ДИРЕКТИВА 2013/36/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 26 юни 2013 година
относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 53, параграф 1 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
В Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (2) и в Директива 2006/49/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно капиталовата адекватност на инвестиционните посредници и кредитните институции (3) неколкократно бяха внасяни съществени изменения. Много от разпоредбите на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО са приложими както за кредитните институции, така и за инвестиционните посредници. За по-голяма яснота и за да се осигури последователното прилагане на тези разпоредби, те следва да бъдат обединени в нови законодателни актове, които да са приложими както за кредитните институции, така и за инвестиционните посредници, а именно настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. (4). Разпоредбите в приложенията към Директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО следва да бъдат обединени в постановителната част на настоящата директива и посочения регламент, за по-голяма достъпност.
(2)
Настоящата директива следва, наред с останалото, да съдържа разпоредби относно лицензирането на дейността, придобиването на квалифицирано дялово участие, упражняването на свободата на установяване и на свободата на предоставяне на услуги, правомощията в това отношение на надзорните органи на държавите членки по произход и на приемащите държави членки, както и разпоредби, уреждащи въпросите за началния капитал и надзорния преглед на кредитните институции и инвестиционните посредници. Основната цел и предмет на настоящата директива е съгласуването на националните разпоредби относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и инвестиционните посредници, редът и условията на управлението им и тяхната надзорна рамка. Директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО съдържат също пруденциални изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници. Тези изисквания следва да бъдат предвидени в Регламент (ЕС) № 575/2013, който установява единни и пряко приложими пруденциални изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници, тъй като тези изисквания са тясно свързани с функционирането на финансовите пазари по отношение на редица активи, държани от кредитните институции и инвестиционните посредници. Настоящата директива следва да се чете заедно с Регламент (ЕС) № 575/2013 и заедно с него следва да образуват правната рамка, уреждаща банковите дейности, надзорната рамка и пруденциалните правила за кредитните институции и инвестиционните посредници.
(3)
Общите пруденциални изисквания, предвидени в Регламент (ЕС) № 575/2013 се допълват от индивидуални правила, които се определят от компетентните органи в резултат от текущия надзорен преглед от тяхна страна на всяка отделна кредитна институция и инвестиционен посредник. В настоящата директива, наред с останалото, следва да бъде определен диапазонът от тези надзорни правила и компетентните органи следва да могат по собствена преценка да решават кои правила да бъдат приложени. Що се отнася до такива индивидуални правила във връзка с ликвидността, компетентните органи следва, наред с останалото, да отчитат принципите, предвидени в Насоките за разпределение на разходите и ползите, свързани с ликвидността от 27 октомври 2010 г. на Комитета на европейските банкови надзорници.
(4)
Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно пазарите на финансови инструменти (5) позволява на инвестиционни посредници, които са получили лиценз от компетентните органи на своята държава членка по произход и върху които се осъществява надзор от същите тези органи, свободно да установяват клонове и да предоставят услуги в други държави членки. Посочената директива съответно предвижда координиране на правилата, уреждащи лицензирането и извършването на дейност от страна на инвестиционните посредници. Тя обаче не установява размера на началния капитал за такива дружества, нито обща рамка за наблюдение на поетите от тях рискове, поради което те следва да бъдат предвидени в настоящата директива.
(5)
Настоящата директива следва да бъде основният инструмент за изграждането на вътрешния пазар от гледна точка на свободата на установяване и на свободата на предоставяне на финансови услуги в сферата на кредитните институции.
(6)
Безпрепятственото функциониране на вътрешния пазар изисква не само правни норми, но също така тясно и редовно сътрудничество и значително засилено сближаване на регулаторните и надзорните практики на компетентните органи на държавите членки.
(7)
С Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (6) беше създаде Европейски надзорен орган (Европейски банков орган) ("ЕБО"). В настоящата директива следва да се отчетат ролята и функцията на ЕБО, определени в посочения регламент, както и процедурите, които трябва да се следват при възлагане на задачи на ЕБО.
(8)
Предвид увеличения брой задачи, възложени на ЕБО с настоящата директива и с Регламент (ЕС) № 575/2013, Европейският парламент, Съветът и Комисията следва да осигурят наличието на подходящи човешки и финансови ресурси.
(9)
Като първа стъпка към банков съюз единният надзорен механизъм (ЕНМ) следва да гарантира, че политиката на Съюза, свързана с пруденциалния надзор над кредитните институции, се прилага по съгласуван и ефективен начин, че единният наръчник за финансовите услуги се прилага по един и същи начин за кредитните институции във всички съответни държави членки и че тези кредитни институции подлежат на надзор по най-високи стандарти, който не е ограничен от други, непруденциални съображения. ЕНМ е основата за следващи стъпки към банков съюз. Този подход следва принципа, че всяко въвеждане на общи механизми за намеса в случай на криза следва да бъде предшествано от общ контрол за намаляване на необходимостта от използване на такива механизми за намеса. Европейският съвет отбеляза в заключенията си от 14 декември 2012 г., че „Комисията ще представи през 2013 г. предложение за единен оздравителен механизъм за държавите членки, участващи в ЕНМ, което да бъде разгледано от законодателните органи приоритетно с намерение да бъде прието по време на текущия парламентарен мандат“. За тази цел интеграцията на финансовата рамка би могла да бъде засилена по-нататък посредством създаването на единен механизъм за преструктуриране, включително целесъобразен и ефективен подпомагащ механизъм, за да се гарантира, че решенията за преструктуриране на банките се вземат бързо, безпристрастно и в интерес на всички засегнати лица.
