandha tikkunsidra l-ammont ikkombinat tal-pagamenti perijodiċi relatati jew il-ħlasijiet bin-nifs tal-pagamenti relatati sabiex jiġi determinat jekk il-livell limitu tal-materjalità jkunx intlaħaq, u għaldaqstant, jekk hijiex meħtieġa divulgazzjoni.
(47)
Impriżi attivi fl-industrija estrattiva jew fil-qtugħ tas-siġar tal-foresti primarji m'għandhomx jiġu rikjesti jaqsmu u jallokaw pagamenti fuq bażi ta' proġetti fejn il-pagamenti jsiru fir-rigward tal-obbligi imposti fuq l-impriżi fil-livell ta' entità pjuttost milli fil-livell ta' proġett. Pereżempju, jekk impriża għandha iktar minn proġett wieħed f'pajjiż ospitanti, u l-gvern ta' dak il-pajjiż jimponi taxxa korporattiva fuq id-dħul fuq l-impriża fir-rigward tad-dħul tal-impriża fil-pajjiż kollu, u mhux fir-rigward ta' proġett jew operazzjoni partikolari fil-pajjiż, l-impriża tista' tiżvela l-pagament jew pagamenti ta' taxxa fuq id-dħul li jirriżulta mingħajr ma jiġi speċifikat proġett partikolari assoċjat mal-pagament.
(48)
Impriża attiva fl-industrija estrattiva jew fil-qtugħ tas-siġar tal-foresti primarji ġeneralment mhix obbligata tiżvela dividendi mħallsa lil gvern bħala azzjonista komuni jew ordinarja ta' dik l-impriża sakemm id-dividend jitħallas lill-gvern taħt l-istess termini bħal lil azzjonisti oħra. Madankollu, l-impriża ser tkun meħtieġa li tiżvela kwalunkwe dividendi mħallsin minflok drittijiet tal-produzzjoni jew drittijiet dovuti għall-użu ta' proprjetà.
(49)
Sabiex jiġi indirizzat il-potenzjal għal evażjoni tar-rekwiżiti ta' żvelar, din id-Direttiva għandha tispeċifika li l-pagamenti għandhom jiġu żvelati fir-rigward tas-sustanza tal-attivitià jew il-pagament kkonċernati. Għalhekk, l-impriża m' għandhiex tkun tista' tevita l-iżvelar, pereżempju, billi tiġi kkaratterizzata mill-ġdid attività li altrimenti tkun koperta b'din id-Direttiva. Barra minn hekk, pagamenti jew attivitajiet m'għandhomx jinqasmu jew jiġu kkombinati b'mod artifiċjali bil-ħsieb li ssir evażjoni għal tali rekwiżiti ta' divulgazzjoni.
(50)
Sabiex ikunu aċċertati ċ-ċirkostanzi li fihom l-impriżi għandhom jiġu eżentati mir-rekwiżiti ta' rapportar previsti fil-Kapitolu 10, is-setgħa għall-adozzjoni ta' atti ddelegati skont l-Artikolu 290 tat-TFUE għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-identifikazzjoni tal-kriterji li għandhom jiġu applikati, meta jkun qed jiġi vvalutat jekk ir-rekwiżiti ta' rapportar ta' pajjiżi terzi humiex ekwivalenti għar-rekwiżiti ta' dak il-Kapitolu. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq il-konsultazzjonijiet adatti matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fuq il-livell tal-għarfien espert. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, f'waqtha u adatta tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(51)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni tal-Artikolu 46(1), għandhom jingħataw lill-Kummissjoni setgħat ta’ implimentazzjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta' Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-mekkaniżmi ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju tas-setgħat ta’ implimentazzjoni tal-Kummissjoni (11).
(52)
Ir-reġim ta’ rapportar għandu jkun soġġett għal rieżami u rappport mill-Kummissjoni fi żmien tliet snin mill-iskadenza għat-traspożizzjoni ta' din id-Direttiva mill-Istati Membri. Dak ir-rieżami għandu jqis l-effikaċja tas-sistema u jqis l-iżviluppi internazzjonali, inklużi kwistjonijiet ta’ kompetittività u ta' sigurtà tal-enerġija. Ir-rieżami għandu jikkunsidra wkoll l-estensjoni tar-rekwiżiti ta' rappurtar għal setturi tal-industrija addizzjonali u jekk ir-rapport għandux jiġi awditjat.Barra minn hekk, ir-rieżami għandu jieħu kont tal-esperjenza ta' min jikkompila u juża l-informazzjoni dwar il-pagamenti u jqis jekk ikunx xieraq li tiġi inkluża informazzjoni addizzjonali dwar il-pagamenti bħar-rati ta’ taxxa effettivi u d-dettalji tar-riċevent bħal informazzjoni dwar kontijiet bankarji.
(53)
F'konformità mal-konklużjonijiet tas-Summit tal-G8 f'Deauville f'Mejju 2011 u sabiex jiġu promossi kondizzjonijiet u opportunajiet indaqs għal kulħadd fil-livell internazzjonali ekwivalenti, il-Kummissjoni għandha tkompli tħeġġeġ lis-sħab internazzjonali kollha biex jintroduċu rekwiżiti simili rigward ir-rappurtar dwar pagamenti lill-gvernijiet. Il-ħidma kontinwa fuq l-istandard internazzjonali tal-kontabbiltà hija partikolarment importanti f'dan il-kuntest.
(54)
Sabiex jittieħed kont tal-bidliet futuri fil-liġijiet tal-Istati Membri u fil-leġislazzjoni tal-Unjoni rigward it-tipi ta’ kumpaniji, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 290 tat-TFUE sabiex jiġu aġġornati l-listi ta’ impriżi li jinsabu fl-Annessi I u II ta' din id-Direttiva. L-użu ta’ atti delegati huwa meħtieġ ukoll biex jiġu adattati l-kriterji tad-daqs tal-impriża, peress li biż-żmien l-inflazzjoni tnaqqar il-valur reali tagħhom. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq il-konsultazzjonijiet adatti matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fuq il-livell tal-għarfien espert. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, f'waqtha u adatta tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(55)
Billi l-għanijiet ta’ din id-Direttiva, jiġifieri l-iffaċilitar ta’ investimenti transfruntieri u t-titjib tal-komparabilità madwar l-Unjoni kollha u l-kunfidenza pubblika fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji u fir-rapporti permezz ta’ divulgazzjonijiet speċifiċi mtejba u konsistenti, ma jistgħux jintlaħqu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u għalhekk jistgħu, minħabba l-iskala u l-effetti ta’ din Direttiva, jintlaħqu aħjar fuq livell ta’ Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta provvedimenti, skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-għanijiet.
(56)
Din id-Direttive tissostitwixxi d-Direttivi 78/660/KEE u 83/349/KEE. Għalhekk dawk id-Direttivi għandhom jiġu mħassra.
(57)
Din id-Direttiva tirrispetta d-drittijiet fundamentali u tosserva l-prinċipji rikonoxxuti partikolarment mill-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea,
(58)
Skont id-Dikjarazzjoni Politika Konġunta tal-Istati Membri u tal-Kummissjoni dwar id-dokumenti spjegattivi tat-28 ta' Settembru 2011, l-Istati Membri impenjaw ruħhom li jakkumpanjaw, f'każijiet ġustifikati, in-notifika tal-miżuri tat-traspożizzjoni tagħhom b'dokument wieħed jew aktar fejn jispjegaw ir-relazzjoni bejn il-komponenti tad-Direttiva u l-partijiet korrispondenti tal-istrumenti tat-traspożizzjoni nazzjonali. Fir-rigward ta’ din id-Direttiva, il-leġislatur iqis li t-trażmissjoni ta’ tabelli ta' korrelazzjoni hi ġustifikata,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
KAPITOLU 1
KAMP TA' APPLIKAZZJONI, DEFINIZZJONIJIET U KATEGORIJI TA' IMPRIŻI U GRUPPI
Artikolu 1
Kamp ta' applikazzjoni
1. Il-miżuri ta’ koordinazzjoni preskritti f’din id-Direttiva għandhom japplikaw għal-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi tal-Istati Membri fir-rigward tat-tipi ta’ kumpanniji elenkati:
(a)
fl-Anness I;
(b)
fl-Anness II, fejn il-membri kollha diretti jew indiretti tal-impriża li jkollhom responsabilità illimitata, fil-fatt, għandhom responsabbiltà limitata, minħabba li dawk il-membri li huma:
(i)
tat-tipi elenkati fl-Anness I jew
(ii)
mhumiex irregolati bil-liġi ta' Stat Membru iżda li għandhom forma legali komparabbli għal dawk elenkati fl-Anness I.
2. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni f'perijodu ta' żmien raġonevoli bil-bidliet fit-tipi ta' impriżi fil-liġi nazzjonali tagħhom li jistgħu jaffettwaw il-korrettezza tal-Anness I jew l-Anness II. F'dan il-każ, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa tadatta, permezz ta' atti delegati skont l-Artikolu 49, il-listi ta’ impriżi inklużi fl-Anness I u II.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ din id-Direttiva, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
1.
‧Entitajiet ta' interess pubbliku‧ tfisser impriżi fil-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 1 li huma
(a)
irregolati mil-liġi ta' Stat Membru u li t-titoli trasferibbli tagħhom huma ammessi għan-negozju f'suq irregolat ta' kwalunkwe Stat Membru skont it-tifsira tal-punt (14) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta' April 2004 dwar is-suq fi strumenti finanzjarji (12);
(b)
istituzzjonijiet ta' kreditu kif definiti fil-punt (1) tal-Artikolu 4 tad-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta' Ġunju 2006 dwar il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-istituzzjonijiet ta' kreditu (13) minbarra dawk imsemmija fl-Artikolu 2 ta' dik id-Direttiva;
(c)
impriżi tal-assigurazzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva tal-Kunsill 91/674/KEE tad-19 ta' Diċembru 1991 dwar il-kontijiet annwali tal-impriżi tal-assigurazzjoni (14); jew
(d)
innominati mill-Istati Membri bħala entitajiet ta' interess pubbliku, bħal pereżempju impriżi li jkunu ta' relevanza pubblika sinifikattiva minħabba n-natura tan-negozju tagħhom, id-daqs tagħhom jew in-numru ta' impjegati tagħhom;
(2)
‧interess ta' parteċipazzjoni‧ tfisser id-drittijiet fil-kapital ta’ impriżi oħra, rappreżentati jew le permezz ta’ ċertifikati, li, bil-ħolqien ta' rabta durabbli ma’ dawk l-impriżi, ikunu maħsuba sabiex jikkontribwixxu għall-attivitajiet tal-impriża li jkollha dawk id-drittijiet. Is-sehem f'parti mill-kapital ta’ impriża oħra hija kkunsidrata li tikkostitwixxi interess ta' parteċipazzjoni, meta din taqbeż limitu ta' perċentwali stabbilit mill-Istati Membri li huwa anqas jew ekwivalenti għal 20 %;
(3)
‧parti relatata‧ għandha l-istess tifsira bħal dik fl-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà adottati skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta' Lulju 2002 dwar l-applikazzjoni ta' standards internazzjonali tal-kontabbiltà (15);
(4)
‧assi fissi‧ tfisser dawk l-assi li huma maħsuba biex jintużaw fuq bażi kontinwa għall-attivitajiet tal-impriża;
(5)
‧fatturat nett‧ tfisser l-ammonti derivati mill-bejgħ ta’ prodotti u l-forniment ta’ servizzi wara li jitnaqqsu l-iskonti fuq il-bejgħ u t-taxxa fuq il-valur miżjud u taxxi oħra direttament marbuta mal-fatturat;
(6)
‧prezz tax-xiri‧ tfisser il-prezz pagabbli u kwalunkwe spiża inċidentali nieqes kwalunkwe tnaqqis inċidentali fl-ispiża tal-akkwist;
(7)
‧Spiża tal-produzzjoni‧ tfisser il-prezz tax-xiri ta’ materja prima, konsumabbli u spejjeż oħra attribwibbli direttament għall-oġġett inkwistjoni. L-Istati Membri għandhom jippermettu jew jesiġu l-inklużjoni ta' proporzjon raġonevoli ta' spejjeż tal-operat fissi jew varjabbli attribwibbli indirettament għall-oġġett inkwistjoni sal-punt li jirrigwardaw il-perijodu ta' produzzjoni. L-ispejjeż ta' distribuzzjoni ma għandhomx jiġu inklużi;
(8)
‧aġġustament fil-valur‧ tfisser l-aġġustamenti maħsuba sabiex jieħdu kont tal-bidliet fil-valur ta’ assi individwali stabbiliti fid-data tal-karta tal-bilanċ, sew jekk il-bidla tkun finali kif ukoll jekk le;
(9)
‧impriża prinċipali‧ tfisser impriża li tikkontrolla jew li finalment tikkontrolla impriża sussidjarja waħda jew aktar;
(10)
‧impriża sussidjarja‧ tfisser impriża li tkun ikkontrollata minn impriża prinċipali, inkluż kwalunkwe impriża sussidjarja ta’ impriża prinċipali aħħarija;
(11)
‧grupp‧ tfisser impriża prinċipali u l-impriżi sussidjarji tagħha kollha;
(12)
‧impriżi affiljati‧ tfisser kwalunkwe żewġ impriżi jew aktar fi grupp;
(13)
‧impriża assoċjata‧ tfisser impriża li fiha impriża oħra jkollha interess ta' parteċipazzjoni, u li l-impriża l-oħra teżerċita influwenza sinifikanti fuq il-politiki operattivi u finanzjarji tagħha. Impriża titqies li teżerċita influwenza sinifikanti fuq impriża oħra meta jkollha 20 % jew aktar tad-drittijiet tal-vot tal-azzjonisti jew tal-membri f’dik l-impriża l-oħra;
(14)
‧impriżi ta' investiment‧ tfisser:
(a)
impriżi li l-għan uniku tagħhom huwa li jinvestu l-fondi tagħhom f'titoli diversi, proprjetà immobbli u assi oħra, bl-uniku għan li jifirxu r-riskji ta' investiment u li jagħtu lill-azzjonisti tagħhom il-benefiċċju tar-riżultati tal-amministrazzjoni tal-assi tagħhom,
(b)
impriżi assoċjati ma' impriżi ta' investiment b'kapital fiss, jekk l-uniku għan ta' dawk l-impriżi assoċjati huwa li jakkwistaw kapital sottoskritt maħruġ minn dawk l-impriżi ta' investiment mingħajr preġudizzju għall-punt (h) tal-Artikolu 22(1) tad-Direttiva 2012/30/UE;
(15)
‧impriżi holding finanzjarji‧ tfisser impriżi li l-uniku għan tagħhom hu li jakkwistaw holdings f'impriżi oħrajn u li jamministraw dawn il-holdings u jagħmlu qligħ minnhom, mingħajr ma jinvolvu lilhom infushom direttament jew indirettament fl-amministrazzjoni ta' dawk l-impriżi, mingħajr preġudizzju għal-liġiijiet tal-azzjonisti;
(16)
‧materjali‧ tfisser l-istatus tal-informazzjoni li l-ommissjoni jew id-dikjarazzjoni ħażina tagħha tista' b'mod raġonevoli tkun mistennija tinfluenza d-deċiżjonijiet li jagħmlu l-utenti abbażi tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-impriża. Il-materjalità tal-entrati individwali għandha tiġi vvalutata fil-kuntest ta' entrati simili oħrajn.
Artikolu 3
Kategoriji ta' impriżi u gruppi
1. Meta japplikaw waħda jew akatr mill-possibilitajiet fl-Artikolu 36, l-Istati Membri għandhom jiddefinixxu mikroimpriżi bħala impriżi li fil-karti tal-bilanċ tagħhom id-dati ma jaqbżux il-limiti ta' lanqas ta' tnejn minn dawn it-tliet kriterji li ġejjin:
(a)
total tal-karta tal-bilanċ: EUR 350 000;
(b)
fatturat nett: EUR 700 000;
(c)
medja ta’ impjegati matul is-sena finanzjarja: 10.
2. Impriżi żgħar ikunu impriżi li fil-karti tal-bilanċ tagħhom id-dati ma jaqbżux il-limiti ta’lanqas ta' tnejn mit-tliet kriterji li ġejjin:
(a)
total tal-karta tal-bilanċ: EUR 4 000 000;
(b)
fatturat nett: EUR 8 000 000;
(c)
medja ta’ impjegati matul is-sena finanzjarja: 50.
L-Istati Membri jistgħu jiddefinixxu limiti li jaqbżu l-limiti fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu. Madankollu, il-limiti ma għandhomx jaqbżu EUR 6 000 000 għat-total tal-karta tal-bilanċ u EUR 12 000 000 għall-fatturat nett.
3. Impriżi medji għandhom ikunu impriżi li mhumiex mikroimpriżi jew impriżi żgħar u li fid-dati tal-karta tal-bilanċ tagħhom ma jaqbżux il-limiti ta’lanqas ta’ tnejn mit-tliet kriterji li ġejjin:
(a)
total tal-karta tal-bilanċ: EUR 20 000 000;
(b)
fatturat nett: EUR 40 000 000;
(c)
medja ta’ impjegati matul is-sena finanzjarja: 250.
4. Impriżi kbar għandhom ikunu impriżi li fid-dati tal-karta tal-bilanċ tagħhom jaqbżu ta’lanqas tnejn mit-tliet kriterji li ġejjin:
(a)
total tal-karta tal-bilanċ: EUR 20 000 000;
(b)
fatturat nett: EUR 40 000 000;
(c)
medja ta’ impjegati matul is-sena finanzjarja: 250.
5. Gruppi żgħar għandhom ikunu gruppi li jikkonsistu f'impriżi prinċipali u sussidjarji li huma inklużi f'konsolidament u li, fuq bażi kkonsolidata, ma jaqbżux il-limiti ta’lanqas ta’ tnejn mit-tliet kriterji li ġejjin fid-data tal-karta tal-bilanċ tal-impriża prinċipali:
(a)
total tal-karta tal-bilanċ: EUR 4 000 000;
(b)
fatturat nett: EUR 8 000 000;
(c)
medja ta’ impjegati matul is-sena finanzjarja: 50.
L-Istati Membri jistgħu jiddefinixxu limiti li jaqbżu l-limiti fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu. Madankollu, il-limiti ma għandhomx jaqbżu EUR 6 000 000 għat-total tal-karta tal-bilanċ u EUR 12 000 000 għall-fatturat nett.
6. Gruppi medji għandhom ikunu gruppi li mhumiex gruppi żgħar, li jikkonsistu f'impriżi prinċipali u sussidjarji li huma inklużi f'konsolidament u li, fuq bażi kkonsolidata, ma jaqbżux il-limiti ta’lanqas ta’ tnejn mit-tliet kriterji li ġejjin fid-data tal-karta tal-bilanċ tal-impriża prinċipali:
(a)
total tal-karta tal-bilanċ: EUR 20 000 000;
(b)
fatturat nett: EUR 40 000 000;
(c)
medja ta’ impjegati matul is-sena finanzjarja: 250.
7. Gruppi kbar għandhom ikunu gruppi li jikkonsistu f'impriżi prinċipali u sussidjarji li huma inklużi f'konsolidament u li, fuq bażi kkonsolidata, ma jaqbżux il-limiti ta’lanqas ta’ tnejn mit-tliet kriterji li ġejjin fid-data tal-karta tal-bilanċ tal-impriża prinċipali:
(a)
total tal-karta tal-bilanċ: EUR 20 000 000;
(b)
fatturat nett: EUR 40 000 000;
(c)
medja ta’ impjegati matul is-sena finanzjarja: 250.
8. L-Istati Membri għandhom jippermettu t-tpaċija msemmija fl-Artikolu 24(3) u li kwalunkwe eliminazzjoni bħala konsegwenza tal-Artikolu 24(7) ma tiġix affettwata, meta jiġu kkalkulati l-limiti fil-paragrafi 5 sa 7 ta' dan l-Artikolu. F’każijiet bħal dawn, il-limiti għat-total tal-karta tal-bilanċ u l-kriterji għall-fatturat nett għandhom jiżdiedu b’20 %.
9. Fil-każ ta’ dawk l-Istati Membri li ma adottawx l-euro, l-ammont fil-munita nazzjonali ekwivalenti għall-ammonti stabbiliti fil-paragrafi 1 sa 7 għandu jkun dak li jinkiseb billi tiġi applikata r-rata tal-kambju ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ kwalunkwe Direttiva li tistabbilixxi dawk l-ammonti.
Għall-iskopijiet ta' konverżjoni fil-muniti nazzjonali ta' dawk l-Istati Membri li ma adottawx il-euro, l-ammonti f'euro speċifikati fil-paragrafi 1, 3, 4, 6 u 7 jistgħu jiżdiedu jew jitnaqqsu b'mhux aktar minn 5 % sabiex jiġu prodotti ammonti għal-liġi fil-muniti nazzjonali.
