РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 май 2014 година
за предоставяне на поисканата от Нидерландия дерогация в съответствие с Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер С(2014) 3103)
(само текстът на нидерландски език е автентичен)
(2014/291/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално точка 2, трета алинея от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството оборски тор, което дадена държава членка възнамерява да използва на хектар годишно, е различно от определеното в точка 2, втора алинея, първо изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество трябва да бъде определено така, че да не възпрепятства осъществяването на целите, посочени в член 1 от същата директива, и да бъде обосновано посредством обективни критерии, като например в настоящия случай, дълги вегетационни периоди и култури с висока степен на усвояване на азот.
(2)
На 8 декември 2005 г. Комисията прие Решение 2005/880/ЕО (2), с което разреши прилагането при определени условия на оборски тор от тревопасен добитък до 250 kg азот на хектар годишно в стопанства, в които най-малко 70 % от територията е заета от пасища.
(3)
На 5 февруари 2010 г. Комисията прие Решение 2010/65/ЕС (3), с което се изменя Решение 2005/880/ЕО и се удължава срокът на действие на дерогацията до 31 декември 2013 г.
(4)
Предоставената с него дерогация засяга 21 752 стопанства през 2012 г., които обхващат 46 % от общата нетна земеделска площ.
(5)
На 22 януари 2014 г. Нидерландия подаде до Комисията искане за подновяване на дерогацията съгласно точка 2, трета алинея от приложение III към Директива 91/676/ЕИО.
(6)
В съответствие с член 3, параграф 5 от Директива 91/676/ЕИО Нидерландия прилага програма за действие на цялата си територия.
(7)
Нормативните актове на Нидерландия, с които се прилага Директива 91/676/ЕИО, включват стандарти за торенето както по отношение на азота, така и на фосфатите.
(8)
Предоставените от Нидерландия данни за периода 2008-2011 г. сочат увеличение на броя на свинете със 7 %, а на домашните птици - с 8 % спрямо периода 2004-2007 г. Броят на едрия рогат добитък, овцете и козите се е запазил непроменен. Компетентните органи в Нидерландия са определили ограничения за броя на свинете и домашните птици, обвързани с поетия ангажимент, че производството на оборски тор, изразено както чрез азотното съдържание, така и чрез фосфорното, няма да нарасне над нивото от 2002 г. Освен това от януари 2015 г. компетентните органи в Нидерландия следва да предприемат необходимите мерки, така че да се преработва целесъобразен дял от излишъка от оборски тор от млечния сектор. Посочените мерки са необходими, за да се гарантира, че прилагането на действащата в момента дерогация няма да доведе до допълнителна интензификация.
(9)
През периода 2008-2011 г. са използвани 344 хиляди тона азот от оборски тор, като се отбелязва лек спад в сравнение с периода 2004-2007 г. Използването на химически азотни торове през периода 2008-2011 г. е намаляло с около 18 % в сравнение с периода 2004-2007 г. През периода 2008-2011 г. излишъкът от фосфор възлиза на 16 хиляди тона, като се отбелязва спад от 51 % в сравнение с периода 2004-2007 г.
(10)
Климатът в Нидерландия се характеризира с равномерно разпределение на валежите през цялата година и с относително тесни годишни температурни разлики, което позволява дълъг вегетационен период на тревата - 250 дни годишно.
(11)
Информацията, която органите на Нидерландия са предоставили в контекста на предоставената с Решение 2010/65/ЕС дерогация, сочи, че дерогацията не е довела до влошаване на качеството на водите. Докладът на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно прилагането на Директива 91/676/ЕИО за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници, основан на докладите на държавите членки за периода 2008-2011 г., показва, че в Нидерландия по отношение на подземните води около 88 % от мониторинговите станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в 79 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. Данните от мониторинга сочат тенденция на спад в концентрацията на нитратите в подземните води в сравнение с предишния период на докладване (2004-2007 г.). По отношение на повърхностните води 98 % от мониторинговите станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в над 92 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. Повечето пунктове за мониторинг на повърхностните води показват непроменена или намаляваща тенденция при концентрацията на нитрати. Годишният излишък от азот и фосфор в почвите бе намален основно чрез намаляване на влагането на оборски и минерални торове поради непрекъснатото намаляване на стандартите за прилагане на азот и фосфор, заложени в програмите за действие на Нидерландия. През отчетния период 2008-2011 г. всички пресни и преходни води са класифицирани като еутрофицирани или хипертрофицирани.
(12)
След като разгледа искането, подадено от Нидерландия на 22 януари 2014 г., и взе предвид програмата за действие, информацията относно качеството на водите и опита, натрупан от предоставената с Решение 2010/65/ЕС дерогация, както и от дерогациите, действащи в други държави членки, Комисията смята, че условията за предоставяне на дерогация трябва да бъдат променени. Съответно Комисията смята, че в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху южни и централни песъчливи почви и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, може да се разреши използването на оборски тор от тревопасен добитък, съответстващо на 230 kg азот на хектар годишно. Количеството 250 kg азот на хектар годишно може да бъде разрешено само в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви. Комисията смята, че това няма да възпрепятства постигането на целите на Директива 91/676/ЕИО, при положение че се спазват някои строги условия.
(13)
Тези условия включват въвеждане на схеми за наторяване за всяка отделна ферма, документирането на практиките на торене в отчети за наторяването, периодични анализи на почвата, зелена покривка през зимата след отглеждането на царевица, специални разпоредби за разораването на тревните площи, ненаторяване преди разораването на тревните площи, коригиране на торенето с цел отчитане на приноса на бобовите култури, неприлагане на фосфати от изкуствени торове и засилен контрол. С тези условия се цели осигуряването на наторяване в зависимост от нуждите на насажденията и намаляване и предотвратяване на загубите на азот и фосфор във водите.
(14)
Предоставената от Нидерландия информация сочи, че количеството оборски тор от тревопасен добитък, съответстващо на 230 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху южни и централни песъчливи почви и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, и на 250 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви, е обосновано посредством обективни критерии като нетно количество валежи, дълъг вегетационен период и високи добиви на трева с висока степен на усвояване на азот.
(15)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден по силата на член 9 от Директива 91/676/ЕИО.
