РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 17 юли 2013 година
относно Държавна помощ SA.33412 (12/C) (ex 11/N), която Италия възнамерява да приведе в действие за развитие на логистичните вериги и модернизация на интермодалността
(нотифицирано под номер C(2013) 4392)
(само версията на италиански език е автентична)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/487/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2 от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С електронно уведомление от 27 юли 2011 г. италианските органи уведомиха Комисията, в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС, за намерението си да изменят схема за помощ, чиято цел е да се стимулира преминаването на превоза на тежки товари от автомобилен към морски транспорт. Уведомлението беше заведено под преписка № SA.33412.
(2)
На 14 септември 2011 г. се състоя среща между представители на службите на Комисията и на италианските органи. След тази среща Комисията поиска допълнителна информация относно мярката, за която беше постъпило уведомление, на 23 септември 2011 г., 9 декември 2011 г., 7 март 2012 г. и 16 май 2012 г. Италианските органи предоставиха исканата информация на 19 октомври 2011 г., 9 ноември 2011 г., 11 януари 2012 г., 19 март 2012 г. и 12 юни 2012 г.
(3)
С писмо от 25 юли 2012 г. Комисията уведоми Италия за решението си да открие официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на изменението на схемата за помощ за развитие на логистичните вериги и модернизация на интермодалността.
(4)
Решението на Комисията да открие процедурата („решението за откриване“) беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията призова заинтересованите лица да представят своите мнения.
(5)
Италия представи своите мнения относно решението за откриване с писмо от 9 август 2012 г.
(6)
С писма от 15, 30 и 31 октомври 2012 г. заинтересованите страни представиха своите мнения относно решението за откриване. Комисията предаде тези мнения на Италия на 19 декември 2012 г., за да може тя да представи своето становище. Мненията на Италия бяха получени с писмо от 16 януари 2013 г.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЯ НА МЕРКИТЕ
2.1. Контекст
(7)
Мярката предвижда изменението на схема за държавна помощ, насочена към подпомагане на преминаването на превоза на тежки товари от автомобилен към морски транспорт. Предвижда се помощ да се отпуска на предприятия за автомобилни товарни превози, които използват съществуващи или нови морски плавателни пътища вместо автомобилен транспорт.
(8)
Комисията одобри първоначалната схема за помощ на 20 април 2005 г. за тригодишен период - от 1 януари 2007 г. до 31 декември 2009 г. (с решение, наричано по-нататък „решението от 2005 г.“) (3).
(9)
Съгласно тази схема предприятията за автомобилни товарни превози трябва да запазят същия брой пътувания или същото количество стоки, превозвани по време на периода на подпомагане, в продължение на още три години след изтичането на срока на схемата (4).
(10)
В съображение 26 от решението от 2005 г. на италианските органи се налага задължението да предават на Комисията редовни доклади относно развитието и въздействието на помощта върху транспортната политика и околната среда.
(11)
Комисията получи доклад за изпълнението, в който се посочват основните развития на пазара в периода 2007-2009 г. и се подчертава нуждата от продължаването на първоначалната схема с две години.
(12)
В доклада inter alia се посочва, че:
а)
общият размер на помощта, която е била предоставена ефективно, е по-малък от предвидения и разрешения размер в решението от 2005 г.;
б)
наблюдавано е постоянно увеличение в честотата на пътуванията по вътрешните маршрути през този период, както е показано по-долу.
Честота
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Вътрешни маршрути
325 819
349 406
372 110
Маршрути в ЕС (5)
136 030
139 722
107 203
Общо
461 849
489 128
479 313
Съгласно информацията, предоставена от италианските органи, намалението в броя на пътуванията по пътищата в ЕС през 2009 г. (довел непряко до намаление в равнището на държавната подкрепа) е пряк резултат от икономическата криза, която съществено е повлияла пазара.
в)
Тенденцията при обема на товарите е подобна, а именно наблюдава се стабилно нарастване по вътрешните маршрути и намаление по маршрутите в рамките на ЕС. Все пак като цяло обемът на товарите през референтния период постоянно е нараствал.
г)
Общият брой на пътуванията през 2010 г. се оценява на 564 519.
2.2. Цел на схемата за помощ
(13)
Както се споменава в съображение 3, целта на схемата е да се улесни модалното преминаване на превоза на товари от автомобилен към морски транспорт.
2.3. Национално правно основание
(14)
Схемата за помощ се основава на:
а)
Член 3, параграф 2в от Указ-закон № 209 от 24 септември 2002 г., преобразуван с изменения със Закон № 265 от 22 ноември 2002 г.;
б)
Указ на президента на Италианската република № 205 от 11 април 2006 г.;
в)
член 2(250) от Закон № 191 от 23 декември 2009 г.;
г)
Указ на Италианското министерство на инфраструктурата и транспорта от 31 януари 2011 г. за разрешаване на продължаването на срока на схемата за 2010 г. По съответния указ за 2011 г., който Комисията трябва да одобри, вече е постигнато споразумение. Въпреки това по време на официалната процедура по разследване Италия пое задължение за скъсяване на продължаването на схемата с една година.
2.4. Бюджет
(15)
Общият бюджет на предложеното изменение възлиза на 60 млн. EUR (30 млн. EUR за 2010 г. и 30 млн. EUR за 2011 г.).
2.5. Продължителност
(16)
Италианските органи изпратиха уведомление за изменението на схемата под формата на продължаване на схемата с две години (2010 г. и 2011 г.). Италианските органи потвърдиха, че за предоставянето на морски услуги през 2010 и 2011 г. все още не е изплатена помощ и че мярката ще бъде приведена в действие единствено след разрешение на Комисията.
2.6. Изменения в режима на държавната помощ
(17)
Измененията, за които е постъпило уведомление от италианските органи, засягат:
а)
продължаването на срока на схемата за помощ за 2010 г. и 2011 г.;
б)
нов общ бюджет в размер на 60 млн. EUR, т.е. по 30 млн. EUR за всяка година на продължаване.
(18)
По време на официалната процедура по разследване Италия се ангажира да намали продължаването от две години само на една година.
(19)
Италианските органи потвърдиха, че за периода на продължаването няма да бъдат приведени в действие допълнителни мерки, като например мерките, разрешени с решението от 2005 г.
2.7. Причини за изменението
(20)
Италианските органи обясниха, че изпълнението на планираните цели (стабилизиране на модалното преминаване в резултат на първоначалната схема и по-нататъшното развитие на подпомаганите маршрути) е било застрашено поради икономическата криза.
(21)
По време на официалната процедура по разследване Италия също така се ангажира да продължи с още една година валидността на задължението за продължаване на извършването на транспортни услуги на търговски принцип, без да бъде предоставяна помощ.
2.8. Натрупване
(22)
Натрупването на помощта с регионални помощи за същата цел е позволено до 30 % от общите транспортни разходи.
2.9. Получатели
(23)
Всички дружества за тежкотоварни автомобилни превози, включително временни или постоянни групи и асоциации на транспортни оператори, които товарят своите превозни средства и ремаркета (с или без шофьорите) на товарни кораби с цел използване на конкретни морски маршрути, определени с указ на Министъра на инфраструктурата и транспорта, могат да поискат безвъзмездна помощ по тази схема.
2.10. Форма и интензитет на помощта
(24)
Помощта ще е под формата на невъзстановима безвъзмездна помощ с размер, съответстващ на разликата между външните разходи на морския и автомобилния транспорт.
(25)
Разликата ще бъде изчислявана въз основа на актуализирано проучване на организацията „Приятели на земята“ (Friends of the Earth) (6). Факторите, взети предвид при тези изчисления, са парниковите газове, замърсяването на атмосферата, шумът, задръстванията и инцидентите. Проучването беше актуализирано въз основа на резултатите от първия период на прилагане на схемата Ecobonus. Разликата в социалните и екологичните разходи, реализирани при използването на „морските магистрали“ вместо автомобилния транспорт, доведе до спестявания в размер на 411 млн. EUR.