10. Meta fid-data tal-karta tal-bilanċ tagħha, impriża jew grupp jaqbeż jew ma jibqax jaqbeż il-limiti ta’ tnejn mit-tliet kriterji stabbiliti fil-paragrafi 1 sa 7, dak il-fatt għandu jaffettwa l-applikazzjoni tad-derogi previsti f’din id-Direttiva fil-każ biss jekk iseħħ f’sentejn finanzjarji konsekuttivi.
11. It-total tal-karta tal-bilanċ imsemmi fil-paragrafi 1 sa 7 ta' dan l-Artikolu għandu jikkonsisti mill-valur totali tal-assi f'A sa E taħt ‧Assi‧ fil-format stabbilit fl-Anness III jew tal-assi f'A sa E fil-format stabbilit fl-Anness IV.
12. Fil-kalkolu tal-limiti fil-paragrafi 1 sa 7, l-Istati Membri jistgħu jesiġu l-inklużjoni ta' introjtu minn sorsi oħrajn għall-impriżi li għalihom ma jkunx rilevanti "l-fatturat nett". L-Istati Membri jistgħu jesiġu li l-impriżi prinċipali jikkalkulaw il-limiti tagħhom fuq bażi kkonsolidata aktar milli fuq bażi individwali. L-Istati Membri jistgħu wkoll jesiġu li l-impriżi affiljati jikkalkulaw il-limiti tagħhom fuq bażi kkonsolidata jew aggregata fejn tali impriżi jkunu ġew stabbiliti għall-uniku skop li jiġi evitat ir-rappurtar ta' ċerta informazzjoni.
13. Sabiex tagħmel aġġustament għall-effetti tal-inflazzjoni, il-Kummissjoni għandha terġa' teżamina mill-inqas kull ħames snin u, fejn adatt, temenda, permezz ta’ atti delegati skont l-Artikolu 49, il-limiti msemmija fil-paragrafi 1 sa 7 ta’ dan l-Artikolu, billi tqis il-miżuri ta’ inflazzjoni kif ippubblikati f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
KAPITOLU 2
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI U PRINĊIPJI
Artikolu 4
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali għandhom jikkostitwixxu unità waħda komposta u għall-impriżi kollha għandhom jinkludu, bħala minimu, il-karta tal-bilanċ, il-kont tal-qligħ u t-telf u n-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
L-Istati Membri jistgħu jesiġu li l-impriżi minbarra l-impriżi ż-żgħar jinkludu dikjarazzjonijiet oħra fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali flimkien mad-dokumenti msemmija fl-ewwel subparagrafu.
2. Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali għandhom jitħejjew b’mod ċar u skont id-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva.
3. Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali għandhom jagħtu stampa vera u ġusta tal-assi, l-passivi, il-pożizzjoni finanzjarja, u l-qligħ jew it-telf tal-impriża. Meta l-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva ma tkunx biżżejjed biex tinkiseb stampa vera u ġusta tal-assi, il-passivi, il-pożizzjoni finanzjarja u tal-qligħ jew it-telf tal-impriża, għandha tingħata tali informazzjoni addizzjonali fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji li tkun meħtieġa biex tikkonforma ma' dak ir-rekwiżit.
4. Meta f’każijiet eċċezzjonali l-applikazzjoni ta’ dispożizzjoni ta’ din id-Direttiva tkun inkompatibbli mal-obbligu stabbilit fil-paragrafu 3, dik id-dispożizzjoni għandha tiġi diżapplikata sabiex tingħata stampa vera u ġusta tal-assi, il-passivi, il-pożizzjoni finanzjarja u tal-qligħ jew it-telf. Id-diżapplikazzjoni ta' kwalunkwe tali dispożizzjoni għandha tiġi żvelata fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji flimkien ma’ spjegazzjoni tar-raġunijiet għaliha u tal-effett tagħha fuq l-assi, il-passivi, il-pożizzjoni finanzjarja u l-qligħ u t-telf tal-impriża.
L-Istati Membri jistgħu jiddefinixxu l-każijiet eċċezzjonali inkwistjoni u jistabbilixxu r-regoli speċjali rilevanti, li għandhom jappikaw f'dawk il-każijiet.
5. L-Istati Membri jistgħu jesiġu li l-impriżi minbarra l-impriżi ż-żgħar jiżvelaw l-informazzjoni fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali tagħhom li tkun supplimentari għal dik meħtieġa skont din id-Direttiva.
6. B'deroga mill-paragrafu 5, l-Istati Membri jistgħu jirrikjedu lill-impriżi żgħar jippreparaw, jiżvelaw u jippublikaw informazzjoni fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji li jmorru lil hinn mir-rekwiżiti ta' din id-Direttiva, sakemm kwalunkwe tali informazzjoni tinġabar f'sistema ta' filing waħda u r-rekwiżit ta' divulgazzjoni jkun jinsab fil-leġislazzjoni fiskali nazzjonali għall-finijiet stretti ta' ġbir ta' taxxa. L-informazzjoni meħtieġa f'konformità ma' dan il-paragrafu għandha tiġi inkluża fil-parti rilevanti tad-dikjrazzjonijiet finanzjajri.
7. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni kwalunkwe informazzjoni addizzjonali meħtieġa skont il-paragrafu 6 mat-traspożizzjoni ta' din id-Direttiva u meta jintroduċu fil-liġi nazzjonali rekwiżiti ġodda skont il-paragrafu 6.
8. L-Istati Membri li jużaw soluzzjonijiet elettroniċi għall-iffaljar u l-pubblikazzjoni tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali għandhom jiżguraw li impriżi żgħar ma jkunux meħtieġa jippubblikaw, skont il-Kapitolu 7, l-iżvelarj addizzjonali meħtieġa mil-leġislazzjoni fiskali nazzjonali, kif imsemmi fil-paragrafu 6.
Artikolu 5
Żvelar ġenerali
Id-dokument li jkun fih id-dikjarazzjonijiet finanzjarji għandu jiddikjara l-isem tal-impriża u l-informazzjoni kif preskritt fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 5 tad-Direttiva 2009/101/KE.
Artikolu 6
Prinċipji ġenerali għar-rappurtar finanzjarju
1. L-entrati ppreżentati fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali u kkonsolidati għandhom jiġu rikonoxxuti u kkalkolati skont il-prinċipji ġenerali li ġejjin:
(a)
l-impriża għandha titqies li qiegħda tmexxi n-negozju tagħha bħala wieħed avvjat;
(b)
il-politiki kontabilistiċi u l-bażijiet ta’ kalkolu għandhom jiġu applikati b’mod konsistenti minn sena finanzjarja għall-oħra;
(c)
ir-rikonoxximent u l-kalkolu għandhom isiru b'mod prudenti, u partikolarment:
(i)
jista' jiġi rikonoxxut biss il-qligħ li jkun sar fid-data tal-karta tal-bilanċ,
(ii)
l-passivi kollha li jinħolqu matul is-sena finanzjarja konċernata jew matul sena finanzjarja preċedenti għandhom jiġu rikonoxxuti, anki jekk dawn il-passivi jsiru magħrufin biss bejn id-data tal-karta tal-bilanċ u d-data li fiha titħejja l-karta tal-bilanċ, u
(iii)
kull aġġustament nagattiv ta' valur għandu jiġi rikonoxxut, sew jekk ir-riżultat tas-sena finanzjarja jkun ta’ qligħ u sew jekk ikun ta’ telf;
(d)
l-ammonti rikonoxxuti fil-karta tal-bilanċ u fil-kont tal-qligħ u t-telf għandhom jiġu kkomputati fuq bażi tad-dovuti;
(e)
il-karta tal-bilanċ tal-ftuħ għal kull sena finanzjarja għandha tikkorrispondi mal-karta tal-bilanċ tal-għeluq għas-sena finanzjarja preċedenti;
(f)
il-komponenti tal-entrati tal-assi u l-passivi għandhom jiġu valwati separatament;
(g)
kull tpaċija bejn entrati ta’ assi u ta’ passivi, jew bejn entrati ta’ introjtu u nefqa, għandha tiġi pprojbita;
(h)
l-entrati fil-kont tal-qligħ u t-telf u fil-karta tal-bilanċ għandhom jiġu kkontabilizzati u ppreżentati b'kont meħud tas-sustanza tat-transazzjoni jew tal-arranġament konċernat;
(i)
l-entrati rikonoxxuti fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji għandhom jiġu kkalkolati skont il-prinċipju tal-prezz tax-xiri jew tal-ispiża tal-produzzjoni; u
(j)
m'hemmx l-obbligu li r-rekwiżiti stabbiliti f'din id-Direttiva fir-rigward tar-rikonoxximent, il-kalkolu, il-preżentazzjoni, l-iżvelar u l-konsolidament jiġu rispettati meta l-effett tal-konformità magħhom tkun immaterjali.
2. Minkejja l-punt (g) tal-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu, f'każijiet speċifiċi, jippermettu jew jesiġu li l-impriżi jwettqu tpaċija bejn l-entrati tal-assi u tal-passivi, jew bejn l-entrati tal-introjtu u tan-nefqa dment li l-ammonti li jkunu paċuti jiġu speċifikati bħala ammonti grossi fin-noti għad-dikjarazzjoni finanzjarja.
3. L-Istati Membri jistgħu jeżentaw lill-impriżi mir-rekwiżiti tal-punt (h) tal-paragrafu 1.
4. L-Istati Membri jistgħu jillimitaw il-kamp ta' applikazzjoni tal-punt (j) tal-paragrafu 1 għall-preżentazzjoni u l-iżvelar.
5. Minbarra dawk l-ammonti rikonoxxuti skont il-punt (c)(ii) tal-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu r-rikonoxximent tal-passivi prevedibbli u t-telf potenzjali kollu li jirriżultaw matul is-sena finanzjarja konċernata jew matul sena finanzjarja preċedenti, anki jekk dawn il-passivi jew telf isiru magħrufin biss bejn id-data tal-karta tal-bilanċ u d-data li fiha titħejja l-karta tal-bilanċ.
Artikolu 7
Bażi alternattiva għall-kalkolu tal-assi fissi skont ammonti rivalutati
1. B'deroga mill-punt (i) tal-Artikolu 6(1), l-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu fir-rigward tal-impriżi kollha jew ta' kwalunkwe klassi ta' impriża l-kalkolu tal-assi fissi skont ammonti rivalutati. Fejn il-liġi nazzjonali jipprevedi l-bażi ta' rivalutazzjoni tal-kalkolu, dan għandu jiddefinixxi l-kontenut u l-limiti tagħha u r-regoli għall-applikazzjoni tagħha.
2. Meta jiġi applikat il-paragrafu 1, l-ammont tad-differenza bejn il-kalkolu fuq bażi tal-prezz tax-xiri jew tal-ispiża tal-produzzjoni u l-kalkolu fuq bażi ta’ rivalutazzjoni għandu jiddaħħal fil-karta tal-bilanċ fir-riżerva ta’ rivalutazzjoni taħt ‧Kapital u riżervi‧.
Ir-riżerva ta’ rivaltazzjoni tista' tiġi kapitalizzata kollha jew f'parti fi kwalunkwe ħin.
Ir-riżerva ta’ rivalutazzjoni għandha titnaqqas meta l-ammonti trasferiti għal dik ir-riżerva ma jkunux għadhom meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-bażi ta’ rivalutazzjoni tal-kontabbiltà. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu regoli li jirregolaw l-applikazzjoni tar-riżerva ta’ rivalutazzjoni, bil-kundizzjoni li t-trasferimenti għall-kont tal-qligħ u t-telf mir-riżerva ta’ rivalutazzjoni jistgħu jsiru biss meta l-ammonti trasferiti jkunu ddaħħlu bħala spiża fil-kont tal-qligħ u t-telf jew jirriflettu żidiet fil-valur li effettivament ġew realizzati. L-ebda parti tar-riżerva ta’ rivalutazzjoni ma tista’ tiġi distribwita, direttament jew indirettament, sakemm ma tkunx tirrappreżenta qligħ effettivament realizzat.
Ħlief kif previst skont it-tieni u t-tielet subparagrafi ta’ dan il-paragrafu, ir-riżerva ta’ rivalutazzjoni ma tistax titnaqqas.
3. L-aġġustamenti tal-valur għandhom jiġu kkalkulati kull sena fuq il-bażi tal-ammont rivalutat. Madankollu, b’deroga mill-Artikoli 9 u 13, l-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu li l-ammont biss tal-aġġustamenti tal-valur li jsiru b'riżultat tal-bażi ta' kalkolu tal-prezz tax-xiri jew tal-ispiża tal-produzzjoni jintwera taħt l-entrati rilevanti fil-formati stabbiliti fl-Annessi V u VI u li d-differenzi b’riżultat tal-kalkolu fuq bażi ta’ rivalutazzjoni skont dan l-Artikolu jintwerew b’mod separat fil-formati.
Artikolu 8
Bażi alternattiva għall-kalkolu tal-valur ġust
1. B’deroga mill-punt (i) tal-Artikolu 6(1) u soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu:
(a)
l-Istati Membri għandhom jippermettu jew jesiġu fir-rigward tal-impriżi kollha jew ta' kwalunkwe klassi ta' impriża, il-kalkolu ta’ strumenti finanzjarji, inklużi strumenti finanzjarji derivati, skont il-valur ġust; u
(b)
l-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu fir-rigward tal-impriżi kollha jew kwalunkwe klassi ta' impriża, il-kalkolu ta’ kategoriji speċifikati ta’ assi minbarra strumenti finanzjarji skont ammonti determinati b’referenza għall-valur ġust.
Tali permess jew rekwiżit jista' jkun limitat għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati.
2. Għall-finijiet ta’ din id-Direttiva, kuntratti bbażati fuq prodotti bażiċi li jagħtu waħda mill-partijiet kontraenti d-dritt li tħallas bi flus kontanti jew b’xi strument finanzjarju ieħor għandhom ikunu ikkunsidrati bħala strumenti finanzjarji derivati, ħlief meta tali kuntratti:
(a)
ikunu saru biex jissodisfaw, u għadhom jissodisfaw, ir-rekwiżiti ta' xiri, bejgħ jew użu previsti tal-impriża fil-mument li jkunu saru u wara;
(b)
mill-bidu tagħhom kienu indikati bħala kuntratti bbażati fuq prodotti bażiċi; u
(c)
ikunu mistennija li jitħallsu mal-konsenja tal-prodott bażiku.
3. Il-punt (a) tal-paragrafu 1 għandu japplika biss għall-passivi li ġejjin:
(a)
passivi li jinżammu bħala parti minn portafoll ta’ negozju; u
(b)
strumenti finanzjarji derivati.
4. Il-kalkolu skont il-punt (a) tal-paragrafu 1 ma għandux japplika għal dawn li ġejjin:
(a)
strumenti finanzjarji nonderivati miżmuma sal-maturità;
(b)
self u riċevibbli li oriġinaw mill-impriża u mhux miżmuma għal skopijiet ta' negozjar; u
(c)
interessi f’sussidjarji, impriżi assoċjati u impriżi konġunti, strumenti ta' ekwità maħruġa mill-impriża, kuntratti għal korrispettiv kontinġenti f’kombinament ta’ negozju, u strumenti finanzjarji oħra b’karatteristiċi speċjali tali li l-istrumenti, skont dak li huwa ġeneralment aċċettat, jiġu kkontabilizzati b’mod differenti minn strumenti finanzjarji oħra.
5. B'deroga mill-punt (i) tal-Artikolu 6(1), l-Istati Membri jistgħu fir-rigward ta’ kwalunkwe assi u passivi li jikkwalifikaw bħala entrati iħħeġġjati taħt sistema ta’ kontabbiltà ta' hedge tal-valur ġust, jew ta' porzjonijiet identifikati ta’ dawn l-assi jew passivi, jippermettu kalkolu skont ammont speċifikat rikjest taħt dik is-sistema.
6. B'deroga mill-paragrafi 3 u 4, l-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu r-rikonoxximent, il-kalkolu u l-iżvelar ta’ strumenti finanzjarji f’konformità mal-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà adottati skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002.
7. Il-valur ġust skont dan l-Artikolu għandu jiġi ddeterminat b’riferiment għal wieħed mill-valuri li ġejjin:
(a)
fil-każ ta' strumenti finanzjarji li għalihom ikun jista’ jiġi faċilment identifikat suq affidabbli, il-valur tas-suq. Meta l-valur tas-suq ma jkunx faċilment identifikabbli għal strument iżda jkun jista’ jiġi identifikat għall-komponenti tiegħu jew għal strument simili, il-valur tas-suq jista’ jiġi derivat minn dak tal-komponenti tiegħu jew tal-istrument simili;
(b)
fil-każ tal-istrumenti finanzjarji li għalihom ma jkunx jista’ jiġi faċilment identifikat suq affidabbli, valur li jirriżulta minn mudelli u tekniki ta’ valwazzjoni ġeneralment aċċettati, sakemm tali mudelli u tekniki ta’ valwazzjoni jiżguraw approssimazzjoni raġonevoli tal-valur tas-suq.
L-istrumenti finanzjarji li ma jistgħux jiġu kkalkolati b’mod affidabbli b'ebda mill-metodi deskritti fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu, għandhom jitkejlu skont il-prinċipju tal-prezz tax-xiri jew tal-ispiża tal-produzzjoni sa fejn ikun possibbli kalkolu fuq dik il-bażi.
8. Minkejja l-punt (c) tal-Artikolu 6(1), meta strument finanzjarju jiġi kkalkolat bil-valur ġust, bidla fil-valur għandha tiġi inkluża fil-kont tal-qligħ u telf, ħlief fil-każijiet li ġejjin, fejn tali bidla għandha tiġi inkluża direttament f'riżerva tal-valur ġust:
(a)
l-isrument ikkontabilizzat ikun strument ta' iħħeġġjar taħt sistema ta’ kontabbiltà għall-iħħeġġjar li tippermetti li l-bidla kollha jew parti minnha fil-valur ma tintweriex fil-kont tal-qligħ u t-telf; jew
(b)
il-bidla fil-valur tirrigwarda differenza fil-kambju b’riżultat ta’ entrata monetarja li tifforma parti mill-investiment nett ta’ impriża f’entità barranija.
L-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jirrikjedu bidla fil-valur ta’ assi finanzjarji disponibbli għall-bejgħ, minbarra strument finanzjarju derivat. Dik ir-riżerva tal-valur ġust għandha tiġi aġġustata meta l-ammonti li jidhru fiha ma jkunux aktar meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu.
9. Minkejja l-punt (a) tal-Artikolu 6(1), l-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu li fir-rigward tal-impriżi kollha jew ta’ kwalunkwe klassi ta’ impriża, meta l-assi għajr l-istrumenti finanzjarji jiġu kkalkolati bil-valur ġust, il-bidla fil-valur għandha tiġi inkluża fil-kont tal-qligħ u t-telf.
KAPITOLU 3
KARTA TAL-BILANĊ U KONT TAL-QLIGĦ U T-TELF
Artikolu 9
Dispożizzjonijiet ġenerali li jikkonċernaw il-karta tal-bilanċ u l-kont tal-qliegħ u t-telf
1. Il-format tal-karta tal-bilanċ u tal-kont tal-qligħ u t-telf, ma għandux jinbidel minn sena finanzjarja għall-oħra. Devjazzjonijiet minn dak il-prinċipju għandhom, madankollu, jiġu permessi f’każijiet eċċezzjonali sabiex tingħata stampa vera u ġusta tal-assi, l-passivi, il-pożizzjoni finanzjarja u l-qligħ u t-telf tal-impriża. Kwalunkwe tali devjazzjoni u r-raġunijiet għaliha għandhom jiġu dżvelati fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
2. Fil-karta tal-bilanċ u fil-kont tal-qligħ u t-telf l-entrati stipulati fl-Annessi III sa VI għandhom jintwerew separatament fl-ordni indikata. L-Istati Membri għandhom jippermettu subdiviżjoni aktar dettaljata ta' dawk l-entrati għandha tiġi permessa, soġġett għall-konformità mal-formati preskritti. L-Istati Membri għandhom jippermettu ż-żieda ta' of subtotali u ta' entrati ġodda, sakemm il-kontenut tagħhom ma jkunx kopert minn xi waħda mill-entrati fil-formati preskritti. L-Istati Membri jistgħu jesiġu subdiviżjoni bħal din jew subtotali jew entrati ġodda.
