РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 514/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за определяне на общи разпоредби за фонд „Убежище, миграция и интеграция“ и за инструмента за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 78, параграф 2, член 79, параграфи 2 и 4, член 82, параграф 1, член 84 и член 87, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Политиката на Съюза в областта на вътрешните работи има за цел да се създаде пространство на свобода, сигурност и правосъдие - пространство без вътрешни граници, в което хората могат да влизат, да се придвижват, да живеят и да работят свободно, уверени, че правата им се спазват в пълна степен, а сигурността им е гарантирана, като не се забравят общите предизвикателства, каквито са разработването на цялостна имиграционна политика на Съюза с цел повишаване на конкурентоспособността и засилване на социалното сближаване в Съюза, създаването на обща европейска система за убежище, предотвратяването на заплахи, свързани с тежката и организираната престъпност, както и борбата с незаконната имиграция, трафика на хора, киберпрестъпността и тероризма.
(2)
Необходимо е да се възприеме интегриран подход към въпросите, породени от миграционния натиск и молбите за убежище, както и към управлението на външните граници на Съюза, като се гарантира пълно спазване на международното право и правото в областта на правата на човека, включително при действия, осъществявани в трети държави, като се проявява солидарност между всички държави членки и се осъзнава необходимостта от спазване на националните отговорности в процеса за ясно определяне на задачите.
(3)
Финансирането от Съюза с цел да се подпомогне развитието на пространството на свобода, сигурност и правосъдие следва да донесе добавена стойност за Съюза и да даде явен знак за солидарността и споделянето на отговорностите, които са крайно необходими, за да се отговори на общите предизвикателства.
(4)
Наличието на обща рамка следва да осигури необходимата съгласуваност, опростяване и еднакво прилагане на финансирането във всички обхванати области на политиката.
(5)
Изразходването на финансови средства в тази област следва да бъде координирано с цел да се осигури взаимно допълване, ефикасност и видимост, както и да се постигнат полезни бюджетни взаимодействия.
(6)
В общата рамка следва да бъдат установени принципите, уреждащи помощта, и да бъдат определени отговорностите на държавите членки и на Комисията за гарантиране на прилагането на тези принципи, включително предотвратяването и разкриването на нередностите и измамите.
(7)
Това финансиране от Съюза би било по-ефикасно и целенасочено, ако съфинансирането на допустимите действия се основава на стратегическо многогодишно програмиране, изготвено от всяка държава членка в диалог с Комисията.
(8)
Мерките по отношение на трети държави или свързани с тях, които се подпомагат по линия на специалните регламенти, определени в настоящия регламент („специалните регламенти“), следва да се предприемат при полезно взаимодействие и съгласуваност с други действия извън Съюза, подкрепяни чрез географските и тематичните инструменти на Съюза за външно подпомагане. По-специално, при осъществяването на такива действия следва да се търси пълна съгласуваност с принципите и общите цели на външната дейност и външната политика на Съюза по отношение на съответната държава или регион. Тези мерки не следва да са предназначени да подпомагат действия, които са пряко насочени към развитието, и следва да допълват при целесъобразност финансовото подпомагане, предоставяно чрез инструментите за външна помощ. Принципът за съгласуваност на политиките за развитие, изложен в параграф 35 от Европейския консенсус за развитието, следва да бъде спазван. Важно е също да се гарантира, че предоставянето на спешната помощ е в съответствие с хуманитарната политика на Съюза и при целесъобразност я допълва, като се съблюдават хуманитарните принципи, посочени в Европейския консенсус относно хуманитарната помощ.
(9)
Както е посочено в член 18, параграф 4 от Договора за Европейския съюз (ДЕС), външната дейност следва да бъде последователна и съгласувана.
(10)
Преди съставянето на многогодишните програми като средство за постигане на целите на финансирането от Съюза държавите членки и Комисията следва да започнат диалог по въпросите на политиката, по време на който да бъде изготвена съгласувана стратегия за всяка държава членка. След приключването на този диалог всяка държава членка следва да представи на Комисията национална програма, в която посочва начините, по които смята да постигне целите на съответния специален регламент за периода 2014-2020 г. Комисията следва да прецени дали националната програма съответства на тези цели и на резултатите от диалога по въпросите на политиката. Освен това Комисията следва да провери дали начинът, по който финансирането от Съюза е разпределено между различните цели, отговаря на минималния процент, определен за всяка цел в съответния специален регламент. Следва да е възможно държавите членки да се отклонят от тези минимални проценти, като в такъв случай те следва да посочат причините за това отклонение в националната си програма. Ако изтъкнатите от съответната държава членка причини не се приемат за уместни, Комисията може да не одобри националната програма. Комисията следва редовно да информира Европейския парламент за резултатите от провежданите диалози по въпросите на политиката, за цялостния процес на програмиране, включително изготвянето на националните програми, като бъдат обхванати и съответствието с минималния процент, определен за всяка цел в съответните специални регламенти, определени с настоящия регламент, както и за изпълнението на националните програми.
(11)
Стратегията следва да бъде предмет на междинен преглед, за да се осигури подходящо финансиране за периода 2018-2020 г.
(12)
Като се съобразяват с принципа на пропорционалност и необходимостта да бъде сведена до минимум административната тежест, държавите членки следва да изградят партньорство със заинтересованите органи и структури с оглед на разработването и изпълнението на националните си програми през целия многогодишен период. Държавите членки следва да гарантират, че няма конфликти на интереси между партньорите на различните етапи от цикъла на програмиране. Всяка държава членка следва да създаде комитет, който да наблюдава националната програма и да ѝ оказва съдействие при прегледа на изпълнението и на осъществения напредък към постигане на целите на програмата. Всяка държава членка следва да отговаря за установяването на практическите механизми за създаването на комитета за наблюдение.
(13)
Допустимостта на разходите по националните програми следва да се определя от националното право при спазване на общите принципи, определени в настоящия регламент. Началото и краят на срока за допустимост на разходите следва да се определят по начин, който да създаде условия за прилагане на еднакви и справедливи правила към националните програми.
(14)
Техническата помощ следва да даде възможност на държавите членки да подпомагат изпълнението на националните програми и да оказват съдействие на бенефициерите за спазване на техните задължения и на правото на Съюза. При целесъобразност техническата помощ може да покрива разходи, извършени от компетентните органи в трети държави.
(15)
За да се осигури адекватна рамка за бързо предоставяне на спешна помощ, настоящият регламент следва да дава възможност за подпомагане на действия, разходите по които са възникнали преди подаването на заявление за такава помощ, но не преди 1 януари 2014 г., в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4), който предвижда подобна гъвкавост в надлежно обосновани изключителни случаи. Подпомагането може да представлява 100 % от допустимите разходи в надлежно обосновани случаи, при които е от първостепенно значение действието да бъде изпълнено, особено когато бенефициер е международна или неправителствена организация. Действията, подпомагани чрез спешна помощ, следва да бъдат пряко обусловени от извънредната ситуация и не следва да заменят дългосрочни инвестиции от страна на държавите членки.
(16)
Решенията, взети във връзка с участието с бюджетни средства на Съюза, следва да бъдат надлежно документирани с цел поддържане на надеждна одитна пътека.
(17)
През целия цикъл на разходите финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани с пропорционални мерки, включително посредством предотвратяването, разкриването и разследването на нередности, възстановяването на загубени, погрешно изплатени или неправомерно използвани средства, а когато е необходимо - и чрез административни и финансови санкции в съответствие с регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
(18)
В рамките на защитата на финансовите интереси на Съюза проверките и одитите на място, извършвани от държавите членки, Комисията, Сметната палата и Европейската служба за борба с измамите, създадена с Решение 1999/352/ЕО, ЕОВС, Евратом на Комисията (5) („OLAF“), могат да бъдат обявени или не, в съответствие с приложимото право.
(19)
Новата структура на финансирането в областта на вътрешните работи цели опростяване на приложимите правила и намаляване на административната тежест за бенефициерите. Въпреки това механизмът за контрол следва да запази ефикасността си, поради което е важно да се припомнят приложимите правила относно защитата на финансовите интереси на Съюза, като се предвидят проверки и одити на място, които могат да бъдат обявени, както и необявени.
(20)
Държавите членки следва да приемат подходящи мерки, за да гарантират правилното функциониране на системата за управление и контрол и качеството на изпълнението на своите национални програми. За тази цел трябва да се установят общите принципи, с които следва да са съобразени тези системи и функциите, които е необходимо да изпълняват.
(21)
Задълженията на държавите членки по отношение на системите за управление и контрол и за предотвратяване, разкриване и отстраняване на нередности и на нарушения на правото на Съюза следва да бъдат конкретно посочени, за да може националните им програми да се изпълняват ефикасно и правилно.
(22)
Посредством системите си за управление и контрол и в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност държавите членки следва да носят основната отговорност за изпълнението и контрола на националните програми. Подпомагането, предоставяно по силата на специалните регламенти, следва да се осъществява в тясно сътрудничество между Комисията и държавите членки в съответствие с принципа на субсидиарност.
(23)
Държавите членки следва да използват пълноценно познанията, експертните умения и опита, придобити от публични и/или частни структури в хода на изпълнението на предходни фондове в областта на вътрешните работи.
(24)
Само отговорните органи, определени от държавите членки, дават достатъчни гаранции, че е бил осъществен необходимият контрол, преди на бенефициерите да бъде предоставено подпомагане от бюджета на Съюза. Следователно е необходимо да се посочи изрично, че само разходите, направени от определените от държавите членки отговорни органи, могат да бъдат възстановявани от бюджета на Съюза.
(25)
Следва да бъдат уредени правомощията и отговорностите на Комисията да проверява ефективното действие на системите за управление и контрол, както и да изисква действия от държавите членки.
(26)
Поемането на бюджетни задължения на Съюза следва да се извършва ежегодно. С цел да се осигури ефективно управление на програмата, е необходимо да се установят общи правила за плащането на годишния остатък и окончателното плащане.
(27)
Предоставянето на предварително финансиране при стартирането на програмите гарантира, че държавите членки разполагат с необходимите средства да подпомага бенефициерите при изпълнението на програмата още от момента на нейното одобряване. Поради това следва да бъдат предвидени суми за първоначално предварително финансиране. Първоначалното предварително финансиране следва да бъде изцяло уравнено към момента на приключване на програмата. Отговорните органи следва да направят необходимото бенефициерите да получават навреме дължимата сума в пълен размер.
(28)
Следва да бъде предвидено и годишно предварително финансиране, за да се гарантира, че държавите членки разполагат с достатъчно средства за изпълнение на националните си програми. Годишното предварително финансиране следва да се уравнява всяка година с плащането на годишното салдо.
(29)
Преразглеждането веднъж на три години на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 внася промени в метода на споделеното управление, като тези промени трябва да бъдат взети предвид.
(30)
С оглед на подобряването на отчетността за разходите, съфинансирани от бюджета на Съюза за дадена година, следва да се създаде подходяща рамка за годишното уравняване на сметки. Съгласно тази рамка отговорният орган следва да изпрати на Комисията, по отношение на всяка национална програма, документите, посочени в разпоредбите относно споделеното управление с държавите членки от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
(31)
В подкрепа на гаранциите, свързани с годишното уравняване на сметките в Съюза, следва да бъдат установени общи разпоредби относно естеството и степента на проверките, които трябва да бъдат извършвани от държавите членки.
(32)
За целите на доброто финансово управление на средствата на Съюза може да се окаже необходимо Комисията да извърши финансови корекции. За да се гарантира правна сигурност за държавите членки, е важно да се определят обстоятелствата, при които нарушенията на приложимото право на Съюза или на приложимото национално право могат да доведат до финансови корекции от страна на Комисията. С цел да се гарантира, че финансовите корекции, които Комисията може да налага на държавите членки, са свързани със защитата на финансовите интереси на Съюза, те следва да бъдат ограничени до случаи, при които нарушението на правото на Съюза или на националното право засяга пряко или непряко допустимостта, редовността, управлението или контрола на действията и свързаните с тях разходи. За да се гарантира пропорционалност, е важно когато взема решение за размера на финансовата корекция, Комисията да разглежда естеството и тежестта на нарушението. Във връзка с това е целесъобразно да се определят критериите за прилагане на финансови корекции от страна на Комисията и процедурата, която може да доведе до решение за финансова корекция.
(33)
С цел да осъществи финансовата връзка между отговорните органи и бюджета на Съюза, Комисията следва да уравнява сметките на тези органи на годишна база. Решението за уравняване на сметките следва да се отнася до пълнотата, точността и достоверността на сметките, но не и до съответствието на разходите с правото на Съюза.
(34)
Тъй като Комисията отговаря за правилното прилагане на правото на Съюза съгласно член 17 от ДЕС, тя следва да решава дали направените от държавите членки разходи са в съответствие с правото на Съюза. Държавите членки следва да имат право да обосновават решенията си за извършване на плащания. За да се предоставят на държавите членки правни и финансови гаранции по отношение на извършените през минали периоди разходи, следва да се определи максимален срок, в който Комисията да решава какви финансови последици ще произтекат от неспазването.
(35)
Важно е да се осигури добро финансово управление и ефективно изпълнение, като същевременно се създадат условия и за прозрачност, правна сигурност, достъпност на финансирането и равно третиране на бенефициерите.
(36)
С цел да се опрости използването на средствата, да се намали рискът от грешки и същевременно да се предвиди възможност за диференциране - където е необходимо да се отчетат спецификите на политиката, е целесъобразно да се определят формите на подпомагане и хармонизираните условия за допустимост на разходите, включително опростени варианти за разходите. В съответствие с принципа на субсидиарност държавите членки следва да приемат национални правила относно допустимостта на разходите.
(37)
За бъде насърчена финансовата дисциплина, е целесъобразно да се уредят условията за отмяна на която и да е част от поетите бюджетни задължения в дадена национална програма, по-специално в случаите, когато една сума може да не подлежи на отмяна, а именно когато закъснението в изпълнението се дължи на съдебно производство или административно обжалване със суспензивно действие, или на непреодолима сила.
(38)
За да се осигури правилното прилагане на общите правила за отмяна на бюджетни кредити, в установените правила следва да се посочва как се определят сроковете за отмяна и как се изчисляват съответните суми.
(39)
Важно е постигнатото благодарение на финансирането от Съюза да бъде представено на вниманието на широката общественост. Гражданите имат право да знаят как се изразходват финансовите средства на Съюза. Отговорността за предоставяне на подходяща информация на обществеността следва да носят Комисията, отговорните органи и бенефициерите. С цел по-ефикасно информиране на широката общественост и по-силно полезно взаимодействие между комуникационните дейности, предприемани по инициатива на Комисията, бюджетът, отпуснат за комуникационни действия съгласно настоящото финансиране от Съюза, следва да допринася също и за обезпечаването на институционалната комуникация във връзка с политическите приоритети на Съюза, при условие че те са свързани с общите цели на финансирането от Съюза в областта на вътрешните работи.
(40)
С цел да се осигури широко разпространение на информацията относно финансирането от Съюза в областта на вътрешните работи и потенциалните бенефициери да бъдат информирани относно възможностите за финансиране, въз основа на настоящия регламент следва да бъдат определени подробни правила за информационните и комуникационните мерки, както и някои технически характеристики на такива мерки, и всяка държава членка следва, като минимум, да създаде уебсайт или портал с необходимата информация. Държавите членки следва да предприемат комуникационни кампании в по-директна форма, за да информират надлежно потенциалните бенефициери, inter alia чрез организиране на редовни обществени прояви, т.нар. информационни дни и обучения.
(41)
Ефективността на подпомаганите действия зависи също от тяхната оценка и от разпространението на резултатите от тях. Отговорностите на държавите членки и на Комисията в това отношение и механизмите за гарантиране на надеждността на оценката и качеството на съответната информация следва да бъдат официално установени.
(42)
С цел изменение на разпоредбите на настоящия регламент относно общите принципи за допустимост на разходите, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(43)
При прилагането на настоящия регламент, включително изготвянето на делегираните актове, Комисията следва да се консултира с експерти от всички държави членки.
(44)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(45)
За приемането на актове за изпълнение, които установяват общи задължения за държавите членки, по-специално относно предоставянето на информация на Комисията, следва да бъде използвана процедурата по разглеждане, а за приемането на актове за изпълнение, свързани с образците на формуляри за предоставяне на информация на Комисията, следва да бъде използвана процедурата по консултиране поради чисто техническото им естество.
(46)
Доколкото целта на настоящия регламент, а именно установяването на общи разпоредби за изпълнението на специалните регламенти, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а поради мащаба и последиците на действието може да бъде по-успешно постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(47)
Доколкото с настоящия регламент се определят общи правила, необходими за изпълнението на специалните регламенти, с които се предвижда приложимостта му към тези специални регламенти и които представляват актове, доразвиващи достиженията на правото от Шенген по отношение на държавите, за които тези специални регламенти са приложими по силата на съответните протоколи, приложени към ДЕС и към ДФЕС, или по силата на съответните споразумения, настоящият регламент следва да се прилага заедно с тези специални регламенти. Това предполага, че за тази цел настоящият регламент може да установи връзка с разпоредбите на специалните регламенти, доразвиващи достиженията на правото от Шенген, и да има пряко въздействие върху тези разпоредби, като по този начин дава отражение на правната рамка на Шенген.
(48)
В съответствие с член 3 от Протокол № 21 относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия по отношение на пространството на свобода, сигурност и правосъдие, приложен към ДЕС и към ДФЕС, тези държави членки са нотифицирали желанието си да участват в приемането и прилагането на настоящия регламент.
(49)
В съответствие с членове 1 и 2 от Протокол № 22 относно позицията на Дания, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Дания не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане.
(50)
Целесъобразно е срокът на действие на настоящия регламент да се обвърже с този на Регламент (EC, Евратом) № 1311/2013на Съвета (7). Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Цел и приложно поле
С настоящия регламент се установяват общи правила за изпълнението на специалните регламенти по отношение на:
а)
финансирането на разходи;
б)
партньорството, програмирането, докладването, наблюдението и оценяването;
в)
системите за управление и контрол, които трябва да бъдат въведени от държавите членки; и
г)
уравняването на сметки.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„специални регламенти“ означава:
-
Регламент (ЕС) № 516/2014 на Европейския парламент и на Съвета (8),
-
Регламент (ЕС) № 513/2014 на Европейския парламент и на Съвета (9),
-
всеки друг регламент, в който се предвижда прилагането на настоящия регламент;
б)
„програмиране“ означава процесът на организиране, вземане на решения и финансиране на няколко етапа, предназначен да приведе в изпълнение, на многогодишна основа, съвместните действия на Съюза и държавите членки за постигане на целите на специалните регламенти;
в)
„действие“ означава проект или група проекти, избрани от отговорния орган на съответната национална програма или под негова отговорност, които допринасят за постигането на общите и специфичните цели, залегнали в специалните регламенти;
г)
„действие на Съюза“ означава транснационално действие или действие от особен интерес за Съюза, както е определено в специалните регламенти;
д)
„проект“ означава конкретни, практически средства, използвани за изпълнение на цялото действие или на част от него от бенефициер на финансови средства от Съюза;
е)
„спешна помощ“ означава проект или група проекти, чиято цел е да се преодолее извънредна ситуация, както е определена в специалните регламенти;
ж)
„бенефициер“ означава получателят на финансови средства от Съюза по проект, независимо дали е публична или частна структура, международна организация или Международния комитет на Червеният кръст („МКЧК“), или Международната федерация на националните дружества на Червения кръст и Червения полумесец.
ГЛАВА II
ПРИНЦИПИ, УРЕЖДАЩИ ПОМОЩТА
Член 3
Общи принципи
1. В рамките на специалните регламенти се предоставя подпомагане чрез национални програми, действия на Съюза и спешна помощ, което допълва националните, регионалните и местните интервенции, като по този начин се допринася за постигането на целите на Съюза и се постига добавена стойност за Съюза.
2. Комисията и държавите членки предприемат мерки подпомагането, предоставяно по силата на специалните регламенти и от държавите членки, да е съгласувано със съответните дейности, политики и приоритети на Съюза и да допълва други инструменти на Съюза, като се отчитат специфичните обстоятелства във всяка държава членка.
3. Подпомагането, предоставяно по силата на специалните регламенти, се осъществява в тясно сътрудничество между Комисията и държавите членки.
4. В зависимост от отговорностите им Комисията и държавите членки, съвместно с Европейската служба за външна дейност („ЕСВД“), когато става въпрос за действия в трети държави и по отношение на такива държави, осигуряват съгласуваност между настоящия регламент и специалните регламенти, както и с други приложими политики, стратегии и инструменти на Съюза, включително тези в сферата на външната дейност на Съюза.
5. Комисията и държавите членки, при целесъобразност съвместно с ЕСВД, правят необходимото действията в трети държави и по отношение на такива държави да се провеждат при полезно взаимодействие и съгласуваност с други действия извън Съюза, които се подкрепят чрез инструменти на Съюза. Те по-специално правят необходимото за това посочените действия:
а)
да бъдат съгласувани с външната политика на Съюза, да съблюдават принципа за съгласуваност на политиките за развитие и да са в съответствие с документите за стратегическо програмиране за въпросния регион или въпросната страна;
б)
да бъдат насочени към мерки, чиято цел е различна от развитието;
в)
да бъдат в интерес на вътрешните политики на Съюза и да са последователни с дейностите, извършвани в рамките на Съюза.
6. Комисията и държавите членки прилагат принципа за добро финансово управление в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, и по-специално като се съобразяват с принципите за икономичност, ефикасност и ефективност, съгласно предвиденото в член 30 от посочения регламент.
7. Комисията и държавите членки отговарят за ефективността на подпомагането по силата на специалните регламенти, включително чрез наблюдение, докладване и оценяване.
8. Комисията и държавите членки изпълняват съответните си функции по отношение на настоящия регламент и специалните регламенти, така че да се намали административната тежест за бенефициерите, държавите членки и Комисията, като се придържат към принципа на пропорционалност.
Член 4
Съответствие с правото на Съюза и с националното право
Действията, финансирани по силата на специалните регламенти, трябва да са в съответствие с приложимото право на Съюза и приложимото национално право.
Член 5
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по силата на настоящия регламент и специалните регламенти, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки, чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми, ако са установени нередности, и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Държавите членки предотвратяват, откриват и коригират нередностите и събират неправомерно изплатените суми заедно с лихвите по просрочени плащания. Те нотифицират Комисията за това и редовно я информират при осъществен значителен напредък в рамките на свързаните с това административни и съдебни производства.
3. Когато неправомерно изплатените на даден бенефициер суми, поради грешка или небрежност от страна на държава членка, не могат да бъдат събрани, тази държава членка отговаря за възстановяването на съответните суми в бюджета.
4. Държавите членки осигуряват, особено по отношение на областите с по-висока степен на риск, ефективна превенция срещу измама. Тази превенция трябва да действа възпиращо, като се вземат предвид ползите, както и пропорционалността на мерките.
5. На Комисията се предоставя правомощието за приемане на делегирани актове в съответствие с член 58, във връзка със задълженията на държавите членки, определени в параграфи 2 и 3 от настоящия член.
6. Чрез актове за изпълнение Комисията определя честотата на докладване на нередностите и форматът на докладване, който да се използва в съответствие. Тези актове за изпълнение с приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 59, параграф 2
7. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одит по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза в съответствие с настоящия регламент и на специалните регламенти.
8. OLAF може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място, в съответствие с разпоредбите и процедурите, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (10) и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (11), с цел да се установи дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза, във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране в съответствие с настоящия регламент или на специалните регламенти.
9. Без да се засягат параграфи 1, 7 и 8, споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, договорите, споразуменията и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, произтичащи от прилагането на настоящия регламент и специалните регламенти, съдържат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се оправомощават да провеждат такива одити и разследвания съгласно съответните им компетенции.
ГЛАВА III
ФИНАНСОВА РАМКА ЗА ДЕЙСТВИЯ НА СЪЮЗА, СПЕШНА И ТЕХНИЧЕСКА ПОМОЩ
Член 6
Рамка за изпълнение
1. Комисията установява общата сума, предоставена за действия на Съюза, спешна помощ и техническа помощ по инициатива на Комисията, в рамките на годишните бюджетни кредити в бюджета на Съюза.
2. Чрез актове за изпълнение Комисията приема работната програма за действията на Съюза и спешната помощ. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 59, параграф 3.
3. За да се гарантира своевременната наличност на средствата, Комисията може да приеме отделно работна програма за спешна помощ.
4. Действията на Съюза, спешната помощ и техническата помощ по инициатива на Комисията могат да бъдат изпълнявани или пряко -от Комисията или чрез изпълнителни агенции, или непряко - от субекти и лица, различни от държавите членки, в съответствие с член 60 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 7
Спешна помощ
1. При извънредна ситуация, както е определена в специалните регламенти, Комисията може да реши да предостави спешна помощ. В тези случаи тя своевременно информира Европейския парламент и Съвета.
2. В рамките на наличните средства спешната помощ може да достигне 100 % от допустимите разходи.
3. Спешната помощ може да представлява помощ в държавите членки и трети държави, която е в съответствие с целите и действията, определени в специалните регламенти.
4. Чрез спешната помощ може да се финансират разходи, които са направени преди датата на подаване на заявлението за отпускане на безвъзмездни средства или на искането за помощ, но не преди 1 януари 2014 г., когато това е необходимо за изпълнение на действието.
5. Спешната помощ може да бъде под формата на безвъзмездни средства, предоставени пряко на агенции на Съюза.
Член 8
Действия на Съюза и спешна помощ в трети държави или по отношение на трети държави
1. Комисията може да взема решения за финансиране на действията на Съюза и спешната помощ в трети държави или по отношение на трети държави в съответствие с целите и действията, определени в специалните регламенти.
2. Когато тези действия се изпълняват пряко, право да подават заявления за отпускане на безвъзмездни средства имат следните субекти:
а)
държавите членки;
б)
трети държави в надлежно обосновани случаи, когато безвъзмездните средства са необходими за постигането на целите на настоящия регламент и на специалните регламенти;
в)
съвместни органи, създадени от трети държави и Съюза или от държавите членки;
г)
международни организации, включително регионални организации, органи, департаменти и мисии на ООН, международни финансови институции и банки за развитие и институции с международна юрисдикция, доколкото допринасят за целите на съответния(те) специален(и) регламент(и);
д)
МКЧК и Международната федерация на националните дружества на Червения кръст и Червения полумесец;
е)
неправителствени организации, установени и регистрирани в Съюза и в държавите, асоциирани към процеса на изпълнение, прилагане и развитие на достиженията на правото от Шенген;
ж)
агенции на Съюза за спешна помощ.
Член 9
Техническа помощ по инициатива на Комисията
1. По инициатива на Комисията или от нейно име специалните регламенти могат да подпомагат необходимите за изпълнението на настоящия регламент и на специалните регламенти мерки и дейности за подготовка, наблюдение, административна и техническа помощ, оценка, одит и контрол.