(26)
Това проучване показва, че пълен тежкотоварен автомобил с дължина 14 метра, който изминава 100 км по автомобилен път, генерира външни разходи от около 212,58 EUR, докато външните разходи на 100 км по море се оценяват на около 79,37 EUR. Разликата възлиза на 133,21 EUR за разстояние от 100 км. Тази средна стойност ще е основата за отстъпките, приложими за предприятията за тежкотоварни автомобилни превози при използване на избраните морски маршрути. Тази сума ще бъде адаптирана към специфичните пазарни условия по посочените маршрути.
2.11. Процедура
(27)
Получателите трябва да осъществят определен брой пътувания, които ще бъдат определяни всяка година за всеки избран маршрут. Предприятията кандидати трябва да са осъществили поне 80 пътувания годишно по всеки отделен маршрут.
(28)
На дружествата, които извършват над 1 600 пътувания на година по даден маршрут за морски превози, ще бъде предоставян допълнителен „бонус“ в допълнение към основната помощ. Въпреки това не може да бъде надвишен прагът за интензитет на помощта от 30 %. Целта на тази допълнителна помощ е да се насърчат предприятията да се организират в асоциации и да се увеличи капацитетът на използване на корабите, които осъществяват товарен превоз.
(29)
Морските маршрути, които отговарят на условията за подпомагане, ще бъдат определени с министерски указ въз основа на следните критерии:
а)
дали маршрутът за морски превози е подходящ за насърчаване на преминаването на значителен трафик на товари от автомобилен към морски транспорт;
б)
дали маршрутът за морски превози може да доведе до намаляване на задръстванията по италианската автомобилна мрежа;
в)
дали използването на маршрута за морски превози ще доведе до предвидими екологични подобрения в сравнение със съответния автомобилен маршрут.
(30)
Определените нови маршрути ще са маршрути, които понастоящем не са обслужвани в подходяща степен по море.
(31)
Заявленията трябва да включват ангажимент от получателите за запазване на същия брой пътувания или превоз на същото количество стоки като по време на периода на подпомагане в продължение на три години след изтичането на срока на схемата. По време на разследването на сегашната мярка от Комисията Италия удължи с една година горния период от три години.
(32)
Помощ ще бъде отпускана само при условие, че тарифите се запазят на същото равнище, в съответствие с равнището на инфлация.
(33)
Помощ може да бъде отпусната със задна сила след проучване на съответните документи в рамките на финансирането, предоставено на разположение и предназначено за тази определена цел. Ако помощта, която ще да бъде отпусната, надвишава наличните средства за въпросната година, размерът на помощта ще бъде определен със специално министерско решение.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
3.1. Наличие на помощ
(34)
В своето решение за откриване Комисията най-напред отбеляза, че изменената схема поставя в по-благоприятно положение предприятията за тежкотоварни автомобилни превози и представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на това равнище.
(35)
Освен това Комисията счита, че морските превозвачи, предоставящи превоз на предприятията за автомобилни товарни превози, също биха могли да извлекат непряко предимство в резултат на изменената схема.
3.2. Съвместимост на помощта
(36)
Що се отнася до съвместимостта на изменената схема, най-напред Комисията отбеляза, че първоначалната схема е била обявена за съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
(37)
Тя отбеляза обаче, че изменението на схемата, за което е постъпило уведомление, изглежда не отговаря на едно от условията в решението от 2005 г., съгласно което предприятията за автомобилни товарни превози, които се възползват от първоначално одобрената схема, поемат ангажимент за запазят същия брой пътувания или превоз на същото количество стоки по време на периода на подпомагане в продължение на три години след изтичането на срока на схемата, без да получават помощ.
(38)
Освен това Комисията отбеляза, че ако дружествата за морски превози, предоставящи морски услуги на предприятията за автомобилни товарни превози, се считат за непреки получатели по схемата (7), Комисията ще трябва да оцени също така съвместимостта на тази помощ въз основа на точка 10 от Насоките на Общността за държавна помощ за морския транспорт (наричани по-нататък „Насоките за морския транспорт“) (8).
(39)
При условие че в този случай помощта, получена от дружествата за морски превози, ще финансира експлоатацията на съществуващите маршрути и ще бъде предоставяна след изтичането на периода от три години, Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на изменената схема с вътрешния пазар.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(40)
Комисията получи мнения от три асоциации на транспортни оператори - CETM, ANITA и Short Sea Promotion Centre.
(41)
Като цяло заинтересованите страни подкрепиха позицията на Италия относно икономическата криза и нейното цялостно въздействие върху транспортните дейности.
(42)
По-специално третите страни подчертаха ефекта от икономическата криза върху транспортния сектор, който е бил толкова съществен, че е попречил на по-нататъшното развитие на равнището на интермодален транспорт, което е било предвидено първоначално.
5. МНЕНИЯ НА ИТАЛИЯ
(43)
Забележките на Италия относно решението за откриване са обобщени по-долу.
(44)
На първо място, Италия твърди, че ангажиментът за запазване на равнището на транспорт след изтичането на срока на схемата е бил поет от предприятията за автомобилни товарни превози в напълно различен пазарен контекст. Тъй като степента и продължителността на кризата не са могли да бъдат предвидени по това време, според Италия Комисията трябва да вземе предвид изключителните обстоятелства, довели до необходимостта от изменение на схемата, за което е постъпило уведомление.
(45)
Стабилизиране на интермодалното преминаване се е предвиждало, щом морският транспорт се увеличи по отношение на пътуванията и тонажа с една трета през 2011 г. в сравнение с 2007 г. Тази цел е била оценена въз основа на проучване, проведено от CETENA и COFIR през юни 2002 г. като част от Извънредната научноизследователска програма за развитие на каботиращите морски и речни плавателни средства.
(46)
Със започването на икономическата криза през втората половина на 2008 г. обаче предприятията за автомобилни товарни превози са били засегнати в средата на изпълнението на програмата, което е затруднило техните усилия за стабилизиране на постигнатите равнища на интермодален транспорт. По-специално, според Италия Комисията следва да вземе предвид спада в броя на пътуванията и тонажа в резултат на намалението на броя на договорите и икономическата криза.
(47)
Второ, в подкрепа на изменението, за което е постъпило уведомление, Италия посочи, че бюджетът на първоначалната схема не е бил използван напълно, което означава, че средствата, които се изискват за изменението, за което е постъпило уведомление, все още попадат в рамките на първоначалния бюджет.
(48)
Трето, Комисията следва да отчете факта, че жалби от заинтересовани страни не са получени нито на национално, нито на европейско равнище. Това показва, че не е имало неправомерно нарушаване на конкуренцията.
(49)
Накрая, Италия твърди, че ако потенциалните ползи от мярката за дружествата за морски превози се определят като помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС, това непременно ще означава, че Комисията трябва да оцени също така въздействието на мярката върху други свързани дейности, като например поддръжка на докове, корабни агенти и оператори на пристанища. Според италианските органи този подход противоречи на натрупания опит и на съществуващата съдебна практика.
(50)
За да разсее съмненията на Комисията относно съвместимостта на продължаването на схемата, за което е постъпило уведомление, по време на официалната процедура по разследване Италия пое ангажимент да измени мярката, за която е постъпило уведомление, както следва: скъсяване на продължаването от две години само на една година и едновременното удължаване с още една година на извършването на транспортните услуги на търговски принцип, без да бъде предоставяна помощ.
6. СТАНОВИЩЕ НА ИТАЛИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(51)
С писмо от 16 януари 2013 г. италианските органи предадоха на Комисията собственото си становище относно мненията на заинтересованите страни в официалната процедура по разследване.