3. Il-format, in-nomenklatura u t-terminoloġija tal-entrati fil-karta tal-bilanċ u fil-kont tal-qligħ u t-telf li huma preċeduti b' numri Għarab għandhom jiġu adattati meta n-natura speċjali ta’ impriża titlob dan. L-Istati Membri jistgħu jesiġu tali adattamenti għal impriżi li jagħmlu parti minn settur ekonomiku partikolari.
L-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jirrikjedu li l-entrati fil-karta tal-bilanċ u fil-kont tal-qligħ u t-telf li huma preċeduti minn numri Għarab jiġu kkombinati meta jkunu immaterjali fl-ammont għall-finijiet li jagħtu stampa vera u ġusta tal-assi, l-passivi, il-pożizzjoni finanzjarja, u l-qligħ jew it-telf tal-impriżajew meta tali kombinament iwassal għal aktar ċarezza, dment li l-entrati hekk ikkombinati jiġu ttrattati separatament fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
4. B'deroga mill-paragrafi (2) u (3) ta' dan l-Artikolu, l-Istati Membri jistgħu jillimitaw il-ħila tal-impriża li tiddevja mill-formati stipulati fl- Annessi III sa VI sal-punt meħtieġ biex id-dikjarazzjonijiet finanzjarji jistgħu jiġu ffajljati elettronikament.
5. Fir-rigward ta' kull entrata fil-karta tal-bilanċ u fil-kont tal-qligħ u t-telf, iċ-ċifra għas-sena finanzjarja li jirreferu għaliha l-karta tal-bilanċ u l-kont tal-qligħ u t-telf u ċ-ċifra li tirrigwarda l-entrata korrispondenti għas-sena finanzjarja preċedenti għandhom jintwerew. Meta dawk iċ-ċifri ma jkunux komparabbli, l-Istati Membri jistgħu jesiġu li tiġi aġġustata ċ-ċifra għas-sena finanzjarja preċedenti. Kwalunkwe każ ta’ nonkomparabbiltà jew kwalunkwe aġġustament taċ-ċifri għandu jiġi żvelat, bi spjegazzjonijiet, fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
6. L-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu l-adattament tal-format tal-karta tal-bilanċ u tal-kont tal-qligħ u t-telf sabiex tiġi inkluża l-approprjazzjoni tal-qligħ jew it-trattament tat-telf.
7. Fir-rigward tat-trattament ta' interessi ta' parteċipazzjoni fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali:
(a)
L-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu li l-interessi ta' parteċipazzjoni jiġu kkontabilizzati bl-użu tal-metodu tal-ekwità kif previst fl-Artikolu 27, billi jittieħed kont tal-aġġustamenti essenzjali b’riżultat tal-karatteristiċi partikolari tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali meta mqabbla mad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati;
(b)
L-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu li l-proporzjon tal-qligħ jew tat-telf attribwibbli lill-interess ta' parteċipazzjoni jiġi rikonoxxut fil-kont tal-qligħ u t-telf biss sal-limitu tal-ammont li jikkorrispondi ma’ dividendi diġà riċevuti jew li l-ħlas tagħhom jista’ jintalab; u
(c)
meta l-profitt attribwibbli lill-interess ta’ parteċipazzjoni u rikonoxxut fil-kont tal-qligħ u t-telf jaqbeż l-ammont ta’ dividendi diġà riċevuti jew li l-ħlas tagħhom jista’ jintalab, l-ammont tad-differenza għandu jitpoġġa f’riżerva li ma tistax titqassam lill-azzjonisti.
Artikolu 10
Preżentazzjoni tal-karta tal-bilanċ
Għall-preżentazzjoni tal-karta tal-bilanċ, l-Istati Membri għandhom jippreskrivu waħda jew iż-żewġ formati li jinsabu fl- Annessi III u IV. Jekk Stat Membru jippreskrivi ż-żewġ formati, huwa jista' jippermetti li l-impriżi jagħżlu liema wieħed mill-formati preskritti ser jadottaw.
Artikolu 11
Preżentazzjoni alternattiva tal-karta tal-bilanċ
L-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu li l-impriżi, jew li ċerti klassijiet ta’ impriżi, jippreżentaw entrati fuq bażi ta’ distinzjoni bejn entrati kurrenti u entrati mhux kurrenti f’format differenti minn dak stipulat fl-Annessi III u IV, bil-kundizzjoni li l-informazzjoni li tingħata tkun mill-anqas ekwivalenti għal dik li għandha tiġi pprovduta skont l-Annessi III u IV.
Artikolu 12
Dispożizzjonijiet speċjali dwar ċerti entrati fil-karta tal-bilanċ
1. Meta assi jew passiv jirrigwarda aktar minn entrata waħda fil-format, ir-relazzjoni tiegħu mal-entrati l-oħra għandha tiġi żvelata jew taħt l-entrata fejn tidher jew fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
2. L-ishma proprji u l-ishma f’impriżi affiljati għandhom jintwerew biss taħt l-entrati preskritti għal dak il-għan.
3. Huwa l-għan li għalih ikunu maħsuba li jiddetermina jekk assi partikolari jintwerewx bħala assi fissi jew assi kurrenti.
4. Id-drittijiet għal beni immobbli u drittijiet simili oħra kif iddefiniti mil-liġi nazzjonali għandhom jintwerew taħt ‧Art u bini‧.
5. Il-prezz tax-xiri jew l-ispiża tal-produzzjoni jew l-ammont rivalutat, fejn japplika l-Artikolu 7(1), ta' assi fissi b'utilità ekonomika limitata biż-żmien għandhom jitnaqqsu b'aġġustamenti tal-valur ikkalkulati b'mod li jamortizzaw il-valur ta' tali assi sistematikament matul iż-żmien tal-utilità ekonomika tagħhom.
6. L-aġġustamenti fil-valur ta' assi fissi għandhom ikunu soġġetti għal dan li ġej:
(a)
L-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu li jsiru aġġustamenti fil-valur fir-rigward ta’ assi finanzjarji fissi, b'mod li jiġu valutati skont il-valur l-aktar baxx li jrid jiġi attribwit lilhom fid-data tal-karta tal-bilanċ;
(b)
għandhom isiru aġġustamenti fil-valur fir-rigward ta’ assi fissi, sew jekk l-utilità ekonomika tagħhom tkun limitata biż-żmien kif ukoll jekk le, b'mod li jiġu valutati skont il-valur aktar baxx li jrid jiġi attribwit lilhom fid-data tal-karta tal-bilanċ jekk ikun mistenni li t-tnaqqis fil-valur tagħhom ser ikun permanenti;
(c)
l-aġġustamenti fil-valur imsemmijin fil-punti (a) u (b) għandhom jiġu rreġistrati fil-kont tal-qligħ u t-telf u dżvelati separatament fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji jekk ma kinux intwerew separatament fil-kont tal-qligħ u t-telf;
(d)
il-kalkolu skont il-valur l-aktar baxx ta' dawk previsti fil-punti (a) u (b) ma jistax jibqa' jsir jekk ir-raġunijiet li għalihom ikunu saru l-aġġustamenti fil-valur ma jibqgħux japplikaw, din id-dispożizzjoni ma għandhiex tapplika għal aġġustamenti fil-valur li jsiru fir-rigward ta’ avvjament.
7. Aġġustamenti fil-valur għandhom isiru fir-rigward ta' assi kurrenti bil-ħsieb li dawn jintwerew skont il-valur l-aktar baxx tas-suq jew, f'ċirkostanzi partikolari, b'valur ieħor aktar baxx li għandu jiġi attribwit lilhom fid-data tal-karta tal-bilanċ.
Il-kalkolu skont il-valur l-aktar baxx previst fl-ewwel subparagrafu ma jistax jibqa' jsir jekk ir-raġunijiet li għalihom kienu saru l-aġġustamenti tal-valur ma jkunux għadhom japplikaw.
8. L-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu li l-imgħax fuq kapital imsellef biex jiffinanzja l-produzzjoni ta’ assi fissi jew kurrenti jiġi inkluż fl-ispejjeż tal-produzzjoni sakemm dan jirrigwarda l-perijodu ta' produzzjoni. Kwalunkwe applikazzjoni ta’ din id-dispożizzjoni għandha tiġi dżvelata fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
9. L-Istati Membri jistgħu jippermettu li l-prezz tax-xiri jew l-ispiża tal-produzzjoni ta’ inventarji ta’ oġġetti tal-istess kategorija u l-entrati funġibbli kollha inklużi l-investimenti jiġu kkalkulati jew fuq il-bażi ta’ prezzijiet medji peżati, fuq il-bażi tal-metodu ‘joħroġ li daħal l-ewwel’ (FIFO), il-metodu ‧l-ewwel tal-aħħar‧ (LIFO), jew metodu li ġeneralment jirrifletti l-aħjar prattiki ġeneralment aċċettati.
10. Meta l-ammont għandu jitħallas lura minħabba dejn li jkun ikbar mill-ammont riċevut, l-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jitolbu li d-differenza tintwera bħala assi. Hi għandha tintwera separatament fil-karta tal-bilanċ jew fin-noti tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji. L-ammont ta' dik id-differenza għandu jiġi kkanċellat b'ammont raġonevoli kull sena u kkanċellat kompletament mhux iktar tard miż-żmien tal-ħlas lura tad-dejn.
11. L-assi intanġibbli għandhom jiġu kkanċellati matul il-perijodu tal-utilità ekonomika tal-assi intanġibbli.
F'każijiet eċċezzjonali fejn il-perijodu tal-avvjament u l-ispejjeż tal-iżvilupp ma jistgħux jiġu stmati b'mod affidabbli, tali assi għandhom jiġu amortizzati f'perijodu massimu stabbilit mill-Istat Membru. Dak il-perijodu massimu ma għandux ikun iqsar minn ħames snin u ma għandux jeċċedi l-għaxar snin. Spjegazzjoni tal-perijodu li matulu jkun ikkanċellat l-avvjament tiġi pprovduta fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
Meta l-liġi nazzjonali tawtorizza l-inklużjoni tal-ispejjeż tal-iżvilupp taħt ‧Assi‧ u l-ispejjeż tal-iżvilupp ma jkunux ġew amortizzati għal kollox, l-Istati Membri għandhom jesiġu li ma ssir l-ebda distribuzzjoni ta' profitti sakemm l-ammont tar-riżervi disponibbli għad-distribuzzjoni u l-qligħ riportat ma jkunx mill-inqas ugwali għal dak tal-ispejjeż mhux amortizzati.
Meta l-liġi nazzjonali tawtorizza l-inklużjoni ta' spejjeż ta' formazzjoni taħt ‧Assi‧, dawn għandhom jiġu amortizzati f'perijodu massimu ta' ħames snin. F'dak il-każ, l-Istati Membri għandhom jesiġu li t-tielet subparagrafu japplika mutatis mutandis għall-ispejjeż ta' formazzjoni.
F’każijiet eċċezzjonali l-Istati Membri jistgħu jippermettu derogi mit-tielet u mir-raba' subparagrafi. Dawn id-derogi u r-raġunijiet għalihom għandhom jiġu dżvelati fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
12. Id-dispożizzjonijiet għandhom ikopru passivi li n-natura tagħhom tkun definita b’mod ċar u li fid-data tal-karta tal-bilanċ hu probabbli li ser jiġu inkorsi, jew ċertament li ser jiġu inkorsi iżda li m'hemmx ċertezza dwar l-ammont tagħhom jew id-data meta ser iseħħu.
L-Istati Membri jistgħu jawtorizzaw ukoll il-ħolqien ta’ provvedimenti maħsuba biex ikopru spejjeż li n-natura tagħhom tkun ddefinita b’mod ċar u li fid-data tal-karta tal-bilanċ ikunu probabbli li ser jiġu inkorsi, jew ċertament li ser jiġu inkorsi iżda li m'hemmx ċertezza dwar l-ammont tagħhom jew id-data meta ser iseħħu.
Fid-data tal-karta tal-bilanċ, provvediment għandu jirrappreżenta l-aħjar stima tal-ispejjeż li jkunu probabbli li jsiru, jew fil-każ ta’ passivi, tal-ammont meħtieġ biex jissodisfa dak il-passiv. Ma għandhomx jintużaw provvedimenti biex jiġu aġġustati l-valuri tal-assi.
Artikolu 13
Preżentazzjoni tal-kont tal-qligħ u t-telf
1. Għall-preżentazzjoni tal-kont tal-qliegħ u t-telf, l-Istati Membri għandhom jippreskrivu waħda jew iż-żewġ formats stipulati fl-Annessi V u VI. Jekk Stat Membru jippreskrivi ż-żewġ formati, jista’ jippermetti lill-impriżi li jagħżlu liema mill-formati preskritti jadottaw.
2. Permezz ta’ deroga mill-Artikolu 4(1), l-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu li l-impriżi, jew xi klassijiet ta’ impriżi, jippreżentaw dikjarazzjoni dwar il-prestazzjoni tagħhom minflok il-preżentazzjoni tal-entrati ta’ profitt u telf skont l-Annessi V u VI, bil-kundizzjoni li l-informazzjoni mogħtija tkun tal-anqas ekwivalenti għal dik meħtieġa fl-Annessi V u VI.
Artikolu 14
Simplifikazzjonijiet għall-impriżi żgħar u medji
1. L-Istati Membri jistgħu jippermettu lill-impriżi żgħar iħejju karti tal-bilanċ imqassra li juru biss dawk l-entrati fl-Annessi III u IV preċeduti mill-ittri u n-numri Rumani, u jiżvelaw separatament:
(a)
l-informazzjoni rikjesta f’parentesi f’D (II) taħt ‘Assi’ u C taħt ‧Kapital, riżervi u passivi‧ tal-Anness III, iżda f'forma aggregata għal kull wieħed; jew
(b)
l-informazzjoni rikjesta f'parentesi f'D (II) tal-Anness IV.
2. L-Istati Membri jistgħu jippermettu lill-impriżi ż-żgħar u medji li jfasslu rapporti tal-introjtu mqassra fi ħdan il-limiti li ġejjin:
(a)
fl-Anness V, l-entrati 1 sa 5 jistgħu jiġu kkombinati taħt entrata waħda msejħa ‧Qligħ jew telf gross‧;
(b)
fl-Anness VI, l-entrati 1, 2, 3 u 6 jistgħu jiġu kkombinati taħt entrata waħda msejħa ‧Qligħ jew telf gross‧.
KAPITOLU 4
NOTI GĦAD-DIKJARAZZJONIJIET FINANZJARJI
Artikolu 15
Dispożizzjonijiet ġenerali dwar in-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji
Meta n-noti għall-karta tal-bilanċ u l-kont tal-qligħ u t-telf jiġu ppreżentati skont dan il-Kapitolu, in-noti għandhom jiġu ppreżentati skont l-ordni tal-entrati kif ippreżentati fil-karta tal-bilanċ u fil-kont tal-qligħ u t-telf.
Artikolu 16
Kontenut tan-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji li jirrigwardaw l-impriżi kollha
1. Fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji l-impriżi kollha, flimkien mal-informazzjoni meħtieġa taħt dispożizzjonijiet oħra ta’ din id-Direttiva, għandhom jiżvelaw l-informazzjoni fir-rigward tal-kwistjonijiet li ġejjin:
(a)
il-politiki tal-kontabbiltà adottati;
(b)
fejn l-assi fissi jiġu kkalkolati skont l-ammonti rivalutati, tabella li turi:
(i)
il-movimenti fir-riżerva tar-rivalutazzjoni fis-sena finanzjarja, bi spjegazzjoni tat-trattament fiskali tal-entrati fiha, u
(ii)
l-ammont miżmum fil-karta tal-bilanċ li kien jiġi rikonoxxut kieku l-assi fissi ma kinux rivalutati;
(c)
fejn l-istrumenti finanzjarji u/jew l-assi għajr għal strumenti finanzjarji jiġu kkalkolati skont valur ġust:
(i)
is-suppożizzjonijiet sinifikanti sottostanti l-mudelli u t-tekniki ta' valutazzjoni fejn il-valuri ġusti jkunu ġew determinati skont il-punt (b) tal-Artikolu 8(7),
(ii)
għal kull kategorija ta’ strumenti finanzjarji jew assi għajr għal strumenti finanzjarji, il-valur ġust, it-tibdil fil-valur direttament inkluż fil-kont tal-qligħ u t-telf kif ukoll it-tibdil inkluż fir-riżervi tal-valur ġust,
(iii)
għal kull klassi ta' strument finanzjarju derivat, informazzjoni dwar il-firxa u n-natura tal-istrumenti, inklużi termini u kundizzjonijiet sinifikanti li jistgħu jaffettwaw l-ammont, iż-żmien u ċ-ċertezza tal-flussi finanzjarji futuri, u
(iv)
tabella li turi l-movimenti fir-riżervi tal-valur ġust matul is-sena finanzjarja;
(d)
l-ammont totali ta’ kwalunkwe impenn finanzjarju, garanzija jew kontinġenza li ma jkunux inklużi fil-karta tal-bilanċ, u indikazzjoni tan-natura u l-forma ta’ kwalunkwe garanzija ta’ valur li ġiet ipprovduta; kwalunkwe impenn li jirrigwarda pensjonijiet u impriżi affiljati jew assoċjati għandu jiġi dżvelat separatament;
(e)
l-ammont ta’ antiċipazzjonijietelf u krediti mogħtija lill-membri tal-korpi amministrattivi, maniġerjali u superviżorji, b’indikazzjonijiet tar-rati tal-imgħax, il-kundizzjonijiet ewlenin u kull ammont ripagat jew imħassar jew irrinunzjat, kif ukoll impenji li saru għan-nom tagħhom permezz ta’ garanziji ta’ kwalunkwe tip, b’indikazzjoni tat-total għal kull kategorija;
(f)
l-ammont u n-natura ta’ elementi individwali ta’ introjtu jew infiq li huma ta’ daqs jew inċidenza eċċezzjonali;
(g)
l-ammonti dovuti mill-impriża li jkunu dovuti u jkunu pagabbli wara aktar minn ħames snin kif ukoll id-djun kollha tal-impriża koperti minn garanzija ta’ valur mogħtija mill-impriża, b’indikazzjoni tan-natura u l-forma tal-garanzija; u
(h)
in-numru medju ta’ impjegati matul is-sena finanzjarja.
2. L-Istati Membri jistgħu jesiġu mutatis mutandis li impriżi żgħar għandhom jiżvelaw l-informazzjoni kif rikjest fil-punti (a), (m), (p), (q) u (r) tal-Artikolu 17(1).
Għall-għanijiet tal-applikazzjoni tal-ewwel subparagrafu, l-informazzjoni rikjesta fil-punt (p) tal-Artikolu 17(1) għandha tkun limitata għan-natura u l-iskop kummerċjali tal-arranġamenti msemmija f'dak il-punt.
Għall-finijiet tal-applikazzjoni tal-ewwel subparagrafu, l-iżvelar tal-informazzjoni rikjesta fil-punt (r) tal-Artikolu 17(1) għandha tkun limitata għat-transazzjonijiet li saru mill-partijiet elenkati fir-raba' subparagrafu ta' dak il-punt.
3. L-Istati Membri ma għandhomx jesiġu divulgazzjoni għall-impriżi żgħar lil hinn minn dak li hu rikjest jew permess minn dan l-Artikolu.
Artikolu 17
Divulgazzjonijiet addizzjonali għall-impriżi medji u kbar u għall-entitajiet ta’ interess pubbliku
1. Fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji l-impriżi medji u kbar u l-entitajiet ta’ interess pubbliku, minbarra l-informazzjoni rikjesta taħt l-Artikolu 16 u kwalunkwe dispożizzjoni oħra ta’ din id-Direttiva, għandhom jiżvelaw l-informazzjoni fir-rigward tal-kwistjonijiet li ġejjin:
(a)
għad-diversi entrati ta’ assi fissi:
(i)
il-prezz tax-xiri jew l-ispiża tal-produzzjoni, jew fejn tkun ġiet segwita bażi alternattiva ta’ kalkolu, il-valur ġust jew l-ammont rivalutat fil-bidu u t-tmiem tas-sena finanzjarja,
(ii)
żidiet, ċessjonijiet u trasferimenti matul is-sena finanzjarja,
(iii)
l-aġġustamenti tal-valur akkumulat fil-bidu u t-tmiem tas-sena finanzjarja,
(iv)
aġġustamenti fil-valur effettwati matul is-sena finanzjarja,
(v)
movimenti fl-aġġustamenti fil-valur akkumulat fir-rigward ta’ żidiet, ċessjonijiet u trasferimenti matul is-sena finanzjarja; u
(vi)
meta l-imgħax jiġi kkapitalizzat skont l-Artikolu 12(8), l-ammont ikkapitalizzat matul is-sena finanzjarja.