(16)
С Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (4) се предвижда всеобхватен трансграничен подход по отношение на опазването на водите, организиран около районите на речните басейни, чиято цел е до 2015 г. да се постигне добро състояние на европейските водни обекти. Намаляването на количеството на хранителните вещества е неразделна част от тази цел. Предоставянето на дерогация съгласно настоящото решение не засяга разпоредбите на Директива 2000/60/ЕО и не изключва възможността да са необходими допълнителни мерки, за да се спазят произтичащите от нея задължения.
(17)
С Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2007 г. за създаване на инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност (INSPIRE) (5) се определят общите правила за създаването на Инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност за целите на общностните политики в областта на околната среда и политиките или дейностите, които могат да окажат влияние върху околната среда. Когато е приложимо, пространствената информация, събрана в контекста на посочената дерогация, следва да отговаря на разпоредбите, предвидени в директивата. С цел да се намали административната тежест и да се подобри съгласуваността на данните, когато събира данните, необходими съгласно настоящата дерогация, Нидерландия следва да използва по целесъобразност информацията, генерирана в рамките на интегрираната система за администриране и контрол, създадена в съответствие с дял V, глава II от Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 352/78, (ЕО) № 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 на Съвета (6),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Нидерландия с писмо от 22 януари 2014 г. с цел да се разреши ежегодното прилагане върху почвата на по-голямо количество оборски тор от тревопасен добитък от предвиденото в приложение III, точка 2, буква а) от Директива 91/676/ЕИО, се предоставя при условията, определени в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение:
1.
„пасищно стопанство“ означава всяко стопанство, в което поне 80 % от площта за наторяване е затревена;
2.
„тревопасен добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на малки телета), овце, кози и коне, магарета, елени и водни биволи;
3.
„селскостопанска земя“ означава теренът, който стопанинът притежава, наел е под аренда или управлява съгласно писмен индивидуален договор и за чието управление носи пряка отговорност.
4.
„трева“ означава постоянно пасище или временно пасище на по-малко от пет години.
Член 3
Обхват
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа към пасищните стопанства при условията, определени в членове 4, 5 и 6.
Член 4
Годишно заявление и поемане на ангажимент
1. Всяка година стопаните, които искат да се ползват от дерогация по силата на настоящото решение, подават заявление до компетентните органи.
2. Заедно с годишното заявление, посочено в параграф 1, те писмено се ангажират да спазват условията по членове 5 и 6.
Член 5
Торене с оборски тор и други торове
1. Количеството оборски тор от тревопасни животни, с което почвата в пасищните стопанства се наторява ежегодно, включително от самите животни, не надвишава количеството оборски тор, съдържащо 230 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху песъчливи почви в южни и централни части и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, и 250 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви, при положение че се спазват условията, предвидени в параграфи 2-9.
2. Общите вложени количества азот и фосфати съответстват на потребностите от хранителни вещества на културите и на доставеното количество от почвата. Общите вложени количества азот и фосфати не надвишават стандартите за максимално прилагане, определени в програмата за действие.
3. Използването на фосфати от химични торове не е разрешено в стопанства, които се ползват от дерогацията съгласно настоящото решение.
4. За всяка селскостопанска земя се води план за наторяване, в който се описва сеитбооборотът на селскостопанската земя и планираното прилагане на оборски тор и други азотни и фосфатни торове. Този план се изготвя в стопанството за всяка календарна година, като през първата година срокът е най-късно до месец юни, а през следващите - месец февруари.
5. Планът за наторяване съдържа следното:
а)
броя на животните, описание на помещенията за животните и системата за съхранение на тора, включително обема на наличните съоръжения за съхранение на оборски тор;
б)
изчисление на произвежданите в стопанството азот (без загубите в помещенията за животните и при складирането на тора) и фосфор от оборски тор;
в)
плана за сеитбооборота, в който трябва да се посочи площта на парцелите с трева и на парцелите с други насаждения, включително скица, показваща местоположението на отделните парцели;
г)
очакваните потребности на културите от азот и фосфор;
д)
количеството и вида на оборския тор, доставен на изпълнители по договори, който не е използван върху селскостопанската земя;
е)
количеството на внесения оборски тор, използван върху селскостопанската земя;
ж)
изчисление на приноса от минерализация на органични вещества, бобови растения и атмосферни утайки и количество азот, налично в почвата към момента, в който дадената култура започва да го използва в значителна степен;
з)
прилагане на азот и фосфор от оборски тор за всяко поле (парцели от стопанството с еднотипни култури и еднотипна почва);
и)
прилагане на азот чрез химически и други видове торове върху всеки парцел;
й)
изчисления с цел оценяване на съответствието със стандартите за прилагане на азот и фосфор.
Плановете се преработват най-късно до седем дни след настъпването на някаква промяна в селскостопанските практики, за да се осигури съответствие между тях и действителните селскостопански практики.
6. За всяка селскостопанска земя се води отчет за наторяването. Отчетите се предават на компетентните органи за всяка календарна година.
7. В отчета за наторяването се посочва следното:
а)
площта на насажденията;
б)
броя и вида на добитъка;
в)
производството на оборски тор на животно;
г)
внесеното от стопанството количество торове;
д)
изнесеното от стопанството количество оборски тор, както и съответният получател;
8. За всяко пасищно стопанство, което се ползва от индивидуална дерогация, стопанинът приема, че заявлението и отчетът за наторяването могат да бъдат обект на проверка.
9. Във всяко стопанство, което се ползва от индивидуална дерогация, се извършват периодични анализи на съдържанието на азот и фосфор в почвата поне веднъж на всеки четири години за всяка хомогенна площ от стопанството, като се отчитат сеитбооборотът и почвените характеристики.
Анализът на съдържанието на азот по отношение на минералния азот и на параметрите за оценяване на приноса на азот от минерализация на органични вещества се извършва за всяка хомогенна площ от стопанството след разораване на пасищата.
По отношение на анализа, посочен в първа и втора алинея, се изисква минимум един анализ на пет хектара земя.
10. Оборски тор не се разпръсква през есента преди култивирането на тревата.
Член 6
Растителна покривка на почвата
1. Стопаните, които се ползват от дерогация съгласно настоящото решение, затревяват 80 % или повече от площта за наторяване в своите стопанства.