(52)
Италианските органи подкрепиха мненията, представени от трите гореспоменати транспортни асоциации, а именно относно липсата на неправомерно нарушаване на конкуренцията и определянето на потенциално предимство за дружествата за морски превози.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
7.1. Наличие на помощ
(53)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС, освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(54)
Критериите в член 107, параграф 1 са кумулативни. Следователно, за да се определи дали дадена мярка, за която е постъпило уведомление, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички критерии. За да се бъде определена като държавна помощ, финансовата подкрепа трябва:
а)
да бъде предоставена от държавата или чрез ресурси на държавата,
б)
да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки (избирателност),
в)
да поставя в по-благоприятно положение предприятията получатели,
г)
да нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и да засяга търговията между държавите членки.
(55)
В настоящия случай публичното финансиране на предложеното изменение се предоставя от държавата и чрез ресурси на държавата. Освен това то облагодетелства само определени предприятия и следователно е селективно.
(56)
Комисията е на мнение, че предложеното изменение поставя в по-благоприятно положение предприятията за автомобилни товарни превози, които извършват транспортни операции, които отговарят на условията за подпомагане по схемата, като ги освобождава от част от техните оперативни разходи.
(57)
Комисията също така отбелязва, че изменената схема, макар да е насочена пряко към предприятията за автомобилни товарни превози, недвусмислено води до увеличаване на пазарното търсене на определени морски услуги и следователно до увеличаване на приходите от тях. Затова Комисията заключава, че изменената схема предоставя икономическо предимство на дружествата за морски превози.
(58)
На последно място, когато помощта, предоставена от дадена държава членка, засилва позицията на дадено предприятие по отношение на други предприятия, които се конкурират в областта на търговията в ЕС, тези предприятия трябва да се разглеждат като засегнати от помощта (9). Достатъчно е получателят на помощта да се конкурира с други предприятия на отворени за конкуренция пазари (10). В този случай получателите извършват дейност в конкуренция с други предприятия в Съюза. Затова мярката, за която е постъпило уведомление, вероятно ще засегне търговията и ще наруши конкуренцията на вътрешния пазар.
(59)
С оглед на тези констатации Комисията е на мнение, че изменената схема за помощ включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС както за предприятията за автомобилни товарни превози, така и за дружествата за морски превози.
7.2. Правомерност на помощта
(60)
Мярката не е била приведена в действие преди да е получено официално разрешение от Комисията. Комисията отчита факта, че помощта по продължената схема ще бъде изплатена само след разрешение от Комисията. Следователно италианските органи са изпълнили своето задължение за непредприемане на действия съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(61)
В същото време, тъй като продължаването, за което е постъпило уведомление, засяга период от време, който вече е изтекъл, според Комисията всяко увеличение в търсенето на морски товарни услуги в резултат на схемата е възникнало при използване на тези услуги.
7.3. Съвместимост на помощта
(62)
Комисията отбелязва, че единственото изменение на предходната схема е продължаването ѝ във времето и свързаното с това допълнително финансиране. В рамките на продължаването на схемата няма да бъдат подпомагани допълнителни мерки. Всички останали елементи се запазват като в схемата, оценена от Комисията в нейното решение от 20 април 2005 г.
(63)
По време на официалната процедура по разследване Италия пое ангажимент да скъси периода, за който се продължава схемата от две години само на една година. Освен това тя се ангажира да удължи с още една година валидността на задължението за продължаване на извършването на търговски принцип на услугите, без да бъде предоставяна помощ.
(64)
В точка 10 от Насоките за морския транспорт се посочват няколко критерия за оценка на съвместимостта на мерките, създадени с цел да се подобри интермодалната верига и да се намали натоварването на сухоземните пътища. Все пак по този въпрос Комисията е на мнение, че тези условия трябва да бъдат оценени с оглед на конкретните обстоятелства в случая (изменение на съществуваща схема за помощ, която вече е била пряко разрешена съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС) и изключителните обстоятелства, които са променили съществено пазарните условия, които са съществували по времето, когато схемата е била одобрена за пръв път от Комисията.
7.3.1. Първо условие: Продължителността на помощта не трябва да надхвърля три години и нейната цел трябва да бъде финансирането на услуга за морски превози, свързваща пристанища, разположени на територията на държавите членки
(65)
В този случай Италия е демонстрирала в достатъчна степен, че икономическата криза е засегнала значително извършването на транспортни услуги, в следствие на което получателите не са могли да изпълнят своя ангажимент за продължаване на предоставянето на търговски принцип на въпросните услуги след първоначалния период на финансиране от три години (11). В допълнение Италия пое ангажимент да удължи с още една година валидността на изискването за извършването на услугите на търговски принцип. Нещо повече, няма съмнения, че схемата служи за финансиране на услуги за морски транспорт, свързващи пристанищата на Съюза.
(66)
Следователно, дори ако общата продължителност на изменената схема е четири години, Комисията счита, че при конкретните обстоятелства по настоящото дело има основания това ограничено продължаване да се определи като отговарящо на горното условие.
7.3.2. Второ условие: Услугата трябва да бъде такава, че да позволи автомобилният транспорт (главно на товари) да бъде извършен изцяло или отчасти по море, без морският транспорт да бъде отклоняван по начин, който нарушава общия интерес
(67)
Както беше споменато по-горе, целта на подпомаганата схема е да се подпомогне морският транспорт на стоки чрез принос към оперативните разходи, свързани с превоза на товари с морски транспорт.
(68)
Комисията отчита също така относително малкия бюджет на изменението, за което е постъпило уведомление.
(69)
Следователно Комисията е доволна, че мярката помага за постигането на една от целите на Съюза и че потенциалното нарушаване на конкуренцията в резултат на помощта е по-малко от значителните ползи, до които ще доведе схемата чрез прехвърляне на превоза на товари от суша по вода, като по този начин се насърчи модалното преминаване към по-устойчива транспортна система. Затова Комисията изразява удовлетворение, че въпросното изменение засяга схема за помощ, която позволява на автомобилния превоз да бъде извършен изцяло или отчасти по море и че не е налице отклонение на морски транспорт в противоречие с общия интерес.
7.3.3. Трето условие: Помощта трябва да бъде насочена към изпълнението на подробен проект с предварително установен екологичен ефект, относно нов маршрут или модернизирането на услугите по съществуващ маршрут, при който, ако е целесъобразно, няколко корабопритежателя се обединяват, като по всяка линия не се финансира повече от един проект и без възможност за подновяване, удължаване или повторение на въпросния проект
(70)
Размерът на помощта е бил изчислена така че да компенсира морските услуги за неплатените външни разходи, свързани с конкуренцията с автомобилните услуги. Размерът на помощта, която се отпуска на пътуване, съответства на разликата на външните разходи, генерирани от морския и автомобилния транспорт, изчислени въз основа на актуализирано проучване, извършено от Friends of the Earth. Факторите, взети предвид при тези изчисления, са парниковите газове, замърсяването на въздуха, шумът, задръстванията и инцидентите. Комисията отбелязва, че констатациите в проучването показват ясно, че интермодалният морско-автомобилен проект води до съществени икономии на външни разходи.
(71)
Комисията счита, че планираното равнище на помощта е основано на разумен сравнителен анализ на външните разходи на двата вида транспорт и че то е ограничено до размера на помощта, необходим за насърчаване на преминаването към морски услуги. Следователно помощта има за цел изпълнението на подробен проект с предварително установен екологичен ефект.
(72)
По отношение на условието, според което проектът трябва да е свързан единствено с нови маршрути и с модернизирането на съществуващи услуги, Комисията отбелязва, че схемата вече е била разрешена пряко съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Следователно с оглед на това условие в Насоките за морския транспорт оценката на продължаването на срока на схемата, за което е постъпило уведомление, не е уместна, тъй като изменението без съмнение ще се прилага за маршрути, които вече са били финансирани в рамките на съществуващата схема.