(b)
jekk l-assi fissi jew kurrenti jkunu s-suġġett ta’ aġġustamenti fil-valur għal raġunijiet ta’ tassazzjoni biss, l-ammont tal-aġġustamenti u r-raġunijiet għaliex saru;
(c)
meta l-istrumenti finanzjarji jiġu kkalkolati skont il-prezz tax-xiri jew l-ispiża tal-produzzjoni:
(i)
għal kull klassi ta’ strument finanzjarju derivat:
-
il-valur ġust tal-istrumenti, jekk dan il-valur jista’ jiġi ddeterminat permezz ta’ wieħed mill-metodi stipulati fil-punt (a) tal-Artikolu 8(7), u
-
informazzjoni dwar il-medda u n-natura tal-istrumenti,
(ii)
għal assi fissi finanzjarji riportati f’ammont li hu aktar mill-valur ġust tagħhom:
-
il-valur skont il-kotba u l-valur ġust jew tal-assi individwali jew ta’ gruppi adatti ta’ dawk l-assi individwali, u
-
ir-raġunijiet għaliex il-valur skont il-kotba ma tnaqqasx, fosthom l-evidenza li fuqha hi bbażata s-suppożizzjoni li l-valur skont il-kotba ser jiġi rkuprat;
(d)
l-ammont tal-emolumenti mogħtija fir-rigward tas-sena finanzjarja lill-membri tal-korpi amministrattivi, maniġerjali u superviżorji minħabba r-responsabbiltà tagħhom u kwalunkwe impenn li jirriżulta jew li jsir fir-rigward tal-pensjonijiet tal-irtirar għall-membri ta' qabel ta’ dawk il-korpi, b’indikazzjoni tat-total għal kull kategorija ta' korp.
L-Istati Membri jistgħu jagħtu eżenzjoni mir-rekwiżit li tiġi żvelata tali informazzjoni meta l-iżvelar tagħha tagħmilha possibbli li tiġi identifikata l-pożizzjoni finanzjarja ta’ membru speċifiku ta’ tali korp;
(e)
in-numru medju ta’ impjegati matul is-sena finanzjarja, skont il-kategorija u, jekk ma jiġux żvelati separatament fil-kont tal-qligħ u t-telf, l-ispejjez għall-persunal fir-rigward tas-sena finanzjarja, skont il-pagi u s-salarji, spejjeż tas-sigurtà soċjali u spejjeż tal-pensjonijiet;
(f)
meta provvediment għal taxxa differita jiġi rikonoxxut fil-karta tal-bilanċ, il-bilanċi tat-taxxa differita fi tmiem is-sena finanzjarja, u l-moviment f'dawk il-bilanċi matul is-sena finanzjarja;
(g)
l-isem u l-uffiċċju reġistrat ta’ kull impriża li fiha l-impriża, jew hija stess jew permezz ta’ persuna li taġixxi f’isimha stess iżda għan-nom tal-impriża, għandha interess ta' parteċipazzjoni, b'indikazzjoni tal-proporzjon tal-kapital miżmum, l-ammont tal-kapital u tar-riżervi, u l-qligħ jew it-telf għall-aħħar sena finanzjarja tal-impriża konċernata li għaliha jkunu ġew adottati d-dikjarazzjonijiet finanzjarji; l-informazzjoni dwar il-kapital u r-riżervi u l-qligħ jew it-telf tista’ titħalla barra meta l-impriża konċernata ma tippubblikax il-karta tal-bilanċ tagħha u ma tkunx ikkontrollata mill-impriża.
L-Istati Membri jistgħu jippermettu li l-informazzjoni li għandha tiġi żvelata skont l-ewwel subparagrafu ta' dan il-punt tieħu l-forma ta’ dikjarazzjoni iffaljata skont l-Artikolu 3(1) u (3) tad-Direttiva 2009/101/KE; l-ffaljar ta’ tali dikjarazzjoni għandu jiġi żvelat fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji. L-Istati Membri jistgħu jippermettu wkoll li l-informazzjoni titħalla barra meta n-natura tagħha tkun tali li tkun ta’ preġudizzju serju għal kull impriża li għaliha tirreferi. L-Istati Membri jistgħu jagħmlu dawk l-omissjonijiet soġġett għal awtorizzazzjoni anmministrattiva jew ġudizzjarja minn qabel. Kull ommissjoni bħal din għandha tiġi żvelata fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji;
(h)
in-numru u l-valur nominali jew, fin-nuqqas ta’ valur nominali, il-valur ta' parità kontabilistiku tal-ishma sottoskritti matul is-sena finanzjarja fil-limiti tal-kapital awtorizzat, mingħajr preġudizzju, fir-rigward tal-ammont ta’ dak il-kapital, għall-punt (e) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2009/101/KE jew għall-punti (c) u (d) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2012/30/UE;
(i)
meta hemm iktar minn klassi waħda ta' ishma, in-numru u l-valur nominali jew, fin-nuqqas ta' valur nominali, il-valur ta' parità kontabilistiku għal kull klassi;
(j)
l-eżistenza ta’ kwalunkwe ċertifikat ta’ parteċipazzjoni, dejn obbligazzjonarju konvertibbli, warrants, opzjonijiet jew titoli jew drittijiet simili, b’indikazzjoni tan-numru u d-drittijiet li jagħtu.
(k)
l-isem, l-uffiċċju prinċipali jew reġistrat u l-forma ġuridika ta’ kull waħda mill-impriżi li tagħhom l-impriża tkun membru b’responsabilità illimitata;
(l)
l-isem u l-uffiċċju reġistrat tal-impriża li tħejji d-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati tal-akbar korp ta’ impriżi li l-impriża tagħmel parti minnu bħala impriża sussidjarja;
(m)
l-isem u l-uffiċċju reġistrat tal-impriża li tħejji d-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati tal-iżgħar korp ta’ impriżi li l-impriża tagħmel parti minnu bħala impriża sussidjarja u li tkun inkluża wkoll fil-korp ta’ impriżi li saret referenza għalih fil-punt (l);
(n)
il-post fejn jistgħu jinkisbu kopji tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati li għalihom saret referenza fil-punti (l) u (m) bil-kondizzjoni li dawn ikunu disponibbli;
(o)
l-approprjazzjoni proposta tal- qligħ jew it-trattament tat-telf, jew fejn applikabbli, l-approprjazzjoni tal-qligħ jew it-trattament tat-telf;
(p)
in-natura u l-iskop tan-negozju ta' l-arranġamenti tal-impriża li ma jkunux inklużi fil-karta tal-bilanċ, u l-impatt finanzjarju fuq l-impriża ta' dawk l-arranġamenti, sakemm ir-riskji jew benefiċċji li jirriżultaw minn tali arranġamenti jkunu materjali u sa fejn id-divulgar ta' tali riskji jew benefiċċji jkun meħtieġ sabiex tiġi evalwata l-pożizzjoni finanzjarja tal-impriża;
(q)
in-natura u l-effetti finanzjarji ta’ avvenimenti materjali li jseħħu wara d-data tal-karta tal-bilanċ li mhumiex riflessi fil-kont tal-qligħ u t-telf jew fil-karta tal-bilanċ; u
(r)
it-transazzjonijiet mill-impriża li jkunu saru ma’ partijiet relatati, inkluż l-ammont ta’ dawn it-transazzjonijiet, in-natura tar-relazzjoni tal-parti relatata u informazzjoni oħra dwar it-transazzjonijiet meħtieġa sabiex wieħed jifhem il-pożizzjoni finanzjarja tal-impriża. L-informazzjoni dwar transazzjonijiet individwali tista’ tiġi aggregata skont in-natura tagħhom ħlief meta tkun meħtieġa informazzjoni separata sabiex wieħed jifhem l-effetti ta’ transazzjonijiet ma’ partijiet relatati fuq il-pożizzjoni finanzjarja tal-impriża.
L-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu li jiġu żvelati biss it-transazzjonijiet ma' partijiet relatati li ma jkunux ġew konklużi taħt kundizzjonijiet normali tas-suq.
L-Istati Membri jistgħu jippermettu li t-transazzjonijiet magħmula bejn membru wieħed jew aktar ta' grupp ma jiġux żvelati, sakemm is-sussidjarji li jkunu parti għat-transazzjoni jkunu kompletament proprjetà ta' tali membru.
L-Istati Membri jistgħu jippermettu li impriża medja tillimita l-iżvelar ta' transazzjonijiet ma' partijiet relatati għal transazzjonijiet li jsiru ma':
(i)
sidien li jkollhom interess ta' parteċipazzjoni fl-impriża;
(ii)
impriżi li fihom l-impriża nfisha jkollha interess ta' parteċipazzjoni; u
(iii)
membri tal-korpi amministrattivi, maniġerjali jew superviżorji tal-impriża.
2. L-Istati Membri ma għandhomx ikunu meħtieġa japplikaw il-punt (g) tal-paragrafu 1 għal impriża li tkun impriża prinċipali rregolata mil-liġijiet nazzjonali tagħhom fil-każijiet li ġejjin:
(a)
meta l-impriża li fiha dik l-impriża prinċipali ikollha interess ta' parteċipazzjoni għall-finijiet tal-punt (g) tal-paragrafu 1 tkun inkluża fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati mħejjija minn dik l-impriża prinċipali, jew fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati ta’ korp akbar ta’ impriżi kif imsemmi fl-Artikolu 23(4);
(b)
meta dak l-interess ta' parteċipazzjoni jkun ġie ttrattat minn dik l-impriża prinċipali fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali tagħha skont l-Artikolu 9(7), jew fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati mħejjija minn dik l-impriża prinċipali skont l-Artikolu 27(1) sa (8).
Artikolu 18
Divulgazzjonijiet addizzjonali għall-impriżi kbar u l-entitajiet ta’ interess pubbliku
1. Fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji l-impriżi kbar u l-entitajiet ta’ interess pubbliku, minbarra l-informazzjoni meħtieġa skont l-Artikoli 16 u 17 u kull dispożizzjoni oħra ta’ din id-Direttiva, jiżvelaw informazzjoni fir-rigward tal-kwistjonijiet li ġejjin:
(a)
il-fatturat nett maqsum skont il-kategorija ta’ attività u skont is-swieq ġeografiċi sa fejn dawk il-kategoriji u swieq ivarjaw sostanzjalment minn xulxin, b'kont meħud tal-mod kif ikunu organizzati l-bejgħ ta’ prodotti u l-forniment ta' servizzi; u
(b)
il-total ta’ tariffi għas-sena finanzjarja mitluba minn kull awditur statutorju jew ditta tal-verifika għall-verifika statutorja tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali, u t-total ta’ tariffi mitluba minn kull awditur statutorju jew ditta tal-verifika għal servizzi oħra ta’ assigurazzjoni, għal servizzi ta’ konsulenza fiskali u għal servizzi oħra li mhumiex relatati mal-verifika.
2. L-Istati Membri jistgħu jippermettu li l-informazzjoni msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1 titħalla barra meta l-iżvelar ta’ dik l-informazzjoni ikun ta’preġudizzju serju għall-impriża. L-Istati Membri jistgħu jissubordinaw dawn l-ommissjonijiet għal awtorizzazzjoni amministrattiva jew ġudizzjarja minn qabel. Kull ommissjoni bħal din għandha tiġi dżvelata fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
3. L-Istati Membri jistgħu jipprevedu li l-punt (b) tal-paragrafu 1 ma għandux japplika għad-dikjarazzjonijiet finanzjajri annwali ta' impriża fejn dik l-impriża tkun inkluża fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji meħtieġa li jitfasslu taħt l-Artikolu 22, sakemm tali informazzjoni tingħata fin-noti mad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati.
KAPITOLU 5
RAPPORT TA' ĠESTJONI
Artikolu 19
Kontenut tar-rapport ta' ġestjoni
1. Ir-rapport ta' ġestjoni għandu jinkludi analiżi xierqa tal-iżvilupp u l-prestazzjoni tan-negozju tal-impriża u tal-pożizzjoni tagħha, flimkien ma’ deskrizzjoni tar-riskji u l-inċertezzi prinċipali li tiffaċċja.
L-analiżi għandha tkun analiżi bilanċjata u komprensiva tal-żvilupp u l-prestazzjoni tan-negozju tal-impriża u tal-pożizzjoni tagħha, b’mod konsistenti mad-daqs u l-kumplessità tan-negozju.
Sal-punt meħtieġ biex wieħed jifhem l-iżvilupp, il-prestazzjoni jew il-pożizzjoni tal-impriża, l-analiżi għandha tinkludi kemm indikaturi finanzjarji ewlenin tal-prestazzjoni u, jekk ikun il-każ, indikaturi mhux finanzjarji rilevanti għan-negozju partikolari, fosthom informazzjoni li tirrigwarda kwistjonijiet ambjentali u dwar l-impjegati. Meta jipprovdi l-analiżi, ir-rapport ta' ġestjoni, fejn adatt, għandu jinkludi referenzi għal, u spjegazzjonijiet ulterjuri dwar, l-ammonti rrappurtati fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali.
2. Ir-rapport ta' ġestjoni għandu jagħti wkoll indikazzjoni ta’:
(a)
l-iżvilupp probabbli tal-impriża fil-futur;
(b)
attivitajiet fil-kamp tar-riċerka u l-iżvilupp;
(c)
l-informazzjoni dwar l-akkwisti ta' ishma proprji preskritta mill-Artikolu 24(2) tad-Direttiva 2012/30/UE;
(d)
l-eżistenza ta' fergħat tal-impriża; u
(e)
fir-rigward tal-użu ta’ strumenti finanzjarji mill-impriża u fejn materjali għall-valutazzjoni tal-assi, il-passivi, il-pożizzjoni finanzjarja u l-qligħ jew it-telf tagħha:
(i)
l-objettivi u l-linji politiċi finanzjarji tal-impriża għall-immaniġġar tar-riskji finanzjarji, inkluż il-politika tagħha għall-iħħeġġjar ta’ kull tip prinċipali ta' transazzjoni prevista li għaliha tintuża l-kontabbiltà għall-iħħeġġjar; u
(ii)
l-iskopertura tal-impriża għar-riskju ta' prezzijiet, ir-riskju kreditizju, ir-riskju tal-likwidità u ir-riskju tal-varjazzjoni tal-flussi finanzjarji.
3. L-Istati Membri jistgħu jeżentaw lill-impriżi żgħar mill-obbligu li jħejju rapporti dwar il-ġestjoni, sakemm huma jesiġu l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 24(2) tad-Direttiva 2012/30/UE dwar l-akkwist mill-impriża ta' ishma proprji tingħata fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
4. L-Istati Membri jistgħu jeżentaw lill-impriżi żgħar u medji mill-obbligu stabbilit fit-tielet subparagrafu tal-paragrafu 1 sal-punt li dan jirrigwarda informazzjoni mhux finanzjarja.
Artikolu 20
Dikjarazzjoni dwar il-governanza korporattiva
1. Impriżi msemmija fil-punt (1)(a) tal-Artikolu 2 għandhom jinkludu dikjarazzjoni dwar il-governanza korporattiva fir-rapport ta' ġestjoni tagħha. Dik id-dikjarazzjoni għandha tiġi inkluża bħala taqsima speċifika tar-rapport ta' ġestjoni u għandha tinkludi mill-anqas l- informazzjoni li ġejja:
(a)
referenza għal dan li ġej, fejn applikabbli:
(i)
il-kodiċi ta’ governanza korporattiva li għalih tkun soġġetta l-impriża,
(ii)
il-kodiċi ta’ governanza korporattiva li l-impriża setgħet volontarjament iddeċidiet li tapplika,
(iii)
l-informazzjoni rilevanti kollha dwar il-prattika ta’ governanza korporattiva applikata lil hinn mir-rekwiżiti tal-liġi nazzjonali.
Meta ssir referenza għal kodiċi ta’ governanza korporattiva msemmi fil-punti (i) jew (ii), l-impriża għandha tindika wkoll fejn it-testi rilevanti jkunu pubblikament disponibbli. Meta ssir referenza għall-informazzjoni msemmija fil-punt (iii), l-impriża għandha tagħmel id-dettalji tal-prattiki ta’ governanza korporattiva tagħha pubblikament disponibbli;
(b)
meta impriża, skont il-liġi nazzjonali, ma ssegwix il-kodiċi ta’ governanza korporattiva msemmi fil-punti (a)(i) jew (ii), spjegazzjoni mill-impriża dwar liema partijiet tal-kodiċi ta’ governanza korporattiva ma tkunx segwiet u r-raġunijiet għal dan; meta l-impriża tkun iddeċidiet li ma tirreferi għall-ebda dispożizzjoni tal-kodiċi ta’ governanza korporattiva msemmi fil-punti (a)(i) jew (ii), hija għandha tispjega r-raġunijiet tagħha għal dan;
(c)
deskrizzjoni tal-karatteristiċi ewlenin tas-sistemi ta’ kontroll intern u tal-ġestjoni tar-riskji fir-rigward tal-proċess ta’ rappurtar finanzjarju;
(d)
l-informazzjoni rikjesta mill-punti (c), (d), (f), (h) u (i) tal-Artikolu 10(1) tad-Direttiva 2004/25/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta' April 2004 dwar offerti ta' xiri (16), fejn l-impriża tkun soġġetta għal dik id-Direttiva;
(e)
sakemm l-informazzjoni ma tkunx diġà prevista kompletament fil-liġi nazzjonali, deskrizzjoni tal-operat tal-laqgħa tal-azzjonisti u s-setgħat prinċipali tagħha u deskrizzjoni tad-drittijiet tal-azzjonisti u kif dawn jistgħu jiġu eżerċitati; u
(f)
il-kompożizzjoni u l-operat tal-korpi amministrattivi, ta' tmexxija u ta' sorveljanza u l-kumitati tagħhom.
2. L-Istati Membri jistgħu jippermettu li l-informazzjoni rikjesta mill-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu titqiegħed:
(a)
f’rapport separat ippubblikat flimkien mar-rapport ta' ġestjoni fil-mod speċifikat fl-Artikolu 30; jew
(b)
f'dokument li jkun disponibbli għall-pubbliku fuq is-sit web tal-impriża, li għalih ikun hemm referenza fir-rapport ta' ġestjoni.
Dak ir-rapport separat jew dak id-dokument imsemmi fil-punti (a) u (b), rispettivament, jista' jagħmel referenza trasversali għar-rapport ta' ġestjoni, meta l-informazzjoni riskjesta mill-punt (d) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu tkun disponibbli f'dak ir-rapport ta' ġestjoni.
3. L-awditur statutorju jew id-ditta tal-verifika għandhom jesprimu opinjoni skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 34(1) rigward l-informazzjoni ppreparata taħt il-punti (c) u (d) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u għandhom jivverifikaw jekk l-informazzjoni msemmija fil-punti (a), (b), (e) u (f) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu tkunx ingħatat.
4. L-Istati Membri jistgħu jeżentaw impriżi, imsemmija fil-paragrafu 1, li jkunu ħarġu biss titoli li mhumiex ishma ammessi għan-negozjar f’suq regolat, fis-sens tal-punt (14) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE, mill-applikazzjoni tal-punti (a), (b), (e) u (f) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, sakemm dawn l-impriżi ma jkunux ħarġu ishma li jkunu nnegozjati f’faċilità multilaterali tan-negozjar, fis-sens tal-punt (15) tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE.
KAPITOLU 6
DIKJARAZZJONIJIET FINANZJARJI U RAPPORTI KKONSOLIDATI
Artikolu 21
Ambitu tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji u rapporti kkonsolidati
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, impriża prinċipali l-impriżi sussidjarji tagħha kollha jkunu impriżi li għandhom jiġu kkonsolidati meta l-impriża prinċipali tkun impriża li għaliha japplikaw il-miżuri ta’ koordinazzjoni preskritti b'din id-Direttiva in virtù tal-Artikolu 1(1).
Artikolu 22
Ir-rekwiżit li jitħejjew dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati
1. Stat Membru għandu jesiġi li kull impriża rregolata bil-liġi nazzjonali tiegħu tħejji dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u rapport ta' ġestjoni kkonsolidat jekk dik l-impriża (impriża prinċipali):
(a)
għandha maġġoranza tad-drittijiet tal-vot tal-azzjonisti jew tal-membri f'impriża oħra (impriża sussidjarja);
(b)
għandha d-dritt li taħtar jew tneħħi maġġoranza tal-membri tal-korp amministrattiv, ta' tmexxija jew ta' sorveljanza ta' impriża oħra (impriża sussidjarja) u hija fl-istess ħin azzjonista jew membru ta' dik l-impriża;
(c)
għandha d-dritt li teżerċita influwenza dominanti fuq impriża (impriża sussidjarja) li tagħha hija azzjonista jew membru, minħabba kuntratt li sar ma' dik l-impriża jew minħabba klawsola fil-memorandum jew l-artikoli ta' assoċjazzjoni, meta l-liġi li tirregola dik l-impriża sussidjarja tippermetti li tista' tiġi soġġetta għal dawk il-kuntratti jew klawsoli.