2. Мерките и дейностите, посочени в параграф 1, могат да включват:
а)
помощ за подготовка и оценка на проекти;
б)
подпомагане за институционално укрепване и изграждане на административен капацитет за ефективното управление на настоящия регламент и на специалните регламенти;
в)
мерки, отнасящи се до анализа, управлението, наблюдението, обмена на информация и изпълнението на настоящия регламент и на специалните регламенти, както и мерки, отнасящи се до въвеждането на системи за контрол и техническа и административна помощ;
г)
оценки, експертни доклади, статистики и проучвания, включително такива от общ характер, свързани с действието на специалните регламенти;
д)
действия за разпространяване на информация, за подпомагане на изграждането на мрежи от контакти, за провеждане на комуникационни дейности, за повишаване на осведомеността и за насърчаване на сътрудничеството и обмена на опит, включително с трети държави. За да бъде по-ефикасно информирането на широката общественост и за по-силно полезно взаимодействие между комуникационните дейности, предприемани по инициатива на Комисията, средствата, отпуснати за комуникационни действия по силата на настоящия регламент, допринасят също и за обезпечаването на институционалната комуникация във връзка с политическите приоритети на Европейския съюз, при условие че те са свързани с общите цели на настоящия регламент и на специалните регламенти;
е)
изграждане, актуализиране, експлоатация и свързване на компютризирани системи за управление, наблюдение, одит, контрол и оценка;
ж)
разработване на обща рамка за оценка и наблюдение, както и на система от показатели, като се отчитат, когато е уместно, националните показатели;
з)
действия за подобряване на методите на оценка и обмена на информация относно практиките при оценяване;
и)
насочени към компетентните органи и бенефициерите конференции, семинари, работни срещи и други общи мерки с цел информация и обучение за изпълнението на настоящия регламент и на специалните регламенти;
й)
действия, свързани с откриване и предотвратяване на измами;
к)
действия, свързани с одит.
3. Мерките и дейностите, посочени в параграф 1, могат да се отнасят и до предходните и последващите финансови рамки.
ГЛАВА IV
НАЦИОНАЛНИ ПРОГРАМИ
РАЗДЕЛ 1
Рамка за програмиране и изпълнение
Член 10
Програмиране
Целите на специалните регламенти се осъществяват в рамките на многогодишното програмиране за периода 2014-2020 г., като подлежат на междинен преглед в съответствие с член 15.
Член 11
Субсидиарна и пропорционална интервенция
1. Държавите членки и техните компетентни органи, определени в член 25 отговарят за изпълнението на програмите и за осъществяването на своите задачи по настоящия регламент и по специалните регламенти на съответното равнище в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на съответната държава членка и при спазване на настоящия регламент и на специалните регламенти.
2. Условията за изпълнението и използването на подпомагането, предоставяно по силата на специалните регламенти, и по-специално финансовите и административните ресурси, необходими във връзка с докладването, оценяването, управлението и контрола, са съобразени с принципа на пропорционалност при отчитане на равнището на предоставеното подпомагане, като по този начин се намалява административната тежест и се улеснява ефективното изпълнение.
Член 12
Партньорство
1. В съответствие с националните си правила и практики и при спазване на всички приложими изисквания по отношение на сигурността всяка държава членка изгражда партньорство с органи и структури, с оглед на изпълнението на посочените в параграф 3 задачи. В партньорството участват представители на компетентните публични органи на национално, регионално и местно равнище, когато е приложимо. Ако се прецени за целесъобразно, то може да включва и компетентни международни организации, неправителствени организации и социални партньори.
2. Партньорството се осъществява при пълно зачитане на съответната институционална, правна и финансова компетентност на всяка категория партньори.
3. Държавите членки включват партньорите в подготовката, изпълнението, наблюдението и оценката на националните програми. Участниците в партньорството може да са различни на различните етапи от дадена програма.
4. Всяка държава членка създава комитет за наблюдение, който подпомага изпълнението на националните програми.
5. Комисията може да дава насоки относно наблюдението на националните програми и, при необходимост и съгласувано със съответната държава членка, може да участва в работата на комитета за наблюдение, като изпълнява консултативни функции.
Член 13
Диалог по въпросите на политиката
1. За да се улесни изготвянето на националните програми, всяка държава членка провежда с Комисията диалог на равнище висши служители, като се отчитат примерните срокове, предвидени в член 14. Диалогът е съсредоточен върху общите резултати, които трябва да се постигнат чрез националните програми, за да се отговори на потребностите и приоритетите на държавите членки в обхванатите от специалните регламенти области на интервенция, като се имат предвид изходното положение на съответната държава членка и целите на специалните регламенти. Диалогът служи и като повод за обмен на мнения относно действията на Съюза. Резултатите от диалога служат за насоки при изготвянето и одобряването на националните програми и указват датата, на която се очаква държавите членки да представят националните си програми на Комисията, така че да се осигури своевременно приемане на програмата. Резултатите ще бъдат документирани в съгласуван протокол.
2. В случай че трябва да се изпълняват действия в трети държави и по отношение на трети държави, те не са пряко насочени към развитието, като чрез диалога по въпросите на политиката се търси пълна съгласуваност с принципите и общите цели на външната дейност и външната политика на Съюза по отношение на съответната държава или регион.
3. След приключването на диалозите по въпросите на политиката Комисията информира Европейския парламент за общия резултат.
4. Ако дадена държава членка и Комисията преценят за целесъобразно, диалогът по въпросите на политиката може да бъде проведен повторно след междинния преглед, посочен в член 15, с цел да се направи отново оценка на потребностите на тази държава членка и на приоритетите на Съюза.
Член 14
Изготвяне и одобряване на националните програми
1. Въз основа на резултата от диалога по въпросите на политиката, посочен в член 13, параграф 1, всяка държава членка предлага многогодишна национална програма в съответствие със специалните регламенти.
2. Всяка предложена национална програма обхваща финансовите години през периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. и се състои от следните елементи:
а)
описание на изходното положение в държавата членка, което се допълва от необходимата за правилна оценка на потребностите фактологична информация;
б)
анализ на потребностите на съответната държава членка и на националните цели, които позволяват тези потребности да бъдат удовлетворени в рамките на обхванатия от програмата период;
в)
подходяща стратегия, в която се установяват целите, които трябва да бъдат постигнати благодарение на подпомагането от бюджета на Съюза, с целеви резултати за тяхното постигане, примерен график и примери за действия, предвидени за изпълнението на тези цели;
г)
описание на начина, по който са отразени целите на специалните регламенти;
д)
механизми, които осигуряват съгласуваност между инструментите, създадени със специалните регламенти, и други инструменти на Съюза и национални инструменти;
е)
информация относно рамката за наблюдение и оценка, която трябва да се въведе, и показателите, които ще се използват за отчитане на напредъка в изпълнението на поставените цели спрямо изходното положение в държавата членка;
ж)
разпоредбите за изпълнение на националната програма, в които се посочват компетентните органи, и обобщено описание на предвидената система за управление и контрол;
з)
обобщено описание на избрания подход при прилагане на принципа за партньорство, определен в член 12;
и)
проект за план за финансиране, индикативно разбит по финансови години в рамките на периода, включващ прогнозираните разходи за техническа помощ;
й)
механизмите и методите, които ще се използват за популяризиране на националната програма.
3. Държавите членки представят предложените национални програми на Комисията не по-късно от три месеца след приключването на диалога по въпросите на политиката, посочен в член 13.
4. Чрез актове за изпълнение Комисията приема образец за изготвяне на националните програми. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, предвидена в член 59, параграф 3.
5. Преди да одобри предложена национална програма, Комисията разглежда:
а)
нейното съответствие с целите на специалните регламенти и резултатите от диалога по въпросите на политиката, посочен в член 13, параграф 1;
б)
разпределението на финансирането от Съюза между различните цели предвид изискванията на специалните регламенти и, когато е уместно, обосновка за всяко отклонение от минималните дялове, определени в специалните регламенти;
в)
състоятелността на целите, целевите резултати, показателите, графика и примерите за действия, предвидени в предложената национална програма, от гледна точка на предлаганата от държавите членки стратегия;
г)
относимостта на разпоредбите за изпълнение, посочени в параграф 2, буква ж), от гледна точка на предвидените действия;
д)
съответствието на предложената програма с правото на Съюза;
е)
взаимното допълване с подпомагането, предоставяно по другите фондове на Съюза, в това число по линия на Европейския социален фонд;
ж)
когато е приложимо по силата на специален регламент - за целите и примерите за действия във или по отношение на трети държави - съгласуваност с принципите и общите цели на външната дейност и външната политика на Съюза по отношение на съответната държава или регион.
6. Комисията прави коментари в тримесечен срок след датата на предаване на предложената национална програма. Когато Комисията счита, че предложена национална програма не е в съответствие с целите на специалния регламент от гледна точка на националната стратегия, че финансирането от Съюза, предназначено за тези цели, е недостатъчно или че програмата не е в съответствие с правото на Съюза, тя приканва съответната държава членка да предостави цялата необходима допълнителна информация и, когато е целесъобразно, да измени предложената национална програма.
7. Комисията одобрява всяка национална програма не по-късно от шест месеца след официалното ѝ представяне от държавата членка, при условие че евентуалните коментари, направени от Комисията, са били надлежно взети предвид.
8. Без да се засягат разпоредбите на член 7, Комисията информира Европейския парламент за общия резултат от прилагането на параграфи 5 и 6, включително за съответствието с минималните проценти, определени за всяка цел в съответните специални регламенти, или за отклонението от тези проценти.
9. При възникване на нови или непредвидени обстоятелства и по инициатива на Комисията или на съответната държава членка одобрена национална програма може да бъде преразгледана и при необходимост преработена за остатъка от програмния период.
Член 15
Междинен преглед
1. През 2018 г. Комисията и всяка държава членка правят преглед на ситуацията с оглед на междинните доклади за оценка, представени от държавите членки в съответствие с член 57, параграф 1, буква а), и с оглед на развитието в политиките на Съюза и в съответната държава членка.
2. Вследствие на прегледа, посочен в параграф 1, и предвид резултатите от него националните програми могат да бъдат преработени.
3. Разпоредбите на член 14 относно изготвянето и одобряването на националните програми се прилагат mutatis mutandis към изготвянето и одобряването на преработените национални програми.
4. След приключването на междинния преглед и като част от междинната оценка, посочена в член 57, параграф 2, буква а) Комисията докладва на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно междинния преглед.
Член 16
Структура на финансирането
1. Финансовото участие в националните програми се осъществява под формата на безвъзмездни средства.
2. Действията, подпомагани по националните програми, се съфинансират от публични или частни източници, те са с нестопанска цел и не могат да бъдат предмет на финансиране от други източници, обхванати от бюджета на Съюза.
3. Участието с бюджетни средства на Съюза не може да надвишава 75 % от общите допустими разходи за даден проект.
4. Участието с бюджетни средства на Съюза може да бъде увеличено до 90 % за специфични действия или стратегически приоритети, определени в специалните регламенти.
5. Участието с бюджетни средства на Съюза може да бъде увеличено до 90 % при извънредни и надлежно обосновани обстоятелства, например когато поради икономически натиск върху националния бюджет проектите не биха могли да се осъществят и целите на националната програма не биха могли да се изпълнят по друг начин.
6. Участието с бюджетни средства на Съюза в техническата помощ по инициатива на държавите членки може да достигне до 100 % от общите допустими разходи.
Член 17
Общи принципи за допустимост
1. Допустимостта на разходите се определя въз основа на националните правила, освен когато в настоящия регламент или в специалните регламенти са установени специални правила.
2. В съответствие със специалните регламенти, за да бъдат допустими, разходите трябва да са:
а)
в приложното поле на специалните регламенти и техните цели;
б)
необходими за осъществяване на дейностите по съответния проект;
в)
в разумен размер и да съответстват на принципите на доброто финансово управление, по-специално икономическата целесъобразност и ефективност.
3. Разходите за подпомагане по силата на специален регламент са допустими, ако:
а)
са направени от бенефициер в периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2022 г.; и
б)
изплатени от определения отговорен орган в периода от 1 януари 2014 г. до 30 юни 2023 г.
4. Чрез дерогация от параграф 3 са допустими и разходите, направени през 2014 г., когато са платени от отговорния орган преди формалното му определяне в съответствие с член 26, при условие че системите за управление и контрол, прилагани преди формалното определяне, не се различават по същество от тези, действащи след формалното определяне на отговорния орган.
5. Разходите, включени в искания за плащане от бенефициера към отговорния орган, се удостоверяват с фактури или счетоводни документи с еднаква доказателствена сила, с изключение на формите на подпомагане по член 18, параграф 1, букви б), в) и г). За такива форми на подпомагане, чрез дерогация от параграф 3 от настоящия член, сумите, включени в искането за плащане, са разходите, възстановени на бенефициера от отговорния орган.
6. Нетните приходи, пряко генерирани от проект по време на неговото изпълнение, които не са били взети предвид към момента на одобряване на проекта, се приспадат от допустимите разходи за проекта най-късно в окончателното искане за плащане, подадено от бенефициера.
Член 18
Допустими разходи
1. Допустимите разходи могат да бъдат възстановявани по следните начини:
а)
възстановяване на действително направени и платени допустими разходи заедно с амортизационните отчисления, когато е приложимо;
б)
чрез стандартни таблици на разходите за единица продукт;
в)
чрез еднократни сумарни плащания;
г)
финансиране с единна ставка, определено чрез прилагане на процент към една или повече определени категории разходи.
2. Възможностите, посочени в параграф 1, могат да се съчетават, когато всяка от тях обхваща различни категории разходи или когато се използват за различни проекти, които са част от едно действие, или за последователните етапи на едно действие.
3. Когато даден проект се изпълнява изключително чрез процедура за възлагане на обществени поръчки за строителни работи, доставка на стоки или услуги, се прилага единствено параграф 1, буква а). Когато обществената поръчка в рамките на даден проект се ограничава до определени категории разходи, всички възможности, посочени в параграф 1, могат да се прилагат.
4. Сумите, посочени в параграф 1, букви б), в) и г), се определят по един от следните начини:
а)
коректен, справедлив и проверим метод на изчисление, който се основава на:
i)
статистически данни или друга обективна информация;
ii)
проверени данни за минали периоди за отделните бенефициери; или
iii)
прилагането на обичайните практики за осчетоводяване на разходите на отделните бенефициери;
б)
в съответствие с правилата за прилагане на съответни таблици за разходите за единица продукт, еднократни суми и единни ставки, прилагани в други политики на Съюза за подобен вид проекти и бенефициери;
в)
в съответствие с правилата за прилагане на съответни таблици за разходите за единица продукт, еднократни суми и единни ставки, прилагани в рамките на схеми за предоставяне на безвъзмездни средства, финансирани изцяло от съответната държава членка за подобен вид проекти и бенефициери.
5. В документа, в които са изложени условията за подпомагане на всеки проект, се съдържа и методът за определяне на разходите по проекта и условията за плащане на безвъзмездните средства.
6. Когато изпълнението на проект поражда непреки разходи, те могат да бъдат изчислени като единна ставка по един от следните начини:
а)
единна ставка в размер до 25 % от допустимите преки разходи, при условие че ставката се изчислява въз основа на коректен, справедлив и проверим метод на изчисление или метод, прилаган в рамките на схеми за предоставяне на безвъзмездни средства, финансирани изцяло от съответната държава членка, за подобен вид проекти и бенефициери;
б)
единна ставка в размер до 15 % от допустимите преки разходи за персонал, без да се изисква съответната държава членка да прави изчисления за определяне на приложимата ставка;
в)
единна ставка, прилагана към допустимите преки разходи въз основа на съществуващите методи и съответстващите ставки, приложими в политиките на Съюза за подобен вид проекти и бенефициери.
7. За определяне на разходите за персонал, свързани с изпълнението на проекта, приложимата часова ставка може да бъде изчислена, като годишните брутни разходи за трудови възнаграждения в счетоводните отчети за последната година се разделят на 1 720 часа.
8. Освен чрез предвидените в параграф 4 методи, в случаите, когато участието на бюджетните средства на Съюза не надвишава 100 000 EUR, сумите, посочени в параграф 1, букви б), в) и г), могат да бъдат определени индивидуално предвид предварително одобрен от отговорния орган проектобюджет.
9. Амортизационните разходи могат да бъдат считани за допустими, ако са изпълнени следните условия:
а)
правилата за допустимост на програмата го позволяват;
б)
размерът на разходите е надлежно удостоверен чрез оправдателни документи, чиято доказателствена сила е еквивалентна на тази на фактурите за допустими разходи, в случаите, когато разходите се възстановяват по начина, посочен в параграф 1, буква а);
в)
разходите се отнасят изключително до периода на подпомагане по проекта;
г)
подпомагането от бюджета на Съюза не е допринесло за придобиване на амортизираните активи.
10. Без да се засяга член 43, за целите на параграф 8 от настоящия член държавите членки, чиято парична единица не е еврото, могат да използват обменния курс на еврото в деня на одобрението на проекта или подписването на споразумението за проекта, който курс се основава на месечния счетоводен обменен курс, публикуван от Комисията по електронен път. Обменният курс на еврото не може да бъде променян в хода на проекта.
Член 19
Недопустими разходи
Следните разходи не са допустими за финансиране с бюджетни средства на Съюза съгласно специалните регламенти:
а)
лихви по дългове;
б)
покупка на незастроена земя;
в)
покупка на застроена земя, когато земята е необходима за изпълнението на проекта, що се отнася до стойност, надвишаваща 10 % от общите допустими разходи за съответния проект;
г)
данък добавен стойност (ДДС) с изключение на случаите, когато той не подлежи на възстановяване съгласно националното право в областта на ДДС.
Член 20
Техническа помощ по инициатива на държавите членки
1. По инициатива на държава членка, в рамките на всяка национална програма специалните регламенти могат да подпомагат дейности по подготовка, управление, наблюдение, оценка, информация и комуникация, създаване на мрежи от контакти, контрол и одит, както и мерки за повишаване на административния капацитет с оглед прилагането на настоящия регламент и на специалните регламенти.
2. Мерките, посочени в параграф 1, могат да включват:
а)
разходи, свързани с подготовката, подбора, оценката, управлението и наблюдението на програмата, действията или проектите;
б)
разходи, свързани с одити и проверки на място на дейностите или проектите;
в)
разходи, свързани с оценяването на програмата, дейностите или проектите;
г)
разходи за информация, популяризация и прозрачност, свързани с програмата, дейностите или проектите, в т.ч. разходите, произтичащи от прилагането на член 53, и разходите за кампании по информиране и популяризиране на целите на програмата, организирани наред с другото на местно равнище;
д)
разходи за придобиване, инсталиране и поддържане на компютърни системи за управление, наблюдение и оценка на настоящия регламент и на специалните регламенти;
е)
разходи за заседанията на комитетите и подкомитетите за наблюдение, свързани с изпълнението на действията включително разходи за експерти и други участници в горепосочените комитети, и включително участници от трети държави, когато тяхното присъствие е от съществено значение за ефективното изпълнение на програмите, действията или проектите;
ж)
разходи за повишаване на административния капацитет за изпълнението на настоящия регламент и на специалните регламенти.
3. Бюджетните кредити могат да се използват от държавите членки за подпомагане на действия за намаляване на административната тежест за бенефициерите и компетентните органи, посочени в член 25, включително за електронни системи за обмен на данни, както и на действия за повишаване на капацитета на органите на държавите членки и на бенефициерите да управляват и да използват подпомагането, предвидено по специалните регламенти.
4. Действията могат да се отнасят и до предходните и последващите финансови рамки.
5. Когато един или повече от компетентните органи са общи за повече от една национална програма, бюджетните кредити за разходите за техническа помощ за всяка от съответните програми могат частично или цялостно да се слеят.
РАЗДЕЛ 2
Управление и контрол
Член 21
Общи принципи на системите за управление и контрол
За изпълнение на националната си програма всяка държава членка въвежда системи за управление и контрол, които предвиждат:
а)
описание на функциите на всеки орган, натоварен с управлението и контрола, както и разпределението на функциите в рамките на всеки такъв орган;
б)
спазване на принципа на разделение на функциите в рамките на тези органи и между тях;
в)
процедури за гарантиране на точността и редовността на декларираните разходи;
г)
компютърни системи за счетоводство, съхраняване и предаване на финансовата информация и на данните за показателите с цел наблюдение и докладване;
д)
системи за докладване и наблюдение, когато отговорният орган възлага изпълнението на задачи на друга структура;
е)
механизми за извършване на одит на функционирането на системите за управление и контрол;
ж)
системи и процедури за осигуряване на надеждна одитна пътека;
з)
предотвратяване, откриване и коригиране на нередности, включително на измами, и събиране на неправомерно изплатените суми, заедно с лихвите за просрочени плащания.
Член 22
Отговорности при споделено управление
В съответствие с принципа на споделено управление държавите членки и Комисията са отговорни за управлението и контрола на националните програми съобразно възложените им по силата на настоящия регламент и специалните регламенти отговорности.
Член 23
Отговорности на бенефициерите
Бенефициерите оказват пълно съдействие на Комисията и компетентните органи при изпълнение на функциите и задачите им, свързани с настоящия регламент и специалните регламенти.
Член 24
Отговорности на държавите членки
1. Държавите членки изпълняват задълженията си по отношение на управлението, контрола и одита и поемат произтичащите от това отговорности, които са определени в правилата относно споделеното управление, съдържащи се в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и в настоящия регламент.
2. Държавите членки правят необходимото системите им за управление и контрол на националните програми да са създадени в съответствие с настоящия регламент и да функционират ефективно.
3. Държавите членки предоставят на всеки компетентен орган достатъчно средства, за да може да изпълнява функциите си през целия програмен период.
4. Държавите членки определят прозрачни условия и ред за подбора и изпълнението на проектите в съответствие с настоящия регламент и специалните регламенти.
5. Всеки официален обмен на информация между държавите членки и Комисията се извършва посредством създадена от Комисията електронна система за обмен на данни. Чрез актове за изпълнение Комисията определя условията и редът, на които трябва да отговаря тази електронна система за обмен на данни. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 59, параграф 3.
Член 25
Компетентни органи
1. За целите на настоящия регламент и на специалните регламенти компетентните органи са:
а)
отговорен орган: структура от публичния сектор на съответната държава членка, която е определен орган по смисъла на член 59, параграф 3 от регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и която отговаря сама за доброто управление и контрол на националната програма и осигурява цялата комуникация с Комисията;
б)
одитен орган: национален публичен орган или структура, който е функционално независим от отговорния орган и отговаря за ежегодното представяне на становището, посочено в член 59, параграф 5, втора алинея от регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012;
в)
когато е целесъобразно, един или няколко упълномощени органа - всяка публична или частна структура, която извършва определени задачи на отговорния орган под ръководството на този отговорен орган.
2. Всяка държава членка определя правилата, уреждащи отношенията между органите по параграф 1, както и отношенията на тези органи с Комисията.
Член 26
Определяне на отговорните органи
1. В съответствие с член 59, параграф 3 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, възможно най-скоро след одобрението на националната програма държавите членки уведомяват Комисията за официалното определяне на министерско равнище на отговорните органи в държавите членки, които отговарят за управлението и контрола на разходите по настоящия регламент.
2. Посоченото в параграф 1 определяне се извършва, при условие че органът отговаря на критериите за определянето му, установени в настоящия регламент или въз основа на него, по отношение на вътрешната среда, контролните дейности, информацията и комуникацията и наблюдението.
3. Определянето на отговорен орган се основава на становище на одитен орган, който може да бъде одитният орган, оценяващ доколко отговорният орган отговаря на критериите за определянето му като такъв. Този орган може да бъде независима публична институция, отговаряща за наблюдението, оценяването и одита на администрацията. Одитният орган функционира независимо от отговорния орган и извършва работата си съгласно международно възприетите одиторски стандарти. Съгласно член 59, параграф 3 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 държавите членки могат да вземат решението си за определяне на отговорния орган въз основа на това дали системите за управление и контрол са по същество същите като тези от предходния период и дали са функционирали ефективно. Ако резултатите от одитите и контрола показват, че определените органи са престанали да отговарят на критериите, довели до определянето им, държавите членки вземат необходимите мерки за отстраняване на слабостите при изпълнението на задачите на тези органи, включително чрез прекратяване на правомощията им.
4. За да осигури доброто функциониране на тази система, на Комисията се дава правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 58 относно:
а)
минималните изисквания за определяне на отговорните органи по отношение на вътрешната среда, контролните дейности, информацията и комуникацията и наблюдението, както и правилата във връзка с процедурата по определяне и прекратяване на правомощията;
б)
правилата във връзка с надзора и процедурата за преразглеждане на определянето на отговорни органи;
в)
задълженията на отговорните органи по отношение на публичната интервенция, както и естеството на техните отговорности в областта на управлението и контрола.
Член 27
Общи принципи относно проверките от страна на отговорните органи
1. Отговорните органи извършват системен административен контрол и, за да получат достатъчна степен на гаранция, го допълват с проверки на място, в т.ч. по целесъобразност внезапни проверки на място на разходите, свързани с исканията за плащане от бенефициерите и които са обявени в годишните отчети.
2. Що се отнася до проверките на място, отговорният орган прави своята контролна извадка измежду всички бенефициери, като я съставя по целесъобразност частично на произволен принцип и частично на рисков принцип, за да получи представителен процент на грешки и минимален доверителен праг, като същевременно открои най-честите грешки.
3. Отговорният орган изготвя доклад за всяка проверка на място.
4. Когато има вероятност установените проблеми да имат системен характер и следователно да излагат на риск други проекти, отговорният орган осъществява допълнителен контрол, включително при необходимост допълнителни проверки, за да установи мащаба на тези проблеми и дали процентът на грешки е над приемливото равнище. Необходимите превантивни и коригиращи мерки се предприемат от отговорния орган и се съобщават на Комисията в обобщението, посочено в член 59, параграф 5, буква б) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
5. Чрез актове за изпълнение Комисията приема необходимите правила за осигуряване на еднакво прилагане на настоящия член. Тези правила могат да се отнасят по-специално до следното:
а)
правила относно административните проверки и проверките на място, включително внезапните проверки на място, които се извършват от отговорния орган по отношение на спазването на задълженията ангажиментите и правилата за допустимост, произтичащи от прилагането на настоящия регламент и на специалните регламенти, включително правилата относно срока на съхраняване на оправдателните документи;
б)
правила за минималното равнище на проверки на място, необходими за ефективното управление на риска, както и условията, при които държавите членки трябва да увеличат броя на тези проверки, или могат да го намалят, ако системите за управление и контрол функционират правилно и процентът на грешки е на приемливо равнище;
в)
правила и методи за докладване на извършените проверки и контрол и на резултатите от тях.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 59, параграф 3.