(10)
Възлагането на надзорни задачи на Европейската централна банка (ЕЦБ) за някои от държавите членки следва да бъде съобразено с рамката на Европейската система за финансов надзор, създадена през 2010 г., и с нейната основна цел за разработване на единен наръчник и засилване на сближаването на надзорните практики в Съюза като цяло. ЕЦБ следва да изпълнява задачите си в зависимост от и при спазване на съответното първично и вторично право на Съюза, решенията на Комисията в областта на държавните помощи, правилата за конкуренцията и контрола на сливанията и единния наръчник, приложим за всички държави членки. ЕБО отговаря за разработването на проекти за технически стандарти, както и насоки и препоръки за осигуряване на сближаването на надзорните практики и последователността на резултатите от надзора в рамките на Съюза. ЕЦБ не следва да изпълнява тези задачи, а следва да упражнява правомощията за приемане на регламенти в съответствие с член 132 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), в съответствие с актовете, приети от Комисията въз основа на изработени от ЕБО проекти и на насоките и препоръките по член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
(11)
Ролята на ЕБО за провеждане на правно обвързваща медиация е основен елемент за насърчаване на координацията, последователността при надзора и сближаването на надзорните практики. Медиацията на ЕБО може да започне по негова собствена инициатива, когато това е изрично предвидено, или по искане на един или повече компетентни органи, в случай на разногласие. Настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013 следва да разширят обхвата на случаите, при които ЕБО може да започва своята правно обвързваща медиация по своя инициатива с цел да се допринесе за последователността при надзорните практики. ЕБО не разполага с възможността да започва медиация по собствена инициатива по отношение на определянето на значимите клонове и определянето на пруденциалните изисквания по настоящата директива, които се отнасят до конкретна институция. Въпреки това с цел да се насърчи координацията и да се стимулират последователните надзорни практики в тези чувствителни области, компетентните органи следва да прибягват до медиацията на ЕБО на ранен етап от процеса в случай на разногласие. Тази ранна медиация на ЕБО следва да улесни уреждането на случаите на разногласие.
(12)
Мерките за координиране на надзора върху кредитните институции следва да се прилагат спрямо всички кредитни институции, за да се защитят спестяванията и за да се създадат еднакви условия на конкуренция между тези кредитни институции. Следва обаче да се обърне необходимото внимание на обективните различия между техните учредителни актове и целите на всяка от тях, предвидени в националното законодателство.
(13)
С цел гарантиране на добре функциониращ вътрешен пазар са необходими прозрачни, предвидими и хармонизирани надзорни практики и решения за осъществяване на дейността и управление на трансграничните групи от кредитни институции. Поради това ЕБО следва да засили хармонизирането на надзорните практики. Процедурите и решенията в областта на надзора следва да не пречат на функционирането на вътрешния пазар във връзка със свободното движение на капитала. Колегиите от надзорни органи следва да осигурят обща съгласувана работна програма, както и хармонизирани решения в областта на надзора. Сътрудничеството между компетентните органи на държавата членка по произход и приемащата държава членка следва да бъде укрепено чрез по-висока степен на прозрачност и обмен на информация.
(14)
Следователно обхватът на мерките следва да бъде максимално широк и да включва всички институции, чиято дейност се състои от приемане на възстановими средства от населението, под формата на влогове или под други форми, като например постоянно емитиране на облигации и други подобни ценни книжа, и отпускане на кредити за собствена сметка. Следва да бъдат предвидени изключения по отношение на някои кредитни институции, спрямо които настоящата директива не се прилага. Настоящата директива не следва да засягат прилагането на националните закони, които предвиждат специални допълнителни лицензи, позволяващи на кредитните институции да извършват специфични дейности или да предприемат специфични видове операции.
(15)
Уместно е да се извърши хармонизация, която да е необходима и достатъчна за осигуряване на взаимно признаване на лицензите и на системите за пруденциален надзор, така че да се даде възможност за издаване на един единствен лиценз, признат в целия Съюз, и за прилагане на принципа на пруденциален надзор от държавата членка по произход.
(16)
Принципите на взаимно признаване и надзор от държавата членка по произход налагат изискването компетентните органи на държавите членки да отказват или да отнемат лиценза, когато фактори като съдържанието на планa за дейността, географското разпределение на дейностите или реално извършваната дейност показват ясно, че кредитната институция е избрала правната система на дадена държава членка с цел да заобиколи по-строгите стандарти в сила в друга държава членка, на чиято територия осъществява или възнамерява да осъществява по-голямата част от своята дейност. Когато няма ясни признаци за това, но по-голямата част от общите активи на субектите в рамките на дадена банкова група се намират в друга държава членка, чиито компетентни органи отговарят за извършване на надзора на консолидирана основа, отговорността за осъществяване на надзора на консолидирана основа следва да се променя само със съгласието на тези компетентни органи.
(17)
Компетентните органи не следва да издават лиценз или да удължават срока на лиценза на кредитна институция, когато има вероятност да бъдат възпрепятствани да упражняват ефективно надзорните си функции поради тесните връзки между дадената институция и други физически или юридически лица. Вече лицензираните кредитни институции също следва да дадат удовлетворителен отговор на компетентните органи относно подобни тесни връзки.
(18)
Позоваването на ефективното упражняване от надзорните органи на надзорните им функции включва надзора на консолидирана основа, който следва да се упражнява върху дадена кредитна институция или инвестиционен посредник, когато това е предвидено в правото на Съюза. В такива случаи органите, приемащи заявленията за издаване на лиценз, следва да могат да идентифицират органите, които са компетентни да упражняват надзор на консолидирана основа върху тази кредитна институция или инвестиционен посредник.