Stat Membru mhuwiex obbligat jippreskrivi li impriża prinċipali għandha tkun azzjonista jew membru tal-impriża sussidjarja tagħha. Dawk l-Istati Membri li l-liġijiet tagħhom ma jipprevedux tali kuntratti jew klawsoli ma għandhomx jintalbu japplikaw din id-dispożizzjoni; jew
(d)
hija azzjonist jew membru ta' impriża, u:
(i)
maġġoranza tal-membri tal-korpi amministrattivi, ta' tmexxija jew ta' sorveljanza ta' dik l-impriża (impriża sussidjarja) li kellhom xi kariga matul is-sena finanzjarja, matul is-sena finanzjarja ta' qabel u saż-żmien meta tħejjew id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati, inħatru biss bħala riżultat tal-eżerċizzju tad-drittijiet tagħha tal-vot; jew
(ii)
tikkontrolla waħedha, minħabba ftehim ma' azzjonisti jew membri oħrajn ta' dik l-impriża (impriża sussidjarja), maġġoranza ta' drittijiet tal-vot tal-azzjonisti jew il-membri f'dik l-impriża. L-Istati Membri jistgħu jintroduċu dispożizzjonijiet iktar iddettaljati dwar il-forma u kontenut ta' ftehim bħal dan.
L-Istati Membri għandhom jippreskrivu għall-inqas l-arranġamenti msemmija fil-punt (ii) Dawn jistgħu jissoġġettaw l-applikazzjoni tal-punt (i) għar-rekwiżit li d-drittijiet tal-vot jirrappreżentaw mill-inqas 20 % tat-total.
Madankollu, il-punt (i) m'għandux japplika meta parti terza jkollha l-liġiijiet imsemmija fil-punti (a), (b) jew (c) fir-rigward ta' dik l-impriża.
2. Barra mill-każijiet imsemmijin fil-paragrafu 1, l-Istati Membri jistgħu jesiġu li kull impriża rregolata bil-liġi nazzjonali tagħhom għandha tħejji dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u rapport ta' ġestjoni kkonsolidat jekk:
(a)
dik l-impriża (impriża prinċipali) għandha s-setgħa li teżerċita, jew fil-fatt teżerċita, influwenza dominanti jew kontroll fuq impriżi oħra (l-impriża sussidjarja); jew
(b)
dik l-impriża (impriża prinċipali) u impriża oħra (l-impriża sussidjarja) huma ġestiti fuq bażi unifikata mill-impriża prinċipali.
3. Għall-finijiet tal-punti (a), (b) u (d) tal-paragrafu 1, id-drittijet tal-vot u d-drittijiet ta' ħatra u tneħħija ta' kull impriża sussidjarja oħra kif ukoll dawk ta' kull persuna li taġixxi f'isimha stess iżda għan-nom tal-impriża prinċipali jew ta' impriża sussidjarja oħra għandhom jiżdiedu ma' dawk tal-impriża prinċipali.
4. Għall-finijiet tal-punti (a), (b) u (d) tal-paragrafu 1, id-drittijiet imsemmijin fil-paragrafu 3 għandhom jitnaqqsu bid-drittijiet:
(a)
marbutin ma' azzjonijiet miżmumin għan-nom ta' persuna li la hija l-impriża prinċipali u lanqas sussidjarja ta' dik l-impriża prinċipali; jew
(b)
marbutin ma' azzjonijiet:
(i)
miżmumin bħala garanzija, sakemm id-drittijiet inkwistjoni jkunu eżerċitati skont l-istruzzjonijiet li jingħataw, jew
(ii)
miżmumin b'konnessjoni mal-għoti ta' self bħala parti mill-attivitajiet kummerċjali normali, sakemm id-drittijiet tal-vot ikunu eżerċitati fl-interessi tal-persuna li tagħti l-garanzija.
5. Għall-finijiet tal-punti (a) u (d) tal-paragrafu 1, it-total tal-jeddijiet għall-vot tal-azzjonisti jew membri fl-impriża sussidjarja għandhom jitnaqqsu bil-jeddijiet għall-vot li jmorru mal-ishma miżmuma minn dik l-impriża nnifisha, minn impriża sussidjarja ta' dik l-impriża jew minn persuna li taġixxi f'isimha stess iżda għan-nom ta' dawk l-impriżi.
6. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 23(9) impriża prinċipali u l-impriżi sussidjarji tagħha kollha huma impriżi li għandhom jiġu kkonsolidati irrispettivament minn fejn jinsabu l-uffiċċji reġistrati ta’ dawk l-impriżi sussidjarji.
7. Mingħajr preġudizzju għal dan l-Artikolu u għall-Artikoli 21 u 23, Stat Membru jista’ jesiġi li kull impriża regolata bil-liġi nazzjonali tagħha tħejji dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u rapport ta' ġestjoni kkonsolidat jekk:
(a)
dik l-impriża u waħda jew aktar impriżi oħrajn li ma jkunux relatati magħha kif deskritt fil-paragrafi 1 jew 2, huma ġestiti fuq bażi unifikata skont:
(i)
kuntratt konkluż ma' dik l-impriża, jew
(ii)
il-memorandum u l-artikoli ta' assoċjazzjoni ta' dawk l-impriżi l-oħrajn; jew
(b)
il-korpi amministrattivi, ta' tmexxija jew ta' sorveljanza ta’ dik l-impriża u ta’ impriża waħda jew aktar oħrajn li ma jkunux relatati magħha, kif deskritt fil-paragrafi 1 jew 2, jikkonsistu fil-maġġoranza tal-istess persuni fil-kariga matul is-sena finanzjarja u sakemm jitħejjew id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati.
8. Meta tiġi eżerċitata l-għażla tal-Istati Membri msemmija fil-paragrafu 7, l-impriżi deskritti f’dak il-paragrafu u l-impriżi sussidjarji kollha tagħhom għandhom jiġu kkonsolidati, meta impriża waħda jew aktar minn dawk l-impriżi tkun stabbilita bħala waħda mit-tipi ta’ impriża elenkati fl-Anness I jew fl-Anness II.
9. Il-paragrafu 6 ta’ dan l-Artikolu, l-Artikoli 23(1), (2), (9) u (10) u l-Artikoli 24 sa 29 għandhom japplikaw għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u r-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat imsemmi fil-paragrafu 7 ta' dan l-Artikolu, soġġett għall-modifiki li ġejjin:
(a)
ir-referenzi għall-impriżi prinċipali għandhom jiġu interpretati li jirreferu għall-impriżi kollha speċifikati fil-paragrafu 7 ta' dan l-Artikolu; u
(b)
mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 24(3), l-entrati ‧kapital‧, ‧kont tal-premium azzjonarju‧, ‧riżerva tar-rivalutazzjoni‧, ‧riżervi‧, ‧qligħ jew telf riportat‧, u ‧qligħ jew telf għas-sena finanzjarja‧, li għandhom jiddaħħlu fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji ikkonsolidati għandhom ikunu l-ammonti kkombinati attribwibbli għal kull waħda mill-impriżi speċifikati fil-paragrafu 7 ta' dan l-Artikolu.
Artikolu 23
Eżenzjonijiet mill-konsolidazzjoni
1. Gruppi żgħar għandhom ikunu eżentati mill-obbligu li jħejju dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u rapport ta' ġestjoni kkonsolidat, ħlief meta impriża assoċjata tkun entità ta’ interess pubbliku.
2. L-Istati Membri jistgħu jeżentaw gruppi ta' daqs medju mill-obbligu li jħejju dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u rapport ta' ġestjoni kkonsolidat, ħlief meta impriża assoċjata tkun entità ta’ interess pubbliku.
3. Minkejja l-paragrafi 1 u 2 ta' dan l-Artikolu, fil-każijiet li ġejjin, Stat Membru għandu jeżenta mill-obbligu ta' tħejjija ta' dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u rapport ta' ġestjoni kkonsolidat kwalunkwe impriża prinċipali (l-impriża eżentata) irregolata mil-liġi nazzjonali tagħha li hija wkoll impriża sussidjarja, inkluż entità ta' interess pubbliku sakemm din l-entità ta' interess pubbliku ma taqax taħt il-punt (1)(a) tal-Artikolu 2, jekk l-impriża prinċipali tagħha stess tkun irregolata mil-liġi ta' Stat Membru u:
(a)
l-impriża prinċipali tal-impriża eżentata jkollha l-ishma kolla tal-impriża eżentata. L-ishma f'dik l-impriża eżentata miżmumin minn membri tal-korpi amministrattivi, ta' tmexxija jew ta' sorveljanza tagħha minħabba obbligu legali jew obbligu fil-memorandum jew l-artikoli ta' assoċjazzjoni tagħha għandhom jiġu injorati għal dan l-iskop; jew
(b)
l-impriża prinċipali tal-impriża eżentata jkolla 90 % jew iżjed tal-ishma tal-impriża eżentata u l-azzjonisti jew il-membri rimanenti tal-impriża eżentata jkunu approvaw l-eżenzjoni.
4. L-eżenzjonijiet imsemmijin fil-paragrafu 3 għandhom jikkonformaw mal-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-impriża eżentata u, mingħajr ħsara għall-paragrafu 9, l-impriżi sussidjarji kollha tagħha jiġu kkonsolidati fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji ta’ korp akbar ta’ impriżi, li l-impriża prinċipali tagħhom tkun irregolata mil-liġi ta’ Stat Membru;
(b)
id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati msemmijin fil-punt (a) u r-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat tal-korp akbar ta’ impriżi għandhom jitħejjew mill-impriża prinċipali ta' dak il-korp, skont il-liġi tal-Istat Membru li jirregola dik l-impriża prinċipali skont din id-Direttiva jew skont l-istandards internazzjonali kontabbilistiċi adottati skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002;
(c)
fir-rigward tal-impriża eżentata, għandhom jiġu ppubblikati d-dokumenti li ġejjin fil-mod preskritt bil-liġi tal-Istat Membru li jirregola dik l-impriża eżentata skont l-Artikolu 30.
(i)
id-dikjarazzjonijiet finanzjarji ikkonsolidati msemmijin fil-punt (a) u r-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat imsemmi fil-punt (b),
(ii)
ir-rapport tal-verifika, u
(iii)
fejn adatt, l-appendiċi msemmi fil-paragrafu 6.
Dak l-Istat Membru jista' jesiġi li d-dokumenti msemmijin fil-punti (i), (ii) u (iii) għandhom jiġu ppubblikati fil-lingwa uffiċjali tiegħu u li kwalunkwe traduzzjoni tagħhom tkun iċċertifikata;
(d)
in-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali tal-impriża eżentata jiżvelaw dan li ġej:
(i)
l-isem u l-uffiċċju reġistrat tal-impriża prinċipali li tħejji d-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati msemmijin fil-punt (a); u
(ii)
l-eżenzjoni mill-obbligu ta' tħejjija tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u r-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat.
5. Fil-każijiet li mhumiex koperti mill-paragrafu 3, Stat Membru jista’, mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1, 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu, jeżenta mill-obbligu ta' tħejjija ta' dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u rapport ta' ġestjoni kkonsolidat lil kull impriża prinċipali (l-impriża eżentata) regolata mil-liġi nazzjonali tagħha li tkun ukoll impriża sussidjarja, inkluż entità ta' interess pubbliku sakemm dik l-entità ta' interess pubbliku ma taqax taħt il-punt (1)(a) tal-Artikolu 2, li l-impriża prinċipali tagħha tkun regolata bil-liġi ta' Stat Membru, sakemm il-kondizzjonijiet kollha stipulati fil-paragrafu 4 jiġu ssodisfati u sakemm ukoll:
(a)
li l-azzjonisti jew il-membri tal-impriża eżentata li jkollhom proporzjon minimu tal-kapital sottoskritt ta’ dik l-impriża ma jkunux talbu t-tħejjija ta’ dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati mill-anqas sitt xhur qabel it-tmiem tas-sena finanzjarja;
(b)
il-proporzjon minimu msemmi fil-punt (a) ma jkunx ogħla mil-limiti li ġejjin:
(i)
10 % tal-kapital sottoskritt fil-każ ta' kumpaniji pubbliċi b'responsabbiltà limitata u soċjetajiet limitati b’kapital azzjonarju; u
(ii)
20 % tal-kapital sottoskritt fil-każ ta' impriżi ta' tipi oħra.
(c)
l-Istat Membru ma jissubordinax l-eżenzjoni għal:
(i)
il-kondizzjoni li l-impriża prinċipali, li tkun ħejjiet id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati msemmijin fil-punt (a) tal-paragrafu 4, tkun regolata mil-liġi nazzjonali tal-Istat Membru li jagħti l-eżenzjoni, jew
(ii)
kondizzjonijiet relatati mat-tħejjija u l-verifika kontabbilistika ta' dawk id-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
6. Stat Membru jista’ jissubordina l-eżenzjonijiet previsti fil-paragrafi 3 u 5 għall-iżvelar ta’ informazzjoni addizzjonali, f’konformità ma’ din id-Direttiva, fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati msemmijin fil-punt (a) tal-paragrafu 4, jew f'appendiċi għalihom, jekk dik l-informazzjoni tkun rikjesta minn impriżi regolati mil-liġi nazzjonali ta’ dak l-Istat Membru li jkunu obbligati li jħejju dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u li qegħdin fl-istess ċirkostanzi.
7. Il-paragrafi 3 sa 6 għandhom japplikaw mingħajr preġudizzju għal-leġislazzjoni ta’ Stat Membru dwar it-tħejjija ta’ dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati jew rapporti ta' ġestjoni kkonsolidati sa fejn dawk id-dokumenti jkunu rikjesti:
(a)
għall-informazzjoni tal-impjegati jew tar-rappreżentanti tagħhom; jew
(b)
minn awtorità amminstrattiva jew ġudizzjarja għall-iskopijiet proprji.
8. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1, 2, 3 u 5 ta’ dan l-Artikolu, Stat Membru li jipprevedi eżenzjonijiet taħt il-paragrafi 3 u 5 ta' dan l-Artikolu, jista’ wkoll jeżenta mill-obbligu tat-tħejjija tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u rapport ta' ġestjoni kkonsolidat lil kull impriża prinċipali (l-impriża eżentata) regolata mil-liġi nazzjonali tiegħu li tkun ukoll impriża sussidjarja, inkluż entità ta' interess pubbliku sakemm din l-entità ta' interess pubbliku ma taqax taħt il-punt 1(a) tal-Artikolu 2, impriża prinċipali li ma tkunx regolata mil-liġi ta’ Stat Membru, jekk ikunu ssodisfati l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-impriża eżentata u, mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 9, l-impriżi sussidjarji tagħha kollha jkunu kkonsolidati fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji ta’ korp akbar ta’ impriżi;
(b)
id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati imsemmijin fil-punt (a) u, fejn adatt, ir-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat jitħejjew:
(i)
skont din id-Direttiva,
(ii)
skont l-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà adottati f' konformita' mar-Regolament (KE) Nru 1606/2002,
(iii)
b'mod ekwivalenti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u r-rapporti dwar il-ġestjoni kkonsolidat imħejjija skont din id-Direttiva; jew
(iv)
b'mod ekwivalenti għall-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà kif determinati skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1569/2007 tad- 21 ta’ Diċembru 2007 li jistabbilixxi mekkaniżmu għad-determinazzjoni ta’ l-ekwivalenza għall-istandards tal-kontabilità applikati mill-emittenti tal-pajjiż terz ta’ titoli skond id-Direttiva 2003/71/KE u 2004/109/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17);
(c)
id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati msemmijin fil-punt (a) ikunu ġew ivverifikati minn awditur statutorju wieħed jew iktar jew ditta tal-verifika waħda jew aktar awtorizzati biex jivverifikaw dikjarazzjonijiet finanzjarji taħt il-liġi nazzjonali li tirregola l-impriża li tkun ħejjiet dawk id-dikjarazzjonijiet.
Il-punti (c) u (d) tal-paragrafu 4(c) u (d), u l-paragrafi 5, 6 u 7 għandhom japplikaw.
9. M'hemmx obbligu li impriża, inkluż entità ta’ interess pubbliku, tiġi inkluża f'dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati meta tiġi ssodisfata tal-anqas waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
f'każijiet estremamenti rari fejn l-informazzjoni neċessarja għat-tħejjija ta’ dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati skont din id-Direttiva ma tistax tinkiseb mingħajr spiża sproporzjonata jew dewmien eċċessiv;
(b)
l-ishma ta’ dik l-impriża jkunu miżmuma esklużivament bil-għan li jerġgħu jinbiegħu. jew jew
(c)
restrizzjonijiet severi u fit-tul ifixklu sostanzjalment:
(i)
l-impriża prinċipali fl-eżerċizzju tad-drittijiet tagħha fuq l-assi jew il-ġestjoni ta’ dik l-impriża; jew
(ii)
l-eżerċizzju ta’ ġestjoni unifikata ta’ dik l-impriża fejn tkun f’waħda mir-relazzjonijiet definiti fl-Artikolu 22(7).
10. Mingħajr preġudizzju għall-punt (b) tal-Artikolu 6(1), l-Artikolu 21 u l-paragrafi 1 u 2 ta' dan l-Artikolu, kwalunkwe impriża prinċipali, inkluż entità ta' interess pubbliku, għandha tiġi eżentata mill-obbligu impost fl-Artikolu 22 jekk:
(a)
ikollha biss impriżi sussidjarji, li huma immaterjali, kemm individwalment kif ukoll kollettivament; jew
(b)
l-impriżi sussidjarji kollha tagħha jistgħu jiġu esklużi mill-konsolidament skont il-paragrafu 9 ta' dan l-Artikolu.
Artikolu 24
It-tħejjija tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati
1. Il-Kapitoli 2 u 3 għandhom japplikaw fir-rigward ta' dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati, b'kont meħud tal-aġġustamenti essenzjali li jirriżultaw mill-karatteristiċi partikolari tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati meta mqabbla mar-rapporti finanzjarji annwali.
2. L-assi u l-passivi ta' impriżi inklużi f'konsolidament għandhom jiġu inkorporati sħaħ fil-karta tal-bilanċ ikkonsolidata.
3. Il-valuri skont il-kotba tal-ishma fil-kapital ta’ impriżi inklużi f’konsolidament għandhom jiġu bbilanċjati mal-proporzjon li jirrappreżentaw tal-kapital u r-riżervi ta’ dawk l-impriżi skont dan li ġej:
(a)
ħlief fil-każ ta' ishma fil-kapital tal-impriża prinċipali miżmumin jew minn dik l-impriża stess jew minn impriża oħra inkluża fil-konsolidament, li għandhom jiġu ttrattati bħala ishma proprji skont il-Kapitolu 3, dak l-ibbilaċjar għandu jsir abbażi tal-valuri skont il-kotba kif jidhru fid-data li fiha dawk l-impriżi jiġu inklużi fil-konsolidament għall-ewwel darba. Id-differenzi li jirriżultaw minn dak l-ibbilaċjar għandhom, sa fejn possibbli, jiddaħħlu direttament kontra dawk l-entrati fil-karta tal-bilanċ ikkonsolidata li jkollhom valuri ogħla jew taħt il-valuri tagħhom skont il-kotba;
(b)
Stat Membru jista’ jippermetti jew jesiġi l-ibbilanċjar abbażi tal-valuri ta’ assi u passivi identifikabbli fid-data tal-akkwist tal-ishma jew, fil-każ ta’ akkwist f’żewġ stadji jew aktar, fid-data li fiha l-impriża tkun saret sussidjarja;
(c)
kwalunkwe differenza li tibqa’ wara l-applikazzjoni tal-punt (a) jew li tirriżulta mill-applikazzjoni tal-punt (b) tintwera bħala avvjament fil-karta tal-bilanċ ikkonsolidata;
(d)
il-metodi użati biex jiġi kkalkulat il-valur tal-avvjament u kull varjazzjoni importanti fil-valur fir-rigward tas-sena finanzjarja preċedenti għandhom jiġu spjegati fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
(e)
meta l-ibbilanċjar bejn avvjament pożittiv u negattiv ikun awtorizzat minn Stat Membru, in-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji għandu jkun fihom analiżi tal-avvjament;
(f)
avvjament negattiv jista’ jiġi trasferit għar-rapport tal-qligħ u t-telf ikkonsolidat meta tali trattament ikun skont il-prinċipji stabbiliti fil-Kapitolu 2.