Член 28
Плащания към бенефициерите
Отговорните органи правят необходимото бенефициерите да получат общата сума на публичното подпомагане възможно най-бързо и в пълен размер. Не се приспадат или удържат суми и не се начисляват специални или други такси с равностоен ефект, които биха намалили размера на тези суми за сметка на бенефициерите.
Член 29
Функции на одитния орган
1. В подкрепа на становището, дадено в съответствие с член 59 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 одитният орган осигурява извършването на одити на системите за управление и контрол и на подходяща извадка от разходите, включени в годишните отчети. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 58 от настоящия регламент, относно статута на одитиращите органи и условията, на които тези одити следва да отговарят.
2. Когато одитите се извършват от структура, различна от одитния орган, този орган взема мерки тази структура да разполага с необходимите специализирани експертни ресурси и функционална независимост.
3. Одитният орган прави необходимото одитната дейност да се извършва в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти.
Член 30
Сътрудничество с одитните органи
1. Комисията си сътрудничи с одитните органи, за да координира съответните им планове и методи за одит, и при първа възможност обменя резултатите от проведените одити на системите за управление и контрол с цел ресурсите за контрол да се използват възможно най-добре и в най-разумни пропорции и да се избегне неоснователно дублиране на работата.
2. Комисията и одитните органи се срещат редовно, за да обменят мнения по въпроси, свързани с усъвършенстването на системите за управление и контрол.
Член 31
Проверки и одити от страна на Комисията
1. Комисията се основава на наличната информация, включително на процедурата по определяне, искането за плащане на годишното салдо, посочено в член 44, годишните доклади за изпълнението и одитите, извършени от националните органи и органите на Съюза, за да прецени дали държавите членки са въвели системи за управление и контрол, които са в съответствие с настоящия регламент, и дали тези системи функционират ефективно по време на изпълнението на националните програми.
2. Без да се засягат одитите, извършвани от държавите членки, длъжностните лица на Комисията или упълномощени представители на Комисията могат да извършват одити или проверки на място, при условие че дадат предизвестие от най-малко 12 работни дни на компетентния национален орган, освен в спешни случаи. Комисията зачита принципа на пропорционалност, като взема под внимание необходимостта да се избягва неоправданото дублиране на одити или проверки, извършвани от държавите членки, нивото на риска за бюджета на Съюза и необходимостта от намаляване до минимум на административната тежест за бенефициерите. В такива одити или проверки могат да участват длъжностни лица или упълномощени представители на държавата членка.
3. Одитите или проверките могат да се отнасят по-специално до:
а)
проверка на ефективното функциониране на системите за управление и контрол в рамките на национална програма или на част от нея;
б)
съответствие на административните практики с правилата на Съюза;
в)
наличието на изискваните оправдателни документи и тяхното съответствие с действията, подпомагани по националните програми;
г)
условията, при които действията са предприети и контролирани;
д)
оценка на доброто финансово управление на действията и/или националната програма.
4. Длъжностните лица на Комисията или упълномощените представители на Комисията, надлежно оправомощени да извършват одити или проверки на място, имат достъп до всички необходими досиета, документи и метаданни, свързани с проектите или техническата помощ или със системите за управление и контрол, независимо от това на какъв носител се съхраняват. Държавите членки предоставят копия от такива досиета, документи и метаданни на Комисията при поискване. Определените в настоящия параграф правомощия не засягат прилагането на национални разпоредби, които запазват някои действия за специално определени от националното законодателство служители. Длъжностните лица и упълномощените представители на Комисията не участват, наред с другото, в посещения по домовете или в официални разпити на лица съгласно националното законодателство. Те обаче имат достъп до информацията, получена по този начин, без да се засяга компетентността на националните съдилища и при пълно зачитане на основните права на засегнатите правни субекти.
5. По искане на Комисията и със съгласието на съответната държава членка компетентните органи на тази държава членка извършват допълнителни проверки или разследвания на действията, обхванати от настоящия регламент. В подобни проверки могат да участват служители на Комисията или упълномощени от нея лица. За да се подобри контролът, Комисията може да поиска, със съгласието на съответните държави членки, съдействие от органите на тези държави членки за определени проверки или разследвания.
6. Комисията може да изиска от дадена държава членка да предприеме необходимите действия с оглед осигуряване на ефективното функциониране на системите си за управление и контрол или правомерността на разходите в съответствие с приложимите правила.
РАЗДЕЛ 3
Финансово управление
Член 32
Бюджетни задължения
1. Бюджетните задължения на Съюза по отношение на всяка национална програма се изпълняват чрез годишни вноски в периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2. Решението на Комисията за одобряване на национална програма представлява решение за финансиране по смисъла на член 84 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, а след съобщаването му на съответната държава членка - правно задължение по смисъла на посочения регламент.
3. Бюджетното задължение за първата вноска за всяка национална програма се поема след одобряването на националната програмата от Комисията.
4. Бюджетните задължения за следващите вноски се поемат от Комисията преди 1 май всяка година въз основа на решението, посочено в параграф 2 от настоящия член, освен когато се прилага член 16 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 33
Общи правила за плащанията
1. Плащанията от страна на Комисията на участието с бюджетни средства на Съюза в националната програма се извършват в съответствие с бюджетните кредити и в зависимост от наличните бюджетни ресурси. Всяко плащане се вписва в съответното открито бюджетно задължение с най-ранна дата.
2. Плащанията се извършват под формата на първоначално предварително финансиране, годишно предварително финансиране, плащане на годишното салдо и плащане на окончателното салдо.
3. Прилага се член 90 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 34
Натрупване на първоначално предварително финансиране и годишно салдо
1. Общата сума на първоначалното предварително финансиране и плащанията на годишното салдо не може да надвишава 95 % от участието с бюджетни средства на Съюза в съответната национална програма.
2. При достигане на тавана от 95 % държавите членки могат да продължат да изпращат искания за плащане до Комисията.
Член 35
Договорености за предварително финансиране
1. След като вземе решение за одобряване на националната програма, Комисията изплаща, в рамките на четири месеца, на определения отговорен орган сума за първоначално предварително финансиране за целия програмен период на определения отговорен орган. Тази сума за първоначално предварително финансиране представлява 4 % от общото участие с бюджетни средства на Съюза в националната програма. Тя може да се раздели на две вноски в зависимост от наличните бюджетни ресурси.
2. Преди 1 февруари 2015 г. се изплаща годишно предварително финансиране в размер на 3 % от общото участие с бюджетни средства на Съюза в съответната национална програма. За годините през периода 2016-2022 г. тази сума представлява 5 % от общото участие с бюджетни средства на Съюза в националната програма.
3. Ако дадена национална програма е одобрена през 2015 г. или по-късно, първоначалното предварително финансиране и годишното предварително финансиране се изплащат не по-късно от 60 дни след одобряването на националната програма в зависимост от наличните бюджетни ресурси.
4. В случай на изменения на общото участие с бюджетни средства на Съюза в дадена национална програма, размерът на първоначалното, както и на годишното предварително финансиране се преразглежда съобразно измененията и се отразява в решението за финансиране.
5. Предварителното финансиране се използва за извършване на плащания към бенефициери, изпълняващи националната програма, както и за разходи на компетентните органи, свързани с техническата помощ. За тези цели то се предоставя незабавно на отговорния орган.
Член 36
Уравняване на предварителното финансиране
1. Сумата, платена като първоначално предварително финансиране, се уравнява напълно в сметките на Комисията в съответствие с член 40 най-късно при приключването на националната програма.
2. Сумата, платена като годишно предварително финансиране, се уравнява в сметките на Комисията в съответствие с разпоредбите на член 39.
3. Общият размер на сумата, платена като предварително финансиране, се възстановява на Комисията, ако искането за плащане в съответствие с член 44 не бъде изпратено в срок от 36 месеца от датата, на която Комисията е платила първата вноска от сумата на първоначалното предварително финансиране.
4. Натрупаната лихва по сумата на първоначалното предварително финансиране се вписва в съответната национална програма и се приспада от размера на публичните разходи, отбелязан в окончателното искане за плащане.
Член 37
Вътрешни целеви приходи
1. За вътрешни целеви приходи по смисъла на член 21 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 се считат:
i)
сумите, които съгласно членове 45 и 47 от настоящия регламент се внасят в бюджета на Съюза, заедно с лихвите;
ii)
сумите, които се внасят в бюджета на Съюза след приключването на програмите по предходната многогодишна финансова рамка, заедно с лихвите.
2. Сумите, посочени в параграф 1, се внасят в бюджета на Съюза и в случай на повторна употреба се използват на първо място за финансиране на разходи по линия на специалните регламенти.
Член 38
Определение за финансова година
За целите на настоящия регламент финансовата година съгласно член 59 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 обхваща платени разходи и получени и вписани в сметките на отговорния орган приходи през периода, който започва на 16 октомври в година „N-1“ и приключва на 15 октомври в година „N“.
Член 39
Плащане на годишното салдо
1. Комисията изплаща годишното салдо въз основа на финансовия план, който е в сила, годишните отчети на националната програма за съответната финансова година и съответното решение за уравняване на сметки.
2. Годишните отчети се отнасят до плащанията, извършени от отговорния орган през финансовата година, включително плащанията, свързани с техническата помощ, за които са изпълнени изискванията за контрол, посочени в член 27.
3. В зависимост от наличните бюджетни ресурси годишното салдо се изплаща не по-късно от шест месеца след като информацията и документите, посочени в член 44, параграф 1 и член 54, бъдат обявени за допустими от Комисията и последната годишна сметка бъде уравнена.
Член 40
Приключване на програмата
1. Държавите членки представят следните документи до 31 декември 2023 г.:
а)
информацията, изисквана за последните годишни отчети, в съответствие с член 44, параграф 1;
б)
искането за плащане на окончателното салдо; и
в)
окончателния доклад за изпълнението на националната програма, посочен в член 54, параграф 1.
2. Плащанията, направени от отговорния орган от 16 октомври 2022 г. до 30 юни 2023 г., се включват в последните годишни отчети.
3. След получаване на документите, посочени в параграф 1, Комисията плаща окончателното салдо въз основа на финансовия план, който е в сила, последните годишни отчети и съответното решение за уравняване на сметки.
4. В зависимост от наличните бюджетни ресурси окончателното салдо се изплаща не по-късно от три месеца след датата на уравняване на сметките от последната финансова година или един месец след датата на приемане на окончателния доклад за изпълнението, в зависимост от това коя дата е по-късна. Без да се засягат разпоредбите на член 52, в срок от шест месеца Комисията отменя финансовия си ангажимент по изплащане на сумите, останали до пълния размер на съответния бюджетен кредит след изплащането на салдото.
Член 41
Прекъсване на срока за плащане
1. Срокът за плащане след получаването на искане за плащане може да бъде прекъснат от оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 за максимален срок от шест месеца, когато поне едно от следните условия е изпълнено:
а)
вследствие на информация, предоставена от национален одитен орган или одитен орган на Съюза, са налице ясни доказателства, които посочват съществени слабости във функционирането на системата за управление и контрол;
б)
оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити трябва да направи допълнителни проверки в резултат на постъпила информация, която го предупреждава, че разходите, посочени в дадено искане за плащане, са свързани с нередности със значителни финансови последици;
в)
един или повече документи, изисквани съгласно член 44, параграф 1 не са предоставени.
Държавата членка може да приеме удължаване на срока за прекъсване с още три месеца.
2. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити ограничава прекъсването само до частта от разходите, обхваната от искането за плащане, носещо характеристиките, посочени в първата алинея от параграф 1, освен при невъзможност да се установи коя е тази част от разходите. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити незабавно информира писмено държавата членка и управляващия орган за причините за прекъсването и ги приканва да поправят ситуацията. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити отменя прекъсването веднага след като бъдат предприети необходимите мерки.
Член 42
Спиране на плащанията
1. Плащането на цялото или част от годишното салдо може да бъде спряно от Комисията, ако:
а)
е налице сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, който е изложил на риск приноса на Съюза към националната програма и спрямо който не са предприети коригиращи мерки;
б)
разходите в годишния отчет са свързани с нередност със сериозни финансови последици, която не е отстранена; или
в)
държавата членка не е успяла да предприеме необходимите действия за коригиране на ситуацията, довела до прекъсването по член 41.
2. Комисията може да реши да спре плащането на цялото или част от годишното салдо, след като даде на съответната държава членка възможност да представи своите бележки.
3. Комисията отменя спирането на плащането на цялото или част от годишно салдо, когато съответната държава членка предприеме необходимите мерки, за да позволи отмяната му.
Член 43
Използване на еврото
1. Сумите, посочени в националните програми, представени от държавите членки, прогнозите за разходите, отчетите за разходите, исканията за плащане, годишните отчети и разходите, посочени в годишния и в окончателния доклад за изпълнението, се деноминират в евро.
2. Държавите членки, чиято парична единица не е еврото към датата на искането за плащане, преизчисляват в евро размера на разходите, направени в националната парична единица. Тази сума се превръща в евро, като се използва месечният счетоводен обменен курс на Комисията за месеца, през който разходът е бил отразен в сметките на отговорния орган за съответната национална програма. Обменният курс се публикува по електронен път от Комисията всеки месец.
3. В случай че еврото стане парична единица на някоя държава членка, процедурата по превръщане, описана в параграф 2, продължава да се прилага за всички разходи, вписани в сметките от отговорния орган преди датата на влизане в сила на фиксирания обменен курс между националната парична единица и еврото.
РАЗДЕЛ 4
Уравняване на сметките и финансови корекции
Член 44
Искане за плащане на годишното салдо
1. До 15 февруари на годината, следваща финансовата година, всяка държава членка представя на Комисията документите и информацията, изисквани по член 59, параграф 5 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Представените документи служат като искане за плащане на годишното салдо. След съобщение от съответната държава членка Комисията може по изключение да продължи крайния срок от 15 февруари най-късно до 1 март. Държавите членки може да публикуват тази информация на подходящо равнище.
2. Комисията може да поиска от държава членка да представи допълнителна информация за целите на годишното уравняване на сметките. Ако държава членка не предостави исканата информация в определения от Комисията срок за нейното предоставяне, Комисията може да вземе решение относно уравняването на сметките въз основа на информацията, с която разполага.
3. Чрез актове за изпълнение Комисията приема образците, съгласно които се изготвят документите, посочени в параграф 1. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 59, параграф 2.
Член 45
Годишно уравняване на сметки
1. До 31 май на годината, следваща финансовата година, Комисията взема решение за уравняване на годишните сметки за всяка национална програма. Решението за уравняване обхваща пълнотата, точността и достоверността на предадените годишни отчети и не засяга евентуалното извършване на последващи финансови корекции.
2. Чрез актове за изпълнение Комисията определя реда и условията за извършване на годишната процедура по уравняване на сметките по отношение на мерките, които трябва да се предприемат във връзка с приемането на решението и неговото прилагане, включително относно обмена на информация между Комисията и държавите членки и сроковете, които трябва да бъдат спазени. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 59, параграф 3.
Член 46
Финансови корекции от държавите членки
Държавите членки извършват необходимите финансови корекции във връзка с отделни и системни нередности, установени в операциите или в оперативните програми. Финансовите корекции представляват отменяне на цялото участие с бюджетни средства на Съюза или на част от него. Държавите членки вземат предвид характера и сериозността на нередностите и финансовата загуба за бюджета на Съюза и прилагат пропорционална корекция. Отменените суми и събраните суми, както и натрупаните по тях лихви, се преразпределят в рамките на съответната национална програма, с изключение на сумите вследствие на нередности, установени от Сметната палата и службите на Комисията, включително OLAF. След приключване на националната програма съответната държава членка възстановява събраните суми в бюджета на Съюза.
Член 47
Уравняване с оглед на съответствието и финансови корекции, извършвани от Комисията
1. Комисията извършва финансови корекции, като отменя цялото участие на Съюза или част от него в дадена национална програма и извършва събиране от съответната държава членка, за да се изключат от финансирането от Съюза всякакви разходи, които са направени в нарушение на приложимото право, включително във връзка със слабости в системите за управление и контрол на държавите членки, установени от Комисията или от Сметната палата.
2. Нарушението на приложимото право води до финансова корекция само във връзка с разходите, които са декларирани пред Комисията, и когато е изпълнено едно от следните условия:
а)
нарушението е повлияло върху избора на проект по линия на националната програма или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се определи това въздействие, съществува основателен риск нарушението да е оказало подобно влияние;
б)
нарушението е повлияло на размера на разходите, декларирани за възстановяване от бюджета на Съюза, или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се даде количествено изражение на неговите финансови последици, но съществува основателен риск нарушението да е оказало подобно влияние.
3. При вземането на решение относно финансовата корекция по параграф 1 Комисията спазва принципа на пропорционалност, като отчита естеството и сериозността на нарушението на приложимото право и неговите финансови последици за бюджета.
4. Преди приемането на решение за отказване на финансиране констатациите на Комисията и отговорите на съответната държава членка се съобщават писмено, след което двете страни се опитват да се споразумеят за действията, които е необходимо да бъдат предприети.
5. Не може да бъде отказано финансиране за:
а)
разходи, които са направени от отговорния орган повече от 36 месеца преди Комисията да е уведомила писмено държавата членка за констатациите си;
б)
разходи по многогодишни действия в рамките на националните програми, когато окончателното задължение на бенефициера възниква повече от 36 месеца, преди Комисията да е уведомила писмено държавата членка за заключенията си;
в)
разходи за действия по националните програми, различни от посочените в буква б), за които плащането или, според конкретния случай, окончателното плащане от отговорния орган се прави повече от 36 месеца, преди Комисията да е уведомила писмено държавата членка за своите констатации.
6. Чрез актове за изпълнение Комисията определя реда и условията за извършване на уравняването с оглед на съответствието по отношение на мерките, които трябва да се предприемат във връзка с приемането на решението и неговото прилагане, включително обмена на информация между Комисията и държавите членки и сроковете, които трябва да бъдат спазени. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 59, параграф 3.
Член 48
Задължения на държавите членки
Извършването на финансова корекция от Комисията не засяга задължението на държавата членка да продължи събиранията по член 21, буква з) от настоящия регламент и да събере държавната помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и на член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (12).
Член 49
Възстановяване
1. Възстановяването на суми в общия бюджет на Съюза се извършва преди крайната дата, посочена в нареждането за събиране, изготвено в съответствие с член 80 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Крайната дата е последният ден от втория месец след издаване на нареждането.
2. Всяко забавяне при извършване на възстановяването поражда лихва за просрочено плащане, която започва да тече на крайната дата, на която то е дължимо, и приключва на датата на действителното плащане. Размерът на тази лихва е един и половина процентни пункта над прилагания от Европейската централна банка лихвен процент спрямо основните ѝ операции по рефинансиране в първия работен ден от месеца, в който попада крайната дата.
РАЗДЕЛ 5
Отменяне на бюджетни кредити
Член 50
Принципи
1. Националните програми подлежат на процедура за отменяне на бюджетни кредити, установена въз основа на принципа, че сумите, свързани с поето задължение, които не са обхванати от първоначалното и годишното предварително финансиране, посочено в член 35, и от искане за плащане в съответствие с член 44 до 31 декември на втората година след годината на бюджетното задължение, се отменят. За целите на отмяната Комисията изчислява размера на сумата, като прибавя една шеста от годишното бюджетно задължение, свързано с общия размер на годишния принос за финансовата 2014 г., към всяко от бюджетните задължения за финансовите години от 2015-2020 г.
2. Чрез дерогация от параграф 1 сроковете за отмяна не се прилагат за годишното бюджетно задължение, свързано с общата сума на годишната вноска за 2014 г.
3. Ако първото годишно бюджетно задължение е свързано с общия размер на годишния принос за 2015 г., чрез дерогация от параграф 1 сроковете за отмяна не се прилагат за годишното бюджетно задължение, свързано с общия размер на годишния принос за 2015 г. В такива случаи Комисията изчислява съответната сума съгласно параграф 1, като прибавя една пета от годишното бюджетно задължение, свързано с общия размер на приноса за 2015 г., към бюджетните задължения за всяка година от 2016-2020 г.
4. Задължението, свързано с последната година от периода, се отменя в съответствие с правилата, които се спазват при приключването на програмите.
5. Всяко задължение, което все още е налице на последната дата, на която разходите могат да се смятат за допустими, както е посочено в член 17, параграф 3, и за което отговорният орган не е направил искане за плащане в срок от шест месеца след тази дата, се отменя автоматично.
Член 51
Изключения от принципите за отменяне
1. Засегнатата от отменянето сума се намалява със сумите, които отговорният орган не е бил в състояние да декларира пред Комисията вследствие на:
а)
действия, спрени поради съдебно производство или административно обжалване със суспензивно действие; или
б)
непреодолима сила, която сериозно засяга изпълнението на цялата национална програма или на част от нея. Отговорните органи, които твърдят, че е била налице непреодолима сила, трябва да докажат преките последици от непреодолимата сила върху изпълнението на цялата национална програма или на част от нея.
Намаляване може да бъде поискано веднъж, ако спирането или непреодолимата сила са продължили до една година. Ако спирането или непреодолимата сила са продължили повече от една година, намаляването може да бъде поискано няколко пъти в зависимост от времетраенето на непреодолимата сила или броя години между датата на съдебното или административното решение, спиращо осъществяването на действието, и датата на окончателното съдебно или административно решение.
2. Държавата членка изпраща на Комисията до 31 януари информация за посочените в параграф 1 изключения, за деклариране на сумата към края на предходната година.
3. Бюджетните задължения, за които е подадено искане за плащане, но чието плащане е намалено или спряно от Комисията на 31 декември от година N + 2, не се вземат предвид при изчисляване на автоматичното отменяне на бюджетни кредити.
Член 52
Процедура
1. Когато е налице риск от прилагане на отмяна по член 50 Комисията информира държавите членки възможно най-скоро.
2. Въз основа на данните, с които разполага на 31 януари, Комисията уведомява отговорния орган за размера на отменената сума, която се определя въз основа на наличната информация.
3. Съответната държава членка разполага с два месеца, за да се съгласи със сумата, която ще бъде отменена, или да представи становището си.
4. Комисията извършва автоматично отменяне на бюджетните кредити не по-късно от девет месеца след изтичането на последния срок, постановен съгласно параграфи 1-3.
5. В случай на автоматично отменяне на бюджетни кредити участието с бюджетни средства на Съюза в съответната национална програма се намалява за съответната година със сумата, която автоматично се отменя. Участието на Съюза в плана за финансиране ще бъде намалено пропорционално освен ако държавата членка не изготви преработен план за финансиране.
РАЗДЕЛ V
ИНФОРМАЦИЯ, КОМУНИКАЦИЯ, НАБЛЮДЕНИЕ, ОЦЕНКА И ДОКЛАДВАНЕ
Член 53
Информация и публичност
1. Държавите членки и отговорните органи отговарят за:
а)
уебсайт или уеб портал, който съдържа информация за националните програми в съответната държава членка и предлага достъп до тези програми;
б)
информирането на потенциалните бенефициери относно възможностите за финансиране по националните програми;
в)
популяризирането на ролята и постиженията на специфичните регламенти сред гражданите на Съюза чрез информационни и комуникационни дейности, посветени на резултатите и отражението от националните програми.
2. Държавите членки осигуряват прозрачност за изпълнението на националните програми и поддържат списък на действията, подпомагани от всяка национална програма, като този списък е достъпен през уебсайта или уеб портала. Списъкът с действия включва актуализирана информация за крайните бенефициери, наименованията на проектите и размера на отпуснатите им бюджетни средства на Съюза.
3. По правило информацията се оповестява публично, освен когато е ограничена поради поверителното ѝ естество, по-специално от гледна точка на сигурността, обществения ред, наказателни разследвания и защитата на лични данни.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с процедурата, посочена в член 58 за установяване на правила по отношение на мерките за информиране и популяризиране сред широката общественост и мерките за информиране на бенефициерите.
5. Чрез актове за изпълнение Комисията определя техническите характеристики на мерките за информиране и популяризиране. Тези актове за изпълнение се приемат от Комисията в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 59, параграф 3.
Член 54
Доклади за изпълнението
1. До 31 март 2016 г. и до 31 март на всяка следваща година до 2022 г. включително отговорният орган представя на Комисията годишен доклад за изпълнението на всяка национална програма през предходната финансова година и може да публикува тази информация на съответното равнище. Докладът, който ще бъде предаден през 2016 г., ще обхваща финансовите 2014 и 2015 г. Държавата членка представя окончателен доклад за изпълнението на националните програми до 31 декември 2023 г.
2. Годишните доклади за изпълнението съдържат информация за:
а)
изпълнението на националната програма по отношение на финансовите данни и показателите;
б)
всякакви важни въпроси, които засягат изпълнението на националната програма.
3. В контекста на междинния преглед, съгласно посоченото в член 15, годишният доклад за изпълнението, който трябва да бъде представен през 2017 г., съдържа и оценява:
а)
посочената в параграф 2 информация;
б)
напредъка в постигането на заложените в националните програми цели, които се преследват чрез участието с бюджетни средства на Съюза;
в)
участието на съответните партньори, посочени в член 12.
4. Годишният доклад за изпълнението, който ще бъде представен през 2020 г., и окончателният доклад за изпълнението съдържат, в допълнение към информацията и оценката, посочени в параграф 2, информация за целите на националната програма и оценка на напредъка в постигането им при отчитане на резултатите от диалога по въпросите на политиката, посочен в член 13, параграф 1.
5. Годишните доклади за изпълнението, посочени в параграфи 1-4, се смятат за приемливи, при условие че съдържат цялата информация, изисквана съгласно тези параграфи. Ако годишният доклад за изпълнението е неприемлив, Комисията уведомява съответната държава членка за това в срок от 15 работни дни от датата на получаването му, като в противен случай той се счита за приемлив.
6. Комисията уведомява съответната държава членка за становището си относно годишния доклад за изпълнението в срок от два месеца от датата на получаването му. Ако Комисията не представи становището си в този срок, докладите се смятат за приети.
7. Комисията може да представи забележки по въпроси, включени в годишният доклад за изпълнението, изготвен от отговорния орган, които засягат изпълнението на националната програма. Когато са направени такива забележки, управляващият орган предоставя необходимата информация във връзка с тях и, когато е целесъобразно, уведомява Комисията за предприетите мерки. Комисията трябва бъде информирана не по-късно от три месеца след представяне на забележките.
8. Чрез актове за изпълнение Комисията приема образците, съгласно които се изготвят годишните и окончателните доклади за изпълнението. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 59, параграф 2.
Член 55
Обща рамка за наблюдение и оценка
1. Комисията извършва редовно наблюдение на изпълнението на настоящия регламент и специалните регламенти, когато това е уместно, в сътрудничество с държавите членки.
2. Изпълнението на специалните регламенти се оценява от Комисията в партньорство с държавите членки в съответствие с член 57.