2. Освен това стопаните, които се ползват от дерогация съгласно настоящото решение, изпълняват следните мерки:
а)
върху песъчливи и льосови почви тревата или другите култури, които осигуряват покривка на почвата през зимата, се засаждат след царевицата, за да се намали потенциала за проникване в почвата;
б)
междинните култури не се орат преди 1 февруари, за да се осигури постоянна растителна покривка на обработваемата площ с цел възстановяване на есенните подпочвени загуби на нитрати и ограничаване на зимните загуби;
в)
тревата върху песъчливи и льосови почви се оре само през пролетта;
г)
след разораването на тревата върху всички видове почва незабавно се засажда култура с високо потребление на азот, а наторяването се извършва въз основа на анализ на почвеното съдържание по отношение на минералния азот и други параметри, които дават ориентир за оценка на освобождаването на азот от минерализация на органични вещества в почвата; както и
д)
ако сеитбооборотът включва бобови или други растения, които усвояват атмосферния азот, наторяването се намалява съобразно това обстоятелство.
3. Чрез дерогация от буква в) разораването на тревата се разрешава през есента с цел засаждане на цветни луковици.
Член 7
Мерки във връзка с производството на оборски тор
Националните органи в Нидерландия предприемат необходимите мерки, така че производството на оборски тор в национален мащаб, изразено както чрез азотното съдържание, така и чрез фосфорното, да не нарасне над нивата от 2002 г. За целта действието на правата за производство на тор от свине и домашни птици остава в сила за срока на дерогацията съгласно настоящото решение.
Освен това компетентните органи в Нидерландия предприемат необходимите мерки, така че от януари 2015 г. да се преработва целесъобразен дял от излишъка от оборски тор от млечния сектор.
Член 8
Мониторинг
1. Във всяка община компетентният орган изготвя и актуализира ежегодно карти с процента на пасищните стопанства, на добитъка и на земеделската земя, обхванати от индивидуална дерогация.
2. На местата за мониторинг, за които е дадена дерогация, се изгражда и поддържа мрежа за мониторинг за вземане на проби от почвените води, потоците и плитките подземни води.
3. Мрежата за мониторинг, която съответства на поне 300 стопанства, на които са дадени индивидуални дерогации, е представителна за всеки вид почва (глинеста, торфена, песъчлива и песъчливо-льосова), практиките за наторяване и сеитбооборота. Съставът на мрежата за мониторинг не може да се променя през целия период на прилагане на настоящото решение.
4. От проучванията и постоянните анализи за съдържанието на хранителни вещества се събира информация за местното земеползване, за сеитбооборота и за селскостопанските практики в стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация. Тази информация може да се използва за изчисляване по зададен модел на степента на проникване на нитрати в почвата и загубите на фосфор от площите, върху които се прилагат до 230 kg или 250 kg азот на хектар годишно от оборски тор от тревопасен добитък.
5. Чрез мрежата за мониторинг, която включва плитките подземни води, почвените води, дренажните води и потоците в стопанствата, които спадат към мрежата за мониторинг, се осигурява информация за концентрацията на нитрати и фосфор във водите, които напускат зоната на кореновите системи и навлизат в системата на подземните и повърхностните води.
6. Засиленият мониторинг на водите е насочен към селскостопанските водосборове в песъчливи почви.
Член 9
Проверки
1. Компетентният национален орган извършва административни проверки по отношение на всички стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, с цел оценка на съответствието с максималното количество от 230 kg или 250 kg азот на хектар годишно от оборски тор от тревопасни животни в стопанства с най-малко 80 % пасища, както и със стандартите за общото количество прилаган азот и фосфати и с условията за земеползване. Когато при извършената от националните органи проверка бъде установено, че условията, предвидени в членове 5 и 6, не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението се счита за отхвърлено.
2. В зависимост от риска се изготвя програма на инспекциите, които следва да бъдат извършвани с подходяща честота, като се вземат предвид резултатите от проверките от предходните години и резултатите от общите проверки на случаен принцип на законодателството за прилагане на Директива 91/676/ЕИО, както и всякаква информация, която може да сочи несъответствие.
Административните проверки са насочени към най-малко 5 % от стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация по отношение на земеползването, броя на добитъка и производството на оборски тор.
В най-малко 7 % от стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация съгласно настоящото решение, се извършват инспекции на място по отношение на условията, определени в членове 5 и 6 от настоящото решение.
3. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 10
Докладване
1. Всяка година най-късно до месец март компетентните органи представят на Комисията доклад, съдържащ следната информация:
а)
данни за наторяването във всички стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, в т.ч. информация за добивите и за видовете почва;
б)
тенденции в броя на животните за всяка категория добитък в Нидерландия и в стопанствата, които се ползват от дерогация;
в)
тенденции в производството на оборски тор в национален мащаб от гледна точка на азота и фосфатите в оборския тор;
г)
обобщение на резултатите от проверките, свързани с коефициентите на отделяне за оборски тор от свине и домашни птици на национално равнище;
д)
карти с процента на стопанствата, на добитъка и на земеделската земя, обхванати от индивидуални дерогации за всяка община съгласно посоченото в член 8, параграф 1;
е)
резултатите от мониторинга на водите, в т.ч. информация за тенденциите в качеството на водите за подземните и повърхностните води, както и въздействието на дерогацията върху тяхното качество;
ж)
информация за концентрацията на нитрати и фосфор във водите, които напускат зоната на кореновите системи и навлизат в системата на подземните и повърхностните води съгласно посоченото в член 8, параграф 5, и резултатите от засиления мониторинг на водите в селскостопанските водосборове в песъчливи почви съгласно посоченото в член 8, параграф 6;
з)
резултатите от проучванията на местното земеползване, сеитбооборота и селскостопанските практики и резултатите от изчисленията по зададен модел на степента на загуби на нитрати и фосфор от стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, съгласно посоченото в член 8, параграф 4;
и)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на проверките на равнището на стопанството, както и информация за неспазващите условията стопанства въз основа на резултатите от административните проверки и инспекциите на място, посочени в член 9.
2. Когато е приложимо, пространствените данни, включени в доклада, отговарят на разпоредбите на Директива 2007/2/ЕО. Когато е целесъобразно, при събирането на необходимите данни Нидерландия използва информацията, генерирана в рамките на интегрираната система за администриране и контрол, създадена в съответствие с дял V, глава II от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Член 11
Прилагане
Срокът на действие на настоящото решение изтича на 31 декември 2017 г.
Член 12
Адресат на настоящото решение е Кралство Нидерландия.