4. Meta ishma f'impriżi sussidjarji inklużi fil-konsolidament ikunu miżmuma minn persuni li mhumiex dawk l-impriżi, l-ammont attribwibbli għal dawk l-ishma għandhom jintwerew separatament fil-karta tal-bilanċ ikkonsolidata bħala interessi mingħajr dritt ta' kontroll.
5. L-introjtu u n-nefqa ta’ impriżi inklużi fil-konsolidament għandhom jiġu inkorporati sħaħ fir-rapport tal-qligħ u t-telf ikkonsolidat.
6. L-ammont ta' kwalunkwe qligħ jew telf attribwibbli għall-ishma msemmijin fil-paragrafu 4 għandhom jintwerew separatament fir-rapport tal-qligħ u t-telf ikkonsolidat bħala l-qligħ jew it-telf attribwibbli għall-interessi mingħajr dritt ta' kontroll.
7. Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għandhom juru l-assi, il-passivi, il-pożizzjonijiet finanzjarji, il-qligħ jew it-telf tal-impriżi inklużi f’konsolidament daqs li kieku kienu impriża waħda. B'mod partikolari, dawn li ġejjin għandhom jiġu eliminati mid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati:
(a)
djun u pretensjonijiet bejn l-impriżi;
(b)
l-introjtu u n-nefqa li jirrigwardaw tranżazzjonijiet bejn l-impriżi; u
(c)
qligħ u telf li jirriżultaw minn tranżazzjonijiet bejn l-impriżi, meta dawn jiġu inklużi fil-valuri skont il-kotba tal-assi.
8. Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għandhom jitħejjew fl-istess data bħar-rapporti finanzjarji annwali tal-impriża prinċipali.
Madankollu, Stat Membru jista’ jippermetti jew jesiġi li d-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati jitħejjew f’data oħra sabiex jittieħed kont tad-dati tal-karti tal-bilanċ tal-akbar numru tal-impriżi jew tal-aktar importanti minnhom inklużi fil-konsolidament, sakemm:
(a)
dak il-fatt jiġi żvelat fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u jingħataw ir-raġunijiet;
(b)
jiġu kkunsidrati jew issir divulgazzjoni ta’ avvenimenti importanti li jirrigwardaw l-assi u l-passivi, il-pożizzjoni finanzjarja u l-qligħ jew it-telf ta’ impriża inkluża f’konsolidament, li jkunu seħħu bejn id-data tal-karta tal-bilanċ ta’ dik l-impriża u d-data tal-karta tal-bilanċ ikkonsolidata; u
(c)
meta d-data tal-karta tal-bilanċ ta’ impriża tiġi qabel jew issegwi d-data tal-karta tal-bilanċ ikkonsolidata b’aktar minn tliet xhur, dik l-impriża għandha tiġi kkonsolidata fuq il-bażi tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji interim imħejjija fid-data tal-karta tal-bilanċ ikkonsolidata.
9. Jekk il-kompożizzjoni tal-impriżi inklużi f’konsolidament tkun inbidlet b’mod sinifikanti matul sena finanzjarja, id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għandu jkun fihom informazzjoni li tippermetti li t-tqabbil ta’ settijiet suċċessivi ta’ rapporti finanzjarji kkonsolidati jagħmel sens. Dan l-obbligu jista' jiġi ssodisfat bit-tħejjija ta’ karta tal-bilanċ aġġustata u komparattiva u rapport tal-intrjotu aġġustat u komparattiv.
10. L-assi u l-passivi inklużi fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għandhom jiġu kkalkulati fuq bażi uniformi u skont il-Kapitolu 2.
11. Impriża li tħejji dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għandha tapplika l-istess bażijiet ta’ kalkolu li huma applikati fir-rapporti finanzjarji annwali tagħha. Madankollu, l-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu li jintużaw bażijiet oħra ta’ kalkolu skont il-Kapitolu 2 fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati. Meta jsir użu minn din id-deroga, dak il-fatt għandu jiġi żvelat fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati flimkien mar-raġunijiet mogħtija.
12. Meta l-assi u l-passivi inklużi fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati jkunu ġew ikkalkolati minn impriżi inklużi għall-fini tal-konsolidament permezz ta’ bażijiet li jkunu differenti minn dawk użati għall-konsolidament, dawk l-assi u l-passivi għandom jiġu kkalkulati mill-ġdid skont il-bażijiet użati għall-konsolidament. Derogi minn dan ir-rekwiżit huma permissibbli f'każijiet eċċezzjonali. Kwalunkwe deroga bħal din tiġi żvelata fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u r-raġunijiet għaliha.
13. Il-bilanċi ta’ taxxa differita għandhom jiġu rikonoxxuti mal-konsolidament sakemm ikun probabbli li jinħoloq addebitament ta’ taxxa fil-futur qrib għal waħda mill-impriżi inklużi fil-konsolidament.
14. Meta l-assi inklużi fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati kienu s-suġġett ta’ aġġustamenti tal-valur unikament għall-finijiet ta’ taxxa, huma jiġu inkorporati fir-rapporti finanzjarji kkonsolidati biss wara li dawk l-aġġustamenti jkunu ġew eliminati.
Artikolu 25
Kombinamenti ta' negozji fi grupp
1. Stat Membru jista' jippermetti jew jesiġi li l-valuri skont il-kotba tal-ishma miżmuma fil-kapital ta' impriża inkluża fil-konsolidament jiġu bbilanċjati biss mal-perċentwali ta' kapital korrispondenti, sakemm l-impriżi fil-kombinament ta' negozji jkunu fl-aħħar mill-aħħar ikkontrollati mill-istess parti kemm qabel kif ukoll wara kombinament ta' negozji, u li dak il-kontroll ma jkunx transitorju.
2. Kull differenza li toħroġ taħt il-paragrafu 1 għandha tiżdied jew titnaqqas mir-riżervi kkonsolidati, kif xieraq.
3. L-applikazzjoni tal-metodu deskritt fil-paragrafu 1, il-moviment li jirriżulta fir-riżervi u l-ismijiet u uffiċċji reġistrati tal-impriżi kkonċernati għandhom jiġu żvelati fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati.
Artikolu 26
Konsolidament proporzjonali
1. Meta impriża inkluża f’konsolidament tmexxi impriża oħra flimkien ma’ impriża waħda jew aktar li jkunux inklużi f’dak il-konsolidament, l-Istati Membri jistgħu jippermettu jew jesiġu l-inklużjoni ta’ dik l-impriża l-oħra fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati b’mod proporzjonali mad-drittijiet fil-kapital tagħha miżmuma mill-impriża inkluża fil-konsolidament.
2. L-Artikolu 23(9) u (10) u l-Artikolu 24 għandhom japplikaw mutatis mutandis għall-konsolidament proporzjonali msemmi fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 27
Kontabbiltà bil-metodu tal-ekwità ta' impriżi assoċjati
1. Meta impriża inkluża f’konsolidament jkollha impriża assoċjata, dik l-impriża assoċjata għandha tintwera fil-karta tal-bilanċ ikkonsolidata bħala entrata separata b'intestatura adatta.
2. Meta dan l-Artikolu jiġi applikat għall-ewwel darba għal impriża assoċjata, dik l-impriża assoċjata għandha tintwera fil-karta tal-bilanċ ikkonsolidata jew:
(a)
bil-valur tiegħu fil-kotba ikkalkolat skont ir-regoli ta' kejl stipulati fil-Kapitoli 2 u 3. Id-differenza bejn dak il-valur u l-ammont li jikkorrispondi mal-proporzjon ta' kapital u riżervi rappreżentati minn dak l-interess ta' parteċipazzjoni f'dik l-impriża assoċjata għandha tiġi żvelata separatament fil-karta tal-bilanċ ikkonsolidata jew fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati. Dik id-differenza għandha tiġi kkalkulata fid-data li fiha dak il-metodu jkun intuża għall-ewwel darba; jew
(b)
f’ammont li jikkorrispondi mal-proporzjon tal-kapital u tar-riżervi tal-impriża assoċjata rappreżentat bl-interess ta' parteċipazzjoni f'din l-impriża assoċjata. Id-differenza bejn dak l-ammont u l-valur imniżżel fil-kotba kkalkulat skont ir-regoli ta' kejl stipulati fil-Kapitoli 2 u 3 għandha tiġi dżvelata separatament fil-karta tal-bilanċ ikkonsolidata jew fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati. Dik id-differenza għandha tiġi kkalkulata fid-data li fiha dak il-metodu jkun intuża għall-ewwel darba.
Stat Membru jista' jippreskrivi l-applikazzjoni ta' wieħed jew iktar mill-għażliet mogħtija fil-punti (a) u (b). F'każijiet bħal dawn, il-karta tal-bilanċ ikkonsolidata jew in-noti tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għandhom jindikaw liema minn dawk l-għażliet intużat.
Barra minn hekk, għall-finijiet tal-punti (a) u (b), Stat Membru jista' jippermetti jew jesiġi l-kalkolu tad-differenza fid-data ta' akkwist tal-ishma jew, meta dawn ġew akkwistati f'żewġ stadji jew iktar, fid-data li fiha l-impriża saret impriża assoċjata.
3. Meta l-assi jew il-passivi ta' impriżi assoċjati ikunu ġew valutati b'metodi li mhumiex dawk użati għal konsolidazzjoni skond l-Artikolu 24(11), dawn jistgħu, għall-iskop ta' kalkolu tad-differenza msemmija fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 2, jiġu valutati mill-ġdid bil-metodi użati għal konsolidazzjoni. Meta ma jkunx sar dan il-kalkolu mill-ġdid dak il-fatt għandu jiġi żvelat fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati; Stat Membru jista' jesiġi dik il-valutazzjoni mill-ġdid.
4. Il-valur fil-kotba imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 2, jew l-ammont li jikkorrispondi għall-proporzjon tal-kapital u riservi tal-impriża assoċjata msemmija fil- punt (b) tal-paragrafu 2, għandu jiżdied jew jitnaqqas bl-ammont ta' kull varjazzjoni li tkun saret matul is-sena finanzjarja fil-proporzjon tal-kapital u riservi tal-impriża assoċjata rappreżentata minn dak l-interess ta' parteċipazzjoni; huwa għandu jitnaqqas bl-ammont tad-dividendi li jirreferixxu għal dak l-interess ta' parteċipazzjoni.
5. Sa fejn id-differenza pozittiva msemmija fil- punti (a) u (b) tal-paragrafu 2 ma tistax tirreferixxi għal xi kategorija ta' assi jew passivi hija għandha tiġi trattata skont ir-regoli applikabbli mal-entrata ‧avvjament‧ kif stipulati fil- punt (d) tal-Artikolu 12(6), l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 12(11), il-punt (c) tal-Artikolu 24(3), u l-Anness III u l-Anness IV.
6. Il-proporzjon tal-qligħ jew it-telf tal-impriżi assoċjati attribwibbli lill-interessi ta' parteċipazzjoni f'dawn l-impriżi assoċjati għandu jintwera fir-rapport tal-introjtu kkonsolidat bħala entrata separata taħt intestatura xierqa.
7. L-eliminazzjonijiet imsemmijin fl-Artikolu 24(7) għandhom jiġu effettwati sa fejn il-fatti huma magħrufa jew jistgħu jkunu aċċertati.
8. Meta impriża assoċjata tħejji rapporti finanzjarji kkonsolidati, il-paragrafi 1 sa 7 għandhom japplikaw għall-kapital u r-riżervi li jidhru f’dawn ir-rapporti finanzjarji kkonsolidati.
9. Mhuwiex neċessarju li dan l-Artikolu jiġi applikat meta l-interess ta' parteċipazzjoni fil-kapital tal-impriża assoċjata ma jkunx materjali.
Artikolu 28
In-noti għar-rapporti finanzjarji kkonsolidati
1. In-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati jistabbilixxu l-informazzjoni rikjesti mill-Artikoli 16, 17 u 18, flimkien ma' kwalunkwe informazzjoni oħra meħtieġa skont dispożizzjonijiet oħra ta’ din id-Direttiva b'mod li jiffaċilita l-valutazzjoni tal-pożizzjoni finanzjarja tal-impriżi inklużi fil-konsolidament meħudin flimkien, filwaqt li jittieħed kont tal-aġġustamenti essenzjali bħala riżultat tal-karatteristiċi partikolari tar-rapporti finanzjarji kkonsolidati meta mqabbla mar-rapporti finanzjarji annwali, inkluż dan li ġej:
(a)
fl-iżvelar ta’ tranżazzjonijiet bejn partijiet relatati, it-tranżazzjonijiet bejn partijiet relatati inklużi f’konsolidament li jiġu eliminati mal-konsolidament ma għandhomx jiġu inklużi;
(b)
fl-iżvelar tan-numru medju ta’ impjegati li kienu impjegati matul is-sena finanzjarja jkun hemm divulgazzjoni separata tan-numru medju ta’ impjegati li kienu impjegati mill-impriżi li huma kkonsolidati b’mod proporzjonali; u
(c)
fl-iżvelar tal-ammonti ta’ emolumenti u ta’ ħlas bil-quddiem u ta’ krediti mogħtija lil membri tal-korpi amministrattivi, ta' tmexxija u ta' sorveljanza, għandhom jiġu żvelati biss l-ammonti mogħtija mill-impriża prinċipali u l-impriżi sussidjarji tagħha lil membri tal-korpi amministrattivi, ta' tmexxija u ta' sorveljanza tal-impriża prinċipali.
2. In-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għandhom, minbarra l-informazzjoni riskjesta taħt il-paragrafu 1, jagħtu l-informazzjoni li ġejja:
(a)
fir-rigward ta' impriżi li huma inklużi fil-konsolidament:
(i)
l-ismijiet u l-uffiċċji reġistrati ta' dawk l-impriżi,
(ii)
il-proporzjon tal-kapital miżmum f'dawk l-impriżi, għajr l-impriża prinċipali, mill-impriżi li huma inklużi fil-konsolidament jew minn persuni li jaġixxu f'isimhom stess iżda għan-nom ta' dawk l-impriżi, u
(iii)
informazzjoni dwar liema mill-kondizzjonijiet imsemmijin fl-Artikoli 22(1), (2) u (7) wara l-applikazzjoni tal-Artikolu 22(2), (4) u (5), tkun ifformat il-bażi li fuqha jkun sar il-konsolidament. Madankollu, dik l-iżvelar tista’ titħalla barra meta l-konsolidament jkun sar fuq il-bażi tal- punt (a) tal-Artikolu 22(1) u meta l-proporzjon tal-kapital u l-proporzjon tad-drittijiet tal-vot miżmuma jkunu l-istess.
L-istess informazzjoni għandha tingħata fir-rigward ta’ impriżi esklużi minn konsolidament għar-raġunijiet ta' nuqqas ta' materjalità skont il- punt (j) tal-Artikolu 6(1) u l-Artikolu 23(10) u għandha tingħata spjegazzjoni għall-esklużjoni tal-impriżi msemmijin fl-Artikolu 23(9);
(b)
l-ismijiet u l-uffiċċji reġistrati ta’ impriżi assoċjati inklużi fil-konsolidament kif deskritt fl-Artikolu 27(1) u l-proporzjon tal-kapital tagħhom miżmum mill-impriżi inklużi fil-konsolidament jew minn persuni li jaġixxu f’isimhom stess imma għan-nom ta’ dawk l-impriżi;
(c)
l-ismijiet u l-uffiċċji reġistrati ta’ impriżi kkonsolidati b'mod proporzjonali skont l-Artikolu 26, il-fatturi li fuqhom tkun ibbażata l-ġestjoni konġunta ta' dawk l-impriżi, u l-proporzjon tal-kapital tagħhom miżmum mill-impriżi inklużi fil-konsolidament jew minn persuni li jaġixxu f’isimhom stess imma għan-nom ta’ dawk l-impriżi; u
(d)
fir-rigward ta' kull waħda mill-impriżi, għajr dawk imsemmijin fil-punti (a), (b) u (c), li fihom l-impriżi inklużi fil-konsolidament, jew huma nfushom jew permezz ta’ persuni li jaġixxu f’isimhom stess imma għan-nom ta’ dawk l-impriżi, ikollhom interess ta' parteċipazzjoni:
(i)
l-isem u l-uffiċċju reġistrat ta' dawk l-impriżi,
(ii)
il-proporzjon tal-kapital miżmum,
(iii)
l-ammont tal-kapital u r-riżervi, u l-qligħ jew it-telf għall-aħħar sena finanzjarja tal-impriża kkonċernata li għaliha jkunu ġew adottati dikjarazzjonijiet finanzjarji.
L-informazzjoni dwar il-kapital u r-riżervi u l-qligħ jew it-telf tista’ wkoll titħalla barra meta l-impriża kkonċernata ma tippubblikax il-karta tal-bilanċ tagħha.
3. L-Istati Membri jistgħu jippermettu li l-informazzjoni rikjesta mill-punti (a) sa (d) tal-paragrafu 2 tieħu l-forma ta’ dikjarazzjoni ffaljata skont l-Artikolu 3(3) tad-Direttiva 2009/101/KE. L-iffaljar ta’ tali dikjarazzjoni għandu jiġi żvelat fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati. L-Istati Membri jistgħu jippermettu wkoll li dik l-informazzjoni titħalla barra meta n-natura tagħha tkun tali li l-iżvelar tagħha jkun ta’ ħsara serja għal kwalunkwe waħda mill-impriża li għaliha tirreferi. L-Istati Membri jistgħu jissubordinaw dawn l-ommissjonijiet għal awtorizzazzjoni amministrattiva jew ġudizzjarja minn qabel. Kull ommissjoni bħal din għandha tiġi żvelata fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati.
Artikolu 29
Ir-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat
1. Ir-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat għandu bħala minimu, minbarra kull informazzjoni oħra rikjesta skont dispożizzjonijiet oħra ta’ din id-Direttiva, juri l-informazzjoni rikjesta mill-Artikoli 19 u 20, b'kont meħud tal-aġġustamenti essenzjali li jirriżultaw mill-karatteristiċi partikolari ta’ rapport ta' ġestjoni kkonsolidat meta mqabbel ma’ rapport ta' ġestjoni b'mod li tiġi ffaċilitata l-valutazzjoni tal-pożizzjoni tal-impriżi inklużi fil-konsolidament meħuda flimkien.
2. L-aġġustamenti li ġejjin fl-informazzjoni rikjesti mill-Artikoli 19 u 20 għandhom japplikaw:
(a)
fir-rappurtar tad-dettalji tal-ishma proprji akkwistati, ir-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat għandu jindika n-numru u l-valur nominali jew, fin-nuqqas ta’ valur nominali, il-valur tal-parità kontabilistiku tal-ishma kollha tal-impriża prinċipali miżmuma minn dik l-impriża prinċipali, minn impriżi sussidjarji ta’ dik l-impriża prinċipali jew minn persuna li taġixxi f’isimha stess imma għan-nom ta’ kwalunkwe waħda minn dawk l-impriżi. Stat Membru jista’ jippermetti jew jesiġi l-iżvelar ta’ dawk id-dettalji fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati;
(b)
fir-rappurtar dwar is-sistemi ta’ kontroll intern u ta' ġestjoni tar-riskji, id-dikjarazzjoni ta’ governanza korporattiva għandha tirreferi għall-karatteristiċi ewlenin tas-sistemi ta’ kontroll intern u ta' ġestjoni tar-riskji għall-impriżi inklużi fil-konsolidament, meħuda flimkien.
3. Meta jkun rikjest rapport ta' ġestjoni kkonsolidat flimkien mar-rapport ta' ġestjoni, iż-żewġ rapporti jistgħu jiġu ppreżentati bħala rapport wieħed.
KAPITOLU 7
PUBBLIKAZZJONI
Artikolu 30
Rekwiżit ġenerali għall-pubblikazzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-impriżi jippubblikaw, fi żmien raġonevoli li m’għandux jaqbeż 12-il xahar wara d-data tal-karta tal-bilanċ, id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali u r-rapport ta' ġestjoni approvati, flimkien mal-opinjoni ppreżentata mill-awditur statutorju jew ditta tal-verifika msemmija fl-Artikolu 34 ta' din id-Direttiva, kif stabilit mil-liġijiet ta’ kull Stat Membru f’konformità mal-Kapitolu 2 tad-Direttiva 2009/101/KE.
L-Istati Membri jistgħu, madankollu, jeżentaw impriżi mill-obbligu li jippubblikaw ir-rapport ta' ġestjoni, fejn kopja tar-rapport kollu jew parti minnu tista' tinkiseb faċilment meta tintalab bi prezz li ma jaqbiżx l-ispiża amministrattiv tagħha.