3. Създава се обща рамка за наблюдение и оценка, за да се определи целесъобразността, ефективността, ефикасността, добавената стойност и устойчивостта на действията и опростяването и намаляването на административната тежест предвид целите на настоящия регламент и специалните регламенти и изпълнението на настоящия регламент и специалните регламенти като инструменти, допринасящи за развитието на пространството на свобода, сигурност и правосъдие.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 58, във връзка с доусъвършенстването на общата рамка за наблюдение и оценка.
5. Държавите членки предоставят на Комисията информацията, необходима за наблюдението и оценката на настоящия регламент и специалните регламенти.
6. Освен това Комисията взема предвид взаимното допълване между действията, изпълнявани съгласно специалните регламенти, и действията по други политики, инструменти и инициативи на Съюза.
7. Комисията обръща специално внимание на наблюдението и оценката на действията и програмите, свързани с трети държави, в съответствие с член 8.
Член 56
Оценка на националните програми от държавите членки
1. Държавите членки извършват оценките, посочени в член 57, параграф 1. Оценката, която ще се извърши през 2017 г., допринася за подобряване на структурата и изпълнението на националните програми в съответствие с общата рамка за наблюдение и оценка.
2. Държавите членки осигуряват въвеждането на процедури за изготвяне и събиране на данните, необходими за извършване на оценките, посочени в параграф 1, включително данни, свързани с показателите в общата рамка за наблюдение и оценка.
3. Оценките, посочени в член 57, параграф 1, се извършват от експерти, които са функционално независими от отговорните органи, одитните органи и упълномощените органи. Тези експерти могат да бъдат свързани с независима публична институция, отговаряща за наблюдението, оценяването и одита на администрацията. Комисията дава насоки относно начина на извършване на оценките.
4. Оценките по член 57, параграф 1, се оповестяват публично в тяхната цялост, освен когато информацията е ограничена поради поверителното ѝ естество, което се отнася по-специално до сигурността, обществения ред, наказателни разследвания и защитата на лични данни.
Член 57
Доклади за оценка от държавите членки и Комисията
1. В съответствие с общата рамка за наблюдение и оценка държавите членки представят на Комисията:
а)
доклад за междинна оценка на изпълнението на действията и на напредъка към постигане на целите по националните програми до 31 декември 2017 г.;
б)
доклад за последваща оценка относно отражението на действията по националните програми до 31 декември 2023 г.
2. Въз основа на посочените в параграф 1 доклади Комисията представя на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите:
а)
доклад за междинна оценка на изпълнението на настоящия регламент и на специалните регламенти на равнище Съюз до 30 юни 2018 г. Този доклад за междинна оценка включва оценка на междинния преглед, извършен в съответствие с настоящия регламент и специалните регламенти;
б)
доклад за последваща оценка относно отражението на настоящия регламент и специалните регламенти след приключването на националните програми до 30 юни 2024 г.
3. Последващата оценка на Комисията обхваща още въздействието на специалните регламенти върху развитието на пространството на свобода, сигурност и правосъдие по отношение на приноса им за постигането на следните цели:
а)
изграждането на обща култура на сигурност на границите, сътрудничество в областта на правоприлагането и управление на кризи;
б)
ефективното управление на миграционните потоци към Съюза;
в)
разработването на общата европейска система за убежище;
г)
справедливото и равно третиране на гражданите на трети държави;
д)
солидарност и сътрудничество между държавите-членки за решаване на проблеми, свързани с миграцията и вътрешната сигурност;
е)
общ подход на Съюза в областта на миграцията и сигурността по отношение на трети държави.
4. Всички доклади за оценка съгласно настоящия член се публикуват в тяхната цялост, освен когато информацията е ограничена поради поверителното ѝ естество, по-специално от гледна точка на сигурността, обществения ред, наказателните разследвания и защитата на лични данни.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 58
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 5, параграф 5, член 26, параграф 4, член 29, параграф 1, член 53, параграф 4 и член 55, параграф 4, се предоставя на Комисията за срок от седем години, считано от 21 май 2014 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на седемгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава с мълчаливо съгласие за срок от три години, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на седемгодишния срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 5, параграф 5, член 26, параграф 4, член 29, параграф 1, член 53, параграф 4 и член 55, параграф 4, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 5, параграф 5, член 26, параграф 4, член 29, параграф 1, член 53, параграф 4 и член 55, параграф 4, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 59
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитета за фондове „Убежище, миграция и интеграция“ и „Вътрешна сигурност“. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта за акт за изпълнение, с изключение на член 14, параграф 4, член 24, параграф 5, член 45, параграф 2, член 47, параграф 6 и член 53, параграф 5 от настоящия регламент.
Член 60
Преглед
Въз основа на предложение на Комисията Европейският парламент и Съветът преразглеждат настоящия регламент до 30 юни 2020 г.
Член 61
Влизане в сила и приложение
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник нa Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 514/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta’ April 2014
li jistabbilixxi dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond għall-Asil, il-Migrazzjoni u l-Integrazzjoni u dwar l-istrument għal appoġġ finanzjarju għall-kooperazzjoni tal-pulizija, il-prevenzjoni u l-ġlieda kontra l-kriminalità, u l-ġestjoni tal-kriżijiet
IL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 78(2), l-Artikolu 79(2) u (4), l-Artikolu 82(1), l-Artikolu 84 u l-Artikolu 87(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Il-politika tal-affarijiet interni tal-Unjoni hija li toħloq spazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja: spazju mingħajr fruntieri interni fejn in-nies jistgħu jidħlu, jiċċaqalqu, jgħixu u jaħdmu liberament, bil-fiduċja li d-drittijiet tagħhom huma rispettati b’mod sħiħ u s-sigurtà tagħhom żgurata, filwaqt li wieħed iżomm f’moħħu sfidi komuni bħall-iżvilupp ta’ politika ta’ immigrazzjoni tal-Unjoni komprensiva għat-tisħiħ tal-kompetittività u l-koeżjoni soċjali tal-Unjoni, il-ħolqien ta’ Sistema Ewropea Komuni tal-Asil, il-prevenzjoni ta’ theddid ta’ kriminalità serja organizzata, u l-ġlieda kontra l-immigrazzjoni illegali, it-traffikar tal-bnedmin, iċ-ċiberkriminalità u t-terroriżmu.
(2)
Jinħtieġ li jiġi adottat approċċ integrat għal mistoqsijiet imqanqlin mill-pressjoni tal-migrazzjoni u l-applikazzjonijiet għall-asil u fir-rigward tal-ġestjoni tal-fruntieri esterni tal-Unjoni, li jiżgura r-rispett sħiħ tal-liġi internazzjonali u tad-drittijiet tal-bniedem, inkluż fir-rigward ta’ azzjonijiet implimentati f’pajjiżi terzi, li jesprimi solidarjetà fost l-Istati Membri kollha u li juri konsapevolezza tal-ħtieġa li jiġu rispettati r-responsabbiltajiet nazzjonali, fil-proċess tal-iżgurar ta’ definizzjoni ċara tal-kompiti.
(3)
Il-finanzjament tal-Unjoni għall-appoġġ tal-iżvilupp tal-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja għandu jġib miegħu valur miżjud għall-Unjoni u jikkostitwixxi sinjal tanġibbli tas-solidarjetà u tal-kondiviżjoni tar-responsabbiltà li huma indispensabbli fir-respons għall-isfidi komuni.
(4)
L-eżistenza ta’ qafas komuni għandha tiżgura l-koerenza meħtieġa, is-simplifikazzjoni u l-implimentazzjoni uniformi ta’ dak il-finanzjament fl-oqsma kollha ta’ politika kkonċernati.
(5)
L-infiq tal-fondi f’dak il-qasam għandu jiġi kkoordinat sabiex jiġu żgurati l-komplementarjetà, l-effiċjenza u l-viżibbiltà, kif ukoll biex jinkisbu sinerġiji baġitarji.
(6)
Qafas komuni għandu jistabbilixxi l-prinċipji ta’ assistenza u jidentifika r-responsabbiltajiet tal-Istati Membri u l-Kummissjoni biex tiġi żgurata l-applikazzjoni ta’ dawk il-prinċipji, inkluża l-prevenzjoni u s-sejbien ta’ irregolaritajiet u frodi.
(7)
Tali finanzjament tal-Unjoni jkun aktar effiċjenti u mmirat aħjar kieku l-kofinanzjament ta’ azzjonijiet eliġibbli kienu bbażati fuq programmar pluriennali strateġiku, imfassal minn kull Stat Membru fi djalogu mal-Kummissjoni.
(8)
Miżuri f’pajjiżi terzi u fir-rigward tagħhom appoġġati permezz tar-Regolamenti Speċifiċi kif definiti f’dan ir-Regolament (“Regolamenti Speċifiċi”) għandhom jittieħdu f’sinerġija u koerenza ma’ azzjonijiet oħrajn barra l-Unjoni appoġġati permezz tal-istrumenti tal-assistenza esterna tal-Unjoni, kemm ġeografiċi kif ukoll tematiċi. B’mod partikolari, fl-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet bħal dawn għandu jkun hemm sforz biex ikun hemm koerenza sħiħa mal-prinċipji u l-objettivi ġenerali tal-azzjoni esterna u l-politika barranija tal-Unjoni marbuta mal-pajjiż jew ir-reġjun inkwistjoni. Dawk il-miżuri ma għandhomx ikunu maħsuba biex jappoġġaw azzjonijiet li huma direttament orjentati lejn l-iżvilupp u għandhom jikkomplementaw, meta xieraq, l-assistenza finanzjarja provduta permezz tal-istrumenti tal-għajnuna esterna. Il-prinċipju tal-koerenza tal-politiki għall-iżvilupp, kif stabbilit fil-paragrafu 35 tal-Kunsens Ewropew dwar l-Iżvilupp, għandu jiġi rispettat. Huwa importanti wkoll li jiġi żgurat li l-implimentazzjoni tal-assistenza ta’ emerġenza tkun konsistenti ma’, u fejn rilevanti, komplementari għall-politika umanitarja tal-Unjoni u tirrispetta l-prinċipji umanitarji kif stabbiliti fil-Kunsens Ewropew dwar l-Għajnuna Umanitarja.
(9)
L-azzjoni esterna għandha tkun konsistenti u koerenti kif stipulat fl-Artikolu 18(4) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE).
(10)
Qabel it-tħejjija ta’ programmi pluriennali bħala mezz biex jinkisbu l-objettivi ta’ tali finanzjament tal-Unjoni, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jipparteċipaw fi djalogu dwar il-politika u b’hekk jistabbilixxu strateġija koerenti għal kull Stat Membru individwali. Wara li jintemm id-djalogu dwar il-politika, kull Stat Membru għandu jippreżenta lill-Kummissjoni programm nazzjonali li jiddeskrivi kif dan biħsiebu jilħaq l-objettivi tar-Regolament Speċifiku rilevanti għall-perijodu 2014-2020. Il-Kummissjoni għandha teżamina jekk il-programm nazzjonali hux konsistenti ma’ dawk l-objettivi u mal-eżitu tad-djalogu dwar il-politika. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha teżamina jekk id-distribuzzjoni tal-finanzjament tal-Unjoni fost l-objettivi tikkonformax mal-perċentwal minimu stabbilit għal kull objettiv fir-Regolament Speċifiku rilevanti. Għandu jkun possibbli li l-Istati Membri jiddevjaw minn dawk il-perċentwali minimi, u f’dak il-każ huma għandhom jiddikjaraw ir-raġunijiet tad-devjazzjoni fil-programm nazzjonali tagħhom. Fl-eventwalità li r-raġunijiet mogħtija mill-Istat Membru kkonċernat ma jitqisux adegwati, il-Kummissjoni tista’ ma tapprovax il-programm nazzjonali. Il-Kummissjoni għandha tinforma b’mod regolari lill-Parlament Ewropew dwar l-eżitu tad-djalogi dwar il-politika, dwar il-proċess sħiħ tal-ipprogrammar inkluża t-tħejjija tal-programmi nazzjonali, li jkopri wkoll il-konformità mal-perċentwal minimu stabbilit għal kull objettiv fir-Regolamenti Speċifiċi rilevanti kif definiti f’dan ir-Regolament, u dwar l-implimentazzjoni tal-programmi nazzjonali.
(11)
L-istrateġija għandha tkun soġġetta għal reviżjoni ta’ nofs it-terminu, li tiżgura finanzjament xieraq fil-perijodu 2018-2020.
(12)
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu, b’mod konsistenti mal-prinċipju tal-proporzjonalità u l-ħtieġa li jiġi minimizzat il-piż amministrattiv, sħubija mal-awtoritajiet u l-korpi kkonċernati sabiex jiġu żviluppati u implimentati l-programmi nazzjonali tagħhom fil-perijodu pluriennali kollu. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li ma jkun hemm l-ebda konflitt bejn is-sħab fl-istadji differenti taċ-ċiklu ta’ programmar. Kull Stat Membru għandu jistabbilixxi kumitat biex jissorvelja l-programm nazzjonali u jassistih fir-reviżjoni tal-implimentazzjoni u l-progress magħmul fit-twettiq tal-objettivi tal-programm. Kull Stat Membru għandu jkun responsabbli mill-istabbiliment tal-arranġamenti prattiċi li permezz tagħhom jiġi stabbilit il-kumitat ta’ monitoraġġ.
(13)
L-eliġibbiltà tan-nefqa taħt il-programmi nazzjonali għandha tiġi determinata mil-liġi nazzjonali, soġġett għal prinċipji komuni stabbiliti f’dan ir-Regolament. Id-dati tal-bidu u l-għeluq għall-eliġibbiltà tan-nefqa għandhom jiġu definiti sabiex jiġu previsti regoli uniformi u ekwi li japplikaw għall-programmi nazzjonali.
(14)
L-assistenza teknika għandha tippermetti li l-Istati Membri jappoġġaw l-implimentazzjoni tal-programmi nazzjonali tagħhom u li jassistu l-benefiċjarji fil-konformità mal-obbligi tagħhom u l-liġi tal-Unjoni. Fejn xieraq, l-assistenza teknika tista’ tkopri l-kosti mġarrba mill-awtoritajiet kompetenti f’pajjiżi terzi.
(15)
Sabiex jiżgura qafas adegwat għall-provvista ta’ assistenza ta’ emerġenza rapida, dan ir-Regolament għandu jippermetti appoġġ għal azzjonijiet li n-nefqatagħhom iġġarrbet qabel ma saret l-applikazzjoni għal din l-assistenza, iżda mhux qabel l-1 ta’ Jannar 2014, skont id-dispożizzjoni tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), li tippermetti din il-flessibbiltà f’każijiet eċċezzjonali sostanzjati kif dovut. L-appoġġ jista’ jikkostitwixxi 100 % tan-nefqa eliġibbli f’każijiet debitament ġustifikati meta dan ikun essenzjali biex titwettaq l-azzjoni b’mod partikolari meta l-benefiċjarju jkun organizzazzjoni internazzjonali jew nongovernattiva. Azzjonijiet appoġġati minn assistenza ta’ emerġenza għandhom jitqanqlu direttament mis-sitwazzjoni ta’ emerġenza u ma għandhomx jissostitwixxu investimenti fit-tul mill-Istati Membri.
(16)
Id-deċiżjonijiet li ttieħdu rilevanti għall-kontribuzzjoni mill-baġit tal-Unjoni għandhom ikunu dokumentati korrettament biex tinżamm sekwenza adegwata tat-tranżazzjonijiet.
(17)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu protetti permezz ta’ miżuri proporzjonati fiċ-ċiklu tan-nefqa, inklużi l-prevenzjoni, is-sejbien u l-investigazzjoni tal-irregolaritajiet, l-irkupru ta’ fondi mitlufa, imħallsa bi żball jew użati inkorrettament u, fejn xieraq, penalitajiet amministrattivi u finanzjarji f’konformità mar-Regolament(UE, Euratom) Nru 966/2012.
(18)
Fil-kuntest tal-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni, il-kontrolli u awditi fuq il-post imwettqin mill-Istati Membri, il-Kummissjoni, il-Qorti tal-Awdituri u Twaqqaf l-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 1999/352/KE, KEFA, Euratom (5) (“l-OLAF”) jistgħu jitħabbru jew ma jitħabbrux lill-operaturi ekonomiċi, f’konformità mal-liġi applikabbli.
(19)
L-istruttura l-ġdida tal-Fondi tal-finanzjament fil-qasam tal-affarijiet interni għandha l-għan li tissimplifika r-regoli applikabbli u li tnaqqas il-piż amministrattiv għall-benefiċjarji. Minkejja dan, il-mekkaniżmu ta’ kontroll għandu jibqa’ effiċjenti, u għaldaqstant huwa importanti li jitfakkru r-regoli applikabbli dwar il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni, li jipprevedu l-kontrolli u awditi fuq il-post li jistgħu jkunu kemm imħabbrin, kif ukoll mhux imħabbrin.
(20)
L-Istati Membri għandhom jadottaw miżuri adegwati biex jiggarantixxu l-funzjonament adegwat tas-sistema ta’ ġestjoni u ta’ kontroll u l-kwalità tal-implimentazzjoni tal-programmi nazzjonali tagħhomi. Għal dan il-għan, jinħtieġ li jiġu stabbiliti l-prinċipji ġenerali u l-funzjonijiet meħtieġa li dawn is-sistemi għandhom iwettqu.
(21)
L-obbligi fuq l-Istati Membri fir-rigward tas-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll, il-prevenzjoni, is-sejbien u l-korrezzjoni tal-irregolaritajiet u l-ksur tal-liġi tal-Unjoni għandhom jiġu speċifikati sabiex tiġi garantita l-implimentazzjoni effiċjenti u korretta tal-programmi nazzjonali tagħhom.
(22)
F’konformità mal-prinċipji ta’ sussidjarjetà u proporzjonalità, l-Istati Membri għandu jkollhom ir-responsabbiltà primarja, permezz tas-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll tagħhom, għall-implimentazzjoni u l-kontroll ta’ programmi nazzjonali. L-appoġġ provdut taħt ir-Regolamenti Speċifiċi għandu jiġi implimentat b’kooperazzjoni mill-qrib bejn il-Kummissjoni u l-Istati Membri f’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà.
(23)
L-Istati Membri għandhom jagħmlu użu sħiħ mill-għarfien, il-kompetenzi u l-esperjenza, miksuba minn korpi pubbliċi u/jew privati fl-implimentazzjoni ta’ fondi preċedenti fil-qasam tal-affarijiet interni.
(24)
Huma biss l-Awtoritajiet Responsabbli nominati mill-Istati Membri li joffru assigurazzjoni raġonevoli li l-kontrolli meħtieġa twettqu qabel l-għoti ta’ appoġġ mill-baġit tal-Unjoni lill-benefiċjarji. Għaldaqstant, għandu jiġi stabbilit b’mod espliċitu li n-nefqamwettqa biss minn Awtoritajiet Responsabbli nominati tista’ tiġi rimborżata mill-baġit tal-Unjoni.
(25)
Is-setgħat u r-responsabbiltajiet tal-Kummissjoni biex tivverifika l-funzjonament effettiv tas-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll, u biex tirrikjedi l-azzjoni tal-Istat Membru, għandhom jiġu stabbiliti.
(26)
L-impenji tal-baġit tal-Unjoni għandhom isiru annwalment. Sabiex tiġi żgurata l-ġestjoni effettiva ta’ programm, huwa meħtieġ li jiġu stabbiliti regoli komuni għall-pagament tal-bilanċ annwali, u l-bilanċ finali.
(27)
Il-pagament tal-prefinanzjament fil-bidu tal-programmi jiżgura li l-Istati Membri għandhom l-mezzi biex jipprovdu appoġġ lill-benefiċjarji fl-implimentazzjoni tal-programm ladarba l-programm ikun approvat. Għaldaqstant, għandu jkun hemm provvedimenti għal ammonti ta’ prefinanzjament inizjali. Il-prefinanzjament inizjali għandu jiġi approvat bis-sħiħ meta jingħalaq il-programm. L-Awtoritajiet Responsabbli għandhom jiżguraw li l-benefiċjarji jirċievu l-ammont totali dovut fil-pront.
(28)
Barra minn hekk, il-prefinanzjament annwali għandu jiġi provdut sabiex jiġi żgurat li l-Istati Membri jkollhom mezzi suffiċjenti biex jimplimentaw il-programmi nazzjonali tagħhom. Il-prefinanzjament annwali għandu jiġi approvat kull sena mal-ħlas tal-bilanċ annwali.
(29)
Ir-reviżjoni triennali tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tintroduċi bidliet fil-metodu tal-ġestjoni kondiviża li għandhom jiġu kkunsidrati.
(30)
Bil-ħsieb li tissaħħaħ il-kontabbiltà għan-nefqa kkofinanzjata mill-baġit tal-Unjoni fi kwalunkwe sena partikolari, għandu jinħoloq qafas xieraq għall-approvazzjoni annwali tal-kontijiet. Taħt tali qafas, l-Awtorità Responsabbli għandha tissottometti lill-Kummissjoni, fir-rigward ta’ programm nazzjonali, id-dokumenti msemmija fid-dispożizzjonijiet dwar il-ġestjoni kondiviża mal-Istati Membri tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
(31)
Biex tiġi appoġġata l-assigurazzjoni sottostanti l-approvazzjoni annwali tal-kontijiet fl-Unjoni, għandhom jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet komuni fuq in-natura u l-livell tal-kontrolli li għandhom jitwettqu mill-Istati Membri.
(32)
Sabiex tiġi żgurata l-ġestjoni finanzjarja tajba tar-riżorsi tal-Unjoni, jista’ jkun meħtieġ għall-Kummissjoni li tagħmel korrezzjonijiet finanzjarji. Sabiex tiġi żgurata ċ-ċertezza legali għall-Istati Membri, huwa importanti li jiġu definiti ċ-ċirkostanzi li fihom il-ksur tal-liġi tal-Unjoni jew nazzjonali applikabbli jista’ jwassal għal korrezzjonijiet finanzjarji mill-Kummissjoni. Sabiex jiġi żgurat li kwalunkwe korrezzjonijiet finanzjarji li l-Kummissjoni tista’ timponi fuq l-Istati Membri huma marbuta mal-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni, għandhom ikunu ristretti għal każijiet fejn il-ksur tal-liġi tal-Unjoni jew nazzjonali jikkonċerna direttament jew indirettament l-eliġibbiltà, ir-regolarità, il-ġestjoni jew il-kontroll tal-azzjonijiet u n-nefqa korrispondenti. Sabiex tiġi żgurata l-proporzjonalità, hu importanti li l-Kummissjoni tqis in-natura u s-serjetà tal-ksur meta tiddeċiedi l-ammont ta’ korrezzjoni finanzjarja. F’dan ir-rigward, huwa xieraq li jiġu stabbiliti l-kriterji għall-applikazzjoni ta’ korrezzjonijiet finanzjarji mill-Kummissjoni u l-proċedura li tista’ twassal għal deċiżjoni dwar il-korrezzjoni finanzjarja.
(33)
Sabiex tiġi stabbilita r-relazzjoni finanzjarja bejn l-Awtoritajiet Responsabbli u l-baġit tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tapprova l-kontijiet ta’ dawk l-awtoritajiet annwalment. Id-deċiżjoni dwar l-approvazzjoni tal-kontijiet għandha tkopri l-kompletezza, il-preċiżjoni u l-veraċità tal-kontijiet iżda mhux il-konformità tan-nefqa mal-liġi tal-Unjoni.
(34)
Peress li l-Kummissjoni hi responsabbli għall-applikazzjoni korretta tal-liġi tal-Unjoni taħt l-Artikolu 17 TUE, hija għandha tiddeċiedi jekk in-nefqa mġarrba mill-Istati Membri tikkonformax mal-liġi tal-Unjoni. L-Istati Membri għandhom jingħataw id-dritt li jiġġustifikaw id-deċiżjonijiet tagħhom li jagħmlu pagamenti. Sabiex l-Istati Membri jingħataw assigurazzjonijiet legali u finanzjarji dwar in-nefqa mwettqa fil-passat, għandu jiġi stabbilit perijodu massimu għall-Kummissjoni sabiex tiddeċiedi liema konsegwenzi finanzjarji għandhom isegwu min-nuqqas ta’ konformità.
(35)
Huwa importanti li tiġi żgurata ġestjoni finanzjarja tajba u implimentazzjoni effettiva, filwaqt li jiġu żgurati wkoll it-trasparenza, iċ-ċertezza legali, l-aċċessibbiltà għall-finanzjament u t-trattament ugwali tal-benefiċjarji.
(36)
Bil-ħsieb li jiġi simplifikat l-użu tal-finanzjament u li jitnaqqas ir-riskju li jsir xi żball, waqt li tiġi prevista d-differenzjazzjoni fejn meħtieġ sabiex jiġu riflessi l-ispeċifiċitajiet tal-politika, huwa adatt li jiġu definiti l-forom tal-appoġġ u l-kundizzjonijiet armonizzati għall-eliġibbiltà tal-għotjiet għan-nefqal, inklużi għażliet ta’ kosti simplifikati. F’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà, l-Istati Membri għandhom jadottaw regoli nazzjonali dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa.
(37)
Sabiex titħeġġeġ id-dixxiplina finanzjarja, huwa xieraq li jiġu definiti arranġamenti għal diżimpenn ta’ kwalunkwe parti mill-impenn tal-baġit fi programm nazzjonali, partikolarment fejn xi ammont jista’ jiġi eskluż mid-diżimpenn, partikolarment meta dewmien fl-implementazzjoni jirriżulta minn proċeduri legali jew appell amministrattiv li jkollhom effett ta’ sospensjoni jew minħabba force majeure.
(38)
Sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni xierqa tar-regoli ġenerali dwar id-diżimpenn, ir-regoli stabbiliti għandhom jipprovdu dettall dwar kif l-iskadenzi għad-diżimpenn huma stabbiliti u kif jiġu kkalkulati l-ammonti rispettivi.
(39)
Huwa importanti li l-kisbiet tal-finanzjament tal-Unjoni jinġiebu għall-attenzjoni tal-pubbliku ġenerali. Iċ-ċittadini għandhom dritt li jkunu jafu kif jintefqu r-riżorsi finanzjarji tal-Unjoni. Ir-responsabbiltà li tiżgura l-informazzjoni xierqa tiġi kkomunikata lill-pubbliku għandha terfagħha l-Kummissjoni, mill-Awtoritajiet Responsabbli u mill-benefiċjarji. Sabiex tiġi żgurata iżjed effiċjenza fil-komunikazzjoni mal-pubbliku inġenerali u sinerġiji iżjed qawwija bejn l-attivitajiet ta’ komunikazzjoni mwettqa fuq inizjattiva tal-Kummissjoni, il-baġit allokat għal azzjonijiet ta’ komunikazzjoni taħt dan il-finanzjament tal-Unjoni għandu jikkontribwixxi wkoll biex ikopri komunikazzjoni korporattiva tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni sakemm dawk ikunu marbuta mal-objettivi ġenerali tal-finanzjament tal-Unjoni fil-qasam tal-affarijiet interni.