(73)
Както и при първоначалната схема, получателите ще могат свободно да избират най-удобния морски маршрут и най-конкурентния оператор за всеки от избраните маршрути. Тези разпоредби гарантират недискриминационно третиране сред операторите за морски превози. Следователно Комисията е на мнение, че това условие е изпълнено.
7.3.4. Четвърто условие: Целта на помощта трябва да се състои в покриване на оперативните разходи на въпросната услуга до 30 %
(74)
Помощта, предоставена на избраните проекти, е ограничена до 30 % от оперативните разходи.
7.3.5. Пето условие: Помощта трябва да се предоставя въз основа на прозрачни критерии, прилагани по недискриминационен начин за корабопритежателите, установени в Общността. Обикновено помощта се предоставя за проекти, избрани от органите на държавата членка чрез тръжна процедура в съответствие с приложимите правила в Общността
(75)
Комисията отбелязва, че критериите, прилагани за предоставянето на помощта, са прозрачни и че корабопритежателите в Съюза се третират по недискриминационен начин.
7.3.6. Шесто условие: Услугата, която е предмет на проекта, трябва да бъде жизнеспособна в търговско отношение след изтичането на периода, през който тя отговаря на условията за публично подпомагане
(76)
Както се споменава по-горе, икономическата криза попречи на предприятията за тежкотоварни превози да стабилизират постигнатите равнища на интермодален транспорт. Затова проектите не успяха да постигнат жизнеспособност след изтичането на трите години, през които беше предоставяна помощ. Въпреки това Комисията отчита, че Италия е поела ангажимента да удължи с още една година валидността на задължението на получателите да предлагат услугите на търговски принцип след изтичането на четирите години на подпомагане. Следователно Комисията е на мнение, че това условие е изпълнено.
7.3.7. Седмо условие: Помощта не може да бъде натрупвана с компенсация за обществена услуга (задължения или договори)
(77)
Както се посочва по-горе, помощта не може да се натрупва с компенсация за обществена услуга.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(78)
Следователно Комисията заключава, че изменението на схемата под формата на нейното продължаване с една година е съвместимо с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мярката, която Италия възнамерява да приведе в действие въз основа на член 2(250) от Закон № 191 от 23 декември 2009 г. и Указа на Италианското министерство на инфраструктурата и транспорта от 31 януари 2011 г. за развитие на логистичните вериги и модернизация на интермодалността, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Следователно изпълнението на мярката се разрешава.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Италианската република.
Съставено в Брюксел на 17 юли 2013 година.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-17 ta’ Lulju 2013
dwar l-għajnuna mill-Istat SA.33412 (12/C) (ex 11/N) li l-Italja qed tippjana li timplimenta għall-iżvilupp ta’ ktajjen ta’ loġistika u l-aġġornament tal-intermodalità
(notifikata bid-dokument C(2013) 4392)
(Il-verżjoni bil-lingwa Taljana biss hija awtentika)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2013/487/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq, u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom (1),
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta' notifika elettronika tas-27 ta’ Lulju 2011, l-awtoritajiet Taljani nnotifikaw lill-Kummissjoni, skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE, dwar l-intenzjoni tagħhom li jimmodifikaw skema ta’ għajnuna mmirata li tinkoraġġixxi t-trasferiment ta’ vetturi tqal tal-merkanzija mit-triq għall-baħar. Din in-notifika ġiet irreġistrata bin-numru tal-każ SA.33412.
(2)
Fl-14 ta’ Settembru 2011, saret laqgħa bejn il-Kummissjoni u rappreżentanti Taljani. Wara din il-laqgħa, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali dwar it-tibdil innotifikat fit-23 ta’ Settembru 2011, fid-9 ta’ Diċembru 2011, fis-7 ta’ Marzu 2012 u fis-16 ta’ Mejju 2012. L-awtoritajiet Taljani pprovdew l-informazzjoni mitluba fid-19 ta’ Ottubru 2011, fid-9 ta’ Novembru 2011, fil-11 ta’ Jannar 2012, fid-19 ta’ Marzu 2012 u fit-12 ta’ Ġunju 2012.
(3)
B’ittra datata l-25 ta’ Lulju 2012, il-Kummissjoni infurmat lill-Italja li kienet iddeċidiet li tibda l-proċedura ta’ investigazzjoni formali stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE rigward il-modifika tal-iskema għall-iżvilupp ta’ ktajjen ta’ loġistika u l-aġġornament tal-intermodalità.
(4)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni li tagħti bidu għall-proċedura (“id-deċiżjoni tal-ftuħ”) kienet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni sejħet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħhom.
(5)
L-Italja ssottomettiet il-kummenti tagħha dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ permezz ta’ ittra datata d-9 ta’ Awwissu 2012.
(6)
Permezz ta’ ittri datati l-15, 30 u 31 ta’ Ottubru 2012 il-partijiet interessati ssottomettew il-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ. Il-Kummissjoni għaddiet dawn il-kummenti lill-Italja fid-19 ta’ Diċembru 2012 biex tagħtiha l-opportunità li tirreaġixxi. Il-kummenti tal-Italja waslu permezz ta’ ittra datata s-16 ta’ Jannar 2013.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURI
2.1. Sfond
(7)
Il-miżura tipprovdi għal modifika tal-iskema ta’ għajnuna mill-Istat immirata li tappoġġja l-bidla modali ta’ vetturi tqal tal-merkanzija mit-triq għall-baħar. Is-sussidji se jingħataw lil kumpaniji tat-trasport bit-triq li jagħmlu użu ta’ rotot marittimi eżistenti jew ġodda minflok dawk tat-trasport bit-triq.
(8)
L-iskema inizjali ta’ għajnuna kienet awtorizzata mill-Kummissjoni fl-20 ta’ April 2005 għal perjodu ta’ tliet snin bejn l-1 ta’ Jannar 2007 u l-31 ta’ Diċembru 2009 (minn hawn’ il quddiem “id-Deċiżjoni tal-2005”) (3).
(9)
Taħt dik l-iskema, il-kumpaniji tat-trasport bit-triq li jirċievu l-għajnuna kienu meħtieġa li jżommu l-istess numru ta’ vjaġġi jew l-istess kwantità ta’ merkanzija ttrasportata matul il-perjodu ssussidjat għal tliet snin oħra wara l-iskadenza tal-iskema (4).
(10)
Il-premessa 26 tad-deċiżjoni tal-2005 timponi obbligu fuq l-awtoritajiet Taljani li jirrappurtaw regolarment lill-Kummissjoni dwar l-evoluzzjoni u l-impatt tal-għajnuna fuq il-politika tat-trasport u l-ambjent.
(11)
Il-Kummissjoni rċeviet rapport ta’ implimentazzjoni li jenfasizza t-tendenzi ewlenin tas-suq mill-2007 sal-2009 u li jenfasizza l-ħtieġa għal estensjoni ta’ sentejn tal-iskema inizjali.
(12)
Ir-rapport enfasizza l-fatt, fost affarijiet oħra, li:
(a)
l-ammont globali ta’ għajnuna li effettivament ingħatat kienet anqas minn dak li kien allokat u awtorizzat mid-deċiżjoni tal-2005;
(b)
kien hemm żieda kostanti fil-frekwenza ta’ vjaġġi fuq rotot domestiċi matul dan il-perjodu, kif muri hawn taħt.
Frekwenza
2007
2008
2009
Rotot domestiċi
325 819
349 406
372 110
Rotot tal-UE (5)
136 030
139 722
107 203
Total
461 849
489 128
479 313
Skont it-tagħrif ipprovdut mill-awtoritajiet Taljani, it-tnaqqis fin-numru ta’ vjaġġi fuq rotot tal-UE rreġistrat fl-2009 (li jirriżulta indirettament fi tnaqqis fil-livell tal-kontribuzzjoni pubblika) huwa konsegwenza diretta tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku, li kellu impatt sinifikanti fuq is-suq.