(19)
На кредитните институции, лицензирани в техните държави членки по произход, следва да се разреши да извършват на цялата територия на Съюза всяка или всички дейности, посочени в списъка на дейностите, предмет на взаимно признаване, посредством създаване на клонове или предоставяне на услуги.
(20)
Подходящо е принципът на взаимно признаване да се разшири, така че да обхване посочените дейности, когато те се извършват от финансови институции - дъщерни предприятия на кредитни институции, при условие че тези дъщерни предприятия са обхванати от надзора на консолидирана основа, упражняван върху предприятието майка, и отговарят на строго определени условия.
(21)
Във връзка с упражняването на правото на установяване и свободата на предоставяне на услуги, приемащата държава членка следва да може да изисква спазване на определени разпоредби от своите национални законови или подзаконови актове от страна на субектите, които не са лицензирани да извършват дейност като кредитни институции в своите държави членки по произход, както и по отношение на дейностите, които не са изброени в списъка на дейностите, предмет на взаимно признаване, при условие че, от една страна, тези разпоредби досега не са предвидени в Регламент (ЕС) № 575/2013, съвместими са със законодателството на Съюза и имат за цел да защитават общото благо и че, от друга страна, тези субекти или тези дейности не са предмет на регулиране от страна на еквивалентни норми от законовите или подзаконови актове на техните държави членки по произход.
(22)
Наред с прилагането на Регламент (ЕС) № 575/2013, който установява пряко приложими пруденциални изисквания по отношение на кредитните институции или инвестиционните посредници, държавите членки следва да гарантират, че не съществуват пречки за извършване на дейности, предмет на взаимно признаване, по същия начин, както в държавата членка по произход, доколкото тези дейности не противоречат на правните разпоредби, защитаващи общото благо в приемащата държава членка.
(23)
Нормите, които регулират клоновете на кредитни институции, чиито главни управления се намират в трети държави, следва да бъдат аналогични във всички държави членки. Важно е да се предвиди, че посочените норми не са по-благоприятни от нормите, приложими за клоновете на кредитни институции от друга държава членка. Съюзът следва да може да сключва споразумения с трети държави, предвиждащи прилагане на норми, които предоставят на тези клонове еднакво третиране на цялата му територия. Клонове на кредитни институции, лицензирани в трети държави, не следва да се ползват от свободата на предоставяне на услуги или от свободата на установяване в държави членки, различни от тези, в които са установени.
(24)
Следва да се постигне споразумение между Съюза и трети държави, с оглед да се позволи практическото упражняване на надзор на консолидирана основа върху възможно най-широк географски район.
(25)
Отговорността за надзора на консолидирана основа на финансовата стабилност на дадена кредитна институция и по-специално на нейната платежоспособност следва да се носи от държавата членка по произход. Надзорът върху банковите групи в Съюза следва да бъде предмет на тясно сътрудничество между компетентните органи на държавата членка по произход и приемащите държави членки.
(26)
Компетентните органи на приемащите държави членки следва да разполагат с правомощието да извършват при конкретни случаи проверки и инспекции на място на дейността, извършвана от клоновете на институции на тяхна територия, и да изискват от даден клон данни за дейността му и за статистически, информационни или надзорни цели, когато приемащата държава членка смята, че данните са необходими по причини, свързани със стабилността на финансовата система.
(27)
Компетентните органи на приемащите държави членки следва да получават информация за дейностите, извършвани на тяхна територия. Следва да бъдат предприети надзорни мерки от страна на компетентните органи на държавата членка по произход, освен ако компетентните органи на приемащата държава членка не трябва да вземат извънредни предпазни мерки.
(28)
Безпрепятственото функциониране на вътрешния банков пазар изисква не само правни норми, но също така и тясно и постоянно сътрудничество и значително засилено сближаване на регулаторните и надзорните практики на компетентните органи на държавите членки. За тази цел проблемите, отнасящи се до отделни кредитни институции и до взаимния обмен на информация, следва да се разглеждат посредством ЕБО. Тази процедура за взаимен обмен на информация не следва да заменя двустранното сътрудничество. Компетентните органи на приемащата държава членка следва винаги да могат в спешни случаи да проверяват по своя собствена инициатива или по инициатива на компетентните органи на държавата членка по произход дали дейността на кредитна институция, установена на тяхна територия, е в съответствие с приложимите закони и с принципите на надеждни административни и счетоводни процедури и адекватен вътрешен контрол.
(29)
Уместно е да се разреши обмен на информация между компетентните органи и властите или органите, които по силата на своите функции спомагат за укрепване на стабилността на финансовата система. За да се запази поверителният характер на предоставяната информация, списъкът на адресатите следва да бъде строго ограничен.
(30)
Определен вид поведение, като например измама или търговията с вътрешна информация, може да засегне стабилността и интегритета на финансовата система. Необходимо е да се определят условията, при които се разрешава обмен на информация в такива случаи.
(31)
Когато е постановено, че информация може да се разкрива само с изричното съгласие на компетентните органи, тези органи следва да могат да изискват спазване на строги условия, за да дадат съгласието си.
(32)
Следва да бъде разрешен обмен на информация между компетентните органи и централните банки и други органи с подобни правомощия, в качеството им на органи, определящи монетарната политика, и - когато това е необходимо за целите на пруденциалния надзор, на превенцията и на преструктурирането на проблемни институции и при извънредни ситуации, ако е приложимо - други публични органи и звена от централната държавна администрация, които отговарят за изготвяне на законодателство в областта на надзора върху кредитните институции, финансовите институции, инвестиционните услуги и застрахователните дружества, както и публични органи, които отговарят за надзора върху платежните системи.