(40)
Sabiex jiġi żgurat tixrid wiesa’ tal-informazzjoni dwar il-finanzjament tal-Unjoni fil-qasam tal-affarijiet interni, u sabiex jiġu infurmati benefiċjarji potenzjali dwar opportunitajiet ta’ finanzjament, għandhom jiġu definiti regoli marbuta ma’ miżuri ta’ informazzjoni u komunikazzjoni, kif ukoll ċerti karatteristiċi tekniċi ta’ dawn il-miżuri, abbażi ta’ dan ir-Regolament u kull Stat Membru għandu, tal-anqas, jistabbilixxi websajt jew portal ta’ websajt bl-informazzjoni meħtieġa. L-Istati Membri għandhom iwettqu aktar forom diretti ta’ kampanji ta’ komunikazzjoni sabiex jinfurmaw korrettament il-benefiċjarji potenzjali billi, fost oħrajn, jorganizzaw avvenimenti pubbliċi regolari, hekk imsejħa jiem ta’ informazzjoni u sessjonijiet ta’ taħriġ.
(41)
L-effikaċja ta’ azzjonijiet appoġġati tiddependi wkoll mill-evalwazzjoni tagħhom u t-tixrid tar-riżultati tagħhom. Ir-responsabbiltajiet tal-Istati Membri u l-Kummissjoni f’dan ir-rigward, u l-arranġamenti li tiġi żgurata l-affidabbiltà tal-evalwazzjoni u l-kwalità tal-informazzjoni relatata, għandhom jiġu formalizzati.
(42)
Sabiex jiġu emendati d-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament dwar il-prinċipji komuni dwar l-eliġibbiltà tan-nefqa, is-setgħa li jiġu adottati atti f’konformità mal-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) għandha tiġi delegata lill-Kummissjoni. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tipprepara u tfassal atti delegati, għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, fil-ħin u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(43)
Fl-applikazzjoni tar-Regolament, inkluż it-tħejjija tal-atti delegati, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta esperti mill-Istati Membri kollha.
(44)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f’konformità ma’ dan ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6).
(45)
Il-proċedura ta’ eżami għandha tintuża għal atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu l-obbligi komuni fuq l-Istati Membri, partikolarment dwar il-provvediment ta’ informazzjoni lill-Kummissjoni, u l-proċedura konsultattiva għandha tintuża għall-adozzjoni tal-atti ta’ implimentazzjoni marbuta mal-formoli mudell għall-provvediment ta’ informazzjoni lill-Kummissjoni, fid-dawl tan-natura purament teknika tagħhom.
(46)
Peress li l-objettiv ta’ dan ir-Regolament, jiġifieri li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet ġenerali għall-implimentazzjoni tar-Regolamenti Speċifiċi, ma jistax jinkiseb b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri iżda jista’, minħabba l-iskala u l-effetti tal-azzjoni, jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, f’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 TUE. F’konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità kif stabbilit f’dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-objettiv.
(47)
Sa fejn dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli ġenerali li huma meħtieġa biex tkun tista’ ssir l-implimentazzjoni ta’ Regolamenti Speċifiċi li jipprevedu l-applikabbiltà tiegħu għal dawn ir-Regolamenti Speċifiċi u li jikkostitwixxu atti li jibnu fuq l-acquis ta’ Schengen fir-rigward tal-pajjiżi li għalihom huma applikabbli dawn ir-Regolamenti Speċifiċi abbażi tal-Protokolli rilevanti annessi għat-TUE u t-TFUE jew abbażi tal-Ftehimiet rilevanti, dan ir-Regolament għandu jiġi applikat flimkien ma’ dawn r-Regolamenti Speċifiċi. F’dan ir-rigward, dan jimplika li dan ir-Regolament jista’ jistabbilixxi rabta ma’ u jista’ jkollu impatt fuq id-dispożizzjonijiet tar-Regolamenti Speċifiċi li jiżviluppaw l-acquis ta’ Schengen, u b’hekk jaffettwa l-qafas legali ta’ dan tal-aħħar.
(48)
F’konformità mal-Artikolu 3 tal-Protokoll Nru 21 dwar il-Pożizzjoni tar-Renju Unit u tal-Irlanda fir-rigward tal-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja, anness għat-TUE u t-TFUE, dawk l-Istati Membri nnotifikaw ix-xewqa tiegħu li jieħdu sehem fl-adozzjoni u fl-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
(49)
F’konformità mal-Artikoli 1 u 2 tal-Protokoll Nru 22 dwar il-pożizzjoni tad-Danimarka anness għat-TUE u t-TFUE, id-Danimarka mhix qed tieħu sehem fl-adozzjoni ta’ dan ir-Regolament u mhix marbuta bih jew soġġetta għall-applikazzjoni tiegħu.
(50)
Huwa adatt li l-perijodu ta’ applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament jiġi allinjat ma’ dak tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (7). Għalhekk, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Skop u kamp ta’ applikazzjoni
Dan ir-Regolament jistipula r-regoli ġenerali għall-implimentazzjoni tar-Regolamenti Speċifiċi fir-rigward ta’:
(a)
il-finanzjament tan-nefqa;
(b)
is-sħubija, l-ipprogrammar, ir-rappurtar, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni;
(c)
is-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll li għandhom jiddaħħlu fis-seħħ mill-Istati Membri; u
(d)
l-approvazzjoni ta’ kontijiet.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“Regolamenti Speċifiċi” tfisser
-
Ir-Regolament (UE) Nru 516/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8);
-
Ir-Regolament (UE) Nru 513/2014 tal-Parlament u tal-Kunsill (9); u
-
kwalunkwe regolament ieħor li jipprevedi l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament.
(b)
“programmar” tfisser il-proċess tal-organizzazzjoni, it-teħid ta’ deċiżjonijiet u l-finanzjament f’diversi stadji maħsuba għall-implimentazzjoni, fuq bażi pluriennali, tal-azzjoni konġunta mill-Unjoni u mill-Istati Membri sabiex jinkisbu l-objettivi tar-Regolamenti Speċifiċi;
(c)
“azzjoni” tfisser proġett jew grupp ta’ proġetti magħżula mill-Awtorità Responsabbli tal-programm nazzjonali kkonċernat, jew taħt ir-responsabbiltà tagħha, li jikkontribwixxu għall-objettivi ġenerali u speċifiċi segwiti bir-Regolamenti Speċifiċi;
(d)
“azzjoni tal-Unjoni” tfisser azzjoni transnazzjonali jew azzjoni ta’ interess partikolari għall-Unjoni kif definit fir-Regolamenti Speċifiċi;
(e)
“proġett” tfisser il-mezzi speċifiċi, prattiċi użati għall-implimentazzjoni tal-azzjoni kollha jew parti minnha minn benefiċjarju ta’ kontribuzzjoni tal-Unjoni;
(f)
“assistenza ta’ emerġenza” tfisser proġett jew grupp ta’ proġetti li jindirizzaw sitwazzjoni ta’ emerġenza kif definit fir-Regolamenti Speċifiċi;
(g)
“benefiċjarju” tfisser ir-riċevitur ta’ kontribuzzjoni tal-Unjoni taħt proġett, kemm jekk korp pubbliku jew privat, organizzazzjonijiet internazzjonali jew il-Kumitat Internazzjonali tas-Salib l-Aħmar (“ICRC”), jew il-Federazzjoni Internazzjonali tas-Soċjetajiet Nazzjonali tas-Salib l-Aħmar u n-Nofs Qamar l-Aħmar.
KAPITOLU II
PRINĊIPJI TA’ ASSISTENZA
Artikolu 3
Prinċipji ġenerali
1. Ir-Regolamenti Speċifiċi għandhom jipprovdu appoġġ, permezz ta’ programmi nazzjonali, azzjonijiet tal-Unjoni u assistenza ta’ emerġenza, li jikkomplementaw intervent nazzjonali, reġjonali u lokali, li jsegwu l-objettivi tal-Unjoni, u li jirriżulta f’valur miżjud għall-Unjoni.
2. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-appoġġ provdut taħt ir-Regolamenti Speċifiċi u mill-Istati Membri huwa konsistenti mal-attivitajiet, il-politiki u l-prijoritajiet rilevanti tal-Unjoni u huwa komplementari ma’ strumenti oħra tal-Unjoni, filwaqt li jittieħed kont tal-kuntest speċifiku ta’ kull Stat Membru.
3. L-appoġġ provdut taħt ir-Regolamenti Speċifiċi għandu jiġi implimentat b’kooperazzjoni mill-qrib bejn il-Kummissjoni u l-Istati Membri.
4. F’konformità mar-responsabbiltajiet rispettivi, il-Kummissjoni u l-Istati Membri, flimkien mas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (“SEAE”) fir-rigward ta’ azzjonijiet f’pajjiżi terzi u b’rabta magħhom, għandhom jiżguraw koordinazzjoni bejn dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi, u ma’ politiki, strateġiji u strumenti oħra rilevanti tal-Unjoni, inklużi dawk fil-qafas tal-azzjoni esterna tal-Unjoni.
5. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri, flimkien mas-SEAE fejn adatt, għandhom jiżguraw li azzjonijiet f’pajjiżi terzi u b’rabta magħhom jitwettqu f’sinerġija u f’koerenza ma’ azzjonijiet oħrajn barra l-Unjoni appoġġati permezz ta’ strumenti tal-Unjoni. B’mod partikolari huma għandhom jiżguraw li dawk l-azzjonijiet:
(a)
ikunu koerenti mal-politika esterna tal-Unjoni, jirrispettaw il-prinċipju tal-koerenza fil-politika għall-iżvilupp, u jkunu koerenti mad-dokumenti ta’ programmazzjoni strateġika għar-reġjun jew il-pajjiż inkwistjoni;
(b)
jiffokaw fuq miżuri mhux orjentati lejn l-iżvilupp;
(c)
jaqdu l-interessi tal-politiki interni tal-Unjoni u huma konsistenti mal-attivitajiet imwettqa ġewwa l-Unjoni.
6. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom japplikaw il-prinċipju tal-ġestjoni finanzjarja tajba f’konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, b’mod partikolari f’konformità mal-prinċipji tal-ekonomija, l-effiċjenza u l-effikaċja kif previst fl-Artikolu 30 ta’ dak ir-Regolament.
7. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jiżguraw l-effikaċja tal-appoġġ provdut taħt ir-Regolamenti Speċifiċi, inkluż permezz ta’ monitoraġġ, rappurtar u evalwazzjoni.
8. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom iwettqu r-rwoli rispettivi tagħhom b’rabta ma’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi bl-għan li jitnaqqas il-piż amministrattiv għal benefiċjarji, l-Istati Membri u l-Kummissjoni, b’kont meħud tal-prinċipju tal-proporzjonalità.
Artikolu 4
Konformità mal-liġi tal-Unjoni u nazzjonali
L-azzjonijiet iffinanzjati mir-Regolamenti Speċifiċi għandhom jikkonformaw mal-liġi applikabbli tal-Unjoni u nazzjonali.
Artikolu 5
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu l-miżuri xierqa li jiżguraw li, meta jiġu implimentati azzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni huma protetti bl-applikazzjoni tal-miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, permezz ta’ kontrolli effettivi, bl-irkupru tal-ammonti mħallsa bi żball jekk jinstabu irregolaritajiet, u, fejn xieraq, b’penalitajiet amministrattivi u finanzjarji li jkunu effettivi, proporzjonati u dissważivi.
2. L-Istati Membri għandhom jipprekludu, jsibu u jikkoreġu l-irregolaritajiet u għandhom jirkupraw ammonti mħallsa indebitament flimkien ma’ kwalunkwe mgħax fuq pagamenti tardivi. Huma għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni dwar dawn, u jżommuha informata dwar progress sinifikattiv fil-proċedimenti amministrattivi u legali relatati.
3. Meta l-ammonti mħallsa indebitament lil benefiċjarju, minħabba tort jew negliġenza ta’ Stat Membru ma jistgħux jiġu rkuprati, dak l-Istat Membru għandu jkun responsabbli għar-rimborż tal-ammonti rilevanti lill-baġit tal-Unjoni.
4. L-Istati Membri għandhom joffru prevenzjoni effettiva kontra l-frodi, b’mod speċjali fir-rigward ta’ oqsma b’livell ogħla ta’ riskju. Tali prevenzjoni għandha taġixxi bħala deterrent, b’kont meħud tal-benefiċċji kif ukoll tal-proporzjonalità tal-miżuri.
5. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 58 rigward l-obbligi ta’ Stati Membri speċifikati fil-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu.
6. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, l-frekwenza tar-rappurtar tal-irregolaritajiet u l-format tar-rappurtar li għandu jintuża. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adotti skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 59(2).
7. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa ta’ awditu, abbażi tad-dokumenti u fuq il-post, fuq il-benefiċjarji kollha tal-għotja, il-kuntratturi u s-sottokuntratturi li jkunu rċevew il-fondi tal-Unjoni f’konformità ma’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi.
8. L-OLAF jista’ jwettaq investigazzjonijiet, inklużi kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post, f’konformità mad-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 (10) u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (11), bil-ħsieb li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal- Unjoni b’rabta ma’ ftehim ta’ għotja, deċiżjoni ta’ għotja jew kuntratt iffinanzjat f’konformità ma’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi.
9. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1, 7 u 8, il-ftehimiet ta’ kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi u ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali, kuntratti, ftehimiet ta’ għotja u deċiżjonijiet ta’ għotja li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi għandu b’mod espliċitu jkun fihom dispożizzjonijiet li jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF biex iwettqu tali awditi, u investigazzjonijiet, skont il-kompetenzi rispettivi tagħhom.
KAPITOLU III
QAFAS FINANZJARJU GĦAL AZZJONIJIET TAL-UNJONI, ASSISTENZA TA’ EMERĠENZA U TEKNIKA
Artikolu 6
Qafas ta’ implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-ammont globali magħmul disponibbli għal azzjonijiet tal-Unjoni, assistenza ta’ emerġenza u assistenza teknika b’inizjattiva tal-Kummissjoni taħt l-approprjazzjonijiet annwali tal-baġit tal-Unjoni.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, il-programm ta’ ħidma għal azzjonijiet tal-Unjoni u assistenza ta’ emerġenza. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 59(3).
3. Sabiex tiġi żgurata disponibbiltà fil-ħin ta’ riżorsi, il-Kummissjoni tista’ separatament tadotta programm ta’ ħidma għal assistenza ta’ emerġenza.
4. L-azzjonijiet tal-Unjoni, l-assistenza ta’ emerġenza u l-assistenza teknika jistgħu jiġu implimentati fuq inizjattiva tal-Kummissjoni direttament, mill-Kummissjoni jew permezz ta’ aġenziji eżekuttivi jew indirettament, minn entitajiet u persuni li mhumiex Stati Membri f’konformità mal-Artikolu 60 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Artikolu 7
Assistenza ta’ emerġenza
1. B’rispons għal sitwazzjoni ta’ emerġenza kif definita fir-Regolamenti Speċifiċi, il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tipprovdi assistenza ta’ emerġenza. F’dawn il-każijiet, hija għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fil-ħin.
2. Fi ħdan il-limiti tar-riżorsi disponibbli, l-assistenza ta’ emerġenza tista’ tammonta għal 100 % tan-nefqa eliġibbli.
3. L-assistenza ta’ emerġenza tista’ tikkonsisti minn assistenza fl-Istati Membri u f’pajjiżi terzi f’konformità mal-objettivi u l-azzjonijiet definiti fir-Regolamenti Speċifiċi.
4. L-assistenza ta’ emerġenza tista’ tappoġġa n-nefqa ta’ appoġġ li tkun iġġarrbet qabel id-data tas-sottomissjoni tal-applikazzjoni għall-għotja jew talba għal assistenza, iżda mhux qabel l-1 ta’ Jannar 2014, meta meħtieġ għall-implimentazzjoni tal-azzjoni.
5. L-assistenza ta’ emerġenza tista’ tkun fil-forma ta’ għotjiet mogħtija direttament lill-aġenziji tal-Unjoni.
Artikolu 8
Azzjonijiet tal-Unjoni u assistenza ta’ emerġenza f’pajjiżi terzi jew b’rabta magħhom
1. Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tiffinanzja azzjonijiet tal-Unjoni u assistenza ta’ emerġenza f’pajjiżi terzi jew b’rabta magħhom skont l-objettivi u l-azzjonijiet definiti fir-Regolamenti Speċifiċi.
2. Fejn dawn l-azzjonijiet jiġu implimentati direttament, l-entitajiet li ġejjin għandhom jitħallew jissottomettu applikazzjonijiet għal għotja:
(a)
Stati Membri;
(b)
pajjiżi terzi, f’każijiet debitament ġustifikati fejn għotja hija meħtieġa biex jinkisbu l-objettivi ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi;
(c)
korpi konġunti stabbiliti minn pajjiżi terzi u l-Unjoni jew mill-Istati Membri;
(d)
organizzazzjonijiet internazzjonali, inklużi organizzazzjonijiet reġjonali, il-korpi tan-Nazzjonijiet Uniti, dipartimenti u missjonijiet, istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali u banek tal-iżvilupp u istituzzjonijiet ta’ ġurisdizzjoni internazzjonali sakemm jikkontribwixxu għall-objettivi tar-Regolament(i) Speċifiku/Speċifiċi kkonċernat(i);
(e)
l-ICRC u l-Federazzjoni Internazzjonali tas-Soċjetajiet Nazzjonali tas-Salib l-Aħmar u n-Nofs Qamar l-Aħmar;
(f)
organizzazzjonijiet mhux governattivi stabbiliti u rreġistrati fl-Unjoni u fil-pajjiżi assoċjati mal-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen;
(g)
Aġenziji tal-Unjoni għall-assistenza ta’ emerġenza.
Artikolu 9
Assistenza teknika fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni
1. Fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni jew f’isimha, ir-Regolamenti Speċifiċi jistgħu jappoġġaw il-miżuri u attivitajiet preparatorji, ta’ monitoraġġ, assistenza teknika u amministrattiva, evalwazzjoni, awditu u kontroll meħtieġa għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi.
2. Il-miżuri u attivitajiet imsemmijin fil-paragrafu 1 jistgħu jinkludu:
(a)
assistenza għal tħejjija u valutazzjoni tal-proġett;
(b)
appoġġ għal tisħiħ istituzzjonali u bini tal-kapaċitajiet amministrattivi għall-ġestjoni effettiva ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi;
(c)
miżuri marbuta mal-analiżi, il-ġestjoni, il-monitoraġġ, l-iskambju tal-informazzjoni u l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi, kif ukoll miżuri marbuta mal-implimentazzjoni ta’ sistemi tal-kontroll u assistenza teknika u amministrattiva;
(d)
evalwazzjonijiet, rapporti ta’ esperti, statistika u studji, inklużi dawk ta’ natura ġenerali dwar il-funzjonament tar-Regolamenti Speċifiċi;
(e)
azzjonijiet li jxerrdu informazzjoni, jappoġġaw netwerking, iwettqu attivitajiet ta’ komunikazzjoni, iqajmu kuxjenza u jippromwovu l-kooperazzjoni u l-iskambji tal-esperjenza, inkluż ma’ partijiet terzi. Sabiex iġibu aktar effiċjenza fil-komunikazzjoni mal-pubbliku inġenerali u sinerġiji aktar b’saħħithom bejn l-attivitajiet ta’ komunikazzjoni mwettqa fuq inizjattiva tal-Kummissjoni, ir-riżorsi allokati għal azzjonijiet ta’ komunikazzjoni taħt dan ir-Regolament għandhom jikkontribwixxu wkoll biex tiġi koperta l-komunikazzjoni korporattiva tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni sakemm dawk ikunu marbuta mal-objettivi ġenerali ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi;
(f)
l-installazzjoni, l-aġġornament, l-operat u l-interkonnessjoni ta’ sistemi kompjuterizzati għal ġestjoni, monitoraġġ, awditu, kontroll u evalwazzjoni;
(g)
id-disinn ta’ qafas komuni għal evalwazzjoni u monitoraġġ, kif ukoll sistema ta’ indikaturi, b’kont meħud, fejn huwa xieraq, ta’ indikaturi nazzjonali;
(h)
azzjonijiet li jtejbu l-metodi ta’ evalwazzjoni u l-iskambju ta’ informazzjoni dwar il-prassi ta’ evalwazzjoni;
(i)
konferenzi, seminars, sessjonijiet ta’ ħidma u miżuri oħra komuni ta’ informazzjoni u taħriġ dwar l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi għal awtoritajiet kompetenti u benefiċjarji;
(j)
azzjonijiet relatati mas-sejbien u l-prevenzjoni tal-frodi;
(k)
azzjonijiet marbuta mal-awditu.
3. Il-miżuri u azzjonijiet imsemmijin fil-paragrafu jistgħu jikkonċernaw ukoll l-oqfsa finanzjarji preċedenti u sussegwenti.
KAPITOLU IV
PROGRAMMI NAZZJONALI
TAQSIMA 1
Qafas ta’ Programmar u Implimentazzjoni
Artikolu 10
Programmar
L-objettivi tar-Regolamenti Speċifiċi għandhom jiġu segwiti fi ħdan il-qafas ta’ programmar pluriennali għall-perijodu 2014-2020, soġġett għal reviżjoni ta’ nofs it-terminu f’konformità mal-Artikolu 15.
Artikolu 11
Intervent sussidjarju u proporzjonat
1. L-Istati Membri u l-awtoritajiet kompetenti tagħhom kif speċifikat fl-Artikolu 25 għandhom ikunu responsabbli għall-implimentazzjoni ta’ programmi u t-twettiq tal-kompiti tagħhom taħt dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi fil-livell xieraq, f’konformità mal-qafas istituzzjonali, legali u finanzjarju tal-Istat Membru kkonċernat u soġġett għal konformità ma’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi.
2. L-arranġamenti għall-implimentazzjoni u l-użu tal-appoġġ provdut taħt ir-Regolamenti Speċifiċi, u b’mod partikolari r-riżorsi finanzjarji u amministrattivi meħtieġa b’rabta mar- rappurtar, l-evalwazzjoni, il-ġestjoni u l-kontroll, għandhom iqisu l-prinċipju ta’ proporzjonalità filwaqt li jqisu wkoll il-livell ta’ appoġġ allokat, biex b’hekk jitnaqqas il-piż amministrattiv u tiġi faċilitata l-implimentazzjoni effiċjenti.
Artikolu 12
Sħubija
1. Kull Stat Membru għandu, f’konformità mar-regoli u prassi nazzjonali tiegħu u soġġett għal kwalunkwe rekwiżit applikabbli ta’ sigurtà, jorganizza sħubija mal-awtoritajiet u l-korpi rilevanti, għat-twettiq tar-rwol stabbilit fil-paragrafu 3. Is-sħubija għandha tinsilet minn fost awtoritajiet pubbliċi rilevanti fil-livell nazzjonali, reġjonali u lokali fejn applikabbli. Hija għandha wkoll, fejn meqjus xieraq, tinkludi organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti, organizzazzjonijiet mhux governattivi u msieħba soċjali.
2. Is-sħubija għandha titwettaq b’konformità sħiħa mal-ġurisdizzjoni istituzzjonali, legali u finanzjarja rispettiva ta’ kull kategorija tas-sħab.
3. L-Istat Membru għandu jinvolvi s-sħubija fit-tħejjija, l-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni ta’ programmi nazzjonali. Il-kompożizzjoni tas-sħubija tista’ tvarja fi stadji differenti tal-programm.
4. Kull Stat Membru għandu jistabbilixxi kumitat ta’ monitoraġġ biex jappoġġa l-implimentazzjoni tal-programmi nazzjonali.
5. Il-Kummissjoni tista’ tipprovdi gwida dwar il-monitoraġġ tal-programmi nazzjonali u, meta meħtieġ u bi qbil mal-Istat Membru kkonċernat, tista’ tipparteċipa fil-ħidma tal-kumitat ta’ monitoraġġ f’kapaċità konsultattiva.
Artikolu 13
Djalogu ta’ Politika
1. Sabiex tiġi ffaċilitata t-tħejjija tal-programmi nazzjonali, kull Stat Membru u l-Kummissjoni għandu jkollhom djalogu fil-livell ta’ uffiċjali għolja, b’kont meħud tal-iskadenzi indikattivi rilevanti stipulati fl-Artikolu 14. Id-djalogu għandu jiffoka fuq ir-riżultati ġenerali li għandhom jinkisbu permezz tal-programmi nazzjonali biex jiġu indirizzati l-ħtiġijiet u l-prijoritajiet tal-Istati Membri fl-oqsma ta’ intervent koperti mir-Regolamenti Speċifiċi, b’kont meħud tas-sitwazzjoni ta’ referenza fl-Istat Membru kkonċernat u l-objettivi tar-Regolamenti Speċifiċi. Id-djalogu għandu wkoll iservi ta’ opportunità għal skambju ta’ fehmiet dwar l-azzjonijiet tal-Unjoni. L-eżitu tad-djalogu għandu jservi ta’ gwida għat-tħejjija u l-approvazzjoni tal-programmi nazzjonali u għandu jinkludi indikazzjoni tad-data prevista għas-sottomissjoni mill-Istati Membri tal-programmi nazzjonali lill-Kummissjoni, li għandha tippermetti l-adozzjoni fil-ħin tal-programm. Dak l-eżitu għandu jiġi rreġistrat f’minuti maqbula.
2. Fil-każi ta’ azzjonijiet li għandhom jiġu implimentati f’pajjiżi terzi u b’rabta magħhom, dawn l-azzjonijiet ma għandhomx ikunu direttament orjentati lejn l-iżvilupp u d-djalogu ta’ politika għandu jsegwi koerenza sħiħa mal-prinċipji u l-objettivi ġenerali tal-azzjoni esterna tal-Unjoni u l-politika barranija fir-rigward tal-pajjiż jew ir-reġjun ikkonċernat.
3. Wara l-konklużjoni tad-djalogi ta’ politika, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew bl-eżitu ġenerali.
4. Jekk jitqies adatt minn Stat Membru u mill-Kummissjoni, id-djalogu ta’ politika jista’ jiġi ripetut wara r-reviżjoni ta’ nofs it-terminu msemmija fl-Artikolu 15, sabiex jiġu vvalutati mill-ġdid il-ħtiġijiet ta’ dak l-Istat Membru u l-prijoritajiet tal-Unjoni.
Artikolu 14
Tħejjija u approvazzjoni ta’ programmi nazzjonali
1. Kull Stat Membru għandu jipproponi, abbażi tal-eżitu tad-djalogu ta’ politika msemmi fl-Artikolu 13(1), programm nazzjonali pluriennali f’konformità mar-Regolamenti Speċifiċi.