2. L-Istati Membri jistgħu jeżentaw impriża msemmija fl-Anness II li għaliha japplikaw il-miżuri ta' koordinazzjoni preskritti minn din id-Direttiva permezz tal-punt (b) tal-Artikolu 1(1) milli tippubblika d-dikjarazzjonijiet finanzjarji tagħha f'konformità mal-Artikolu 3 tad-Direttiva 2009/101/KE, sakemm dawk id-dikjarazzjonijiet finanzjarji jkunu disponibbli għall-pubbliku fl-uffiċċju prinċipali tagħha, fil-każijiet li ġejjin:
(a)
il-membri kollha tal-impriża kkonċernata li jkollhom responsabilità illimitata jkunu impriżi msemmija fl-Anness I li huma rregolati mil-liġijiet ta’ Stati Membri għajr l-Istat Membru li l-liġi tiegħu tirregola dik l-impriża, u l-ebda waħda minn dawk l-impriżi ma tippubblika d-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-impriża kkonċernata mad-dikjarazzjonijiet finanzjarji tagħha stess;
(b)
il-membri kollha tal-impriża kkonċernata li jkollhom responsabilità illimitata jkunu impriżi li mhumiex irregolati mil-liġijiet ta’ Stat Membru imma li jkollhom forma ġuridika komparabbli għal dawk imsemmija fid-Direttiva 2009/101/KE.
Kopji tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji jkunu jistgħu jinkisbu meta jintalbu. Il-prezz ta' tali kopja ma għandux ikun ogħla min-nefqa amministrattiva tagħha.
3. Il-paragrafu 1 għandu japplika fir-rigward tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u r-rapporti dwar il-ġestjoni kkonsolidati.
Meta l-impriża li tkun qed tħejji d-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati tkun stabbilita bħala waħda mit-tipi ta’ impriżi elenkati fl-Anness II u ma tkunx obbligata mil-liġi nazzjonali tal-Istat Membru tagħha li tippubblika d-dokumenti msemmijin fil-paragrafu 1 bl-istess mod kif preskritt fl-Artikolu 3 tad-Direttiva 2009/101/KE, hija għandha, bħala minimu, tagħmel dawk id-dokumenti disponibbli għall-pubbliku fl-uffiċċju prinċipali tagħha u għandha tipprovdi kopja fuq talba, li l-prezz tagħha ma għandux ikun ogħla min-nefqa amministrattiva tagħha.
Artikolu 31
Simplifikazzjonijiet għall-impriżi żgħar u medji
1. L-Istati Membri jistgħu jeżentaw lill-impriżi żgħar mill-obbligu li jippubblikaw ir-rapporti tal-introjtu u r-rapporti dwar il-ġestjoni tagħhom.
2. L-Istati Membri jistgħu jippermettu li l-impriżi medji jippubblikaw:
(a)
karti tal-bilanċ mqassra li juru biss dawk l-entrati li jiġu wara l-ittri u n-numri Rumani fl-Annessi III u IV u jiżvelawhom b’mod separat, jew fil-karta tal-bilanċ jew fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji:
(i)
C (I) (3), C (II) (1), (2), (3) u (4), C (III) (1), (2), (3) u (4), D (II) (2), (3) u (6) u D (III) (1) u (2) taħt ‘Assi’ u C, (1), (2), (6), (7) u (9) taħt ‧Kapital, riżervi u passivi‧ fl-Anness III,
(ii)
C (I) (3), C (II) (1), (2), (3) u (4), C (III) (1), (2), (3), u (4), D (II) (2), (3) u (6), D (III) (1) u (2), F (1), (2), (6), (7) u (9) u (I) (1), (2), (6), (7) u (9) fl-Anness IV,
(iii)
l-informazzjoni rikjesta kif indikat fil-parentesi f'D (II) taħt ‘Assi’ u C taħt ‘Kapital, riżervi u passivi‧ fl-Anness III fit-total għall-entrati kollha kkonċernati u separatament għal D (II) (2) u (3) taħt ‘Assi’ u C (1), (2), (6), (7) u (9) taħt ‘Kapital, riżervi u passivi’,
(iv)
l-informazzjoni rikjesta kif indikat fil-parentesi f'D (II) fl-Anness IV, fit-total għall-entrati kollha kkonċernati, u separatament għal D (II) (2) u (3);
(b)
noti fil-qosor għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji tagħhom mingħajr l-informazzjoni rikjesta fil- punti (f) u (j) tal- Artikolu 17(1).
Dan il-paragrafu għandu jkun mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 30(1), sa fejn dak l-Artikolu jirreferi għar-rapport tal-qligħ u t-telf, ir-rapport ta' ġestjoni u l-opinjoni tal-awditur statutorju jew tad-ditta tal-verifika.
Artikolu 32
Rekwiżiti oħra għall-pubblikazzjoni
1. Meta d-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali u r-rapport ta' ġestjoni jiġu ppubblikati sħaħ, dawn għandhom jiġu riprodotti fil-forma u t-test li fuq il-bażi tagħhom l-awditur statutorju jew id-ditta tal-verifika jkunu fasslu l-opinjoni tagħhom. Huma għandhom ikollhom magħhom it-test sħiħ tar-rapport tal-verifika.
2. Jekk id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali ma jiġux ippubblikati sħaħ, il-verżjoni fil-qosor ta' dawn ir-rapporti finanzjarji, li m'għandhiex tkun akkumpanjata mir-rapport tal-awditjar, għandha:
(a)
tindika li li l-verżjoni pubblikata hija mqassra;
(b)
tirreferi għar-reġistru li fih ikunu ġew depożitati d-dikjarazzjonijiet finanzjarji skont l-Artikolu 3 tad-Direttiva 2009/101/KE jew, meta r-rapporti finanzjarji jkunu għadhom ma ġewx depożitati, tiżvela dak il-fatt;
(c)
tiżvela jekk ġietx espressa opinjoni tal-awditur mhux kwalifikata, kwalifikata jew negattiva mill-awditur statutorju jew mid-ditta tal-verifika, jew jekk l-awditur statutarju jew id-ditta tal-verifika ma setgħux jesprimu opinjoni tal-awditur.
(d)
tiżvela jekk ir-rapport tal-awditjar jinkludix referenza għal xi kwistjonijiet li dwarhom l-awditur statutorju jew id-ditta tal-verifika kienu ġibdu l-attenzjoni permezz ta’ enfasi mingħajr ma kkwalifikaw l-opinjoni tal-awditur.
Artikolu 33
Obbligu u responsabbiltà għat-tħejjija u l-pubblikazzjoni tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji u r-rapport ta' ġestjoni
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-membri tal-korpi amministrattivi, ta' tmexxija u ta' sorveljanza ta' impriża, waqt li jaġixxu fil-limit tal-kompetenzi assenjati lilhom mil-liġi nazzjonali, għandhom ir-responsabbiltà kollettiva li jiżguraw li:
(a)
id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali, ir-rapport ta' ġestjoni u, meta tingħata separatament, id-dikjarazzjoni ta’ governanza korporattiva; u
(b)
id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati, ir-rapporti dwar il-ġestjoni kkonsolidati u, meta tingħata separatament, id-dikjarazzjoni kkonsolidata ta’ governanza korporattiva,
jitħejjew u jiġu ppubblikati f'konformità mar-rekwiżiti ta' din id-Direttiva u, fejn applikabbli, mal-istandards internazzjonali tal-kontabbiltà adottati skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi tagħhom dwar ir-responsabbiltà, tal-inqas fir-rigward tal-impriża, japplikaw għall-membri tal-korpi amministrattivi, ta' tmexxija u ta' sorveljanza tal-impriżi għall-ksur tal-obbligi imsemmijin fil-paragrafu 1.
KAPITOLU 8
VERIFIKA
Artikolu 34
Rekwiżit ġenerali
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-dikjarazzjonijiet finanzjarji ta’ entitajiet ta’ interess pubbliku, ta’ impriżi medji u kbar jiġu verifikati minn awditur statutorju wieħed jew aktar jew minn ditta tal-verifika waħda jew aktar li jkunu approvati mill-Istati Membri biex iwettqu awditjar statutorju fuq il-bażi tad-Direttiva 2006/43/KE.
L-awditur statutorju(i) jew id-ditta(i) tal-verifika ghandhom ukoll:
(a)
jesprimu opinjoni dwar:
(i)
jekk ir-rapport ta' ġestjoni huwiex konsistenti mad-dikjarazzjonijiet finanzjarji għall-istess sena finanzjarja, u
(ii)
jekk ir-rapport ta' ġestjoni ġiex ippreparat skont ir-rekwiżiti ġuridiċi applikabbli;
(b)
għandhom jiddikjaraw jekk, fid-dawl tal-għarfien u l-fehim tal-impriża u l-ambjent tagħha miksub matul l-awditjar, identifikawx dikjarazzjonijiet ħżiena materjali fir-rapport ta' ġestjoni u għandhom jagħtu indikazzjoni dwar in-natura ta' kwalunkwe tali dikjarazzjoni ħażina.
2. L-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 għandu japplika mutatis mutandis, fir-rigward tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati. It-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1 għandu japplika mutatis mutandis, fir-rigward tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u rapporti ta' ġestjoni kkonsolidati.
Artikolu 35
Enendar tad-Direttiva 2006/43/KE, fir-rigward tar-rapport tal-verifika
L-Artikolu 28 tad-Direttiva 2006/43/KE huwa mibdul b'dan li ġej:
"Artikolu 28
Rappurtar tal-verifika
1. Ir-rapport tal-verifika għandu jinkludi:
(a)
introduzzjoni li għandha, bħala minimu, tidentifika r-rapporti finanzjarji li jkunu s-suġġett tal-verifika statutorja, flimkien mal-qafas għar-rappurtar finanzjarju li jkun ġie applikat fit-tħejjija tagħhom;
(b)
deskrizzjoni tal-ambitu tal-verifika statutorja li għandha, bħala minimu, tidentifika l-istandards tal-verifika li skonthom tkun saret il-verifika statutorja;
(c)
opinjoni tal-awditur, li għandha tkun jew mhux kwalifikata, kwalifikata jew inkella opinjoni negattiva u li għandha tindika b'mod ċar l-opinjoni tal-awditur statutorju dwar:
(i)
jekk ir-rapporti finanzjarji annwali jagħtux stampa veritiera u ġusta skont il-qafas rilevanti għar-rapportar finanzjarju, u,
(ii)
fejn adatt, jekk id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali jikkonformawx mar-rekwiżiti statutorji.
Jekk l-awditur statutorju ma jkunx jista' jesprimi opinjoni tal-awditur, fir-rapport għandu jkun hemm riserva ta' opinjoni;
(d)
referenza għal kwalunkwe kwistjoni li l-awditur statutorju jiġbed l-attenzjoni għaliha permezz ta’ enfasi mingħajr ma jikkwalifika l-opinjoni tal-awditur;
(e)
l-opinjoni u d-dikjarazzjoni msemmijin fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 34(1) tad-Direttiva 2013/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-26 ta' Ġunju 2013 dwar id-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali, id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u r-rapporti relatati ta’ ċerti tipi ta’ impriżi, u li temenda d-Direttiva 2006/43/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u li tħassar id-Direttivi tal-Kunsill 78/660/KEE u 83/349/KEE (*).
2. Ir-rapport tal-verifika għandu jiġi ffirmat u datat mill-awditur statutorju. Meta ditta tal-verifika twettaq il-verifika statutorja, ir-rapport tal-verifika għandu jkun iffirmat tal-inqas mill-awditur(i) statutorju/i li jwettqu l-verifika statutorja f'isem id-ditta tal-verifika. F'ċirkostanzi eċċezzjonali l-Istati Membri jistgħu jistipulaw li m'hemmx l-obbligu li din/dawn il-firma/firem tkun/ikunu żvelata(i) lill-pubbliku jekk tali żvelar jista' jwassal għal periklu imminenti u sinifikattiv għas-sigurtà personali ta' kwalunkwe persuna. Fi kwalunkwe każ l-isem (ismijiet) tal-persuna(i) involuti għandhom ikunu magħrufin mill-awtoritajiet kompetenti rilevanti.
3. Ir-rapport tal-verifika dwar id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati għandu jikkonforma mar-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2. Fir-rapportar dwar il-konsistenza tar-rapport ta' ġestjoni u tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kif rikjest mill-punt (e) tal-paragrafu 1, l-awditur statutorju jew id-ditta tal-verifika għandha tikkunsidra d-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u r-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat. Meta d-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali tal-impriża prinċipali jkunu mehmuża mad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati, ir-rapporti tal-verifika rikjesti minn dan l-Artikolu jistgħu jiġu kkombinati.
KAPITOLU 9
DISPOŻIZZJONIJIET DWAR EŻENZJONIJIET U RESTRIZZJONIJIET FUQ EŻENZJONIJIET
Artikolu 36
Eżenzjonijiet għal mikroimpriżi
1. L-Istati Membri jistgħu jeżentaw lil mikroimpriżi minn kwalunkwe obbligu minn dawn li ġejjin, jew minn dawn kollha:
(a)
l-obbligu ta' preżentazzjoni ta' ‧Prepagamenti u introjtu akkumulat‧ u ‧Akkumulazzjonijiet u introjtu differit‧. Meta Stat Membru jagħmel użu minn dik l-għażla, huwa jista' jippermetti lil dawk l-impriżi, fir-rigward biss ta' imposti oħrajn imsemmijin fil-punt (b)(vi) tal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, li ma jsegwux il-punt (d) tal-Artikolu 6(1) fir-rigward tar-rikonoxximent ta' ‘Prepagamenti u introjtu akkumulat’ u ‘Akkumulazzjonijet u introjtu differit’, sakemm dan il-fatt jiġi żvelat fin-noti għar-rapporti finanzjarji jew, skont il-punt (b) ta' dan il-paragrafu, f'qiegħ il-karta tal-bilanċ;
(b)
l-obbligu li jħejju noti dwar id-dikjarazzjonijiet finanzjarji skont it-termini tal-Artikolu 16, bil-kondizzjoni li l-informazzjoni meħtieġa mill-punti (d) u (e) tal- Artikolu 16(1) ta' din id-Direttiva u mill-Artikolu 24(2) tad-Direttiva 2012/30/UE tingħata f'qiegħ il-karta tal-bilanċ;
(c)
l-obbligu tat-tħejjija ta' rapport ta' ġestjoni skont il-Kapitolu 5, sakemm l-informazzjoni rikjesta mill-Artikolu 24(2) tad-Direttiva 2012/30/UE tiġi żvelata fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji jew, f'konformità mal-punt (b) ta' dan il-paragrafu, f'qiegħ il-karta tal-bilanċ;
(d)
l-obbligu tal-pubblikazzjoni tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali skont il-Kapitolu 7 ta' din in Direttiva, sakemm l-informazzjoni fuq il-karta tal-bilanċ li tinsab fihom tiġi debitament depożitata, f'konformità mal-liġi nazzjonali, ma' mill-anqas awtorità kompetenti waħda nominata mill-Istat Membru kkonċernat. Kull meta l-awtorità kompetenti ma tkunx ir-reġistru ċentrali, ir-reġistru kummerċjali, jew ir-reġistru tal-kumpaniji, kif imsemmi fl-Artikolu 3(1) tad-Direttiva 2009/101/KE, l-awtorità kompetenti hija obbligata tipprovdi reġistru bl-informazzjoni depożitata.
2. L-Istati Membri jistgħu jippermettu mikroimpriżi:
(a)
li jħejju biss karta tal-bilanċ imqassra li turi b'mod separat tal-anqas dawk l-entrati preċeduti mill-ittri fl-Anessi III jew IV, fejn applikabbli. Fil-każijiet fejn japplika l-punt (a) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, l-entrati E taħt ‧Assi‧ u D taħt ‧Passivi‧ fl-Anness III jew l-entrati E u K fl-Anness IV għandhom jiġu esklużi mill-karta tal-bilanċ;
(b)
li jħejju biss rapport tal-qligħ u t-telf imqassar li juri b'mod separat tal-inqas l-entrati li ġejjin, fejn applikabbli:
(i)
fatturat nett,
(ii)
introjtu ieħor,
(iii)
spiża għall-materja prima u l-oġġetti ta' konsum,
(iv)
spejjeż għall-persunal,
(v)
aġġustamenti fil-valur,
(vi)
imposti oħrajn,
(vii)
taxxa,
(viii)
qligħ jew telf.
3. L-Istati Membri ma għandhomx jippermettu jew jesiġu l-applikazzjoni tal-Artikolu 8 lil xi mikroimpriża li tagħmel użu minn xi waħda mill-eżenzjonijiet previsti fil-paragrafi 1 u 2 ta' dan l-Artikolu.
4. Fir-rigward tal-mikroimpriżi, dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali mħejjija skont il-paragrafi 1, 2 u 3 ta' dan l-Artikolu għandhom jitqiesu bħala li jagħtu l-istampa veritiera u ġusta rikjesta mill-Artikolu 4(3), u konsegwentement, l-Artikolu 4(4) ma għandux japplika għal dawn id-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
5. Jekk japplika l-punt (a) tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, it-total fil-karta tal-bilanċ imsemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 3(1) għandu jikkonsisti mill-assi msemmijin fl-entrati A sa D taħt ‧Assi‧ fl- Anness III jew l-entrati A sa D fl- Anness IV.
6. Mingħajr preġudizzju għal dan l-Artikolu, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-mikroimpriżi huma wkoll meqjusa bħala impriżi żgħar.
7. L-Istati Membri ma għandhomx jippermettu li d-derogi previsti fil-paragrafi 1, 2 u 3 japplikaw fir-rigward ta' impriżi ta’ investiment jew impriżi holding finanzjarji.
8. L-Istati Membri li 19 ta' Lulju 2013, fid-data tad-dħul fis-seħħ ta' din id-Direttiva, ikunu daħħlu fis-seħħ liġijiet, regolamenti jew dispożizzjonijiet amministrattivi f'konformità mad-Direttiva 2012/6/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal- 14 ta' Marzu 2012 li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 78/660/KEE dwar il-kontijiet annwali ta' ċerti tipi ta' kumpanniji fir-rigward ta' mikroentitajiet (18), jistgħu jiġu eżentati mir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 3(9) fir-rigward tat-traspożizzjoni f'muniti nazzjonali tal-limiti stipulati fl-Artikolu 3(1) fl-applikazzjoni tal-ewwel sentenza tal-Artikolu 53(1).
9. Sa 20 ta' Lulju 2018, il-Kummissjoni tippreżenta lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew rapport dwar is-sitwazzjoni tal-mikroimpriżi li jqis, b’mod partikolari, s-sitwazzjoni fil-livell nazzjonali rigward in-numru ta’ impriżi koperti bil-kriterji tad-daqs u t-tnaqqis tal-piżijiet amministrattivi li jirriżultaw mill-eżenzjoni mir-rekwiżit tal-pubblikazzjoni.
Artikolu 37
Eżenzjoni għal impriżi sussidjarji
Minkejja d-dispożizzjonijiet tad-Direttivi 2009/101/KE u 2012/30/UE, Stat Membru mhuwiex obbligat japplika d-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva fir-rigward tal-kontenut, l-awditjar u l-pubblikazzjoni tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali u tar-rapport ta' ġestjoni għal impriżi regolati mil-liġijiet nazzjonali tagħhom li jkunu impriżi sussidjarji, meta jkunu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(1)
l-impriża prinċipali tkun soġġetta għal-liġijiet ta’ Stat Membru;
(2)
l-azzjonisti jew il-membri kollha tal-impriża sussidjarja, għal kull sena finanzjarja li fiha tapplika l-eżenzjoni, ikunu ddikjaraw il-qbil tagħhom għall-eżenzjoni minn dan l-obbligu;
(3)
l-impriża prinċipali tkun iddikjarat li hija tiggarantixxi l-impenji li l-impriża sussidjarja tkun daħlet għalihom;
(4)
id-dikjarazzjonijiet msemmijin fil-punti (2) u (3) ta’ dan l-Artikolu jiġu ppubblikati mill-impriża sussidjarja kif stabbilit mil-liġijiet tal-Istat Membru f’konformità mal-Kapitolu 2 tad-Direttiva 2009/101/KE;
(5)
l-impriża sussidjarja tkun inkluża fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati mħejjija mill-impriża prinċipali f’konformità ma’ din id-Direttiva;
(6)
l-eżenzjoni tiġi dżvelata fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati mħejjija mill-impriża prinċipali; u
(7)
id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati msemmija fil-punt (5) ta’ dan l-Artikolu, ir-rapport ta' ġestjoni kkonsolidat, u r-rapport tal-verifika jiġu ppubblikati għall-impriża sussidjarja kif stabilit mil-liġijiet tal-Istat Membru f’konformità mal-Kapitolu 2 tad-Direttiva 2009/101/KE.