(33)
С цел укрепване на пруденциалния надзор върху институциите и защита на клиентите на институциите, одиторите следва да бъдат задължени незабавно да докладват на компетентните органи, когато при изпълнението на техните задължения им станат известни факти, които биха могли да окажат сериозно въздействие върху финансовото състояние или върху административната и счетоводната организация на институцията. Поради същата причина държавите членки следва да предвидят това задължение да се прилага и във всички случаи, при които одиторът установи подобни факти при изпълнение на задълженията си в предприятие, имащо тесни връзки с институция. Задължението на одиторите да съобщават при необходимост на компетентните органи определени факти и решения относно дадена институция, които те откриват при изпълнението на задълженията си в нефинансово предприятие, само по себе си не следва да променя естеството на задачите им в това предприятие, нито начина, по който те следва да ги изпълняват в него.
(34)
Настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013 имат за цел да осигурят платежоспособността на институциите. Ако въпреки изискванията за платежоспособност настъпи криза, е необходимо да се гарантира, че институциите могат да бъдат контролирано преструктурирани в рамките на системата, като се ограничи отрицателното въздействие върху реалната икономика и се избегне необходимостта от намеса на данъкоплатците. За тази цел, в очакване на по-нататъшна координация на равнището на Съюза, ЕБО следва да оценява и координира инициативи, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1093/2010, относно планове за възстановяване и преструктуриране с оглед да се насърчава сближаването в тази област. Ето защо ЕБО следва да бъде напълно информиран предварително за организирането на заседания относно планове за възстановяване и преструктуриране и следва да има право да участва в тези заседания. Националните органи в някои държави членки вече са въвели задължения за институциите и органите да изготвят планове за възстановяване и преструктуриране. Поради това е целесъобразно от институциите да се изисква да си сътрудничат с органите в това отношение. ЕБО следва да бъде напълно информиран предварително за организирането на заседания относно планове за възстановяване и преструктуриране и да има право да участва в тези заседания. При изготвянето на план за възстановяване или преструктуриране ЕБО следва да дава своя принос и да участва активно в разработването и координирането на ефективни и последователни планове за възстановяване и преструктуриране в съответствие с Регламент (ЕС) № 1093/2010. Следва да се даде предимство на плановете, отнасящи се за институциите със системно значение.
(35)
За да се гарантира спазването на задълженията, произтичащи от настоящата директива и от Регламент (ЕС) № 575/2013, от страна на институциите, на онези, които контролират ефективно дейността на институциите, и на членовете на ръководните органи на институциите и за да се гарантира сходно третиране в целия Съюз, от държавите членки следва да се изисква да предвидят ефективни, пропорционални и възпиращи административни санкции и други административни мерки. Поради това, административните санкции и другите административни мерки, установени от държавите членки, следва да отговарят на някои основни изисквания по отношение на адресатите, критериите, които трябва да бъдат взети под внимание при тяхното прилагане, публикуването им, ключовите правомощия за налагане на санкции и размера на административните имуществени санкции.
(36)
По-специално, компетентните органи следва да разполагат с правомощия да налагат административни имуществени санкции, които да са достатъчно високи, за да надхвърлят очакваните облаги и да бъдат с възпиращ характер, включително за по-големите институции и за тяхното ръководство.
(37)
За да се гарантира последователно прилагане на административните санкции или другите административни мерки във всички държави членки, при определяне на вида на административните санкции или другите административни мерки и размера на имуществените административни санкции, от държавите членки следва да се изисква да гарантират, че компетентните органи вземат предвид всички относими обстоятелства.
(38)
За да се гарантира, че административните санкции имат възпиращ ефект, обикновено те следва да се публикуват, освен в някои точно определени случаи.
(39)
За извършването на оценка на добрата репутация на директорите и членовете на даден ръководен орган се изисква ефикасна система за обмен на информация, като ЕБО - при спазване на изискванията за професионална тайна и защита на данните - следва да има право да поддържа централна база данни, съдържаща данни за административни санкции, включително свързаните с тях жалби, която ще бъде достъпна само за компетентните органи. Във всички случаи информацията относно постановените присъди по наказателни дела следва да се обменя в съответствие с Рамково решение 2009/315/ПВР (7) и Решение 2009/316/ПВР (8), както са транспонирани в националното право, както и с други относими разпоредби на националното право.
(40)
За да установят евентуални нарушения на националните разпоредби, с които се транспонира настоящата директива и на Регламент (ЕС) № 575/2013, компетентните органи следва да разполагат с необходимите правомощия за разследване и да създадат ефективни механизми, с които да се насърчава подаването на сигнали за евентуални или действителни нарушения. Тези механизми не следва да засягат правото на защита на обвиняемите.
(41)
Настоящата директива следва да предвиди административни санкции и други административни мерки, за да се гарантира възможно най-широк обхват за действията, прилагани след извършване на нарушение и се спомогне за предотвратяването на по-нататъшни нарушения, независимо дали те се квалифицират по националното право като административни санкции или като други административни мерки. Държавите членки следва да могат да предвидят допълнителни санкции към предвидените в настоящата директива, както и по-високи административни имуществени санкции от установените в нея.
(42)
Настоящата директива не следва да засяга наказателноправните разпоредби на държавите членки.
(43)
Държавите членки следва да гарантират, че кредитните институции и инвестиционните посредници разполагат с вътрешен капитал, който с оглед на рисковете, на които те са или могат да бъдат изложени, е адекватен по отношение на количеството, качеството и разпределението си. Съответно държавите членки следва да гарантират, че кредитните институции и инвестиционните посредници са въвели стратегии и процедури за оценка и поддържане на адекватността на вътрешния си капитал.