(c)
It-tendenza tal-volumi tal-merkanzija hija simili, jiġifieri żieda stabbli fuq rotot domestiċi u tnaqqis fuq rotot intra-UE. Madankollu, il-volum tal-merkanzija globali żdied b’mod kostanti matul il-perjodu ta’ referenza.
(d)
L-għadd kumplessiv ta’ vjaġġi fl-2010 kien imbassar li jkun 564 519.
2.2. L-għan tal-iskema ta’ għajnuna
(13)
Kif intqal fil-premessa 3, l-għan tal-iskema huwa li tiffaċilita l-qalba modali tat-trasport tal-merkanzija mit-triq għat-trasport marittimu.
2.3. Bażi legali nazzjonali
(14)
L-iskema ta’ għajnuna hija bbażata fuq:
(a)
L-Artikolu 3 (it-2-kwart) tad-Digriet tal-Liġi Nru 209 tal-24 ta’ Settembru 2002, li nbidel permezz ta’ emenda fil-Liġi Nru. 265 tat-22 ta’ Novembru 2002;
(b)
Digriet tal-President tar-Repubblika Taljana Nru 205 tal-11 ta’ April 2006;
(c)
L-Artikolu 2 (250) tal-Liġi Nru 191 tat-23 ta’ Diċembru 2009;
(d)
Digriet tal-Ministeru Taljan tal-Infrastruttura u t-Trasport tal-31 ta’ Jannar 2011 li japprova l-estensjoni tal-iskema għall-2010; id-Digriet korrispondenti għall-2011, li huwa suġġett għal awtorizzazzjoni mill-Kummissjoni, diġà ġie miftiehem. Madankollu, matul il-proċedura ta’ investigazzjoni formali, l-Italja impenjat ruħha li tqassar l-estensjoni b’sena.
2.4. Baġit
(15)
Il-baġit globali għall-modifika proposta huwa ta’ EUR 60 miljun (EUR 30 miljun għall-2010 u EUR 30 miljun għall-2011).
2.5. Tul ta’ żmien
(16)
L-awtoritajiet Taljani nnotifikaw il-modifika tal-iskema fil-forma ta’ estensjoni ta’ sentejn (l-2010 u l-2011). L-awtoritajiet Taljani kkonfermaw li l-ebda għajnuna ma ġiet imħallsa għat-tħaddim tas-servizzi marittimi fl-2010 u fl-2011 u li l-miżura tkun implimentata biss wara awtorizzazzjoni mill-Kummissjoni.
2.6. Il-modifiki fir-reġim tal-għajnuna mill-Istat
(17)
Il-modifiki nnotifikati mill-awtoritajiet Taljani jikkonċernaw:
(a)
l-estensjoni tal-iskema ta’ għajnuna għall-2010 u l-2011;
(b)
baġit globali ġdid ta’ EUR 60 miljun, jiġifieri EUR 30 miljun għal kull sena tal-perjodu ta’ estensjoni.
(18)
Waqt il-proċedura ta’ investigazzjoni formali l-Italja impenjat ruħha biex tnaqqas l-estensjoni minn sentejn għal sena waħda biss.
(19)
L-awtoritajiet Taljani kkonfermaw li l-ebda miżuri addizzjonali, bħal dawk awtorizzati mid-Deċiżjoni tal-2005, m'hu se jiġu implimentati matul l-estensjoni.
2.7. Raġunijiet għall-modifika
(20)
L-awtoritajiet Taljani spjegaw li l-kisba tal-għanijiet ippjanati (li jistabilizzaw it-trasferiment modali ġġenerat mill-iskema inizjali u l-iżvilupp ulterjuri ta’ rotot sussidjati) ġiet mhedda bħala riżultat tal-kriżi ekonomika.
(21)
Waqt il-proċedura ta’ investigazzjoni formali l-Italja wkoll impenjat ruħha li testendi l-obbligu li tkompli operazzjoni kummerċjali tas-servizzi tat-trasport, mingħajr għajnuna, b’sena oħra.
2.8. Akkumulazzjoni
(22)
L-akkumulazzjoni ma’ sussidji reġjonali għall-istess għan hija permessa għal sa 30% tal-ispejjeż totali tat-trasport.
2.9. Benefiċjarji
(23)
Il-kumpaniji kollha tat-trasport bit-triq tal-Unjoni, inklużi gruppi temporanji jew permanenti u l-assoċjazzjonijiet tal-operaturi tat-trasport li jimbarkaw il-vetturi u t-trejlers tagħhom (kemm jekk akkumpanjati jew le minn sewwieqa) fuq vapuri tal-merkanzija sabiex jużaw ċerti rotot ta’ tbaħħir identifikati b’Digriet tal-Ministru tal-Infrastruttura u t-Trasport, jistgħu jitolbu tali għotjiet taħt l-iskema.
2.10. Forma tal-għajnuna u l-intensità tal-għajnuna
(24)
L-għajnuna se tieħu l-forma ta’ għotja mhux rimborsabbli, li l-livell tagħha jikkorrispondi għad-differenza bejn l-ispejjeż esterni tat-trasport marittimu u t-trasport bit-triq.
(25)
Din id-differenza se tiġi kkalkulata fuq il-bażi ta’ studju aġġornat minn Friends of the Earth (6). Il-fatturi li ser jitqiesu f’dawn il-kalkoli huma l-gassijiet b'effett serra, it-tniġġis tal-arja, l-istorbju, il-konġestjoni u l-inċidenti. Dan l-istudju ġie aġġornat fuq il-bażi tar-riżultati tal-ewwel perijodu tal-applikazzjoni tal-iskema Ecobonus. Id-differenza fl-ispejjeż soċjali u ambjentali mġarrba bl-użu tal-Awtostradi tal-baħar minflok bit-trasport bit-triq wasslu għal iffrankar ta’ EUR 411-il miljun.
(26)
Minn dan l-istudju jirriżulta li vettura tqila mimlija, twila 14-il metru li tivvjaġġaw 100 km bit-triq tiġġenera spejjeż esterni ta’ madwar EUR 212.58, filwaqt li l-ispejjeż esterni ta’ 100 km magħmula bil-baħar huma stmati għal madwar EUR 79.37. Id-differenza hija ta’ EUR 133.21 għal medda ta’ 100 km. Din il-medja se tifforma l-bażi ta’ skontijiet applikabbli għal trasportaturi ta’ merkanzija stradali meta jużaw ir-rotot tat-tbaħħir magħżula. L-ammont se jkun adattat għall-kundizzjonijiet partikulari speċifiċi tas-suq fuq ir-rotot identifikati.
2.11. Proċedura
(27)
Il-benefiċjarji se jkollhom iwettqu ċertu numru ta’ vjaġġi, li se jiġu ffissati kull sena għal kull rotta magħżula. Il-kumpaniji applikanti jridu jkunu wettqu mill-inqas 80 vjaġġ fis-sena fuq rotta individwali.
(28)
Żieda ta’ “bonus” se jingħata, minbarra għajnuna bażiku, għal dawk il-kumpaniji li jaqbżu aktar minn 1 600 vjaġġ fis-sena fuq linja partikolari tat-trasport bil-baħar. Madankollu ma jistax jinqabeż massimu ta’ 30 % tal-intensità tal-għajnuna. L-għan ta’ din l-għajnuna żejda huwa li tħeġġeġ lill-kumpaniji li jiffurmaw assoċjazzjonijiet u li tiżdied ir-rata tal-okkupazzjoni ta’ vapuri li jintużaw għat-trasport tal-merkanzija.