Съставено в Брюксел на 16 май 2014 година.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-16 ta' Mejju 2014
li tagħti deroga mitluba mill-Pajjiżi l-Baxxi skont id-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli
(notifikata bid-dokument C(2014) 3103)
(Il-verżjoni bl-Olandiż biss hija awtentika)
(2014/291/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE tat-12 ta' Diċembru 1991 dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli (1), u b'mod partikolari t-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III tagħha,
Billi:
(1)
Jekk l-ammont ta' demel li Stat Membru bi ħsiebu jdemmel kull ettaru bih fis-sena jkun differenti minn dak speċifikat fl-ewwel sentenza tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III tad-Direttiva 91/676/KEE u fil-punt (a) tiegħu, dak l-ammont għandu jiġi ffissat b'tali mod li ma jippreġudikax l-ilħiq tal-għanijiet speċifikati fl-Artikolu 1 ta' dik id-Direttiva u għandu jkun iġġustifikat fuq il-bażi ta' kriterji oġġettivi, bħalma huma, fil-każ attwali, staġuni twal tat-tkabbir u għelejjel b'rata għolja ta' assorbiment tan-nitroġenu.
(2)
Fit-8 ta' Diċembru 2005, il-Kummissjoni adottat id-Deċiżjoni 2005/880/KE (2) li tippermetti ż-żieda tad-demel tal-bhejjem li jirgħu sa limitu ta' 250 kg ta' nitroġenu għal kull ettaru fis-sena, f'ċerti kundizzjonijiet, fl-irziezet fejn mill-inqas 70 % tal-art tkun bwar.
(3)
Fil-5 ta' Frar 2010, il-Kummissjoni adottat id-Deċiżjoni 2010/65/UE (3), li temenda d-Deċiżjoni 2005/880/KE u li testendi d-deroga sal-31 ta' Diċembru 2013.
(4)
Din id-deroga mogħtija kienet tirrigwarda 21 752 razzett fl-2012, jiġifieri 46 % tar-raba' totali nett.
(5)
Fit-22 ta' Jannar 2014, il-Pajjiżi l-Baxxi talbu lill-Kummissjoni biex tiġġeddilhom id-deroga skont it-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III tad-Direttiva 91/676/KEE.
(6)
Il-Pajjiżi l-Baxxi, f'konformità mal-paragrafu 5 tal-Artikolu 3 tad-Direttiva 91/676/KEE, jimplimentaw programm ta' azzjoni fit-territorju kollu tagħhom.
(7)
Il-leġiżlazzjoni tal-Pajjiżi l-Baxxi li timplimenta d-Direttiva 91/676/KEE tinkludi standards għall-applikazzjoni tan-nitroġenu u tal-fosfati.
(8)
Id-dejta rrappurtata mill-Pajjiżi l-Baxxi għall-perjodu bejn l-2008 u l-2011 turi żieda ta' 7 % fl-għadd ta' ħnieżer u 8 % fl-għadd ta' tjur meta mqabbla ma' dik tal-perjodu bejn l-2004 u l-2007. L-għadd ta' bhejjem tal-ifrat, nagħaġ u mogħoż baqa' stabbli. L-awtoritajiet kompetenti fil-Pajjiżi l-Baxxi stabbilixxew limiti fuq l-għadd ta' ħnieżer u tjur u fl-istess ħin intrabtu li l-produzzjoni tad-demel f'termini tan-nitroġenu kif ukoll tal-fosfru ma tiżdiedx aktar mil-livell tas-sena 2002. Barra minn hekk, minn Jannar 2015, l-awtoritajiet kompetenti fil-Pajjiżi l-Baxxi għandhom jiżguraw li sehem xieraq mid-demel żejjed tas-settur tal-ħalib jiġi pproċessat. Dawn il-miżuri huma meħtieġa biex jiġi żgurat li l-applikazzjoni tad-deroga attwali ma twassalx għal aktar intensifikazzjoni.
(9)
L-użu tan-nitroġenu mid-demel tal-bhejjem fil-perjodu bejn l-2008 u l-2011 kien ta' 344 000 tunnellata, li jfisser li kien hemm tnaqqis żgħir meta mqabbel mal-perjodu bejn l-2004 u l-2007. L-użu tal-fertilizzanti kimiċi bin-nitroġenu naqas bi 18 % fil-perjodu bejn l-2008 u l-2011 meta mqabbel mal-perjodu bejn l-2004 u l-2007. Il-fosfru żejjed fil-perjodu bejn l-2008 u l-2011 kien ta' 16 000 tunnellata, bi tnaqqis ta' 51 % meta mqabbel mal-perjodu bejn l-2004 u l-2007.
(10)
Il-klima tal-Pajjiżi l-Baxxi, ikkaratterizzata minn xita li tinżel fi kwantitajiet indaqs matul is-sena kollha u firxa annwali relattivament żgħira tat-temperatura, tippromwovi staġun twil ta' 250 ġurnata fis-sena li fih jikber il-ħaxix.
(11)
L-informazzjoni mogħtija mill-awtoritajiet tal-Pajjiżi l-Baxxi fil-kuntest tad-deroga mogħtija bid-Deċiżjoni 2010/65/UE, tindika li d-deroga ma waslitx biex il-kwalità tal-ilma tmur għall-agħar. Ir-Rapport mill-Kummissjoni lill-Kunsill u lill-Parlament Ewropew dwar l-implimentazzjoni tad-Direttiva 91/676/KEE dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli, abbażi tar-rapporti tal-Istati Membri għall-perjodu bejn l-2008 u l-2011, juri li għall-ilma ta' taħt l-art fil-Pajjiżi l-Baxxi, madwar 88 % tal-istazzjonijiet ta' monitoraġġ għandhom konċentrazzjonijiet medji tan-nitrati taħt il-50 mg/l u 79 % tal-istazzjonijiet ta' monitoraġġ għandhom konċentrazzjonijiet medji tan-nitrati taħt il-25 mg/l. Mid-dejta tal-monitoraġġ joħroġ li t-tendenza hi li l-konċentrazzjoni tan-nitrati fl-ilma ta' taħt l-art qiegħda tonqos meta mqabbla ma' dik tal-perjodu preċedenti tar-rappurtar (2004-2007). Għall-ilma tal-wiċċ, 98 % tal-istazzjonijiet ta' monitoraġġ għandhom konċentrazzjonijiet medji tan-nitrati taħt il-50 mg/l u 92 % tal-istazzjonijiet ta' monitoraġġ għandhom konċentrazzjonijiet medji tan-nitrati taħt il-25 mg/l. Mill-biċċa l-kbira tal-punti ta' monitoraġġ fl-ilmijiet tal-wiċċ joħroġ li t-tendenza hi li l-konċentrazzjonijiet tan-nitrati huma stabbli jew qed jonqsu. L-ammont ta' nitroġenu u fosfru żejjed fil-ħamrija fis-sena tnaqqas, l-aktar permezz ta' tnaqqis fl-użu tad-demel u l-fertilizzanti minerali minħabba t-tnaqqis kontinwu tal-istandards għall-applikazzjoni tan-nitroġenu u l-fosfru fil-programmi ta' azzjoni tal-Pajjiżi l-Baxxi. Fil-perjodu tar-rappurtar ta' bejn l-2008 u l-2011, l-ilmijiet ħelwin u tranżizzjonali kollha ġew ikklassifikati bħala ewtrofiċi jew ipertrofiċi.