(44)
На компетентните органи следва да бъде възложено да гарантират, че институциите разполагат с подходяща организация и адекватен собствен капитал, като се имат предвид рисковете, на които институциите са или могат да бъдат изложени.
(45)
За да се гарантира, че институциите, които осъществяват дейност в няколко държави членки, не са непропорционално обременени в резултат от постоянните задължения от страна на компетентните органи на отделните държави членки за лицензиране и надзор, от съществено значение е да се засили значително сътрудничеството между компетентните органи. ЕБО следва да улеснява и укрепва това сътрудничество.
(46)
За да се гарантира цялостна пазарна дисциплина в рамките на Съюза, е уместно компетентните органи да оповестяват информация за осъществяването на дейността на кредитните институции и инвестиционните посредници. Тази информация следва да бъде достатъчна, за да даде възможност за сравнение на подходите, възприети от различните компетентни органи на държавите членки, и да допълни изискванията, предвидени в Регламент (ЕС) № 575/2013, относно оповестяването на техническа информация от страна на институциите.
(47)
Надзорът на консолидирана основа върху институциите има за цел защита на интересите на вложители и инвеститори в институциите и осигуряване на стабилността на финансовата система. Следователно за да бъде ефективен, надзорът на консолидирана основа следва да се прилага спрямо всички банкови групи, включително и спрямо онези, чиито предприятия майки не са кредитни институции и инвестиционни посредници. Държавите членки следва да осигурят на компетентните органи необходимите правни инструменти, които да им позволят да упражняват такъв надзор.
(48)
В случаите с групи, извършващи разнородни дейности, при които предприятията майки упражняват контрол най-малко над едно дъщернo предприятие, компетентните органи следва да имат възможност да оценят финансовото състояние на всяка кредитна институция или инвестиционен посредник в такава група. Компетентните органи следва да разполагат най-малко със средства за получаване от всички предприятия в дадената група на необходимата за изпълнение на функциите им информация. В случаите, когато групи от предприятия се занимават с набор от финансови дейности, между органите, отговарящи за надзора в различните финансови сектори, следва да се установи сътрудничество.
(49)
Държавите членки следва да могат да откажат да издадат или да могат да отнемат лиценз на кредитна институция, когато преценят, че някои групови структури не са подходящи за извършване на банкови дейности, защото не е възможно върху тях да се упражнява ефективен надзор. В това отношение компетентните органи следва да разполагат с необходимите правомощия за осигуряване на стабилно и разумно управление на кредитните институции. За да се осигури устойчива и многообразна банкова култура в Съюза, която да обслужва предимно интересите на гражданите на Съюза, следва да се насърчават банковите дейности с малък мащаб, като например тези на кредитните съюзи и кооперативните банки.
(50)
В правомощията на компетентните органи следва да бъдат отчетени по подходящ начин аспектите, свързани с целия Съюз. Поради това компетентните органи следва надлежно да отчитат въздействието на решенията си не само върху стабилността на финансовата система в своята държава членка, но и във всички останали засегнати държави членки. При спазване на разпоредбите на националното законодателство, този принцип следва да служи за насърчаване на финансовата стабилност в Съюза и не следва да създава за компетентните органи правно задължение за постигане на конкретен резултат.
(51)
Финансовата криза показа връзките между банковия сектор и т.нар. „паралелен банков сектор“. Някои операции в паралелния банков сектор ефективно отделят рисковете от банковия сектор, и следователно избягват потенциални отрицателни последици за данъкоплатците и системно въздействие. Независимо от това, едно по-пълно разбиране на операциите в паралелния банков сектор и техните връзки с предприятията във финансовия сектор, и определянето на правила за осигуряване на прозрачност, намаляването на системния риск и премахването на всички неправилни практики, са необходима част от стабилността на финансовата система. Част от това може да се постигне чрез допълнително отчитане на институциите, но е необходимо и конкретно ново регулиране.
(52)
По-голямата степен на прозрачност по отношение на дейността на институциите, и по-специално по отношение на генерираните печалби, платените данъци и получените субсидии, е от основно значение за възвръщане на доверието на гражданите на Съюза във финансовия сектор. Поради това задължителното отчитане в тази област може да се разглежда като важен елемент от корпоративната отговорност на институциите по отношение на заинтересованите страни и обществото.
(53)
Слабостите в корпоративното управление в редица институции допринесоха за прекомерното и непредпазливо поемане на риск в банковия сектор, което доведе до несъстоятелност на отделни институции и до системни проблеми в държави членки и в целия свят. Твърде общите разпоредби относно управлението на институциите и незадължителният характер на значителна част от рамката за корпоративно управление, основаваща се най-вече на доброволни кодекси за поведение, не улесниха в достатъчна степен ефективното прилагане на добрите практики за корпоративно управление от страна на институциите. В някои случаи липсата на ефективен механизъм на взаимен контрол и възпиране в рамките на институциите доведе до липса на ефективно наблюдение и контрол върху вземането на управленски решения, което увеличи прилагането на краткосрочни и прекомерно рискови стратегии за управление. Неясната роля на компетентните органи при надзора върху системите за корпоративно управление на институциите не даде възможност за достатъчен надзор върху ефективността на вътрешните процедури на управление.