2. Kull programm nazzjonali propost għandu jkopri s-snin finanzjarji tal-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020 u għandu jikkonsisti mill-elementi li ġejjin:
(a)
deskrizzjoni tas-sitwazzjoni ta’ referenza fl-Istat Membru, flimkien mal-informazzjoni fattwali neċessarja biex ir-rekwiżiti jiġu vvalutati korrettament;
(b)
analiżi tar-rekwiżiti fl-Istat Membru u l-objettivi nazzjonali maħsuba biex jilħqu dawk ir-rekwiżiti matul il-perijodu kopert mill-programm;
(c)
strateġija xierqa li tidentifika l-objettivi li għandhom jiġu segwiti bl-appoġġ tal-baġit tal-Unjoni, b’miri għall-kisba tagħhom, skeda taż-żmien indikattiva u eżempji ta’ azzjonijiet previsti biex jintlaħqu dawk l-objettivi;
(d)
deskrizzjoni ta’ kif l-objettivi tar-Regolamenti Speċifiċi huma koperti;
(e)
il-mekkaniżmi li jiżguraw koordinazzjoni bejn l-istrumenti stabbiliti mir-Regolamenti Speċifiċi u strumenti oħra tal-Unjoni u nazzjonali;
(f)
informazzjoni dwar il-qafas ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni li għandu jiddaħħal fis-seħħ u l-indikaturi li għandhom jintużaw biex ikejlu l-progress fl-implimentazzjoni tal-objettivi segwiti b’rabta mas-sitwazzjoni ta’ referenza fl-Istat Membru;
(g)
dispożizzjonijiet ta’ implimentazzjoni għall-programm nazzjonali li jinkludu l-identifikazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti, u deskrizzjoni fil-qosor tas-sistema prevista ta’ ġestjoni u ta’ kontroll;
(h)
deskrizzjoni fil-qosor tal-approċċ magħżul għall-implimentazzjoni tal-prinċipju ta’ sħubija stabbilit fl-Artikolu 12;
(i)
abbozz ta’ pjan ta’ finanzjament maqsum b’mod indikattiv skont kull sena finanzjarja tal-perijodu, inkluż indikazzjoni tan-nefqa tal-assistenza teknika;
(j)
il-mekkaniżmi u l-metodi li għandhom jintużaw biex jippubbliċizzaw il-programm nazzjonali.
3. L-Istati Membri għandhom jissottomettu l-programmi nazzjonali proposti lill-Kummissjoni mhux aktar tard minn tliet xhur wara l-konklużjoni tad-djalogu ta’ politika msemmi fl-Artikolu 13.
4. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, il-mudell li skontu għandhom jitfasslu l-programmi nazzjonali. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 59(3).
5. Qabel ma tapprova programm nazzjonali propost, il-Kummissjoni għandha teżamina:
(a)
il-konsistenza tiegħu mal-objettivi tar-Regolamenti Speċifiċi u l-eżitu tal-djalogu ta’ politika msemmi fl-Artikolu 13(1);
(b)
id-distribuzzjoni tal-finanzjament tal-Unjoni fost l-objettivi fid-dawl tar-rekwiżiti tar-Regolamenti Speċifiċi, u fejn rilevanti, il-ġustifikazzjoni għal kwalunkwe devjazzjoni mill-ishma minimi stabbiliti fir-Regolamenti Speċifiċi;
(c)
ir-rilevanza tal-objettivi, il-miri, l-indikaturi, l-iskeda taż-żmien u l-eżempji tal-azzjonijiet previsti fil-programm nazzjonali propost fid-dawl tal-istrateġija proposta mill-Istati Membri;
(d)
ir-rilevanza tad-dispożizzjonijiet ta’ implimentazzjoni msemmija fil-punt (g) tal-paragrafu 2 fid-dawl tal-azzjonijiet previsti;
(e)
il-konformità tal-programm propost mal-liġi tal-Unjoni;
(f)
il-komplementarjetà mal-appoġġ provdut minn fondi oħra tal-Unjoni, inkluż il-Fond Soċjali Ewropew;
(g)
fejn applikabbli taħt Regolament Speċifiku, għal objettivi u eżempji ta’ azzjonijiet f’pajjiżi terzi jew b’rabta magħhom, koerenza mal-prinċipji u l-objettivi ġenerali tal-azzjoni esterna u l-politika barranija tal-Unjoni relatata mal-pajjiż jew ir-reġjun ikkonċernat.
6. Il-Kummissjoni għandha tagħmel osservazzjonijiet fi żmien tliet xhur mid-data tas-sottomissjoni tal-programm nazzjonali propost. Fejn il-Kummissjoni tqis li programm nazzjonali propost huwa inkonsistenti mal-objettivi tar-Regolament Speċifiku, fid-dawl tal-istrateġija nazzjonali, jew li l-finanzjament tal-Unjoni li għandu jiġi allokat għal dawk l-objettivi mhuwiex suffiċjenti jew li l-programm ma jikkonformax mal-liġi tal-Unjoni, hija għandha tistieden lill-Istat Membru kkonċernat biex jipprovdi l-informazzjoni addizzjonali kollha meħtieġa u, fejn xieraq, biex jimmodifika l-programm nazzjonali propost.
7. Il-Kummissjoni għandha tapprova kull programm nazzjonali mhux aktar tard minn sitt xhur wara s-sottomissjoni formali mill-Istat Membru, dment li kwalunkwe osservazzjoni magħmula mill-Kummissjoni tkun ġiet ikkunsidrata b’mod adegwat.
8. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 7, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew dwar l-eżitu ġenerali tal-applikazzjoni tal-paragrafi 5 u 6, inkluż il-konformità ma’ jew id-deroga mill-perċentwali minimi stabbiliti għal kull objettiv fir-Regolamenti Speċifiċi rilevanti.
9. Fid-dawl ta’ ċirkostanzi ġodda jew mhux previsti, fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni jew tal-Istat Membru kkonċernat, programm nazzjonali approvat jista’ jiġi rieżaminat u, jekk meħtieġ, rivedut għall-bqija tal-perijodu ta’ programmar.
Artikolu 15
Reviżjoni ta’ nofs it-terminu
1. Fl-2018, il-Kummissjoni u kull Stat Membru għandhom jirrevedu is-sitwazzjoni, fid-dawl tar-rapporti ta’ evalwazzjoni interim ppreżentati mill-Istati Membri f’konformità mal-punt (a) tal-Artikolu 57(1), u fid-dawl ta’ żviluppi fil-politiki tal-Unjoni u fl-Istat Membru kkonċernat.
2. Wara din ir-reviżjoni, u fid-dawl tal-eżitu tagħha, il-programmi nazzjonali jistgħu jiġu riveduti.
3. Ir-regoli stabbiliti fl-Artikolu 14 dwar it-tħejjija u l-approvazzjoni ta’ programmi nazzjonali għandhom japplikaw mutatis mutandis għat-tħejjija u l-approvazzjoni tal-programmi nazzjonali riveduti.
4. Wara t-tlestija tar-reviżjoni ta’ nofs it-terminu u bħala parti mill-evalwazzjoni interim imsemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 57(2), il-Kummissjoni għandha tagħti rapport dwar ir-reviżjoni ta’ nofs it-terminu lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni.
Artikolu 16
Struttura ta’ finanzjament
1. Il-kontribuzzjonijiet finanzjarji provduti taħt il-programmi nazzjonali għandhom jieħdu l-forma ta’ għotjiet.
2. L-azzjonijiet appoġġati taħt il-programmi nazzjonali għandhom ikunu kkonfinanzjati minn sorsi pubbliċi jew privati, għandhom ikunu ta’ natura mingħajr skop ta’ qligħ u ma għandhomx ikunu soġġetti għal finanzjament minn sorsi oħra koperti mill-baġit tal-Unjoni.
3. Il-kontribuzzjoni mill-baġit tal-Unjoni ma għandhiex teċċedi l-75 % tan-nefqa totali eliġibbli ta’ proġett.
4. Il-kontribuzzjoni mill-baġit tal-Unjoni tista’ tiżdied sa 90 % taħt azzjonijiet speċifiċi jew prijoritajiet strateġiċi kif definiti fir-Regolamenti Speċifiċi.
5. Il-kontribuzzjoni mill-baġit tal-Unjoni tista’ tiżdied għal 90 % f’ċirkostanzi eċċezzjonali debitament ġustifikati, pereżempju meta, minħabba pressjoni ekonomika fuq il-baġit nazzjonali, il-proġetti ma jkunux jistgħu jiġu implimentati b’mod ieħor u l-objettivi tal-programm nazzjonali ma jkunux jistgħu jintlaħqu.
6. Il-kontribuzzjoni mill-baġit tal-Unjoni għall-assistenza teknika fuq l-inizjattiva tal-Istati Membri tista’ tammonta għal 100 % tan-nefqa totali eliġibbli.
Artikolu 17
Prinċipji ġenerali ta’ eliġibbiltà
1. L-eliġibbiltà tan-nefqa għandha tiġi determinata abbażi ta’ regoli nazzjonali, minbarra fejn regoli speċifiċi huma stabbiliti f’dan ir-Regolament jew fir-Regolamenti Speċifiċi.
2. F’konformità mar-Regolamenti Speċifiċi, biex in-nefqa tkun eliġibbli, din għandha tkun:
(a)
fl-ambitu tar-Regolamenti Speċifiċi u l-objettivi tagħhom;
(b)
meħtieġa għat-twettiq tal-attivitajiet koperti mill-proġett ikkonċernat;
(c)
raġonevoli u konformi mal-prinċipji ta’ ġestjoni finanzjarja tajba, b’mod partikolari l-valur għal flus u kost-effettività.
3. In-nefqa għandha tkun eliġibbli għal appoġġ taħt ir-Regolament Speċifiku jekk:
(a)
tkun iġġarrbet minn benefiċjarju bejn l-1 ta’ Jannar 2014 u l-31 ta’ Diċembru 2022; u
(b)
tkun ġiet attwalment imħallsa mill-Awtorità Responsabbli nominata bejn l-1 ta’ Jannar 2014 u t-30 ta’ Ġunju 2023.
4. B’derogamill-paragrafu 3, in-nefqa mħallsa fl-2014 għandha tkun ukoll eliġibbli meta din tkun tħallset mill-Awtorità Responsabbli qabel in-nomina formali tagħha f’ konformita’ mal-Artikolu 26, dment li s-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll applikati qabel in-nomina formali jkunu essenzjalment l-istess bħal dawk fis-seħħ wara n-nomina formali tal-Awtorità Responsabbli.
5. In-nefqa inkluża fit-talbiet għall-pagamenti mill-benefiċjarju lill-Awtorità Responsabbli għandha tkun iġġustifikata b’fatturi jew dokumenti ta’ kontabbiltà ta’ valur probatorju ekwivalenti, ħlief għal forom ta’ appoġġ taħt il-punti (b), (c) u (d) tal-Artikolu 18(1). Għal dawn il-forom ta’ appoġġ, permezz ta’ deroga mill-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu, l-ammonti inklużi fit-talba għal pagament għandhom ikunu l-kost rimborżat lill-benefiċjarju mill-Awtorità Responsabbli.
6. Id-dħul nett direttament ġenerat bi proġett matul l-implimentazzjoni tiegħu li ma ġiex ikkunsidrat fil-mument tal-approvazzjoni tal-proġett, għandu jitnaqqas min-nefqa eliġibbli tal-proġett l-aktar tard fit-talba għal pagament finali sottomessa mill-benefiċjarju.
Artikolu 18
Nefqa eliġibbli
1. In-nefqa eliġibbli tista’ tiġi rimborżata bil-metodi li ġejjin:
(a)
rimborż ta’ kosti eliġibbli attwalment imġarrba u mħallsa, flimkien ma’, fejn applikabbli, deprezzament;
(b)
skali standard ta’ kosti għal kull unità;
(c)
somom f’daqqa;
(d)
finanzjament b’rata fissa determinat bl-applikazzjoni ta’ perċentwali għal kategorija waħda jew aktar ta’ kosti definiti.
2. L-opzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jiġu kkombinati fejn kull opzjoni tkopri kategoriji differenti ta’ kosti jew fejn jintużaw għal proġetti differenti li jiffurmaw parti minn azzjoni jew għal fażijiet suċċessivi ta’ azzjoni.
3. Fejn proġett jiġi implimentat esklussivament permezz tal-akkwist pubbliku ta’ xogħlijiet, oġġetti jew servizzi, il-punt (a) biss tal- paragrafu 1 għandu japplika. Fejn l-akkwist pubbliku fi ħdan proġett huwa limitat għal ċerti kategoriji ta’ kosti, l-opzjonijiet kollha msemmija fil-paragrafu 1 jistgħu japplikaw.
4. L-ammonti msemmija fil-punt (b), (c) u (d) tal- paragrafu 1 għandhom jiġu stabbiliti b’wieħed mill-modi li ġejjin:
(a)
metodu ta’ kalkolu ġust, ekwu u verifikabbli bbażat fuq:
(i)
data statistika jew informazzjoni oġġettiva oħra;
(ii)
id-data storika vverifikata ta’ benefiċjarji individwali; jew
(iii)
l-applikazzjoni tal-prassi normali ta’ kontabbiltà tal-kosti ta’ benefiċjarji individwali;
(b)
f’konformità mar-regoli għall-applikazzjoni ta’ skala korrispondenti ta’ kosti unitarji, somom f’daqqa u rati fissi applikabbli f’politiki tal-Unjoni għal tip simili ta’ proġett u benefiċjarju;
(c)
f’konformità mar-regoli għall-applikazzjoni ta’ skala korrispondenti ta’ spejjeż għal kull unità, somom f’daqqa u rati fissi applikati skont skemi għall-għotjiet iffinanzjati għal kollox mill-Istat Membru kkonċernat għal tip simili ta’ proġett u benefiċjarju.
5. Id-dokument li jistabbilixxi l-kundizzjonijiet għal appoġġ għal kull proġett għandu jistabbilixxi l-metodu li għandu jiġi applikat għall-istabbiliment tal-kosti tal-proġett u l-kundizzjonijiet għall-pagament tal-għotja.
6. Fejn l-implimentazzjoni ta’ proġett tagħti lok għal kosti indiretti, dawn jistgħu jiġu kkalkolati bħala rata fissa f’wieħed mill-modi segwenti:
(a)
rata fissa sa 25 % tal-kosti diretti eliġibbli, dment li dik ir-rata tiġi kalkolata abbażi ta’ metodu ta’ kalkolu ġust, ekwu u verifikabbli jew metodu applikat taħt skemi għal għotjiet iffinanzjati għal kollox mill-Istat Membru kkonċernat għal tip simili ta’ proġett u benefiċjarju;
(b)
rata fissa sa massimu ta’ 15 % ta’ kosti diretti tal-persunal eliġibbli mingħajr ma jkun hemm obbligu fuq l-Istat Membru kkonċernat li jagħmel kalkolu biex tiġi ddeterminata r-rata applikabbli;
(c)
rata fissa applikata għal kosti diretti eliġibbli bbażata fuq metodi eżistenti u rati korrispondenti, applikabbli fil-politiki tal-Unjoni għal tip simili ta’ proġett u benefiċjarju.
7. Għall-għanijiet li jiġu ddeterminati n-nefqiet tal-persunal fir-rigward tal-implimentazzjoni ta’ proġett, ir-rata fis-siegħa applikabbli tista’ tiġi kkalkulata billi jiġu diviżi l-aħħar nefqiet ta’ impjieg gross annwali dokumentati b’ 1 720 siegħa.
8. Barra mill-metodi stipulati fil-paragrafu 4, fejn il-kontribuzzjoni mill-baġit tal-Unjoni ma teċċedix il-EUR 100 000, l-ammonti msemmija fil-punti (b), (c) u (d) tal-paragrafu 1 jistgħu jiġu stabbiliti abbażi ta’ każ b’każ b’referenza għal abbozz ta’ baġit maqbul ex ante mill-Awtorità Responsabbli.
9. Il-kosti tad-deprezzament jistgħu jiġu kkunsidrati bħala eliġibbli fejn il-kundizzjonijiet li ġejjin ikunu ssodisfati:
(a)
ir-regoli ta’ eliġibbiltà tal-programm jippermettu dan;
(b)
l-ammont tan-nefqa huwa ġġustifikat permezz ta’ dokumenti li jappoġġjawh li għandhom valur probatorju ekwivalenti għall-fatturi għal kosti eliġibbli fejn ir-rimborż ingħata fil-forma msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 1;
(c)
il-kosti marbuta esklussivament mal-perijodu ta’ appoġġ għall-proġett;
(d)
appoġġ mill-baġit tal-Unjoni ma jkunx ikkontribwixxa għall-akkwist tal-assi deprezzati.
10. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 43, għall-fini tal-paragrafu 8 ta’ dan l-Artikolu l-Istati Membri li l-munita tagħhom mhijiex l-euro istgħu jużaw ir-rata ta’ konverżjoni tal-euro stabbilita fid-data tal-approvazzjoni tal-proġett jew l-iffirmar tal-ftehim dwar il-proġett abbażi tar-rata ta’ skambju tal-kontabbiltà ta’ kull xahar ippubblikata elettronikament mill-Kummissjoni. Ir-rata ta’ konverżjoni tal-euro ma għandhiex tkun soġġetta għal modifika matul il-proġett.
Artikolu 19
Nefqa ineliġibbli
L-ispejjeż segwenti ma għandhiex tkun eliġibbli għal kontribuzzjoni mill-baġit tal-Unjoni taħt ir-Regolamenti Speċifiċi:
(a)
imgħax fuq id-dejn;
(b)
ix-xiri ta’ art mhux mibnija;
(c)
ix-xiri ta’ art mibnija, meta l-art hi meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-proġett, f’ammont li jeċċedi 10 % tan-nefqa totali eliġibbli għall-proġett ikkonċernat;
(d)
it-taxxa fuq il-valur miżjud (VAT) ħlief fejn ma tkunx tista’ tiġi rkuprata skont il-liġi tal-VAT nazzjonali.
Artikolu 20
Għajnuna teknika fuq l-inizjattiva tal-Istati Membri
1. Fuq l-inizjattiva ta’ Stat Membru għal kull programm nazzjonali, ir-Regolamenti Speċifiċi jistgħu jappoġġaw azzjonijiet għal preparazzjoni, ġestjoni, monitoraġġ, evalwazzjoni, informazzjoni u komunikazzjoni, netwerking, kontroll u awditu, kif ukoll miżuri għat-tisħiħ tal-kapaċità amministrattiva għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi.
2. Il-miżuri msemmijin fil-paragrafu 1 jistgħu jinkludu:
(a)
nefqa marbuta mal-preparazzjoni, l-għażla, l-istima, il-ġestjoni u l-monitoraġġ tal-programm, azzjonijiet jew proġetti;
(b)
nefqa marbuta ma’ awditi u kontrolli fuq il-post ta’ azzjonijiet jew proġetti;
(c)
nefqa marbuta ma’ evalwazzjonijiet tal-programm, azzjonijiet jew proġetti;
(d)
nefqa marbuta ma’ informazzjoni, tixrid u trasparenza b’rabta mal-programm, azzjonijiet jew proġetti, inkluża n-nefqa li tirriżulta mill-applikazzjoni tal-Artikolu 53 u n-nefqa għall-kampanji ta’ informazzjoni u sensibilizzazzjoni dwar l-għan tal-programm, organizzati, fost oħrajn, fil-livell lokali;
(e)
nefqa għall-akkwist, l-installazzjoni u l-manutenzjoni ta’ sistemi kompjuterizzati għall-ġestjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi;
(f)
n-nefqa fuq laqgħat ta’ kumitati u sottokumitati ta’ monitoraġġ marbuta mal-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet, inkluż l-ispiża ta’ esperti u parteċipanti oħra fil-kumitati u inklużi parteċipanti minn pajjiżi terzi, fejn il-preżenza tagħhom hija essenzjali għall-implimentazzjoni effettiva ta’ programmi, azzjonijiet jew proġetti;
(g)
n-nefqa għat-tisħiħ tal-kapaċità amministrattiva għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi.
3. L-approprjazzjonijiet jistgħu jintużaw mill-Istati Membri biex jappoġġaw azzjonijiet għat-tnaqqis tal-piż għall-benefiċjarji u l-awtoritajiet kompetenti msemmija fl-Artikolu 25, amministrattiv, inklużi sistemi ta’ skambju ta’ data elettronika, u azzjonijiet li jsaħħu l-kapaċità tal-awtoritajiet u l-benefiċjarji tal-Istati Membri sabiex jamministraw u jużaw l-appoġġ previst taħt ir-Regolamenti Speċifiċi.
4. L-azzjonijiet jistgħu jikkonċernaw ukoll l-oqfsa finanzjarji preċedenti u sussegwenti.
5. Meta awtorità kompetenti waħda jew aktar ikunu komuni għal aktar minn programm nazzjonali wieħed, l-approprjazzjonijiet għan-nefqa tal-assistenza teknika fuq kull wieħed mill-programmi kkonċernati jistgħu jiġu amalgamati, parzjalment jew b’mod sħiħ.
TAQSIMA 2
Ġestjoni u Kontroll
Artikolu 21
Prinċipji ġenerali tas-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll
Għall-implimentazzjoni tal-programm nazzjonali tiegħu, kull Stat Membru għandu jistabbilixxi sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll, li għandhom jipprevedu:
(a)
deskrizzjoni tal-funzjonijiet ta’ kull awtorità involuta fil-ġestjoni u l-kontroll, u fl-allokazzjoni ta’ funzjonijiet fi ħdan kull awtorità;
(b)
konformità mal-prinċipju tas-separazzjoni tal-funzjonijiet bejn dawn l-awtoritajiet u fi ħdanhom;
(c)
proċeduri li jiżguraw il-korrettezza u r-regolarità tan-nefqa ddikjarata;
(d)
sistemi kompjuterizzati għall-kontabbiltà, għall-ħżin u t-trasmissjoni ta’ data finanzjarja u data dwar indikaturi, għall-monitoraġġ u għar-rappurtar;
(e)
sistemi għar-rappurtar u l-monitoraġġ fejn l-Awtorità Responsabbli tafda t-twettiq tal-kompiti lil korp ieħor;
(f)
arranġamenti għall-awditjar tal-funzjonament tas-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll;
(g)
sistemi u proċeduri sabiex jiżguraw sekwenza adegwata tat-transazzjonijiet;
(h)
il-prevenzjoni, l-individwazzjoni u l-korrezzjoni ta’ irregolaritajiet, inkluż frodi, u l-irkupru ta’ ammonti mħallsa indebitament, flimkien ma’ kwalunkwe imgħax fuq pagamenti tardivi.
Artikolu 22
Responsabbiltajiet taħt ġestjoni kondiviża
F’konformità mal-prinċipju tal-ġestjoni kondiviża, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom ikunu responsabbli għall-ġestjoni u l-kontroll ta’ programmi nazzjonali konformement mar-responsabbiltajiet rispettivi tagħhom stabbiliti f’dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi.
Artikolu 23
Responsabbiltajiet tal-benefiċjarji
Il-benefiċjarji għandhom jikkooperaw b’mod sħiħ mal-Kummissjoni u l-awtoritajiet kompetenti meta jwettqu l-funzjonijiet u l-kompiti tagħhom b’rabta mar-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi.
Artikolu 24
Responsabbiltajiet tal-Istati Membri
1. L-Istati Membri għandhom jissodisfaw l-obbligi tal-ġestjoni, il-kontroll u l-awditu u jerfgħu r-responsabbiltajiet riżultanti, li huma stabbiliti fir-regoli dwar il-ġestjoni konġunta stipulati fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u dan ir-Regolament.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li s-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll tagħhom għal programmi nazzjonali huma stabbiliti f’konformità ma’ dan ir-Regolament u li dawk is-sistemi jiffunzjonaw b’mod effettiv.
3. L-Istati Membri għandhom jallokaw riżorsi adegwati għal kull awtorità kompetenti sabiex iwettqu l-funzjonijiet tagħhom matul il-perijodu ta’ pprogrammar.
4. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu regoli u proċeduri trasparenti għall-għażla u l-implimentazzjoni ta’ proġetti f’konformità ma’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi.
5. L-iskambji tal-informazzjoni uffiċjali kollha bejn l-Istat Membru u l-Kummissjoni għandhom jitwettqu permezz ta’ sistema tal-iskambju tad-data elettronika. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, it-termini u l-kundizzjonijiet li magħhom dik is-sistema tal-iskambju tad-data elettronika għandha tikkonforma. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 59(3).
Artikolu 25
Awtoritajiet kompetenti
1. L-awtoritajiet kompetenti huma:
(a)
Awtorità Responsabbli: korp fis-settur pubbliku tal-Istat Membru kkonċernat, li huwa korp nominat fis-sens tal-Artikolu 59(3) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u li għandu jkun waħdu responsabbli għall-ġestjoni u l-kontroll korretti tal-programm nazzjonali u għandu jiġġestixxi l-komunikazzjoni kollha mal-Kummissjoni;
(b)
Awtorità tal-Awditu: awtorità jew korp pubbliku nazzjonali, li jkun funzjonalment indipendenti mill-Awtorità Responsabbli u li għandha tkun responsabbli biex kull sena toħroġ l-opinjoni msemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 59(5) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012;
(c)
fejn xieraq, Awtorità Delegata waħda jew iktar: kwalunkwe korp pubbliku jew privat li jwettaq ċerti kompiti tal-awtorità responsabbli taħt ir-responsabbiltà tl-Awtorità Responsabbli.
2. Kull Stat Membru għandu jiddetermina regoli li jirregolaw ir-relazzjonijiet bejn l-awtoritajiet imsemmija fil-paragrafu 1 u r-relazzjonijiet tagħhom mal-Kummissjoni.
Artikolu 26
Nomina ta’ Awtoritajiet Responsabbli
1. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni bin-nomina formali, f’konformità mal-Artikolu 59(3) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, fil-livell ministerjali tal-Awtoritajiet Responsabbli fl-Istati Membri responsabbli għall-ġestjoni u l-kontroll tan-nefqa taħt dan ir-Regolament, malajr kemm jista’ jkun wara l-approvazzjoni tal-programm nazzjonali.
2. In-nomina msemmija fil-paragrafu 1 għandha ssir soġġett għall-korp li jikkonforma mal-kriterji ta’ nomina dwar l-ambjent intern, l-attivitajiet ta’ kontroll, l-informazzjoni u l-komunikazzjoni, u l-monitoraġġ stabbiliti f’dan ir-Regolament jew abbażi tiegħu.