(29)
Il-linji marittimi eliġibbli se jiġu identifikati permezz ta’ digriet ministerjali fuq il-bażi tal-kriterji li ġejjin:
(a)
l-adattabbiltà tar-rotta marittima sabiex tittrasferixxi ammonti sostanzjali ta’ traffiku mit-triq għall-baħar;
(b)
l-adattabbiltà tar-rotta marittima biex tnaqqas il-konġestjoni fuq in-netwerk tat-toroq Taljani;
(c)
titjib prevedibbli tal-ambjent permezz tal-użu ta’ rotta marittima meta mqabbel ma’ rotot korrispondenti bit-triq.
(30)
Ir-rotot marittimi l-ġodda magħżula se jkunu rotot li bħalissa mhumiex moqdijin b’mod adegwat bil-baħar.
(31)
L-applikazzjonijiet għandhom jinkludu impenn mill-benefiċjarji li jżommu l-istess numru ta’ vjaġġi jew it-trasport tal-istess kwantità ta’ merkanzija bħal matul il-perjodu sussidjat matul it-tliet snin wara l-iskadenza tal-iskema. Matul l-investigazzjoni tal-miżura preżenti mill-Kummissjoni l-Italja estendiet dan il-perjodu ta’ tliet snin b’sena.
(32)
L-għajnuna se tingħata biss bil-kondizzjoni li t-tariffi jinżammu fl-istess livell, skont ir-rata tal-inflazzjoni.
(33)
L-għajnuna tista’ tingħata b’mod retrospettiv, wara eżami tad-dokumenti rilevanti, fil-limiti tal-fondi disponibbli u allokati għal dan l-iskop partikolari. Jekk l-għajnuna li tingħata teċċedi l-fondi disponibbli għas-sena in kwistjoni, id-daqs tal-kontribuzzjonijiet se jiġi stabbilit permezz ta’ deċiżjoni ministerjali speċjali.
3. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI
3.1. L-eżistenza ta’ għajnuna
(34)
Fid-Deċiżjoni tal-ftuħ il-Kummissjoni bdiet billi tinnota li l-iskema modifikata tat vantaġġ lil trasportaturi ta’ merkanzija stradali u dan kien jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE f’dan il-livell.
(35)
Il-Kummissjoni qieset ukoll li t-trasportaturi li jipprovdu trasport bil-baħar lit-trasportaturi tal-merkanzija bit-triq jistgħu jibbenefikaw ukoll minn vantaġġ indirett bħala riżultat tal-iskema mmodifikata.
3.2. Kumpatibbiltà tal-għajnuna
(36)
Fir-rigward tal-kompatibbiltà tal-iskema modifikata, il-Kummissjoni l-ewwel osservat li l-iskema inizjali kienet iddikjarata kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
(37)
Hija nnutat, madankollu, illi l-modifika notifikata tal-iskema dehret li tikser kondizzjoni tad-Deċiżjoni tal-2005 li biha trasportaturi ta’ merkanzija stradali li jibbenefikaw mill-iskema li kienet approvata inizjalment impenjaw ruħhom li jżommu l-istess numru ta’ vjaġġi jew jittrasportaw l-istess kwantità ta’ merkanzija matul il-perjodu sussidjat fit-tliet snin wara l-iskadenza tal-iskema, mingħajr ma jirċievu għajnuna.
(38)
Il-Kummissjoni nnutat ukoll li, kieku t-trasportaturi li jipprovdu servizzi marittimi lit-trasportaturi bit-triq kellhom jiġu kkunsidrati benefiċjarji indiretti tal-iskema (7), il-Kummissjoni tkun trid teżamina l-kompatibbiltà ta’ din l-għajnuna fuq il-bażi tal-punt 10 tal-linji gwida Komunitarji dwar l-għajnuna mill-Istat għat-trasport marittimu (“il-Linji Gwida Marittimi”) (8).
(39)
Peress li f’dan il-każ l-għajnuna mogħtija lit-trasportaturi se tiffinanzja t-tħaddim ta’ rotot eżistenti u testendi lil hinn mill-perjodu tat-tliet snin, il-Kummissjoni esprimiet id-dubji tagħha dwar il-kompatibilità tal-iskema mmodifikata mas-suq intern.
4. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(40)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand tliet assoċjazzjonijiet ta’ operaturi tat-trasport, jiġifieri CETM, ANITA u ċ-Ċentru tal-Promozzjoni tal-Baħar għal Distanzi Qosra.
(41)
Il-partijiet interessati bażikament appoġġaw il-pożizzjoni meħuda mill-Italja rigward it-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku u l-impatt globali tagħha fuq attivitajiet ta’ trasport.
(42)
B’mod partikolari, il-partijiet terzi enfasizzaw l-impatt tat-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku fuq is-settur tat-trasport, li kien tant estensiv, li kompla jaffettwa b'mod negattiv l-żvilupp tal-livell ta' traffiku intermodali kif kien inizjalment previst.
5. KUMMENTI MILL-ITALJA
(43)
L-osservazzjonijiet tal-Italja dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ huma mqassra hawn taħt.
(44)
L-ewwel nett, l-Italja argumentat li l-impenn li jinżammu l-livelli tat-traffiku wara l-iskadenza tal-iskema kien mogħti mit-trasportaturi tal-merkanzija stradali f'kuntest tas-suq totalment differenti. Minħabba li l-kobor u t-tul tal-kriżi ma setax jiġi mbassar dak iż-żmien, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra ċ-ċirkostanzi eċċezzjonali li wasslu għall-ħtieġa li l-iskema tiġi nnotifikata kif xieraq.
(45)
Kien imbassar li l-bidla intermodali tiġi stabilizzata la darba t-traffiku marittimu, f'termini ta' vjaġġi u ta’ tunnellaġġ, ikun żdied b’terz fl-2011 meta mqabbel mal-2007. Din il-mira kienet stmata fuq il-bażi ta’ studju mwettaq minn CETENA u COFIR f’Ġunju 2002 bħala parti mill-“Programm ta’ Riċerka Straordinarju għall-Iżvilupp ta’ Bastimenti tal-Baħar u tax-Xmajjar”.
(46)
Madankollu, mill-bidu tat-tieni nofs tal-2008 it-tnaqqis fl-ekonomija laqat il-kumpaniji tat-trasport li jipparteċipaw fl-iskema f’nofs l-implimentazzjoni tagħha, u kien diffiċli għalihom biex jistabbilizzaw il-livelli ta’ trasport intermodali milħuq. B’mod partikolari, il-Kummissjoni għandha tqis it-tnaqqis fin-numru ta’ vjaġġi u tunnellaġġ, iġġenerat minn tnaqqis f’kuntratti u t-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku.
(47)
It-tieni, b’appoġġ għall-modifika notifikata, l-Italja indikat li l-baġit għall-iskema inizjali kien għadu ma ntużax totalment, li jfisser li l-fondi meħtieġa għall-modifika notifikata xorta kienu fi ħdan il-limiti tal-baġit inizjali.
(48)
It-tielet, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra l-fatt li l-ebda ilment ma kien wasal, la fil-livell nazzjonali u lanqas fil-livell tal-Unjoni, minn xi parti interessata. Dan għandu jittieħed bħala indikazzjoni li ma kien hemm ebda distorsjoni bla bżonn tal-kompetizzjoni.
(49)
Fl-aħħar nett, l-Italja argumentat li jekk il-benefiċċji potenzjali tal-miżura għall-kumpaniji marittimi kellu jikkwalifika bħala għajnuna fis-sens tal-Artikolu 107 tat-TFUE, dan neċessarjament ifisser li l-Kummissjoni għandha tevalwa wkoll l-effetti tal-miżura fuq attivitajiet konnessi oħra, bħall-manutenzjoni tal-baċiri, aġenti tat-tbaħħir u l-operaturi tal-portijiet. Skont l-awtoritajiet Taljani, approċċ bħal dan jikser kemm il-prattika kif ukoll il-każistika preċedenti.