(54)
За да се справят с потенциално пагубното въздействие на недобре изградените правила за корпоративно управление по отношение на разумното управление на риска, държавите членки следва да въведат принципи и стандарти за гарантиране на ефективен контрол от страна на ръководния орган, да насърчават култура на поемане на разумни рискове на всички нива в кредитните институции и инвестиционните посредници и да предоставят на компетентните органи правомощия да наблюдават адекватността на вътрешните правила за управление. Тези принципи и стандарти следва да се прилагат, като се отчитат характерът, мащабът и сложността на дейностите на институциите. Държавите членки следва да имат възможност да налагат допълнителни принципи и стандарти за корпоративно управление, наред с изискваните в настоящата директива.
(55)
В държавите членки се използват различни структури за управление.В повечето случаи се използва едностепенна или двустепенна структура на корпоративното ръководство. Определенията, използвани в настоящата директива, са предназначени да обхванат всички съществуващи структури, без да се дава приоритет на която и да е конкретна структура. Определенията са чисто функционални и са предназначени за установяване на правила, имащи за цел да се постигне определен резултат, независимо от националното дружествено право, приложимо за дадена институция във всяка държава членка. Поради това определенията не следва да засягат общото разпределение на компетенциите съгласно националното дружествено право.
(56)
Под ръководен орган следва да се разбира орган, който има изпълнителни и контролни функции. Компетенциите и структурата на ръководните органи се различават в отделните държави членки. В държави членки, в които ръководните органи имат едностепенна структура, един единствен съвет обикновено изпълнява управленски задачи и задачи за контрол. В държави членки с двустепенна система контролните функции се осъществяват от отделен надзорен съвет, който няма изпълнителни функции, а изпълнителната функция се поема от отделен управителен съвет, който отговаря за ежедневното управление на предприятието. Следователно на различните структури на ръководния орган са възложени отделни задачи.
(57)
Ролята на членовете на ръководния орган в рамките на една институция, които нямат изпълнителни функции, следва да включва конструктивно оспорване на стратегията на институцията, като по този начин се допринася за нейното развитие, внимателно следене на работата на управлението по отношение на постигането на поставените цели, уверяване, че финансовата информация е точна и че финансовият контрол и системите за управление на риска са стабилни и оправдани, внимателно следене на разработването и прилагането на политиката за възнагражденията на институцията и предоставяне на обективни мнения по отношение на ресурсите, назначенията и правилата на поведение.
(58)
За да осъществява ефективно наблюдение на управленските действия и решения, ръководният орган на дадена институция следва да отделя достатъчно време за изпълнение на функциите си и да може да разбира дейността на институцията, нейните основни рискови експозиции и последиците от дейността и стратегията ѝ по отношение на риска. Съвместяването на твърде голям брой директорски длъжности би попречило на член на ръководния орган да отдели достатъчно време за изпълнение на тази роля на наблюдение и контрол. Поради това е необходимо да се ограничи броят на директорските длъжности, които член на ръководния орган на дадена институция може да изпълнява едновременно в различни субекти. Въпреки това директорските длъжности в организации, които не преследват основно търговски цели, като организациите с нестопанска цел или благотворителните организации, не следва да се вземат предвид за целите на прилагането на такова ограничение.
(59)
При назначаване на членове на ръководния орган, акционерите или членовете на дадена институция следва да вземат предвид дали кандидатите притежават необходимите знания, квалификация и умения, за да осигурят правилното и разумно управление на институцията. Тези принципи следва да бъдат упражнявани и да намерят израз в прозрачни и открити процедури за назначаване по отношение на членовете на ръководния орган.
(60)
Липсата на наблюдение на управленските решения от страна на ръководните органи се дължи отчасти на „груповото мислене“. Това явление е, наред с други причини, причинено от недостатъчно в състава на ръководните органи. Следователно, за да се поощри независимото мнение и да се улесни конструктивната критика, ръководните органи на институциите следва да бъдат достатъчно разнообразни по отношение на възраст, пол, географски произход, образование и професионален опит, за да представят разнообразие от мнения и опит. Равнопоставеността между половете е от особена важност за осигуряването на адекватно представяне на населението. По-специално институциите, които не достигат прага за представителство на по-слабо представения пол, следва приоритетно да предприемат подходящи мерки. Представителството на служителите и работниците в ръководните органи би могло също да се разглежда като добър начин за насърчаване на многообразието чрез прибавянето на ключова гледна точка и реално познаване на вътрешното функциониране на институцията. По-разнообразните ръководни органи следва да наблюдават управлението по-ефективно и да допринесат за подобряването на наблюдението и контрола на риска и устойчивостта на институциите. Следователно, разнообразието следва да бъде един от критериите за състава на ръководните органи. Политиката на институциите за назначаването на персонал като цяло също следва да отразява аспекта на разнообразието. Така например тази политика следва да насърчава институциите да подбират кандидати от списъци с предварително подбрани кандидати от двата пола.
(61)
За да се засили спазването на законовите разпоредби и корпоративното управление, държавите членки следва да създадат ефективни и надеждни механизми за насърчаване на подаването на сигнали до компетентните органи за потенциални или действителни нарушения на националните разпоредби за транспониране на настоящата директива и на Регламент (ЕС) № 575/2013. Служители, които докладват за нарушения, извършени в рамките на собствените им институции, следва да бъдат напълно защитени.
(62)
Политиките за възнагражденията, които стимулират склонността към прекомерно поемане на риск, могат да подкопаят разумното и ефективно управление на риска от страна на кредитните институции и инвестиционните посредници. Членовете на Г-20 поеха ангажимент за прилагане на Принципите на Съвета за финансова стабилност (СФС) относно разумни практики за възнагражденията и стандарти за прилагане, които третират потенциално вредното въздействие на лошо изградените структури, свързани с възнагражденията, върху разумното управление на риска и върху контролирането на склонността на отделни физически лица да поемат риск. Настоящата директива има за цел да приложи на равнището на Съюза международните принципи и стандарти, като въведе изричното задължение за кредитните институции и инвестиционните посредници да създават и поддържат политики и практики за възнагражденията, които да са в съответствие с ефективното управление на риска, по отношение на категориите служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на кредитните институции и инвестиционните посредници.