(12)
Il-Kummissjoni tqis li l-kundizzjonijiet għall-għoti tad-deroga għandhom jinbidlu fuq il-bażi tal-eżami tat-talba mill-Pajjiżi l-Baxxi mibgħuta fit-22 ta' Jannar 2014 u b'kunsiderazzjoni tal-programm ta' azzjoni, tal-informazzjoni dwar il-kwalità tal-ilma u tal-esperjenza miksuba mid-deroga mogħtija bid-Deċiżjoni 2010/65/UE u mid-derogi stabbiliti fi Stati Membri oħra. Konsegwentement, il-Kummissjoni tqis li ammont ta' demel mill-bhejjem li jirgħu li jikkorrispondi għal 230 kg ta' nitroġenu fis-sena għal kull ettaru jista' jiġi permess fl-irziezet fejn mill-inqas 80 % tal-art tkun bwar b'ħamrija ramlija tan-Nofsinhar jew ċentrali u ħamrija “loessf” kif definit fil-programm ta' azzjoni, filwaqt li 250 kg ta' nitroġenu fis-sena għal kull ettaru jistgħu jkunu permessi biss fl-irziezet fejn mill-inqas 80 % tal-art tkun bwar b'ħamrija oħra. Il-Kummissjoni tqis li dan mhux se jippreġudika l-ilħiq tal-għanijiet tad-Direttiva 91/676/KEE, jekk jiġu sodisfatti ċerti kundizzjonijiet stretti.
(13)
Dawn il-kundizzjonijiet jinkludu l-istabbiliment ta' pjan għall-fertilizzanti fil-livell tal-irziezet, ir-reġistrazzjoni tal-użu tal-fertilizzanti permezz ta' kontijiet tal-fertilizzanti, analiżijiet perjodiċi tal-ħamrija, kopertura ħadra fix-xitwa wara l-qamħirrum, dispożizzjonijiet speċifiċi dwar il-ħrit tal-ħaxix, l-ebda tidmil qabel il-ħrit tal-ħaxix, l-aġġustament taż-żieda tal-fertilizzanti biex titqies il-kontribuzzjoni tal-għelejjel leguminużi, l-ebda żieda ta' fosfati minn fertilizzanti kimiċi u kontrolli msaħħin. Dawn il-kundizzjonijiet huma maħsuba biex jiżguraw li l-fertilizzant jiżdied mal-ħamrija skont il-ħtiġijiet tal-għelejjel u ma jkunx hemm telf ta' nitroġenu u fosfru fl-ilma.
(14)
L-informazzjoni mogħtija mill-Pajjiżi l-Baxxi turi li l-ammont ta' demel mill-bhejjem li jirgħu li jikkorrispondi għal 230 kg ta' nitroġenu fis-sena għal kull ettaru f'irziezet fejn mill-inqas 80 % tal-art hija bwar b'ħamrija ramlija tan-Nofsinhar u ċentrali u ħamrija “loess” kif definit fil-programm ta' azzjoni, u għal 250 kg ta' nitroġenu fis-sena għal kull ettaru f'irziezet fejn mill-inqas 80 % tal-art hija bwar b'ħamrija oħra, huwa ġġustifikat abbażi tal-kriterji oġġettivi bħall-preċipitazzjoni għolja netta, l-istaġuni twal tat-tkabbir u l-produzzjonijiet kbar ta' ħaxix b'rata għolja ta' assorbiment tan-nitroġenu.
(15)
Il-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar in-Nitrati stabbilit skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 91/676/KEE.
(16)
Id-Direttiva 2000/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta' Ottubru 2000 li tistabbilixxi qafas għal azzjoni Komunitarja fil-qasam tal-politika tal-ilma (4) tipprovdi għal approċċ komprensiv u transfruntier għall-ħarsien tal-ilma organizzat skont id-distretti tal-baċiri tax-xmajjar (RBDs - River Basin Districts), bil-għan li l-korpi tal-ilma Ewropej jiksbu status tajjeb qabel l-2015. It-tnaqqis tan-nutrijenti huwa parti integrali minn dak l-għan. L-għoti ta' deroga skont din id-Deċiżjoni huwa mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet skont id-Direttiva 2000/60/KE u ma jeskludix li jista' jkun hemm bżonn ta' miżuri addizzjonali biex jissodisfaw l-obbligi li joħorġu minnha.
(17)
Id-Direttiva 2007/2/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta' Marzu 2007 li tistabbilixxi Infrastruttura għall-Informazzjoni Ġeografika fil-Komunità Ewropea (INSPIRE) (5)tistabbilixxi regoli ġenerali maħsuba għall-istabbiliment tal-Infrastruttura għall-Informazzjoni Ġeografika fil-Komunità Ewropea għall-finijiet tal-politika ambjentali tal-Komunità u l-politika jew l-attivitajiet li jista' jkollhom impatt fuq l-ambjent. Fejn applikabbli, l-informazzjoni ġeografika miġbura fil-kuntest ta' din id-deroga għandha tkun konformi mad-dispożizzjonijiet stabbiliti f'din id-Direttiva. Sabiex jitnaqqas il-piż amministrattiv u titjieb il-koerenza tad-dejta, il-Pajjiżi l-Baxxi, huma u jiġbru d-dejta meħtieġa skont din id-deroga, fejn xieraq, għandhom jużaw l-informazzjoni ġġenerata mis-Sistema Integrata ta' Amministrazzjoni u Kontroll stabbilita skont il-Kapitolu II tat-Titolu V tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta' Diċembru 2013 dwar il-finanzjament, il-ġestjoni u l-monitoraġġ tal-politika agrikola komuni u li jħassar ir-Regolamenti tal-Kunsill (KEE) Nru 352/78, (KE) Nru 165/94, (KE) Nru 2799/98, (KE) Nru 814/2000, (KE) Nru 1290/2005 u (KE) Nru 485/2008 (6).