(50)
Sabiex ittaffi t-tħassib tal-Kummissjoni dwar il-kompatibbiltà mill-estensjoni notifikata, l-Italja kienet impenjat ruħha matul il-proċedura ta’ investigazzjoni formali biex temenda l-miżura notifikata kif ġej: tqassar l-estensjoni minn sentejn għal sena biss u estensjoni konkomitanti ta’ operazzjoni kummerċjali tas-servizzi tat-trasport, mingħajr għajnuna, b’sena addizzjonali.
6. IL-KUMMENTI TAL-ITALJA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(51)
Permezz tal-ittra datata s-16 ta’ Jannar 2013, l-awtoritajiet Taljani ppreżentaw lill-Kummissjoni l-osservazzjonijiet tagħhom dwar il-kummenti tal-partijiet interessati fil-proċedura ta’ investigazzjoni formali.
(52)
L-awtoritajiet Taljani appoġġjaw il-kummenti mressqa mit-tliet assoċjazzjonijiet tat-trasport imsemmija hawn fuq, b’mod partikolari dawk li jikkonċernaw in-nuqqas ta’ tfixkil tal-kompetizzjoni u l-kwalifikazzjoni ta’ vantaġġi potenzjali għall-kumpaniji tat-tbaħħir.
7. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
7.1. L-eżistenza ta’ għajnuna
(53)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, sakemm ma jkunx previst mod ieħor f’dak it-Trattat, kull għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti intrapriżi jew il-provvediment ta’ ċertu merkanzija, sa fejn tolqot il-kummerċ bejn l-Istati Membri, tkun inkompatibbli mas-suq intern.
(54)
Il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 107(1) huma kumulattivi. Għalhekk, sabiex jiġi determinat jekk miżura notifikata tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE, il-kriterji kollha għandhom jiġu ssodisfati. Sabiex jitqies għajnuna mill-Istat, l-appoġġ finanzjarju għandu:
(a)
jingħata mill-Istat jew permezz ta’ riżorsi tal-Istat,
(b)
jiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti (selettività),
(c)
jagħti vantaġġ ekonomiku lil impriżi riċeventi,
(d)
ifixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni u jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(55)
F’dan il-każ, il-finanzjament pubbliku tal-modifika proposta huwa mogħti mill-Istat u permezz ta’ riżorsi tal-Istat. Barra minn hekk, hija tiffavorixxi biss ċerti impriżi u għaldaqstant hi selettiva.
(56)
Il-Kummissjoni tqis li l-emenda proposta tagħti vantaġġ ekonomiku lil dawk li jittrasportaw il-merkanzija bit-triq involuti f’operazzjonijiet ta’ trasport li huma eleġibbli għall-iskema billi teħlishom minn xi parti mill-ispejjeż operattivi tagħhom.
(57)
Il-Kummissjoni tosserva wkoll li l-iskema kif modifikata, għalkemm immirata direttament lejn it-trasportaturi ta’ merkanzija stradali, mingħajr dubju twassal għal żieda fid-domanda tas-suq għal ċerti servizzi marittimi u għalhekk fid-dħul li jaqilgħu. Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-iskema modifikata tagħti vantaġġ ekonomiku lill-kumpaniji marittimi.
(58)
Fl-aħħar nett, meta għajnuna mogħtijia minn Stat Membru ssaħħaħ il-pożizzjoni ta’ impriża fir-rigward ta’ impriżi oħra li jikkompetu fil-kummerċ ġewwa l-Unjoni, dawn tal-aħħar għandhom jitqiesu bħala affettwati minn dik l-għajnuna (9). Huwa biżżejjed li r-reċipjent tal-għajnuna jikkompeti ma' impriżi oħra fuq swieq miftuħa għall-kompetizzjoni (10). F’dan il-każ, il-benefiċjarji joperaw f’kompetizzjoni ma’ impriżi oħra fl-Unjoni. Għalhekk, il-miżura notifikata hija kapaċi tfixkel il-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ fi ħdan is-suq intern.
(59)
Fid-dawl ta’ dawn is-sejbiet, il-Kummissjoni tqis li l-iskema ta’ għajnuna kif modifikata tinvolvi għajnuna skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE kemm għall-kumpaniji li jittrasportaw bit-triq kif ukoll dawk bil-baħar.
7.2. Leġittimità tal-għajnuna
(60)
Il-miżura ma tpoġġietx fis-seħħ qabel l-approvazzjoni formali mill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni tieħu nota tal-fatt li taħt l-iskema estiża l-għajnuna ser titħallas biss wara l-approvazzjoni mill-Kummissjoni. Għalhekk, l-awtoritajiet Taljani ssodisfaw l-obbligu stand-still tagħhom skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
(61)
Fl-istess ħin, peress li l-estensjoni nnotifikata tikkonċerna perjodu ta’ żmien li għadda diġà, il-Kummissjoni ssib li kwalunkwe żieda fid-domanda għal servizzi marittimi bħala riżultat tal-iskema neċessarjament seħħet meta s-servizzi jkunu ġew użati.
7.3. Kumpatibbiltà tal-għajnuna
(62)
Il-Kummissjoni tinnota li l-unika modifika għall-iskema preċedenti hija l-estensjoni maż-żmien u b’konsegwenza finanzjament addizzjonali. Ebda miżuri addizzjonali ma se jiġu sussidjati taħt l-estensjoni. L-elementi l-oħra kollha jibqgħu l-istess bħal fl-iskema eżaminata mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni tagħha tal-20 ta’ April 2005.
(63)
Waqt il-proċedura ta’ investigazzjoni formali l-Italja impenjat ruħha biex tqassar l-estensjoni minn sentejn għal sena waħda biss. Hija impenjat ruħha wkoll li testendi l-obbligu li tkompli operazzjoni kummerċjali tas-servizzi tat-trasport, mingħajr għajnuna, b’sena oħra.
(64)
Il-punt 10 tal-Linji Gwida Marittimi jiffissa għadd ta’ kriterji għall-valutazzjoni tal-kompatibbiltà ta’ miżura maħsuba biex ittejjeb il-katina intermodali u biex titnaqqas il-konġestjoni fit-toroq fix-xitwa. Madankollu, hawnhekk il-Kummissjoni temmen li dawn il-kundizzjonijiet għandhom jiġu evalwati fid-dawl taċ-ċirkostanzi partikolari ta’ dan il-każ (modifikazzjoni ta’ skema ta’ għajnuna eżistenti diġà approvata direttament skont l-Artikolu 107(3)(c) TFUE) u ċirkostanzi eċċezzjonali li bidlu b’mod sinifikanti l-kundizzjonijiet tas-suq li kienu jeżistu fiż-żmien meta l-iskema ġiet approvata għall-ewwel darba mill-Kummissjoni.
7.3.1. L-ewwel kundizzjoni: L-għajnuna ma tistax taqbeż tliet snin bħala tul ta’ żmien u l-iskop tagħha huwa għall-finanzjament ta’ servizz marittimu li jgħaqqdu żewġ portijiet li jinsabu fit-territorju tal-Istati Membri
(65)
F’dan il-każ l-Italja wriet b’mod suffiċjenti li l-kriżi ekonomika affettwat b’mod sinfikanti l-operazzjoni tas-servizzi tat-trasport, bir-riżultat li l-benefiċjarji ma setgħux iwettqu l-impenn tagħhom biex ikomplu operazzjoni kummerċjali tas-servizzi inkwistjoni wara l-perjodu ta’ finanzjament inizjali ta’ tliet snin (11). Barra minn hekk, l-Italja kienet impenjat ruħha li ttawwal ir-rekwiżit li jiġu operati dawk is-servizzi kummerċjalment b’sena oħra. Barra minn hekk, l-iskema bla dubju sservi biex tiffinanzja servizzi tat-tbaħħir li jgħaqqdu portijiet tal-Unjoni.