(63)
За да се гарантира, че институциите са въвели надеждни политики за възнагражденията, е уместно да се установят ясни принципи по отношение на управлението и структурата на политиката за възнагражденията. По-специално, политиката за възнагражденията следва да е съобразена със склонността към поемане на риск, ценностната система и дългосрочните интереси на кредитна институция или инвестиционен посредник. За тази цел оценката на зависещия от резултатите елемент на възнаграждението следва да се основава на резултати, получени в дългосрочен план, и да отчита текущите и бъдещите рискове, свързани с тези резултати.
(64)
Когато се обмисля политиката на променливо възнаграждение следва да се прави разграничение между постоянно възнаграждение, което включва плащания, пропорционални редовни пенсионни вноски и доходи след пенсиониране(когато тези доходи не отчитат критерии, свързани с резултатите),, и променливо възнаграждение, което включва допълнителни пенсионни вноски или доходи, които са в зависимост от резултатите, или при извънредни обстоятелства, други договорни елементи, но не и тези, които съставляват част от стандартния пакет (като здравно осигуряване, заведения за грижи за децата или пропорционални редовни пенсионни вноски). Следва да се включат както парични, така и непарични придобивки.
(65)
При всички случаи, за да се избегне прекомерно поемане на риск, следва да се определи максимално съотношение между постоянната и променливата част на общото възнаграждение. Уместно е да се предвиди известна роля за акционерите, собствениците или членовете на институциите в тази връзка. Държавите членки следва да могат да определят по-строги изисквания по отношение на връзката между постоянната и променливата част на общото възнаграждение. С цел насърчаване на използването на капиталови или дългови инструменти, които са платими при условията на разсрочване като елемент на променливото възнаграждение, държавите членки следва да имат възможността, в рамките на определени граници, да позволят на институциите да прилагат номинален дисконтов процент при изчисляването на стойността на тези инструменти за целите на прилагането на максималното съотношение. Държавите членки обаче не следва да бъдат задължени да предвидят такова улеснение и следва да могат да предвидят то да се прилага на по-нисък максимален процент от общия размер на променливото възнаграждение спрямо определения в настоящата директива. За целите на един хармонизиран и последователен подход, който да гарантира равнопоставеност в рамките на вътрешния пазар, ЕБО следва да предостави подходящи насоки относно приложимия номинален дисконтов процент, който да се използва.
(66)
За да се гарантира, че определянето на политиката за възнагражденията е неразделна част от управлението на риска на институцията, ръководният орган следва да приеме и периодично да извършва преглед въведената политика за възнагражденията. Разпоредбите на настоящата директива относно възнагражденията следва да отразяват по пропорционален начин различията между отделните видове институции в зависимост от техния размер, вътрешна организация и естеството, мащаба и сложността на тяхната дейност. По-специално, не би било пропорционално да се изисква от определени видове инвестиционни посредници да спазват всички тези принципи.
(67)
С цел защита и насърчаване на финансовата стабилност в рамките на Съюза и за да се справят с евентуалното избягване на изискванията, установени в настоящата директива, компетентните органи следва да осигурят спазването принципите и правилата относно възнаграждението за институциите на консолидирана основа, а именно на ниво група, предприятия майки и дъщерни предприятия, включително клоновете и дъщерните предприятия, установени в трети държави.
(68)
Тъй като недобре обмислените политики за възнагражденията и схеми за стимулиране могат да увеличат в недопустима степен рисковете, на които са изложени кредитните институции и инвестиционните посредници, следва да се предприемат незабавни действия за преодоляване на това положение и ако е необходимо - да бъдат взети подходящи коригиращи мерки. Поради това е уместно да се гарантира, че компетентните органи разполагат с правомощия да налагат качествени или количествени мерки на съответните институции, които да имат за цел да отстранят установените по време на надзорния преглед проблеми по отношение на политиката за възнагражденията.
(69)
Разпоредбите за възнагражденията не следва да засягат пълното упражняване на основните права, гарантирани в член 153, параграф 5 от ДФЕС, общите принципи на националното договорно и трудово право, правото на Съюза и националното право относно правата и участието на акционерите и общите задължения на ръководните органи на съответната институция, както и където е приложимо - правата на социалните партньори да сключват и прилагат колективни трудови договори в съответствие с националното право и практика.
(70)
Капиталовите изисквания за кредитен и пазарен риск следва да се основават на външен кредитен рейтинг само доколкото е необходимо. При съществен кредитен риск, като цяло институциите следва да се стремят да прилагат подходи, основани на вътрешен рейтинг или вътрешни модели. Стандартизираните подходи, които разчитат на външен кредитен рейтинг, могат обаче да бъдат използвани там, където има по-малко съществен кредитен риск, какъвто обикновено е случаят с институциите с по-опростена дейност,с несъществените като обем класове експозиции, или когато използването на вътрешни подходи би било неоправдано бреме.
(71)
Директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО са един от основните стълбове, на които се основаваше предоверяването на външни кредитни рейтинги. Настоящата директива следва да вземе предвид заключенията на Г-20 и принципите на Съвета за финансова стабилност по отношение намаляването на зависимостта от външни кредитни рейтинги. Поради това институциите следва да бъдат насърчавани да предпочитат използването на вътрешен рейтинг пред външен кредитен рейтинг дори за целите на изчисляването на капиталовите изисквания.