3. In-nomina ta’ Awtorità Responsabbli għandha tkun ibbażata fuq opinjoni ta’ korp tal-awditu, li jista’ jkun l-Awtorità ta’ Awditu, li tivvaluta l-konformità tal-Awtorità Responsabbli mal-kriterji ta’ nomina. Dak il-korp jista’ jkun l-istituzzjoni pubblika awtonoma responsabbli għall-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u l-awditjar tal-amministrazzjoni. Il-korp tal-awditu għandu jiffunzjona indipendentement mill-Awtorità Responsabbli u jwettaq il-ħidma tiegħu f’konformità mal-istandards ta’ awditu aċċettati internazzjonalment. F’konformità mal-Artikolu 59(3) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, l-Istati Membri jistgħu jibbażaw id-deċiżjoni tagħhom dwar in-nomina fuq jekk is-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll humiex essenzjalment l-istess bħal dawk fis-seħħ għall-perijodu preċedenti u jekk iffunzjonawx b’mod effikaċi. Jekk ir-riżultati tal-awditu u tal-kontroll eżistenti juru li l-korpi nominati ma għadhomx konformi mal-kriterji tan-nomina, l-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri neċessarji biex jiżguraw li n-nuqqasijiet fl-implimentazzjoni tal-kompiti ta’ dawk il-korpi jinstab rimedju għalihom, inkluż billi tintemm in-nomina.
4. Sabiex tiġi żgurata l-operazzjoni soda ta’ din is-sistema, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati f’konformita’ mal-Artikolu 58 li jikkonċernaw:
(a)
kundizzjonijiet minimi għan-nomina tal-Awtoritajiet Responsabbli fir-rigward tal-ambjent intern, l-attivitajiet ta’ kontroll, l-attivitajiet ta’ kontroll, l-informazzjoni u l-komunikazzjoni, u l-monitoraġġ, kif ukoll regoli dwar il-proċedura biex issir u tintemm in-nomina;
(b)
regoli relatati mas-superviżjoni u l-proċedura għar-rieżami tan-nomina tal-Awtoritajiet Responsabbli;
(c)
l-obbligi tal-Awtoritajiet Responsabbli fir-rigward tal-intervent pubbliku, kif ukoll dwar il-kontenut tar-responsabbiltajiet ta’ ġestjoni u ta’ kontroll tagħhom.
Artikolu 27
Prinċipji ġenerali dwar il-kontrolli mill-Awtoritajiet Responsabbli
1. L-Awtoritajiet Responsabbli għandhom iwettqu kontroll amministrattiv sistematiku u għandhom jissupplimentaw tali kontroll b’kontrolli fuq il-post, inklużi, fejn adatt, mingħajr preavviż b’kontrolli fuq il-post tan-nefqa marbuta mat-talbiet ta’ pagament mill-benefiċjarji li huma ddikjarati fil-kontijiet annwali bil-ħsieb li jintlaħaq livell suffiċjenti ta’ assigurazzjoni.
2. Fir-rigward ta’ kontrolli fuq il-post, l-Awtorità Responsabbli għandha tislet il-kampjun ta’ kontroll tagħha mill-popolazzjoni sħiħa ta’ benefiċjarji li jinkludu, fejn huwa xieraq, parti każwali u parti bbażata fuq riskju, sabiex tinkiseb rata ta’ żball rappreżentattiva u livell minimu ta’ fiduċja, filwaqt li jiġu mmirati wkoll l-i żbalji l-aktar importanti.
3. L-Awtorità Responsabbli għandha tfassal rapport ta’ kontroll dwar kull kontroll fuq il-post.
4. Fejn problemi individwati jidhru li jkunu sistematiċi fin-natura u jistgħu għaldaqstant jinvolvu riskju għal proġetti oħra, l-Awtorità Responsabbli għandha tiżgura li jitwettaq eżami ulterjuri, inklużi kontrolli addizzjonali fejn ikun meħtieġ, sabiex tiġi stabbilita l-iskala ta’ dawn il-problemi u jekk ir-rata tal-iżball hijiex ogħla mil-livell aċċettabbli. Il-miżuri ta’ prevenzjoni u korrettivi meħtieġa għandhom jittieħdu mill-Awtorità Responsabbli u għandhom jiġu kkomunikati lill-Kummissjoni fis-sommarju msemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 59(5) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
5. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli meħtieġa bl-għan li tinkiseb applikazzjoni uniformi ta’ dan l-Artikolu. Dawk ir-regoli jistgħu b’mod partikolari jirrigwardaw dan li ġej:
(a)
ir-regoli li jikkonċernaw kontrolli amministrattivi u fuq il-post inklużi kontrolli fuq il-post mingħajr preavviż, li għandhom jitwettqu mill-Awtorità Responsabbli fir-rigward ta’ konformità mal-obbligi, l-impenji u r-regoli tal-eliġibbiltà li jirriżultaw mill-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi, inkluż il-perijodu ta’ żmien li fih għandhom jinżammu d-dokumenti ta’ appoġġ;
(b)
ir-regoli dwar il-livell minimu ta’ kontrolli fuq il-post meħtieġa għal ġestjoni effettiva tar-riskji, kif ukoll il-kundizzjonijiet li taħthom l-Istati Membri għandhom iżidu dawn il-kontrolli, jew jistgħu jnaqqsuhom fejn is-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll jiffunzjonaw korrettament u r-rati tal-iżball jkunu f’livell aċċettabbli;
(c)
ir-regoli u l-metodi dwar ir-rappurtar tal-kontrolli u l-verifika mwettqa u r-riżultati tagħhom.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 59(3).
Artikolu 28
Pagament lill-benefiċjarji
L-awtoritajiet responsabbli għandhom jiżguraw li l-benefiċjarji jirċievu l-ammont totali tal-appoġġ pubbliku mill-iktar fis possibbli u b’mod sħiħ. L-ebda ammont m’għandu jitnaqqas jew jinżamm u l-ebda tariffa speċifika jew tariffa oħra b’effett ekwivalenti m’għandhom jiġu imposti li jnaqqsu dawk l-ammonti għall-benefiċjarji.
Artikolu 29
Funzjonijiet tal-awtorità ta’ awditu
1. Biex tappoġġa l-opinjoni mogħtija f’konformita’ mal-Artikolu 59 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 l-awtorità ta’ awditu għandha tiżgura li jitwettqu awditi fuq is-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll, u fuq kampjun xieraq tan-nefqa inkluża fil-kontijiet annwali. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 58 ta’ dan ir-Regolament dwar l-istatus tal-Awtoritajiet ta’ Awditu u l-kundizzjonijiet li l-awditi għandhom jissodisfaw.
2. Fejn l-awditi jitwettqu minn korp li mhux l-Awtorità ta’ Awditu, l-Awtorità ta’ Awditu għandha tiżgura li kwalunkwe tali korp ikollu l-għarfien espert u l-indipendenza funzjonali meħtieġa.
3. L-Awtorità ta’ Awditu għandha tiżgura li l-ħidma ta’ awditu jissodisfa l-istandards ta’ awditjar aċċettati internazzjonalment.
Artikolu 30
Kooperazzjoni mal-awtoritajiet tal-awditu
1. Il-Kummissjoni għandha tikkoopera mal-awtoritajiet tal-awditu biex tikkoordina l-pjani u l-metodi ta’ awditu rispettivi tagħhom u għandha malajr kemm jista’ jkun ikollha skambju tar-riżultati tal-awditi mwettqa fuq is-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll sabiex isir l-aħjar użu possibbli u proporzjonat tar-riżorsi ta’ kontroll, u biex tiġi evitata d-duplikazzjoni mhux ġustifikata tal-ħidma.
2. Il-Kummissjoni u l-awtoritajiet tal-awditu għandhom jiltaqgħu fuq bażi regolari ikollhom skambju ta’ fehmiet dwar kwistjonijiet marbuta mat-titjib tas-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll.
Artikolu 31
Kontrolli u awditi mill-Kummissjoni
1. Il-Kummissjoni għandha toqgħod fuq l-informazzjoni disponibbli, inklużi l-proċedura ta’ nomina, it-talba għal pagament tal-bilanċ annwali kif imsemmi fl-Artikolu 44, ir-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali, u awditi mwettqa minn korpi nazzjonali u tal-Unjoni, sabiex jivverifikaw jekk l-Istati Membri stabbilixxewx sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll li jikkonformaw ma’ dan ir-Regolament u jekk dawk is-sistemi jiffunzjonawx b’mod effettiv matul l-implimentazzjoni ta’ programmi nazzjonali.
2. Mingħajr preġudizzju għall-awditi mwettqa mill-Istati Membri, l-uffiċjali tal-Kummissjoni jew rappreżentanti awtorizzati tal-Kummissjoni jistgħu jwettqu awditi jew kontrolli fuq il-post soġġett għal li jingħata avviż ta’ mill-anqas 12-il jum ta’ xogħol lill-awtorità kompetenti nazzjonali ħlief f’każijiet urġenti. Il-Kummissjoni għandha tirrispetta l-prinċipju tal-proporzjonalità billi tqis il-ħtieġa li tiġi evitata duplikazzjoni mhux ġustifikata ta’ awditi jew kontrolli mwettqa mill-Istati Membri, il-livell ta’ riskju għall-baġit tal-Unjoni u l-ħtieġa li jiġi mminimizzat il-piż amministrattiv fuq il-benefiċjarji. L-uffiċjali jew ir-rappreżentanti awtorizzati tal-Istat Membru jistgħu jieħdu sehem f’dawn l-awditi jew kontrolli.
3. L-ambitu tal-awditi jew kontrolli jista’ jinkludi, b’mod partikolari:
(a)
il-verifika tal-funzjonament effettiv tas-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll fi programm nazzjonali jew parti minnu;
(b)
il-konformità ta’ prattiki amministrattivi mar-regoli tal-Unjoni;
(c)
l-eżistenza tad-dokumenti ta’ appoġġ meħtieġa u l-korrelazzjoni tagħhom mal-azzjonijiet appoġġati taħt il-programmi nazzjonali;
(d)
it-termini li taħthom l-azzjonijiet ikunu ttieħdu u ġew ikkontrollati;
(e)
valutazzjoni tal-ġestjoni finanzjarja soda tal-azzjonijiet u/jew tal-programm nazzjonali.
4. L-uffiċjali tal-Kummissjoni jew rappreżentanti awtorizzati tal-Kummissjoni, li għandhom debitament is-setgħa li jwettqu awditi jew kontrolli fuq il-post, għandu jkollhom aċċess għar-rekords, dokumenti u metadata kollha meħtieġa, irrispettivament mill-mezz li fih jinħażnu, b’rabta mal-assistenza għall-proġetti u dik teknika jew ma’ sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll. L-Istati Membri għandhom jipprovdu kopji ta’ dawn ir-rekords, dokumenti u metadata lill-Kummissjoni meta jintalbu. Is-setgħat stabbiliti f’dan il-paragrafu ma għandhomx jaffettwaw l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jirriżervaw ċerti atti għal aġenti nominati speċifikament mil-leġislazzjoni nazzjonali. L-uffiċjali tal-Kummissjoni u r-rappreżentanti awtorizzati ma għandhomx jieħdu sehem, fost oħrajn, fi żjarat fid-djar jew fl-intervisti formali ta’ persuni fi ħdan il-qafas ta’ leġislazzjoni nazzjonali. Madankollu, huma għandu jkollhom aċċess għall-informazzjoni miksuba b’dan il-mod mingħajr preġudizzju għall-kompetenzi tal-qrati nazzjonali u b’rispett sħiħ għad-drittijiet fundamentali tas-suġġetti legali kkonċernati.
5. Fuq it-talba tal-Kummissjoni u bi qbil mal-Istat Membru kkonċernat, kontrolli jew inkjesti addizzjonali fuq l-azzjonijiet koperti b’dan ir-Regolament għandhom jitwettqu mill-korpi kompetenti ta’ dak l-Istat Membru. L-aġenti tal-Kummissjoni jew il-persuni delegati mill-Kummissjoni jistgħu jieħdu sehem f’tali kontrolli. Sabiex ittejjeb il-kontrolli, il-Kummissjoni tista’, bi qbil mal-Istati Membri kkonċernati, titlob l-assistenza tal-awtoritajiet ta’ dawk l-Istati Membri għal ċerti kontrolli jew inkjesti.
6. Il-Kummissjoni tista’ titlob li Stat Membru jieħu l-azzjonijiet meħtieġa biex jiżgura l-funzjonament effettiv tas-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll tiegħu jew il-korrettezza tan-nefqa f’konformità mar-regoli applikabbli.
TAQSIMA 3
Ġestjoni Finanzjarja
Artikolu 32
Impenji Baġitarji
1. L-impenji baġitarji tal-Unjoni fir-rigward ta’ kull programm nazzjonali għandhom isiru f’pagamenti annwali matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020.
2. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tapprova programm nazzjonali għandha tikkostitwixxi deċiżjoni ta’ finanzjament fis-sens tal-Artikolu 84 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u ladarba tiġi nnotifikata lill-Istat Membru kkonċernat, tkun impenn legali fis-sens ta’ dak ir-Regolament.
3. Għal kull programm nazzjonali, l-impenn baġitarju għall-ewwel pagament għandu jsegwi l-approvazzjoni tal-programm nazzjonali mill-Kummissjoni.
4. L-impenji baġitarji għal pagamenti sussegwenti għandhom isiru mill-Kummissjoni qabel l-1 ta’ Mejju ta’ kull sena, abbażi tad-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, ħlief fejn japplika l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Artikolu 33
Regoli komuni għall-pagamenti
1. Il-pagamenti mill-Kummissjoni tal-kontribuzzjoni mill-baġit tal-Unjoni għall-programm nazzjonali għandhom isiru skont l-approprjazzjonijiet tal-baġit u għandhom ikunu soġġetti għal finanzjament disponibbli. Kull pagament għandu jiġi trasferit għall-eqreb impenn tal-baġit miftuħ ikkonċernat.
2. Il-pagamenti għandhom jieħdu l-forma ta’ prefinanzjament inizjali, prefinanzjament annwali, pagamenti tal-bilanċ annwali u l-pagament tal-bilanċ finali.
3. Għandu japplika l-Artikolu 90 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Artikolu 34
Akkumulazzjoni ta’ prefinanzjament inizjali u bilanċi annwali
1. It-total tal-pagament tal-prefinanzjament inizjali u l-pagamenti tal-bilanċ annwali ma għandhomx jeċċedu il-95 % tal-kontribuzzjoni mill-baġit tal-Unjoni lill-programm nazzjonali kkonċernat.
2. Meta jintlaħaq il-limitu massimu ta’ 95 %, l-Istati Membri jistgħu jibqgħu jittrasmettu t-talbiet għall-pagament lill-Kummissjoni.
Artikolu 35
Arranġamenti prefinanzjarji
1. Wara d-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tapprova l-programm nazzjonali, ammont ta’ prefinanzjament inizjali għall-perijodu ta’ programmar kollu għandu jitħallas fi żmien erba’ xhur mill-Kummissjoni lill-Awtorità Responsabbli nominata. Dak l-ammont ta’ prefinanzjament inizjali għandu jirrappreżenta 4 % tal-kontribuzzjoni totali mill-baġit tal-Unjoni lill-programm nazzjonali kkonċernat. Jista’ jinqasam f’żewġ pagamenti skont id-disponibbiltà tal-baġit.
2. Qabel l-1 ta’ Frar 2015, għandu jitħallas ammont annwali ta’ prefinanzjament ta’ 3 % tal-kontribuzzjoni totali mill-baġit tal-Unjoni għall-programm nazzjonali kkonċernat. Għas-snin fil-perijodu 2016-2022, dan għandu jkun 5 % tal-kontribuzzjoni totali mill-baġit tal-Unjoni lill-programm nazzjonali kkonċernat.
3. Jekk programm nazzjonali jiġi approvat fl-2015 jew aktar tard, il-prefinanzjament inizjali u l-prefinanzjament annwali, għandhom jitħallsu mhux aktar tard minn 60 jum wara l-approvazzjoni tal-programm nazzjonali, skont id-disponibbiltà tal-baġit.
4. Fil-każ ta’ emendi fil-kontribuzzjoni totali mill-baġit tal-Unjoni għal programm nazzjonali, l-ammonti ta’ prefinanzjament inizjali kif ukoll annwali għandhom jiġu riveduti kif suppost u riflessi fid-deċiżjonijiet finanzjarji.
5. Il-prefinanzjament għandu jintuża sabiex isiru pagamenti lil benefiċjarji li jimplimentaw il-programm nazzjonali kif ukoll lil awtoritajiet kompetenti għal nefqa marbuta ma’ assistenza teknika. Għandu jkun magħmul disponibbli mingħajr dewmien lill-Awtorità Responsabbli għal dawk l-għanijiet.
Artikolu 36
Approvazzjoni tal-prefinanzjament
1. L-ammont imħallas bħala prefinanzjament inizjali għandu jiġi approvat totalment mill-kontijiet tal-Kummissjoni f’konformità mal-Artikolu 40, mhux aktar tard minn meta l-programm nazzjonali jingħalaq.
2. L-ammont imħallas bħala prefinanzjament annwali għandu jiġi approvat mill-kontjiet tal-Kummissjoni f’konformità mal-Artikolu 39.
3. L-ammont totali mħallas bħala prefinanzjament għandu jiġi rimburżat lill-Kummissjoni jekk l-ebda talba għal pagament f’konformità mal-Artikolu 44 ma tintbagħat fi żmien 36 xahar mid-data li fiha l-Kummissjoni tħallas l-ewwel pagament tal-ammont ta’ prefinanzjament inizjali.
4. L-imgħax iġġenerat fuq il-prefinanzjament inizjali għandu jiġi trasferit lill-programm nazzjonali kkonċernat u għandu jiġi mnaqqas mill-ammont ta’ nefqa pubblika indikat fit-talba għal pagament finali.
Artikolu 37
Assenjazzjoni interna tad-dħul
1. Is-segwenti għandu jitqies bħala dħul assenjat internament fit-tifsira tal-Artikolu 21 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012:
(i)
somom li, taħt l-Artikoli 45 u 47 ta’ dan ir-Regolament, jitħallsu lill-baġit tal-Unjoni, inkluż l-imgħax;
(ii)
somom li, wara l-għeluq tal-programmi taħt il-qafas finanzjarju pluriennali preċedenti, jitħallsu lill-baġit tal-Unjoni, inkluż l-imgħax.
2. Is-somom imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom jitħallsu lill-baġit tal-Unjoni u, fil-każ ta’ użu mill-ġdid, għandhom jintużaw fl-ewwel istanza għan-nefqa finanzjarja taħt ir-Regolamenti Speċifiċi.
Artikolu 38
Definizzjoni tas-sena finanzjarja
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, is-sena finanzjarja, kif imsemmija fl-Artikolu 59 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, għandha tkopri n-nefqa mħallsa u d-dħul irċevut u mdaħħla fil-kontijiet tal-Awtorità Responsabbli fil-perijodu li jibda mis-16 ta’ Ottubru tas-sena “N-1” u jintemm fil-15 ta’ Ottubru tas-sena “N”.
Artikolu 39
Pagament tal-bilanċ annwali
1. Il-Kummissjoni għandha tħallas il-bilanċ annwali, abbażi tal-pjan finanzjarju fis-seħħ, il-kontijiet annwali għas-sena finanzjarja korrispondenti tal-programm nazzjonali u d-deċiżjoni tal-approvazzjoni korrispondenti.
2. Il-kontijiet annwali għandhom ikopru l-pagamenti magħmula mill-Awtorità Responsabbli, inklużi l-pagamenti marbutin mal-għajnuna teknika, matul is-sena finanzjarja li għalihom ir-rekwiżiti ta’ kontroll imsemmija fl-Artikolu 27 intlaħqu.
3. Skont id-disponibbiltà tal-baġit, il-bilanċ annwali għandu jitħallas mhux aktar tard minn sitt xhur wara li l-informazzjoni u d-dokumenti msemmija fl-Artikolu 44(1) u l-Artikolu 54 jitqiesu ammissibbli mill-Kummissjoni u l-aħħar kontijiet annwali jkunu ġew approvati.
Artikolu 40
Għeluq tal-programm
1. L-Istati Membri għandhom jissottomettu d-dokumenti segwenti sal-31 ta’ Diċembru 2023:
(a)
l-informazzjoni meħtieġa għall-aħħar kontijiet annwali, f’konformità mal-Artikolu 44(1);
(b)
talba għal pagament tal-bilanċ finali; u
(c)
ir-rapport ta’ implimentazzjoni finali għall-programm nazzjonali kif imsemmi fl-Artikolu 54(1).
2. Il-pagamenti magħmula mill-Awtorità Responabbli mis-16 ta’ Ottubru 2022 sat-30 ta’ Ġunju 2023 għandhom jiġu inklużi fl-aħħar kontijiet annwali.
3. Wara li tirċievi d-dokumenti elenkati fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tħallas il-bilanċ finali, abbażi tal-pjan finanzjarju fis-seħħ, l-aħħar kontijiet annwali u d-deċiżjoni tal-approvazzjoni korrispondenti.
4. Skont id-disponibbiltà tal-baġit, il-bilanċ finali għandu jitħallas mhux aktar tard minn tliet xhur wara d-data tal-approvazzjoni tal-kontijiet tas-sena finanzjarja finali jew xahar mid-data tal-aċċettazzjoni tar-rapport finali tal-implimentazzjoni, skont liema data tkun l-aħħar. L-ammonti li jkunu għadhom impenjati wara li jitħallas il-bilanċ għandhom, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 52, jiġu diżimpenjati mill-Kummissjoni f’perijodu ta’ sitt xhur.
Artikolu 41
Interruzzjoni tad-data ta’ skadenza tal-pagament
1. Id-data ta’ skadenza tal-pagament wara talba għal pagament tista’ tiġi interrotta mill-uffiċjal awtorizzanti b’delega fit-tifsira tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 għal perijodu massimu ta’ sitt xhur, meta tintlaħaq mill-inqas waħda mill-kundizzjonijiet segwenti:
(a)
b’segwitu ta’ informazzjoni provduta minn korp tal-awditu nazzjonali jew tal-Unjoni, ikun hemm provi ċari li jissuġġerixxu nuqqas sinifikanti fil-funzjonament tas-sistema ta’ ġestjoni u ta’ kontroll;
(b)
l-uffiċjal awtorizzanti b’delega għandu jwettaq verifiki addizzjonali wara li tkun waslitlu informazzjoni li twissieh li n-nefqa f’talba għal pagament hija marbuta ma’ irregolarità li għandha konsegwenzi finanzjarji serji;
(c)
ma ġewx sottomessi dokument wieħed jew aktar meħtieġa taħt l-Artikolu 44(1).
L-Istat Membru jista’ jaqbel li l-perijodu ta’ interruzzjoni jiġi estiż għal perijodu addizzjonali ta’ tliet xhur oħra.
2. L-uffiċjal ta’ awtorizzazzjoni b’delega għandu jillimita l-interruzzjoni għall-parti tan-nefqa koperta mit-talba ta’ pagament affettwata mill-elementi msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1, sakemm ma jkunx possibbli li tiġi identifikata l-parti tan-nefqa affettwata. L-uffiċjal ta’ awtorizzazzjoni b’delega għandu jgħarraf bil-miktub lill-Istat Membru u lill-Awtorità Responsabbli immedjatament bil-miktub bir-raġuni għall-interruzzjoni u għandu jitlobhom jirrimedjaw is-sitwazzjoni. L-interruzzjoni għandha tinġieb fi tmiemha mill-uffiċjal awtorizzanti b’delega hekk kif ikunu ttieħdu l-miżuri meħtieġa.
Artikolu 42
Sospensjoni of pagamenti
1. Il-bilanċ annwali kollu jew parti minnu jista’ jiġi sospiż mill-Kummissjoni fejn:
(a)
ikun hemm nuqqas serju fil-funzjonament effettiv tas-sistema ta’ ġestjoni u kontroll tal-programm nazzjonali li jkun poġġa f’riskju l-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-programm nazzjonali u li għalih ma jkunux ittieħdu miżuri korrettivi;
(b)
in-nefqa fil-kontijiet annwali tkun marbuta ma’ irregolarità li għandha konsegwenzi finanzjarji serji u li ma tkun ġiet ikkoreġuta; jew
(c)
l-Istat Membru jkun naqas milli jieħu l-azzjoni meħtieġa sabiex jirrimedja s-sitwazzjoni li tagħti lok għal interruzzjoni skont l-Artikolu 41.
2. Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li tissospendi bilanċ annwali kollu jew parti minnu wara li tkun tat l-opportunità lill-Istat Membru kkonċernat li jippreżenta l-osservazzjonijiet tiegħu.
3. Il-Kummissjoni għandha ttemm is-sospensjoni ta’ bilanċ annwali kollu jew parti minnu fejn l-Istat Membru kkonċernat ikun ħa l-miżuri meħtieġa li jippermettu t-tneħħija tas-sospensjoni.
Artikolu 43
Użu tal-euro
1. L-ammonti stabbiliti fil-programmi nazzjonali mressqin mill-Istati Membri, it-tbassir tan-nefqa, id-dikjarazzjonijiet tan-nefqa, it-talbiet għal pagamenti, il-kontijiet annwali u n-nefqa msemmija fir-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali u finali għandhom ikunu denominati fil-munita euro.
2. L-Istati Membri li l-munita tagħhom ma tkunx l-euro fid-data ta’ talba għal pagament għandhom jikkonvertu l-ammonti ta’ nefqa mġarrba fil-munita nazzjonali f’euro. Dawk l-ammonti għandhom jiġu konvertiti f’euro bl-użu tar-rata tal-kambju tal-kontabbiltà mensili tal-Kummissjoni fix-xahar li matulu n-nefqa ġiet irreġistrata fil-kontijiet tal-Awtorità Responsabbli tal-programm nazzjonali kkonċernat. Ir-rata tal-kambju għandha tiġi ppubblikata elettronikament mill-Kummissjoni kull xahar.
3. F’każijiet fejn l-euro ssir il-munita ta’ Stat Membru, il-proċedura ta’ konverżjoni stabbilita fil-paragrafu 2 għandha tibqa’ tapplika għan-nefqa kollha rreġistrata fil-kontijiet mill-Awtorità Responsabbli qabel id-data tad-dħul fis-seħħ tar-rata ta’ konverżjoni fissa bejn il-munita nazzjonali u l-euro.
TAQSIMA 4
Approvazzjoni ta’ Kontijiet u Korrezzjonijiet Finanzjarji
Artikolu 44
Talba għal pagament tal-bilanċ annwali
1. Sal-15 ta’ Frar tas-sena wara s-sena finanzjarja, kull Stat Membru għandu jippreżenta lill-Kummissjoni d-dokumenti u l-informazzjoni mitluba taħt l-Artikolu 59(5) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012. Id-dokumenti sottomessi għandhom iservu ta’ talba għal pagament tal-bilanċ annwali. L-iskadenza tal-15 ta’ Frar tista’ tiġi estiża b’mod eċċezzjonali mill-Kummissjoni sal-1 ta’ Marzu l-aktar tard abbażi ta’ komunikazzjoni mill-Istat Membru kkonċernat. L-Istati Membri jistgħu, fil-livell adatt, jippubblikaw dik l-informazzjoni.