(66)
Għalhekk, anki jekk il-perijodu kumplessiv tal-iskema kif emendata huwa erba’ snin, il-Kummissjoni tikkunsidra li fiċ-ċirkostanzi partikolari ta’ dan il-każ huwa ġġustifikat li tali estensjoni limitata titqies bħala konformi mal-kundizzjoni hawn fuq.
7.3.2. It-tieni kundizzjoni: Is-servizz għandu jkun ta’ natura li jippermetti li trasport (essenzjalment merkanzija) bit-triq isir kompletament jew parzjalment bil-baħar, mingħajr ma t-trasport marittimu jkun żvijjat b’mod li jmur kontra l-interess komuni
(67)
Kif imsemmi hawn fuq, l-iskop ta’ skema ssussidjata huwa li jiġi appoġġjat it-trasport marittimu tal-merkanzija billi jsir kontribut għall-ispejjeż operattivi assoċjati meta tinġarr merkanzija bit-trasport marittimu.
(68)
Il-Kummissjoni tieħu wkoll f’konsiderazzjoni il-baġit relattivament modest tal-modifika notifikata.
(69)
Il-Kummissjoni hija għalhekk sodisfatta li l-miżura tgħin biex jintlaħaq objettiv tal-Unjoni u li l-potenzjal tat-tfixkil tal-kompetizzjoni kkawżata mill-għajnuna hija inferjuri mill-benefiċċji usa’ li l-iskema se tipprovdi billi tittrasferixxi traffiku tal-merkanzija mit-toroq għall-ilma, u b’hekk tiġi mħeġġa ċaqliqa modali tal-post lejn sistema tat-trasport aktar sostenibbli. Għalhekk, il-Kummissjoni hija sodisfatta li l-modifika inkwistjoni tirrigwarda skema ta’ għajnuna li tippermetti li t-trasport bit-triq isir kompletament jew parzjalment bil-baħar u li m’hemm ebda devjazzjoni ta’ trasport marittimu li jkun kuntrarju għall-interess komuni.
7.3.3. It-tielet kriterju: L-għajnuna trid tkun immirata lejn l-implimentazzjoni ta’ proġett dettaljat b’impatt ambjentali stabbilit minn qabel, tikkonċerna rotta ġdida jew aġġornament fis-servizzi fuq waħda eżistenti, tassoċja diversi sidien tal-bastimenti jekk meħtieġ, u ma jkunx hemm iktar minn proġett wieħed iffinanzjat għal kull linja u l-ebda tiġdid, estensjoni jew ripetizzjoni tal-proġett in kwistjoni
(70)
L-għajnuna ġiet ikkalkolata sabiex tikkumpensa servizzi marittimi għall-ispejjeż esterni mhux imħallsa ta’ servizzi tat-toroq li jikkompetu magħhom. L-ammont ta’ għajnuna li se tingħata skont il-vjaġġ tikkorrispondi għad-differenza tal-ispejjeż esterni ġġenerati mit-trasport marittimu għat-trasport bit-triq, ikkalkulat fuq il-bażi ta’ studju aġġornat magħmul mill-Friends of the Earth. Il-fatturi meqjusa f’dawn il-kalkoli huma gassijiet serra, it-tniġġis tal-arja, l-istorbju, il-konġestjoni u l-inċidenti. Il-Kummissjoni tinnota li s-sejbiet tal-istudju juru b’mod ċar li dan il-proġett intermodali triq-baħar iwassal għal iffrankar sostanzjali fl-ispejjeż esterni.
(71)
Il-Kummissjoni tqis li l-livell ta’ għajnuna ppjanata huwa bbażat fuq perjodu ta' analiżi komparattiva tal-ispejjeż esterni taż-żewġ modi ta’ trasport u li hija limitata għall-ammont meħtieġ biex tiffavorixxi l-bidla għas-servizzi marittimi. Għalhekk l-għajnuna hija indirizzata lejn l-implimentazzjoni ta’ proġett dettaljat b’impatt ambjentali stabbilit minn qabel.
(72)
Rigward il-kundizzjoni li l-proġett għandu jikkonċerna biss rotot ġodda jew l-immodernizzar tas-servizzi eżistenti, il-Kummissjoni tosserva li l-iskema kienet diġà approvata direttament taħt l-Artikolu 107(3)(c) TFUE. Għalhekk, il-valutazzjoni dwar l-estensjoni nnotifikata tal-iskema fid-dawl ta’ din il-kundizzjoni tal-Linji Gwida marittimi mhijiex relevanti billi l-emenda neċessarjament se tapplika għal rotot li diġà ġew iffinanzjati taħt l-iskema eżistenti.
(73)
Bħal taħt l-iskema inizjali, il-benefiċjarji se jkunu ħielsa li jagħżlu l-aktar linja marittima konvenjenti u l-aktar operatur kompetittiv għal kull waħda mir-rotot magħżula. Dawn id-disposizzjonijiet jiggarantixxu trattament mhux diskriminatorju fost operaturi ta’ trasport marittimu. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li din il-kundizzjoni hija sodisfatta.
7.3.4. Ir-raba’ kundizzjoni: L-għajnuna trid tkun maħsuba biex tkopri sa 30 % tal-ispejjeż operattivi tas-servizz in kwistjoni
(74)
Is-sussidju mogħti lil proġetti magħżula huwa limitat għal 30 % tal-ispejjeż operattivi.
7.3.5. Il-ħames kundizzjoni: L-għajnuna għandha tingħata fuq il-bażi ta’ kriterji trasparenti applikati b'mod mhux diskriminatorju lil sidien ta’ bastimenti stabbiliti fil-Komunità. Normalment l-għajnuna trid tingħata għal proġett magħżul mill-awtoritajiet ta’ Stat Membru permezz ta’ sejħa għall-offerti konformi mar-regoli Komunitarji applikabbli
(75)
Il-Kummissjoni tinnota li l-kriterji applikati għall-għoti tal-għajnuna huma trasparenti u li s-sidien tal-bastimenti fl-Unjoni huma trattati b’mod li mhuwiex diskriminatorju.
7.3.6. Is-sitt kundizzjoni: Is-servizz li huwa s-suġġett tal-proġett għandu jkun ta’ tip li huwa kummerċjalment vijabbli wara l-perjodu li matulu jkun eliġibbli għall-finanzjament pubbliku
(76)
Kif imsemmi hawn fuq, it-tnaqqis fir-ritmu ekonomiku żamm lill-kumpaniji tat-trasport milli jistabbilizzaw il-livelli milħuqa ta’ trasport intermodali. Għalhekk, il-proġetti ma setgħux jiksbu l-vijabilità wara tliet snin ta’ għajnuna. Madankollu l-Kummissjoni qieset l-impenn tal-Italja biex ittawwal b’sena oħra l-obbligu tal-benefiċjarji li joperaw dawk is-servizzi kummerċjalment wara erba’ snin ta’ sussidju; Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li din il-kundizzjoni hija sodisfatta.
7.3.7. Is-seba’ kundizzjoni: L-għajnuna ma tistax tkun akkumulata ma’ kumpens minn servizz pubbliku (obbligi jew kuntratti)
(77)
Kif imsemmi hawn fuq, l-għajnuna ma tistax tkun akkumulata ma’ kumpens minn servizz pubbliku.
8. KONKLUŻJONI
(78)
Il-Kummissjoni għalhekk tikkonkludi li l-modifika tal-iskema permezz ta’ estensjoni ta’ sena hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-miżura li l-Italja qed tippjana li timplimenta abbażi tal-Artikolu 2(250) tal-Liġi Nru 191 tat-23 ta’ Diċembru 2009 u d-Digriet tal-Ministeru Taljan tal-Infrastruttura u t-Trasport tal-31 ta’ Jannar 2011 għall-iżvilupp ta’ ktajjen ta’ loġistika u l-aġġornament tal-intermodalità hija kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
L-implimentazzjoni tal-miżura hija awtorizzata skont dan.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Taljana.
Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Lulju 2013.