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-deroga mitluba mill-Pajjiżi l-Baxxi permezz tal-ittra tat-22 ta' Jannar 2014, bl-iskop li jiġi permess ammont ta' demel mill-bhejjem li jirgħu għat-tidmil tal-art kull sena li huwa ikbar minn dak previst fis-subparagrafu (a) tal-paragrafu 2 tal-Anness III tad-Direttiva 91/676/KEE tingħata, soġġetta għall-kundizzjonijiet stabbiliti f'din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' din id-Deċiżjoni:
1.
“razzett tal-bwar” tfisser kull azjenda fejn mill-inqas 80 % tar-raba' li jista' jiddemmel huwa mergħa;
2.
“bhejjem li jirgħu” tfisser bhejjem tal-ifrat (għajr għall-għoġġiela tas-simna), nagħaġ, mogħoż u żwiemel, ħmir, ċriev u bufli Indjani;
3.
“raba'” tfisser l-erja li tkun proprjetà tal-bidwi jew mikrija jew ġestita minnu b'tip ta' kuntratt individwali ieħor bil-miktub, li fiha l-bidwi jkollu r-responsabilità diretta tal-ġestjoni.
4.
“Ħaxix” tfisser bur permanenti jew bur temporanju li ilu inqas minn ħames snin.
Artikolu 3
Kamp ta' applikazzjoni
Din id-Deċiżjoni tapplika fuq bażi individwali għall-irziezet tal-bwar, u hija soġġetta għall-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 4, 5 u 6.
Artikolu 4
Applikazzjoni annwali u impenn
1. Biex jingħataw deroga skont din id-Deċiżjoni, il-bdiewa għandhom iressqu applikazzjoni lill-awtoritajiet kompetenti kull sena.
2. Flimkien mal-applikazzjoni annwali msemmija fil-paragrafu 1, il-bdiewa għandhom jintrabtu bil-miktub li jissodisfaw il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 5 u 6.
Artikolu 5
It-tidmil bid-demel u fertilizzanti oħra
1. L-ammont ta' demel fis-sena mill-bhejjem li jirgħu għat-tidmil tar-raba' f'irziezet tal-bwar, inkluż mill-bhejjem stess, ma għandux jaqbeż l-ammont ta' demel li jkun fih 230 kg ta' nitroġenu għal kull ettaru fis-sena f'irziezet fejn mill-inqas 80 % tal-art hija bwar b'ħamrija ramlija tan-Nofsinhar u ċentrali u ħamrija “loess” kif definit fil-programm ta' azzjoni u 250 kg ta' nitroġenu għal kull ettaru fis-sena f'irziezet fejn mill-inqas 80 % tal-art hija bwar b'ħamrija oħra, jekk ikunu sodisfatti l-kundizzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 sa 9.
2. L-ammont totali ta' nitroġenu u fosfati użat għandu jkun konformi mal-bżonn tan-nutrijenti tal-għalla u mal-ammont li diġà jinsab fil-ħamrija. L-ammont totali ta' nitroġenu u fosfati użat ma għandux jaqbeż l-istandards massimi għall-applikazzjoni stabbiliti fil-programm ta' azzjoni.
3. L-użu tal-fosfati mill-fertilizzani kimiċi mhuwiex permess fl-irziezet li jkunu ngħataw deroga skont din id-Deċiżjoni.
4. Għal kull razzett għandu jinżamm pjan tal-fertilizzazzjoni b'deskrizzjoni tan-newba tal-għelejjel tar-raba' u t-tidmil ippjanat bid-demel u b'fertilizzanti oħra tan-nitroġenu u tal-fosfati. Dan il-pjan għandu jkun disponibbli fir-razzett għal kull sena kalendarja sa mhux aktar tard minn Ġunju għall-ewwel sena u Frar għas-snin ta' wara.
5. Il-pjan tal-fertilizzazzjoni għandu jinkludi dan li ġej:
(a)
l-għadd ta' bhejjem, deskrizzjoni tal-bini fejn jinżammu u tas-sistema tal-ħżin, inkluż il-volum ta' ħżin għad-demel disponibbli;
(b)
kalkolu tan-nitroġenu (li minnu jitnaqqas it-telf fil-bini tal-bhejjem u fil-maħżen) u l-fosfru mid-demel li jiġi prodott fir-razzett;
(c)
il-pjan tat-tinwib tal-għelejjel, li jrid jispeċifika l-erja tal-għelieqi individwali bil-ħaxix u b'għelejjel oħra, inkluż tpinġija ta' mappa li tindika fejn jinsabu l-għelieqi individwali;
(d)
il-bżonnijiet prevedibbli ta' nitroġenu u fosfru tal-għelejjel;
(e)
l-ammont u t-tip ta' demel li jingħata lill-kuntratturi u li ma jintużax fir-raba' tar-razzett;
(f)
l-ammont ta' demel impurtat użat fir-raba';
(g)
kalkolu tal-kontribuzzjoni tal-mineralizzazzjoni ta' materjal organiku, tal-għelejjel leguminużi u tad-depożizzjoni atmosferika u tal-ammont ta' nitroġenu li jkun jinsab fil-ħamrija fil-waqt meta l-għalla tibda tużah f'ammonti sinifikanti;
(h)
l-applikazzjoni tan-nitroġenu u l-fosfru mid-demel f'kull għalqa (taqsimiet tar-razzett li huma omoġeni f'dak li jirrigwarda l-għelejjel u t-tip ta' ħamrija);
(i)
iż-żieda tan-nitroġenu minn fertilizzanti kimiċi u fertilizzanti oħrajn f'kull għalqa;
(j)
il-kalkoli għall-istima tal-konformità mal-istandards għall-applikazzjoni tan-nitroġenu u tal-fosfru.
Il-pjanijiet għandhom jiġu riveduti sa mhux aktar tard minn sebat ijiem wara kwalunkwe bidla fil-prattiki agrikoli sabiex tiġi żgurata l-konsistenza bejn il-pjanijiet u l-prattiki agrikoli attwali.
6. Għandu jinżamm kont tal-fertilizzazzjoni għal kull biċċa raba'. Dan għandu jintbagħat lill-awtorità kompetenti għal kull sena kalendarja.