Artikolu 38
Impriżi li jkunu membri b’responsabbiltà illimitata ta’ impriżi oħra
1. L-Istati Membri jistgħu jesiġu li l-impriżi msemmijin fil-punt (a) tal-Artikolu 1(1) li jkunu rregolati mil-liġi tagħhom u li jkunu membri b’responsabbiltà illimitata ta’ xi impriża msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 1(1) (‧l-impriża kkonċernata‧), iħejju, issirilhom verifika kontabbilistika u jippubblikaw, mad-dikjarazzjonijiet finanzjarji tagħhom, id-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-impriża kkonċernata skont din id-Direttiva; f' tali każ ir-rekwiżiti ta' din id-Direttiva ma għandhomx japplikaw għall-impriża kkonċernata.
2. L-Istati Membri ma għandhomx ikunu obbligati japplikaw ir-rekwiżiti ta’ din id-Direttiva għall-impriża kkonċernata meta:
(a)
id-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-impriża kkonċernata jitħejjew, issirilhom verifika kontabbilistika u jkunu ppubblikati skont id-dispożizzjonijiet ta' din id-Direttiva minn impriża li:
(i)
tkun membru b’responsabbiltà illimitata ta’ dik l-impriża kkonċernata, u
(ii)
tkun irregolata mil-liġi ta' Stat Membru ieħor;
(b)
l-impriża kkonċernata tkun inkluża fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati mħejjija, ivverifikati u ppublikati skont din id-Direttiva minn:
(i)
membru b’responsabbiltà illimitata, jew
(ii)
meta l-impriża kkonċernata tkun inkluża fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati ta' korp ta' impriżi akbar mħejjija, ivverifikati u ppublikati skont din id-Direttiva, impriża prinċipali regolata mil-liġi ta' Stat Membru. Din l-eżenzjoni tiġi żvelata fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati.
3. Fil-każijiet imsemmijin fil-paragrafu 2, l-impriża kkonċernata għandha, fuq talba, tiżvela l-isem tal-impriża li tippubblika d-dikjarazzjonijiet finanzjarji.
Artikolu 39
Eżenzjoni mir-rapport tal-qligħ u t-telf għal impriżi prinċipali li jħejju dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati
Stat Membru ma għandux ikun obbligat li japplika d-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva fir-rigward il-verifika kontabbilistika u l-pubblikazzjoni tar-rapport tal-qligħ u t-telf għal impriżi rregolati mil-liġijiet nazzjonali tiegħu li jkunu impriżi prinċipali, sakemm jiġu ssodisfati l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(1)
l-impriża prinċipali tħejji dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati f’konformità ma’ din id-Direttiva u tkun inkluża f'dawk
(2)
l-eżenzjoni tiġi żvelata fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali tal-impriża prinċipali;
(3)
l-eżenzjoni tiġi żvelata fin-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati mħejjija mill-impriża prinċipali; u
(4)
il-qligħ jew it-telf tal-impriża prinċipali, stabbiliti skont din id-Direttiva, jidhru fil-karta tal-bilanċ tagħha.
Artikolu 40
Restrizzjoni tal-eżenzjonijiet għal entitajiet ta’ interess pubbliku
Sakemm ma jkunx espressament dispost f’din id-Direttiva, l-Istati Membri ma għandhomx jippermettu li s-simplifikazzjonijiet u l-eżenzjonijiet stabbiliti f’din id-Direttiva jkunu disponibbli għall-entitajiet ta’ interess pubbliku. Entità ta’ interess pubbliku għandha tiġi ttrattata bħala impriża ta' daqs kbir irrispettivament mill-fatturat nett tagħha, mit-total fil-karta tal-bilanċ jew min-numru medju ta' impjegati matul is-sena finanzjarja.
KAPITOLU 10
RAPPORT DWAR PAGAMENTI LILL-GVERNIJIET
Artikolu 41
Definizzjonijiet relatati ma' rappurtar dwar pagamenti lil gvernijiet
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
1.
"impriża attiva fl-industrija estrattiva" tfisser impriża b'attività li tinvolvi l-esplorazzjoni, il-prospettar, l-iskoperta, l-iżvilupp u l-estrazzjoni ta' minerali, żejt, u depożiti ta' gass naturali jew materjali oħrajn, fl-ambitu tal-attivitajiet ekonomiċi elenkati fit-Taqsima B-Diviżjonijiet 05 sa 08 tal-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 1893/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill ta' l- 20 ta' Diċembru 2006 li jistabbilixxi l-klassifikazzjoni ta’ l-istatistika ta’ attivitajiet ekonomiċi tan-NACE Reviżjoni 2 (19);
2.
"impriża attiva fil-qtugħ tas-siġar tal-foresti primarji" tfisser impriża b'attivitajiet kif imsemmijin fit-Taqsima A-Diviżjoni 02, Grupp 02.2 tal-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 1893/2006 1, f'foresti primarji;
3.
"gvern" tfisser kwalunkwe awtorità nazzjonali, reġjonali jew lokali ta’ Stat Membru jew ta' pajjiż terz. Tinkludi dipartiment, aġenzija jew impriża kkontrollata minn dik l-awtorità kif stipulat fl-Artikolu 22(1) sa (6) ta' din id-Direttiva;
4.
"proġett" tfisser l-attivitajiet operazzjonali li huma rregolati minn kuntratt wieħed, liċenzja waħda, kera waħda, konċessjoni waħda jew ftehimiet legali simili u jiffurmaw il-bażi għal obbligu ta' pagament ma' gvern. Minkejja dan, jekk diversi ftehimiet bħal dawn huma interkonnessi sostanzjalment, dan għandu jitqies bħala proġett;
5.
"pagament" tfisser ammont imħallas, sew fi flus jew in natura, għal attivitajiet kif deskritti fil-punti 1 u 2, tat-tipi li ġejjin:
(a)
drittijiet għal produzzjoni;
(b)
taxxi imposti fuq id-dħul, il-produzzjoni jew il-profitti ta' kumpanniji, li jeskludu taxxi imposti fuq il-konsum bħal taxxi fuq il-valur miżjud, taxxi fuq id-dħul personali jew taxxi fuq il-bejgħ;
(c)
drittijiet monetarji (royalties);
(d)
dividendi;
(e)
bonusijiet li jitħallsu mal-firma ta' kuntratt, mal-iskoperta jew mal-bidu tal-produzzjoni;
(f)
ħlasijiet ta’ liċenzji, ħlasijiet għall-parteċipazzjoni, u korrispettivi oħra għal-liċenzji u/jew konċessjonijiet; u
(g)
pagamenti għal titjib fl-infrastruttura;
Artikolu 42
Impriżi li huma obbligati jirrapportaw dwar pagamenti lill-gvernijiet
1. L-Istati Membri għandhom jesiġu li impriżi kbar u l-entitajiet ta’ interess pubbliku kollha attivi fl-industrija estrattiva jew fil-qtugħ ta’ foresti primarji jħejju u jippubblikaw rapport dwar il-pagamenti li jsiru lill-gvernijiet fuq bażi annwali.
2. Dak l-obbligu ma għandux japplika għal kwalunkwe impriża rregolata mil-liġi ta’ Stat Membru li tkun sussidjarja jew impriża prinċipali, fejn iż-żewġ kondizzjonijiet li ġejjin ikunu ssodisfati:
(a)
l-impriża prinċipali tkun soġġetta għal-liġijiet ta’ Stat Membru; u
(b)
il-pagamenti lill-gvernijiet li jsiru mill-impriża huma inklużi fir-rapport ikkonsolidat dwar il-pagamenti lill-gvernijiet imħejji minn dik l-impriża prinċipali skont l-Artikolu 44.
Artikolu 43
Kontenut tar-rapport
1. Mhuwiex neċessarju li xi pagament, sew jekk isir bħala pagament uniku jew bħala serje ta' pagamenti relatati, jittieħed inkonsiderazzjoni fir-rapport jekk ikun taħt il-100 000 EUR f'sena finanzjarja.
2. Ir-rapport għandu jiddivulga l-informazzjoni li ġejja għal attivitajiet kif deskritti fil-punti (1) u (2) tal-Artikolu 41 fir-rigward tas-sena finanzjarja rilevanti:
(a)
l-ammont totali tal-pagamenti li saru lil kull gvern;
(b)
l-ammont totali għal kull tip ta' pagament kif speċifikat fil-punti (5) sa (g) tal-Artikolu 41 li sar għal kull gvern;
(c)
meta dawk il-pagamenti jkunu ġew attribwiti lil proġett speċifiku l-ammont totali għal kull tip ta' pagament kif speċifikat fil-punti (5)(a) sa (g) tal-Artikolu 41, li jkun sar għal kull proġett bħal dan u l-ammont totali ta' pagamenti għal kull proġett bħal dan.
Pagamenti li jkunu saru mill-impriża fir-rigeard tal obbligi imposti fil-livell tal-entità jistgħu jiġu żvelati fil-livell tal-entità pjuttost milli f'livell tal-proġett.
3. Meta jsiru pagamenti in natura lil gvern, dawn għandhom jiġu rapportati bil-valur u, fejn applikabbli, bil-volum. Għandhom jiġu pprovduti noti ta' illustrazzjoni biex jiġi spjegat kif il-valur tagħhom ġie determinat.
4. L-iżvelar tal-pagamenti msemmija f'dan l-Artikolu għandu jirrifletti s-sustanza, aktar milli l-forma, tal-pagament jew tal-attività kkonċernata. Il-pagamenti u l-attivitajiet m'għandhomx jinqasmu jew jiġu kkombinati b'mod artifiċjali biex tiġi evitata l-applikazzjoni ta' din id-Direttiva.
5. Fil-każ ta' dawk l-Istati Membri li ma adottawx l-euro, il-livell limitu f'euro identifikat fil-paragrafu 1 għandu jiġi kkonvertit fil-munita nazzjonali billi:
(a)
tiġi applikata r-rata tal-kambju ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fid-data tad-dħul fis-seħħ ta' kwalunkwe Direttiva li tiffissa dak il-livell limitu; u
(b)
issir approssimizzazzjoni lejn l-eqreb mija.
Artikolu 44
Rapport ikkonsolidat dwar pagamenti lill-gvernijiet
1. Stat Membru għandu jesiġi li kwalunkwe impriża kbira jew entità ta’ interess pubbliku attiva fl-industrija estrattiva jew fil-qtugħ tas-siġar tal-foresti primarji u rregolata bil-liġi nazzjonali tiegħu biex tħejji rapport ikkonsolidat dwar pagamenti lill-gvernijiet skont l-Artikoli 42 u 43 jekk dik l-impriża prinċipali tkun obbligata li tħejji dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati kif stipulat fl-Artikolu 22(1) sa (6).
Impriża prinċipali hija kkunsidrata li tkun attiva fl-industrija estrattiva jew fil-qtugħ tas-siġar tal-foresti primarji jekk xi waħda mill-impriżi sussidjarji tagħha tkun attiva fl-industrija estrattiva jew fil-qtugħ tas-siġar tal-foresti primarji.
Ir-rapport ikkonsolidat għandu jinkludi biss pagamenti li ġejjin minn operazzjonijiet estrattivi u/jew mill-qtugħ tas-siġar.
2. L-obbligu ta' tħejjija tar-rapport ikkonsolidat imsemmi fil-paragrafu 1 ma għandux japplika għal:
(a)
impriża prinċipali ta' grupp żgħir, kif definita fl-Artikolu 3(5), għajr fejn kwalunkwe impriża affiljata tkun entità ta’ interess pubbliku;
(b)
impriża prinċipali ta' grupp ta' daqs medju, kif definita fl-Artikolu 3(6), għajr fejn kwalunkwe impriża affiljata tkun entità ta’ interess pubbliku; u
(c)
impriża prinċipali irregolata bil-liġi ta’ Stat Membru li tkun ukoll impriża sussidjarja, jekk l-impriża prinċipali tagħha stess tkun irregolata mil-liġi ta’ Stat Membru.
3. Mhuwiex neċessarju li impriża, inkluż entità ta’ interess pubbliku, tiġi inkluża f'rapport ikkonsolidat dwar pagamenti lil gvernijiet fejn tiġi ssodisfata tal-anqas waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
restrizzjonijiet severi fuq terminu twil sostanzjalment ixekklu lill-impriża prinċipali fl-eżerċizzju tad-drittijiet tagħha fuq l-assi jew il-ġestjoni ta’ dik l-impriża;
(b)
każijiet estremament rari fejn l-informazzjoni neċessarja għat-tħejjija ta’ rapport ikkonsolidat dwar pagamenti lil gvern skont din id-Direttiva ma tistax tinkiseb mingħajr spiża sproporzjonata jew dewmien eċċessiv;
(c)
l-ishma ta' dik l-impriża huma miżmuma esklużivament bl-għan li sussegwentement jerġgħu jinbiegħu.
L-eżenzjonijiet ta' hawn fuq għandhom japplikaw biss jekk huma jintużaw ukoll għall-finijiet tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati.
Artikolu 45
Pubblikazzjoni
1. Ir-rapport imsemmi fl-Artikolu 42 u r-rapport ikkonsolidat imsemmi fl-Artikolu 44 dwar pagamenti lil gvernijiet għandhom jiġu ppubblikati kif stabbilit mil-liġijiet ta’ kull Stat Membru f’konformità mal-Kapitolu 2 tad-Direttiva 2009/101/KE.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-membri tal-korpi responsabbli ta' impriża, li jaġixxu fil-kompetenzi assenjati lilhom bil-liġi nazzjonali, għandhom ir-responsabbiltà li jiżguraw li, sa fejn jafu huma u skont l-kapaċità tagħhom, ir-rapport dwar il-pagamenti lil gvernijiet jitfassal u jiġi ppubblikat f'konformità mar-rekwiżiti ta' din id-Direttiva.
Artikolu 46
Kriterji ta’ ekwivalenza
1. Impriżi msemmijin fl-Artikoli 42 u 44 li jħejju u jirrendu pubbliku rapport li jikkonforma mar-rekwiżiti ta' rappurtar ta' pajjiżi terzi vvalutati, skont l-Artikolu 47, bħala ekwivalenti mar-rekwiżiti ta' dan il-Kapitolu huma eżenti mir-rekwiżiti ta' dan il-Kapitolu ħlief għall-obbligu ta' pubblikazzjoni ta' dan ir-rapport kif stipulat bil-liġijiet ta' kull Stat Membru f'konformità mal-Kapitolu 2 tad-Direttiva 2009/101/KE.
2. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati f'konformità mal-Artikolu 49 li jidentifikaw il-kriterji li għandhom jiġu applikati fil-valutazzjoni, għall-finijiet tal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, tal-ekwivalenza tar-rekwiżiti ta' rappurtar ta' pajjiżi terzi u r-rekwiżiti ta' dan il-Kapitolu.
3. Il-kriterji identifikati mill-Kummissjoni skont il-paragrafu 2 għandhom:
(a)
jinkludu dan li ġej:
(i)
impriżi fil-mira,
(ii)
riċevituri ta' pagamenti fil-mira,
(iii)
pagamenti kkonċernati,
(iv)
attribuzzjoni tal-pagamenti kkonċernati,
(v)
analiżi tal-pagamenti kkonċernati,
(vi)
fatturi ta' attivazzjoni għar-rappurtar fuq bażi kkonsolidata,
(vii)
mezz użat għar-rappurtar,
(viii)
frekwenza tar-rappurtar, u
(ix)
miżuri kontra l-evażjoni;
(b)
altrimenti jkunu limitati għall-kriterji li jiffaċilitaw paragun dirett tar-rekwiżiti ta' rappurtar ta' pajjiżi terzi mar-rekwiżiti ta' dan il-Kapitolu.
Artikolu 47
Applikazzjoni tal-kriterji ta’ ekwivalenza
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ta' implimentazzjoni li jidentifikaw dawk ir-rekwiżiti ta' rappurtar ta' pajjiżi terzi li, wara l-applikazzjoni tal-kriterji ta’ ekwivalenza identifikati skont l-Artikolu 46, hija tikkunsidra li huma ekwivalenti għar-rekwiżiti ta' dan il-Kapitolu. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati b’konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 50(2).
Artikolu 48
Rieżami
Il-Kummissjoni għandha tirrieżamina u tirrapporta dwar l-implimentazzjoni u l-effikaċja ta’ dan il-Kapitolu, partikolarment fir-rigward tal-ambitu tal-obbligi tar-rapportar, u l-konformità magħhom, u l-modalitajiet tar-rapportar fuq bażi ta’ proġetti.
Ir-rieżami għandu jqis l-iżviluppi internazzjonali, b’mod partikolari fir-rigward tat-titjib tat-trasparenza tal-pagamenti lill-gvernijiet, jevalwa l-impatti ta' reġimi internazzjonali oħra u jikkunsidra l-effetti fuq il-kompetittività u s-sigurtà tal-provvista tal-enerġija. Dan għandu jitlesta sa 21 ta' Lulju 2018.
Ir-rapport għandu jiġi ppreżentat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma' proposta leġiżlattiva, jekk adatt. Dak ir-rapport għandu jikkunsidra wkoll l-estensjoni tar-rekwiżiti ta' rappurtar għal setturi tal-industrija addizzjonali u jekk ir-rapport dwar ħlasijiet lill-gvernijiet għandux jiġi awditjat. Ir-rapport għandu wkoll jikkunsidra l-iżvelar ta' informazzjoni addizzjonali rigward in-numru medju ta' impjegati, l-użu ta' sottokuntratturi u kwalunkwe sanzjoni pekunjarja amministrata għal kull pajjiż.
Barra minn hekk, ir-rapport għandu janalizza l-fattibbiltà tal-introduzzjoni ta' obbligu għall-emittenti kollha tal-Unjoni biex iwettqu b'mod debitu diliġenza meta jieħdu sorsi ta' minerali biex jiżguraw li l-katini tal-provvista m'għandhom l-ebda rabta ma' partijiet ta' kunflitt u jħarsu r-rakkomandazzjonijiet tal-EITI u tal-OECD dwar ġestjoni responsabbli tal-katina tal-provvista.
KAPITOLU 11
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 49
Eżerċizzju ta' setgħat iddelegati
1. Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati msemmija fl-Artikolu 1(2), l-Artikolu 3(13) u l-Artikolu 46(2) għal perjodu mhux determinat mid-data msemmija fl-Artikolu 54.
3. Id-delega tas-setgħa imsemmija fl-Artikolu 1(2), l-Artikolu 3(13) u l-l-Artikolu 46(2) tista’ tiġi rrevokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Hija għandha tidħol fis-seħħ il-ġurnata wara l-pubblikazzjoni ta' dik id-deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fiha. Din ma għandhiex taffettwa l-validità ta' kwalunkwe att iddelegat li huwa diġà fis-seħħ.
4. Mal-adozzjoni ta' att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 1(2), l-Artikolu 3(13) jew l-Artikolu 46(2) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun saret l-ebda oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill matul perijodu ta’ [xahrejn/tliet] xhur min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel it-tmiem ta’ dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex ser joġġezzjonaw. Dak il-perjodu ta' żmien għandu jiġi estiż b'[xahrejn/tliet] xhur fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 50
Proċedura ta' kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi megħjuna minn kumitat. Dan il-Kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 51
Penali
L-Istati Membri għandhom jistipulaw penali applikabbli għall-ksur tad-dispożizzjonijiet nazzjonali adottati skont din id-Direttiva u għandhom jieħdu l-miżuri kollha neċessarji sabiex jiżguraw li dawk il-penali jiġu applikati. Il-penali stipulati għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u dissważivi.
Artikolu 52
Tħassir tad-Direttivi 78/660/KEE u 83/349/KEE
Id-Direttivi 78/660/KEE u 83/349/KEE huma mħassra.
Referenzi magħmulin għad-Direttivi revokati għandhom jiġu interpretati bħala referenzi għal din id-Direttiva u għandhom jinqraw skont it-tabella ta' korrelazzjoni fl-Anness VII.
Artikolu 53
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi neċessarji biex jikkonformaw ma’ din id-Direttiva sa 20 ta' Lulju 2015 Huma għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni minnufih.
L-Istati Membri jistgħu jistipulaw li d-dispożizzjonijiet imsemmijin fl-ewwel subparagrafu japplikaw għall-ewwel darba għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji li jirrigwardaw is-snin finanzjarji li jibdew fl-1 ta' Jannar 2016 jew matul is-sena kalendarja 2016.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawk id-dispożizzjonijiet, dawn ikunu jinkludu referenza għal din id-Direttiva jew ikunu akkumpanjati minn tali referenza fil-mument tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Il-metodi kif issir ssir din ir-referenza għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 54
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 55
Destinatarji
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmula fi Brussell, is-26 ta’ Ġunju 2013.