2. Il-Kummissjoni tista’ titlob lil Stat Membru jipprovdi aktar informazzjoni għall-fini tal-approvazzjoni annwali tal-kontijiet. Jekk Stat Membru ma jipprovdix l-informazzjoni mitluba sal-iskadenza għas-sottomissjoni tagħha stabbilita mill-Kummissjoni, il-Kummissjoni tista’ tieħu d-deċiżjoni tagħha dwar l-approvazzjoni tal-kontijiet abbażi tal-informazzjoni fil-pussess tagħha.
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, il-mudelli li skonthom għandhom jitfasslu d-dokumenti msemmija fil-paragrafu 1. Dawn l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f’konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 59(2).
Artikolu 45
Approvazzjoni annwali tal-kontijiet
1. Sal-31 ta’ Mejju tas-sena wara s-sena finanzjarja, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi dwar l-approvazzjoni tal-kontijiet annwali għal kull programm nazzjonali. Id-deċiżjoni ta’ approvazzjoni għandha tkopri l-kompletezza, il-preċiżjoni u l-veraċità tal-kontijiet annwali sottomessi u għandha tkun mingħajr preġudizzju għal kull korrezzjoni finanzjarja sussegwenti.
2. Il-Kummissjoni għandha, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tistabbilixxi l-arranġamenti għall-implimentazzjoni tal-proċedura tal-approvazzjoni annwali tal-kontijiet, fir-rigward tal-miżuri li għandhom jittieħdu b’rabta mal-adozzjoni tad-deċiżjoni u l-implimentazzjoni tagħha, inkluż dwar l-iskambju tal-informazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-Istati Membri u l-iskadenzi li għandhom jiġu rispettati. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 59(3).
Artikolu 46
Korrezzjonijiet finanzjarji mill-Istati Membri
L-Istati Membri għandhom jagħmlu l-korrezzjonijiet finanzjarji meħtieġa f’rabta ma’ irregolaritajiet individwali jew sistemiċi li jinstabu taħt il-programmi nazzjonali. Il-korrezzjonijiet finanzjarji għandhom jikkonsistu mill-kanċellazzjoni tal-kontribuzzjoni kollha jew parti minnha mill-baġit tal-Unjoni kkonċernat. L-Istati Membri għandhom jieħdu in kunsiderazzjoni n-natura u l-gravità tal-irregolaritajiet u t-telf finanzjarju għall-baġit tal-Unjoni u għandhom japplikaw korrezzjoni proporzjonata. L-ammonti kkanċellati u l-ammonti rkuprati, kif ukoll l-imgħax fuqhom, għandhom jiġu riallokati għall-programm nazzjonali kkonċernat, eskluż l-ammonti li jirriżultaw minn irregolaritajiet identifikati mill-Qorti tal-Awdituri u s-servizzi tal-Kummissjoni inkluż l-OLAF. Wara l-għeluq tal-programm nazzjonali, l-Istat Membru kkonċernat għandu jirrifondi s-somom irkuprati lill-baġit tal-Unjoni.
Artikolu 47
Approvazzjoni tal-konformità u korrezzjonijiet finanzjarji mill-Kummissjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tagħmel il-korrezzjonijiet finanzjarji billi tikkanċella l-kontribuzzjoni tal-Unjoni kollha jew parti minnha għal programm nazzjonali u billi tagħmel irkupru mill-Istat Membru kkonċernat sabiex teskludi mill-finanzjament kull nefqa tal-Unjoni li tikser il-liġi applikabbli, inkluż b’rabta ma’ nuqqasijiet fis-sistemi ta’ ġestjoni u ta’ kontroll tal-Istati Membri li ġew individwati mill-Kummissjoni jew il-Qorti tal-Awdituri.
2. Ksur tal-liġi applikabbli għandu jwassal għal korrezzjoni finanzjarja biss fir-rigward tan-nefqa li ġiet iddikjarata lill-Kummissjoni u meta waħda mill-kundizzjonijiet li ġejjin tiġi ssodisfata:
(a)
il-ksur ikun affettwa l-għażla ta’ proġett taħt il-programm nazzjonali, jew, f’każijiet fejn, minħabba n-natura tal-ksur, mhuwiex possibbli li jiġi stabbilit dak l-impatt, ikun hemm riskju sostanzjat li l-ksur kellu tali effett;
(b)
il-ksur ikun affettwa l-ammont ta’ nefqa ddikjarata għal rimborż mill-baġit tal-Unjoni, jew f’każijiet fejn, minħabba n-natura tal-ksur, mhuwiex possibbli li jiġi kwantifikat l-impatt finanzjarju tiegħu, hemm riskju sostanzjat li l-ksur kellu tali effett.
3. Meta tiddeċiedi dwar korrezzjoni finanzjarja taħt il-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tirrispetta l-prinċipju ta’ proporzjonalità billi tqis in-natura u l-gravità tal-ksur tal-liġi applikabbli u l-implikazzjonijiet finanzjarji tiegħu għall-baġit tal-Unjoni.
4. Qabel l-adozzjoni ta’ kwalunkwe deċiżjoni ta’ rifjut ta’ finanzjament, is-sejbiet mill-Kummissjoni u t-tweġibiet tal-Istat Membru għandhom jiġu notifikati bil-miktub, u wara dan iż-żewġ partijiet għandhom jippruvaw jilħqu ftehim dwar l-azzjoni li għandha tittieħed.
5. Il-finanzjament ma jistax jiġi rrifjutat għal:
(a)
nefqa li tkun iġġarrbet mill-Awtorità Responsabbli aktar minn 36 xahar qabel ma l-Kummissjoni tinnotifika lill-Istat Membri bil-miktub bis-sejbiet tagħha;
(b)
nefqa fuq azzjonijiet pluriennali taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tal-programmi nazzjonali, fejn l-obbligu finali fuq il-benefiċjarju jseħħ aktar minn 36 xahar qabel ma l-Kummissjoni tinnotifika lill-Istat Membru bil-miktub bis-sejbiet tagħha;
(c)
nefqa fuq azzjonijiet fi programmi nazzjonali, li mhumiex dawk imsemmija fil-punt (b), li għalihom il-pagament jew, skont il-każ, il-pagament finali, mill-Awtorità Responsabbli, isir aktar minn 36 xahar qabel ma l-Kummissjoni tinnotifika lill-Istat Membru bil-miktub bis-sejbiet tagħha.
6. Il-Kummissjoni għandha, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tistabbilixxi l- arranġamenti għall-implimentazzjoni tal-approvazzjoni tal-konformità fir-rigward tal-miżuri li għandhom jittieħdu b’rabta mal-adozzjoni tad-deċiżjoni u l-implimentazzjoni tagħha, inkluż l-iskambju tal-informazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-Istati Membri u l-iskadenzi li għandhom jiġu rispettati. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 59(3).
Artikolu 48
Obbligi tal-Istati Membri
Korrezzjoni finanzjarja mill-Kummissjoni ma għandhiex tippreġudika l-obbligu tal-Istat Membru li jsegwi rkupri taħt il-punt (h) l-Artikolu 21 ta’ dan ir-Regolament u li jirkupra l-għajnuna tal-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE u taħt l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (12).
Artikolu 49
Rimborż
1. Kwalunkwe rimborż dovut li għandu jsir lill-baġit tal-Unjoni għandu jsir qabel id-data indikata fl-ordni għall-irkupru mfassal f’konformità mal-Artikolu 80 tar-Regolament(UE, Euratom) Nru 966/2012. Dik l-iskadenza għandha tkun l-aħħar jum tat-tieni xahar wara l-ħruġ tal-ordni.
2. Kwalunkwe dewmien fir-rimborż għandu jagħti lok għal imgħax minħabba pagament tard, li jibda mill-iskadenza u jintemm fid-data tal-pagament attwali. Ir-rata ta’ dan l-imgħax għandha tkun punt perċentwali u nofs ‘il fuq mir-rata applikata mill-Bank Ċentrali Ewropew fl-operazzjonijiet ta’ rifinanzjament ewlenin tiegħu fl-ewwel jum ta’ ħidma tax-xahar li fih taqa’ l-iskadenza.
TAQSIMA 5
Diżimpenn
Artikolu 50
Prinċipji
1. Il-programmi nazzjonali għandhom jiġu sottomessi għal proċedura ta’ diżimpenji stabbiliti fuq il-bażi li l-ammonti konnessi ma’ impenn li mhumiex koperti mill-prefinanzjament inizjali u annwali msemmi fl-Artikolu 35 u talba għall-ħlas skont l-Artikolu 44 sal-31 ta’ Diċembru tat-tieni sena wara dik tal-impenn tal-baġit għandhom jiġu diżimpenjati. Għall-finijiet tad-diżimpenn, il-Kummissjoni għandha tikkalkula l-ammont billi żżid parti waħda minn sitta tal-impenn baġitarju annwali relatat mal-ammont tal-kontribuzzjoni annwali totali tal-2014 għal kull wieħed mill-impenji baġitarji tas-snin 2015-2020.
2. Permezz ta’ deroga mill-paragrafu 1, l-iskadenzi għad-diżimpenn ma għandhomx japplikaw għall-impenn baġitarju annwali marbut mal-kontribuzzjoni annwali totali tal-2014.
3. Jekk l-ewwel impenn baġitarju annwali huwa marbut mal-kontribuzzjoni annwali totali tal-2015, permezz ta’ deroga mill-paragrafu 1, l-iskadenzi għad-diżimpenn ma għandhomx japplikaw għall-impenn baġitarju annwali marbut mal-kontribuzzjoni annwali totali tal-2015. F’tali każijiet, il-Kummissjoni għandha tikkalkula l-ammont taħt il-paragrafu 1 billi żżid għoxrin fil-mija mill-impenn baġitarju annwali marbut mat-total tal-ammont tal-kontribuzzjoni tal-2015 ma’ kull wieħed mill-impenji baġitarji tas-snin 2016-2020.
4. L-impenn marbut mal-aħħar sena tal-perijodu għandu jiġi diżimpenjat f’ konformità mar-regoli segwiti għall-għeluq tal-programmi.
5. Kwalunkwe impenn li jkun għadu miftuħ fl-aħħar data biex in-nefqa tkun eliġibbli, kif imsemmi fl-Artikolu 17(3), u li għalih talba għal pagament ma tkunx saret mill-Awtorità Responsabbli fi żmien sitt xhur wara dik id-data għandu jiġi awtomatikament diżimpenjat.
Artikolu 51
Eċċezzjonijiet għad-diżimpenn
1. L-ammont ikkonċernat b’diżimpenn għandu jitnaqqas mill-ammonti li l-Awtorità Responsabbli ma kinitx kapaċi tiddikjara lill-Kummissjoni minħabba:
(a)
azzjonijiet sospiżi permezz ta’ proċedimenti legali jew b’appell amministrattiv li għandhom effett ta’ sospensjoni; jew
(b)
raġunijiet ta’ force majeure li serjament jaffettwaw l-implimentazzjoni ta’ programm nazzjonali sħiħ jew parti minnu. L-Awtoritajiet Responsabbli li jinvokaw force majeure għandhom juru l-konsegwenzi diretti tal-force majeure fuq l-implimentazzjoni tal-programm nazzjonali kollu jew parti minnu.
It-tnaqqis jista’ jintalab darba jekk is-sospensjoni jew force majeure tkun damet sa sena. Jekk is-sospensjoni jew force majeure tkun damet aktar minn sena, it-tnaqqis jista’ jintalab diversi drabi, korrispondenti għat-tul taż-żmien tal-force majeure jew għan-numru ta’ snin bejn id-data tad-deċiżjoni legali jew amministrattiva li tissospendi l-implimentazzjoni tal-azzjoni u d-data tad-deċiżjoni legali jew amministrattiva finali.
2. L-Istat Membru għandu jibgħat informazzjoni lill-Kummissjoni dwar l-eċċezzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 sal-31 ta’ Jannar, sabiex l-ammont jista’ jiġi ddikjarat sal-aħħar tas-sena preċedenti.
3. Il-parti tal-impenji baġitarji li għalihom tkun saret talba għal pagament, li iżda l-pagament tagħhom ikun tnaqqas jew ġie sospiż mill-Kummissjoni fil-31 ta’ Diċembru tas-sena N + 2, ma għandhiex titqies fil-kalkolu tad-diżimpenn awtomatiku.
Artikolu 52
Proċedura
1. Kull meta jkun hemm riskju ta’ applikazzjoni ta’ diżimpenn taħt l-Artikolu 50 il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Istati Membri malajr kemm jista’ jkun.
2. Abbażi tal-informazzjoni fil-pussess tagħha fil-31 ta Jannar, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Awtorità Responsabbli bl-ammont ta’ diżimpenn li jirriżulta mill-informazzjoni fil-pussess tagħha.
3. L-Istat Membru kkonċernat għandu jkollu xahrejn biex jaqbel dwar l-ammont li għandu jiġi diżimpenjat jew biex jissottometti l-osservazzjonijiet tiegħu.
4. Il-Kummissjoni għandha twettaq id-diżimpenn awtomatiku mhux aktar tard minn disa’ xhur wara l-aħħar limitu taż-żmien li jirriżulta mill-applikazzjoni tal-paragrafi 1 sa 3.
5. Fil-każ ta’ diżimpenn awtomatiku, il-kontribuzzjoni mill-baġit tal-Unjoni lill-programm nazzjonali kkonċernat għandha titnaqqas, għas-sena inkwistjoni, bl-ammont awtomatikament diżimpenjat. Il-kontribuzzjoni tal-Unjoni fil-pjan ta’ finanzjament ser titnaqqas prorata, ħlief jekk l-Istat Membru jipproduċi pjan ta’ finanzjament rivedut.
KAPITOLU V
INFORMAZZJONI, KOMUNIKAZZJONI, MONITORAĠĠ, EVALWAZZJONI U RAPPURTAR
Artikolu 53
Informazzjoni u pubbliċità
1. L-Istati Membri u l-Awtoritajiet Responsabbli għandhom ikunu responsabbli:
(a)
għal sit tal-Internet jew portal ta’ sit tal-Internet li tipprovdi informazzjoni dwar u aċċess għall-programmi nazzjonali f’dak l-Istat Membru;
(b)
li jgħarrfu lill-benefiċjarji potenzjali dwar opportunitajiet ta’ finanzjament taħt il-programmi nazzjonali;
(c)
jippubblikaw liċ-ċittadini tal-Unjoni r-rwol u l-kisbiet tar-Regolamenti Speċifiċi, permezz ta’ azzjonijiet ta’ informazzjoni u komunikazzjoni dwar ir-riżultati u l-impatt tal-programmi nazzjonali.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw trasparenza tal-implimentazzjoni tal-programmi nazzjonali u għandhom iżommu lista ta’ azzjonijiet appoġġati għal kull programm nazzjonali li għandha tkun aċċessibbli permezz tas-sit tal-Internet jew il-portal tas-sit tal-Internet. Il-lista ta’ azzjonijiet għandha tinkludi informazzjoni aġġornata dwar il-benefiċjarji finali, l-ismijiet tal-proġetti u l-ammont ta’ finanzjament tal-Unjoni allokat lilhom.
3. Bħala regola, l-informazzjoni għandha ssir pubblika ħlief fejn tkun ristretta minħabba n-natura konfidenzjali tagħha, partikolarment dwar is-sigurtà, l-ordni pubbliku, l-investigazzjonijiet kriminali u l-protezzjoni tad-data personali.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 58 biex tistipula regoli li jikkonċernaw il-miżuri ta’ informazzjoni u pubbliċità għall-pubbliku u l-miżuri ta’ informazzjoni għall-benefiċjarji.
5. Il-Kummissjoni għandha, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, tiddefinixxi l-karatteristiċi tekniċi tal-miżuri ta’ informazzjoni u pubbliċità. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati mill-Kummissjoni f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 59(3).
Artikolu 54
Rapporti ta’ implimentazzjoni
1. Sal-31 ta’ Marzu 2016 u sal-31 ta’ Marzu ta’ kull sena sussegwenti sa u inkluż l-2022, l-Awtorità Responsabbli għandha tressaq quddiem il-Kummissjoni rapport annwali dwar l-implimentazzjoni ta’ kull programm nazzjonali fis-sena finanzjarja preċedenti u tista’, fil-livell xieraq, tippubblika dik l-informazzjoni. Ir-rapport sottomess fl-2016 għandu jkopri s-snin finanzjarji 2014 u 2015. L-Istat Membru għandu jissottometti rapport finali dwar l-implimentazzjoni tal-programmi nazzjonali sal-31 ta’ Diċembru 2023.
2. Ir-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali għandhom jistabbilixxu informazzjoni dwar:
(a)
l-implimentazzjoni tal-programm nazzjonali permezz ta’ referenza għad-data finanzjarja u l-indikaturi;
(b)
kwalunkwe kwistjoni sinifikanti li taffettwa l-prestazzjoni tal-programm nazzjonali.
3. Fid-dawl tar-reviżjoni ta’ nofs it-terminu kif imsemmi fl-Artikolu 15, ir-rapport ta’ implimentazzjoni annwali sottomess fl-2017 għandu jistipula u jivvaluta:
(a)
l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 2;
(b)
il-progress lejn il-kisba tal-objettivi fil-programmi nazzjonali segwiti bil-kontribuzzjoni mill-baġit tal-Unjoni;
(c)
l-involviment tas-sħab rilevanti kif imsemmi fl-Artikolu 12.
4. Ir-rapport ta’ implimentazzjoni annwali sottomess fl-2020 u r-rapport ta’ implimentazzjoni finali għandhom, flimkien mal-informazzjoni u l-valutazzjoni stabbiliti fil-paragrafu 2, jinkludu informazzjoni dwar il-progress lejn il-kisba tal-objettivi tal-programm nazzjonali u jivvalutawh, filwaqt li jqisu l-eżitu tad-djalogu ta’ politika msemmi fl-Artikolu 13(1).
5. Ir-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali msemmija fil-paragrafi 1 sa 4 għandhom ikunu ammissibbli jekk ikun fihom l-informazzjoni kollha meħtieġa f’dawk il-paragrafi. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Istat Membru kkonċernat fi żmien 15-il jum mid-data tar-riċevuta tar-rapport ta’ implimentazzjoni annwali dwar jekk ikunx ammissibbli, u jekk tonqos milli tagħmel dan, għandu jitqies ammissibbli.
6. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Istat Membru kkonċernat bl-osservazzjonijiet tagħha dwar ir-rapport ta’ implimentazzjoni annwali fi żmien xahrejn mid-data meta tirċievi r-rapport ta’ implimentazzjoni annwali. Jekk il-Kummissjoni ma tipprovdix osservazzjonijiet fi żmien din l-iskadenza, ir-rapporti għandhom jitqiesu li huma aċċettati.
7. Il-Kummissjoni tista’ tagħmel osservazzjonijiet dwar kwistjonijiet fir-rapport ta’ implimentazzjoni annwali tal-Awtorità Responsabbli, li jaffettwaw l-implimentazzjoni tal-programm nazzjonali. Fejn isiru osservazzjonijiet bħal dawn, l-Awtorità Responsabbli għandha tipprovdi l-informazzjoni meħtieġa fir-rigward ta’ dawk l-osservazzjonijiet u, fejn ikun adatt, tinforma lill-Kummissjoni dwar il-miżuri li jkun ttieħdu. Il-Kummissjoni għandha tiġi infurmata mhux aktar tard minn tliet xhur wara minn meta tkun għamlet tali osservazzjonijiet.
8. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, il-mudelli li skonthom għandhom jitfasslu r-rapporti ta’ implimentazzjoni annwali u finali. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 59(2).
Artikolu 55
Il-qafas komuni ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha twettaq monitoraġġ regolari ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi, fejn xieraq, b’kooperazzjoni mal-Istati Membri.
2. L-implimentazzjoni tar-Regolamenti Speċifiċi għandhom jiġu evalwati mill-Kummissjoni bi sħubija mal-Istati Membri f’konformità mal-Artikolu 57.
3. Qafas komuni ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni għandu jiġu stabbilit bil-ħsieb li jkejjel ir-rilevanza, l-effikaċja, l-effiċjenza, il-valur miżjud, is-sostenibbiltà tal-azzjonijiet u s-simplifikazzjoni u t-tnaqqis tal-piż amministrattiv, fid-dawl tal-objettivi ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi u l-prestazzjoni ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi bħala strumenti li jikkontribwixxu għall-iżvilupp tal-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja.
4. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati f’konformità mal-Artikolu 58 sabiex tiżviluppa aktar il-qafas komuni ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni.
5. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni bl-informazzjoni meħtieġa li tippermetti l-monitoraġġ u l-evalwazzjoni ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi.
6. Il-Kummissjoni għandha tikkunsidra wkoll il-komplementarjetà bejn l-azzjonijiet implimentati taħt ir-Regolamenti Speċifiċi u dawk segwiti taħt politiki, strumenti u inizjattivi oħra rilevanti tal-Unjoni.
7. Il-Kummissjoni għandha tagħti attenzjoni partikolari lill-monitoraġġ u l-evalwazzjoni ta’ azzjonijiet u programmi relatati ma’ pajjiżi terzi, skont l-Artikolu 8.
Artikolu 56
Evalwazzjoni ta’ programmi nazzjonali mill-Istati Membri
1. L-Istati Membri għandhom iwettqu l-evalwazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 57(1). L-evalwazzjoni li għandha titwettaq fl-2017 għandha tikkontribwixxi sabiex titjieb il-kwalità tad-disinn u l-implimentazzjoni ta’ programmi nazzjonali, f’konformità mal-qafas ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni komuni.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkun hemm fis-seħħ proċeduri biex tiġi prodotta u tinġabar id-data meħtieġa għall-evalwazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1, inkluża data marbuta ma’ indikaturi fil-qafas komuni ta’ monitoraġġ u ta’ evalwazzjoni.
3. L-evalwazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 57(1) għandhom jitwettqu minn esperti li huma funzjonalment indipendenti mill-Awtoritajiet Responsabbli, l-Awtoritajiet ta’ Awditu u l-Awtoritajiet Delegati. Dawk l-esperti jistgħu jkunu affiljati ma’ istituzzjoni pubblika awtonoma responsabbli għall-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u l- awditu tal-amministrazzjoni. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi gwida dwar kif jitwettqu l-evalwazzjonijiet.
4. L-evalwazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 57(1) għandhom isiru pubbliċi kollha kemm huma, ħlief fejn l-informazzjoni tkun ristretta minħabba n-natura kunfidenzjali tagħha, partikolarment dwar is-sigurtà, l-ordni pubbliku, l-investigazzjonijiet kriminali u tal-protezzjoni tad-data personali.
Artikolu 57
Rapporti ta’ evalwazzjoni mill-Istati Membri u l-Kummissjoni
1. F’konformità mal-qafas komuni ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni, l-Istati Membri għandhom jissottomettu lill-Kummissjoni:
(a)
rapport ta’ evalwazzjoni interim dwar l-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet u progress lejn il-kisba tal-għanijiet tal-programmi nazzjonali tagħhom sal-31 ta’ Diċembru 2017;
(b)
rapport ta’ evalwazzjoni ex post dwar l-effetti ta’ azzjonijiet taħt il-programmi nazzjonali tagħhom sal-31 ta’ Diċembru 2023.
2. Abbażi tar-rapporti msemmija fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tissottometti lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni:
(a)
rapport ta’ evalwazzjoni interim dwar l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi fuq il-livell tal-Unjoni sat-30 ta’ Ġunju 2018. Dak ir-rapport ta’ evalwazzjoni interim għandu jinkludi wkoll valutazzjoni tal-eżami ta’ nofs it-terminu li jsir skont dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi;
(b)
rapport ta’ evalwazzjoni ex post dwar l-effetti ta’ dan ir-Regolament u r-Regolamenti Speċifiċi, wara l-għeluq tal-programmi nazzjonali, sat-30 ta’ Ġunju 2024.
3. L-evalwazzjoni ex post tal-Kummissjoni għandha teżamina wkoll l-impatt tar-Regolamenti Speċifiċi fuq l-iżvilupp tal-ispazju ta’ libertà, sigurtà u ġustizzja f’termini tal-kontribut tagħhom għall-objettivi segwenti:
(a)
l-iżvilupp ta’ kultura komuni ta’ sigurtà fil-fruntieri, kooperazzjoni fl-infurzar tal-liġi u ġestjoni tal-kriżijiet;
(b)
il-ġestjoni effettiva ta’ flussi migratorji fl-Unjoni;
(c)
l-iżvilupp tas-Sistema Ewropea Komuni tal-Asil;
(d)
it-trattament ġust u ugwali ta’ ċittadini ta’ pajjiżi terzi;
(e)
solidarjetà u kooperazzjoni bejn l-Istati Membri fl-indirizzar ta’ kwistjonijiet ta’ migrazzjoni u ta’ sigurtà interna;
(f)
approċċ komuni mill-Unjoni dwar il-migrazzjoni u s-sigurtà lejn partijiet terzi..
4. Ir-rapporti ta’ evalwazzjoni kollha skont dan l-Artikolu għandhom jiġu ppubblikati kollha kemm huma ħlief fejn l-informazzjoni tkun ristretta minħabba n-natura kunfidenzjali tagħha, partikolarment dwar is-sigurtà, l-ordni pubbliku, l-investigazzjonijiet kriminali u l-protezzjoni tad-data personali.
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 58
L-eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati hija mogħtija lill-Kummissjoni suġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti delegati msemmija fl-Artikoli 5(5), 26(4), 29(1), 53(4) u 55(4) hija mogħtija lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ seba’ snin mill-21 ta’ Mejju 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega ta’ setgħa mhux iktar tard minn disa’ xhur qabel tmiem il-perijodu ta’ seba’ snin. Id-delega ta’ setgħat għandha tiġi estiża awtomatikament għal perijodu ta’ tliet snin, ħlief jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill joġġezzjonaw għal tali estensjoni mhux iktar tard minn tliet xhur qabel tmiem il-perijodu ta’ seba’ snin.
3. Id-delega ta’ setgħat imsemmija fl-Artikoli 5(5), 26(4), 29(1), 53(4) u 55(4) tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega ta’ setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata fih. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikoli 5(5), 26(4), 29(1), 53(4) u 55(4)għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill f’perijodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 59
Proċedura ta’ Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita mill-Kumitat għal-Fondi għall-Asil, il-Migrazzjoni u l-Integrazzjoni u s-Sigurtà Interna. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Fejn il-kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni, il-Kummissjoni m’għandhiex tadotta l-abbozz tal-att ta’ implimentazzjoni, minbarra l-Artikoli 14(4), 24(5), 45(2), 47(6) u 53(5) ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 60
Reviżjoni
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom, abbażi ta’ proposta mill-Kummissjoni, jirrevedu dan ir-Regolament sat-30 ta’ Ġunju 2020.
Artikolu 61
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jkun vinkolanti fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta’ April 2014.