7. Il-pjan tal-fertilizzazzjoni għandu jinkludi dan li ġej:
(a)
l-erja tal-għelejjel;
(b)
l-għadd u t-tip ta' bhejjem;
(c)
il-produzzjoni tad-demel għal kull annimal;
(d)
l-ammont ta' fertilizzanti impurtati mir-razzett;
(e)
l-ammont ta' demel li r-razzett jagħti u lil min.
8. Għal kull razzett tal-bwar li jkun ingħata deroga individwali, il-bidwi għandu jaċċetta li ż-żieda tal-fertilizzanti u l-kont tal-fertilizzazzjoni jistgħu jiġu soġġetti għall-kontrolli.
9. Perjodikament għandha ssir analiżi tan-nitroġenu u tal-fosfru fil-ħamrija għal kull razzett li jkun ingħata deroga individwali, għallinqas darba kull erba' snin għal kull żona omoġenja tar-razzett. Din l-analiżi għandha tqis in-newba tal-għelejjel u l-karatteristiċi tal-ħamrija.
Wara l-ħrit tal-bur, għal kull żona omoġenja tar-razzett għandha ssir analiżi tan-nitroġenu fir-rigward tan-nitroġenu minerali u l-parametri biex jiġi vvalutat kemm tikkontribwixxi nitroġenu l-mineralizzazzjoni tal-materjal organiku.
Fir-rigward tal-analiżijiet imsemmija fl-ewwel u fit-tieni subparagrafu, għandha ssir minimu ta' analiżi waħda għal kull ħames ettari ta' art.
10. Ma għandux jingħata d-demel fil-ħarifa qabel il-koltivazzjoni tal-ħaxix.
Artikolu 6
Kopertura tal-art
1. Il-bdiewa li jkunu ngħataw deroga skont din id-Deċiżjoni għandhom ikabbru l-ħaxix fuq 80 % jew aktar tal-art disponibbli għat-tidmil fl-irziezet tagħhom.
2. Barra minn hekk, il-bdiewa li jkunu ngħataw deroga skont din id-Deċiżjoni għandhom iwettqu l-miżuri li ġejjin:
(a)
fuq il-ħamrija ramlija u “loess”, wara l-qamħirrum għandu jiġi kkultivat il-ħaxix jew għelejjel oħra li jiżguraw il-kopertura tal-ħamrija fix-xitwa sabiex jitnaqqas il-potenzjal tal-lissija;
(b)
l-għelejjel għall-konservazzjoni tan-nutrijenti m'għandhomx jinħartu qabel l-1 ta' Frar sabiex ikun żgurat li r-raba' jkun dejjem miksi bil-veġetazzjoni għall-irkupru tan-nitrati li jintilfu mis-saff sekondarju tal-ħamrija fil-ħarifa u sabiex dan it-telf jiġi limitat fix-xitwa;
(c)
il-ħaxix fuq ħamrija ramlija u “loess” għandu jinħarat biss fir-rebbiegħa;
(d)
wara l-ħrit tal-ħaxix fuq kull tip ta' ħamrija, għandu jkun hemm għelejjel b'rata għolja ta' assorbiment tan-nitroġenu u ż-żieda tal-fertilizzant għandha tkun ibbażata fuq analiżi tal-ħamrija fir-rigward tan-nitroġenu minerali u parametri oħra. Din l-analiżi għandha tagħti referenzi għall-istima tar-rilaxx tan-nitroġenu mill-mineralizzazzjoni tal-materja organika fil-ħamrija; u
(e)
jekk in-newba tal-għelejjel tinkludi pjanti leguminużi jew pjanti oħrajn li jassimilaw in-nitroġenu atmosferiku, iż-żieda tal-fertilizzant għandha titnaqqas b'rata proporzjonali.
3. B'deroga mill-punt (c), il-ħrit tal-ħaxix huwa permess fil-ħarifa għat-tħawwil tal-basal tal-fjuri.
Artikolu 7
Miżuri għall-produzzjoni tad-demel
L-awtoritajiet nazzjonali fil-Pajjiżi l-Baxxi għandhom jiżguraw li l-produzzjoni tad-demel fil-livell nazzjonali ma tiżdiedx aktar mil-livell tas-sena 2002, kemm għan-nitroġenu u kif ukoll għall-fosfru. Dan ifisser li d-drittijiet tal-produzzjoni għall-ħnieżer u t-tjur għandhom jinżammu għal kemm iddum fis-seħħ id-deroga mogħtija b'din id-Deċiżjoni.
Barra minn hekk, l-awtoritajiet kompetenti fil-Pajjiżi l-Baxxi għandhom jiżguraw li, minn Jannar 2015, jiġi pproċessat sehem xieraq tad-demel żejjed tas-settur tal-ħalib.
Artikolu 8
Monitoraġġ
1. L-awtorità kompetenti għandha tħejji, u taġġorna kull sena, il-mapep li juru l-perċentwal ta' rziezet tal-bwar, il-perċentwal ta' bhejjem u l-perċentwal ta' raba' kopert minn deroga individwali f'kull muniċipalità.
2. Għandu jitwaqqaf netwerk ta' monitoraġġ għat-teħid ta' kampjuni ta' ilma tal-ħamrija, nixxigħat u l-ilma ta' taħt l-art qrib il-wiċċ u dan in-netwerk għandu jinżamm fis-siti ta' monitoraġġ tad-deroga.
3. In-netwerk ta' monitoraġġ, li jikkorrispondi għal mill-inqas 300 razzett li ngħataw derogi individwali, għandu jkun jirrappreżenta kull tip ta' ħamrija (tafal, pit, ħamrija ramlija, u “loess” ramlija), kull prassi ta' fertilizzazzjoni u kull newba tal-għelejjel. Il-kompożizzjoni tan-netwerk ta' monitoraġġ ma għandhiex tiġi mmodifikata matul iż-żmien li fih tkun applikabbli din id-Deċiżjoni.
4. Stħarriġiet u analiżijiet kontinwi tan-nutrijenti għandhom jipprovdu d-dejta dwar l-użu lokali tar-raba', it-tinwib tal-għelejjel u l-prattiċi agrikoli fuq irziezet li ngħataw derogi individwali. Dik id-dejta tista' tintuża biex tiġi kkalkulata, abbażi ta' mudelli, il-lissija ta' nitrati u t-telf tal-fosfru minn għelieqi li jiddemmlu b'massimu ta' 230 kg jew 250 kg ta' nitroġenu fis-sena għall kull ettaru b'demel minn bhejjem li jirgħu.
5. In-netwerk ta' monitoraġġ, inkluż l-ilma ta' taħt l-art qrib il-wiċċ, l-ilma tal-ħamrija, l-ilma tad-drenaġġ u n-nixxigħat f'irziezet tan-netwerk ta' monitoraġġ, għandu jipprovdi dejta dwar il-konċentrazzjoni tan-nitrati u tal-fosfru fl-ilma li jħalli l-parti tal-ħamrija fejn hemm l-għeruq u jidħol fis-sistemi tal-ilma ta' taħt l-art u tal-wiċċ.
6. Il-monitoraġġ imsaħħaħ tal-ilma għandu jindirizza l-baċiri agrikoli b'ħamrija ramlija.
Artikolu 9
Kontrolli
1. L-awtoritajiet nazzjonali kompetenti għandhom iwettqu kontrolli amministrattivi tal-irziezet kollha li ngħataw deroga individwali għall-valutazzjoni tal-konformità mal-ammont massimu ta' 230 kg jew 250 kg ta' nitroġenu fis-sena għal kull ettaru mid-demel tal-bhejjem li jirgħu f'irziezet fejn mill-inqas 80 % tal-art tkun bur, mal-istandards totali għall-applikazzjoni tan-nitroġenu u tal-fosfru, u mal-kundizzjonijiet tal-użu tal-art. Meta l-kontrolli mwettqa mill-awtoritajiet nazzjonali juru li l-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 5 u 6 ma jkunux ġew sodisfati, l-applikant għandu jiġi mgħarraf b'dan. F'dan il-każ, l-applikazzjoni ma għandhiex tiġi aċċettata.
2. Għandu jiġi stabbilit programm ta' spezzjonijiet fuq bażi tar-riskju u bi frekwenza xierqa, li jikkunsidra r-riżultati tal-kontrolli tas-snin ta' qabel u r-riżultati tal-kontrolli aleatorji ġenerali tal-leġiżlazzjoni li timplimenta d-Direttiva 91/676/KEE u kwalunkwe informazzjoni li tista' tindika nuqqas ta' konformità.
L-ispezzjonijiet amministrattivi għandhom jindirizzaw mill-anqas 5 % tal-irziezet li ngħataw deroga individwali fir-rigward tal-użu tal-art, l-għadd ta' bhejjem u l-produzzjoni tad-demel.
L-ispezzjonijiet fuq il-post għandhom isiru f'mill-anqas 7 % tal-irziezet li ngħataw deroga individwali skont din id-Deċiżjoni fir-rigward tal-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 5 u 6 ta' din id-Deċiżjoni.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jingħataw is-setgħat u l-mezzi meħtieġa biex jivverifikaw il-konformità ma' deroga mogħtija skont din id-Deċiżjoni.
Artikolu 10
Rappurtar
1. Sa Marzu ta' kull sena l-awtoritajiet kompetenti għandhom jibagħtu rapport lill-Kummissjoni li jkun fih l-informazzjoni li ġejja:
(a)
id-dejta marbuta mal-fertilizzazzjoni fl-irziezet kollha li ngħataw deroga individwali, inkluż informazzjoni dwar il-produzzjonijiet u t-tipi ta' ħamrija;
(b)
ix-xejriet fl-għadd ta' bhejjem għal kull kategorija ta' bhejjem fil-Pajjiżi l-Baxxi u fl-irziezet li tad-deroga;
(c)
ix-xejriet nazzjonali tal-produzzjoni tad-demel f'dak li għandu x'jaqsam man-nitroġenu u l-fosfati fid-demel;
(d)
sommarju tar-riżultati tal-kontrolli marbuta mal-koeffiċjenti tal-eskrezzjoni għad-demel tal-ħnieżer u tat-tjur fil-livell nazzjonali;
(e)
mapep li juru l-perċentwal ta' rziezet, il-perċentwal ta' bhejjem u l-perċentwal ta' raba' koperti minn deroga individwali f'kull muniċipalità, kif imsemmi fl-Artikolu 8(1);
(f)
ir-riżultati tal-monitoraġġ tal-ilma, inkluż informazzjoni dwar ix-xejriet tal-kwalità tal-ilmijiet ta' taħt l-art u tal-wiċċ, kif ukoll l-impatt tad-deroga fuq il-kwalità tal-ilma;
(g)
informazzjoni dwar il-konċentrazzjoni tan-nitrati u tal-fosfru fl-ilma li jħalli l-parti tal-ħamrija fejn hemm l-għeruq u jidħol fis-sistema tal-ilma ta' taħt l-art jew tal-wiċċ kif imsemmi fl-Artikolu 8(5) u r-riżultati mill-monitoraġġ imsaħħaħ tal-ilma f'baċiri agrikoli b'ħamrija ramlija kif imsemmi fl-Artikolu 8(6);
(h)
ir-riżultati tal-istħarriġiet dwar l-użu lokali tal-art, in-newba tal-għelejjel u l-prattiki agrikoli, u r-riżultati tal-kalkoli abbażi ta' mudelli tal-kwantitajiet ta' nitroġenu u fosfru mitlufa minn irziezet li ngħataw deroga individwali, kif imsemmi fl-Artikolu 8(4);
(i)
valutazzjoni tal-implimentazzjoni tal-kundizzjonijiet tad-deroga, abbażi tal-kontrolli fil-livell tal-irziezet u ta' informazzjoni dwar l-irziezet li mhumiex konformi, abbażi tar-riżultati tal-kontrolli amministrattivi u l-ispezzjonijiet fuq il-post, kif imsemmi fl-Artikolu 9.
2. Id-dejta ġeografika fir-rapport għandha, fejn applikabbli, tissodisfa d-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2007/2/KE. Fejn xieraq, fil-ġbir tad-dejta meħtieġa l-Pajjiżi l-Baxxi għandhom jagħmlu użu mill-informazzjoni ġġenerata mis-Sistema Integrata ta' Amministrazzjoni u Kontroll stabbilita skont il-Kapitolu II tat-Titolu V tar-Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (UE) Nru 1306/2013.
Artikolu 11
Applikazzjoni
Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi fil-31 ta' Diċembru 2017.
Artikolu 12
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju tal-Pajjiżi l-Baxxi.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta' Mejju 2014.