(72)
Следва да се намали предоверяването на външни кредитни рейтинги и постепенно да се премахнат автоматичните последици от тях. Поради това от институциите следва да изисква да въведат надеждни критерии за предоставяне на кредити, както и процеси за вземане на решения по кредити. Институциите следва да могат да използват външните кредитни рейтинги като един от няколкото фактора в този процес, но те не следва да се основават единствено или механично на външните тях.
(73)
Признаването на агенция за кредитен рейтинг като агенция за външна кредитна оценка (АВКО) не следва да увеличава препятствията пред достъпа до пазара, който вече е доминиран от три компании. ЕБО, централните банки на държавите членки и ЕЦБ, без да улесняват процедурата или да занижават изискванията й, следва да предвидят признаването на повече агенции за кредитен рейтинг като АВКО, с цел отваряне на пазара за други компании.
(74)
Предвид широкия набор от подходи, приемани от институциите, които използват подходи на вътрешно моделиране, е важно компетентните органи и ЕБО да имат ясна представа за обхвата на стойностите на рисково претеглените активи и капиталовите изисквания, които възникват за подобни експозиции при такива подходи. За тази цел от институциите следва да се изисква да предоставят на компетентните органи резултатите от вътрешните модели, прилагани към разработените от ЕБО сравнителни портфейли, които обхващат широк набор от експозиции. Въз основа на получената информация компетентните органи следва да предприемат подходящи мерки, за да гарантират, че приликите или разликите в резултатите за една и съща експозиция са оправдани от гледна точка на поетите рискове. В по-общ план компетентните органи и ЕБО следва да гарантират, че изборът между подход на вътрешно моделиране и стандартизиран подход не води до подценяване на капиталовите изисквания.Въпреки че изискванията за собствен капитал за операционен риск се разпределят по-трудно до нивото на отделните експозиции, поради което е целесъобразно да се изключи тази категория риск от сравнителния процес, компетентните органи следва да са в течение на развитието на подходите на вътрешно моделиране по отношение на операционния риск с цел наблюдение на набора от използвани практики и подобряване на надзорните подходи.
(75)
Поощрява се развитието на кредитиране, основано на директни отношения, при което информацията, натрупаната при продължителни бизнес отношения с клиентите, се използва за постигане на по-добро качество на надлежната проверка и оценката на риска спрямо това при кредитирането, основано на чисто стандартизирана информация и на кредитни оценки.
(76)
Що се отнася до надзора върху ликвидността, отговорност следва да носи държавата членка по произход от момента, в който започнат да се прилагат подробни критерии по отношение на изискванията за ликвидно покритие. Поради това е необходимо да се осъществи координация на надзора в тази област с цел към посочения момент да бъде въведен надзор от държавата членка по произход. За да се осигури ефективен надзор, компетентните органи на държавата членка по произход и на приемащата държава членка следва да продължат да си сътрудничат в сферата на ликвидността.
(77)
Когато в дадена група ликвидните активи в една институция биха съответствали при стресови обстоятелства на нуждите от ликвидни средства на друг член на групата, компетентните органи следва да могат да освободят дадена институция от изискванията за ликвидно покритие, като вместо това да приложат тези изисквания на консолидирана основа.
(78)
Мерките, взети съгласно настоящата директива, не следва да засягат мерките, взети в съответствие с Директива 2001/24/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 4 април 2001 г. относно оздравяването и ликвидацията на кредитни институции (9). Надзорните мерки не следва да водят до дискриминация на кредиторите от различни държави членки.
(79)
В контекста на финансовата криза и процикличните механизми, които допринесоха за началото й и утежниха последиците от нея, СФС, Базелския комитет по банков надзор („БКБН“) и Г-20 направиха препоръки за смекчаване на процикличните ефекти на финансовите правила. През декември 2010 г. БКБН издаде нови глобални регулаторни стандарти за капиталовата адекватност на банките (рамката Базел III), включително и норми, изискващи поддържане на предпазни капиталови буфери и антициклични капиталови буфери.
(80)
Поради това е целесъобразно от кредитните институции и съответните инвестиционни посредници да се изисква, в допълнение към изпълнението на другите капиталови изисквания, да поддържат и предпазен капиталов буфер и антицикличен капиталов буфер, за да се гарантира, че те натрупват по време на периоди на икономически растеж достатъчна капиталова база, с която да се покрият загубите при неблагоприятни периоди. Антицикличният капиталов буфер следва да бъде натрупан, когато се прецени, че съвкупният ръст на кредитирането и другите класове активи със значително въздействие върху рисковия профил на тези кредитни институции и инвестиционни посредници са свързани с натрупването на риск в цялата система и се използва по време на неблагоприятни периоди.
(81)
За да се гарантира, че антицикличните капиталови буфери правилно отразяват риска от прекомерен растеж на кредитите в банковия сектор, кредитните институции и инвестиционните посредници следва да изчисляват специфичните за тяхната институция буфери като среднопретеглената стойност на нивата на антицикличния буфер, които се прилагат в държавите, където се намират кредитните им експозиции. Поради това всяка държава членка следва да определи орган, който да отговаря за определянето веднъж на тримесечие на нивото на антицикличния буфер за експозициите, намиращи се в съответната държава членка. Това ниво на буфера следва да отчита нивото на кредитния растеж и промените в съотношението на кредита към БВП в съответната държава членка, както и всякакви други променливи, свързани с рисковете за стабилността на финансовата система.
(82)
За насърчаване на международната съгласуваност при определяне на нивата на антицикличния буфер, БКБН разработи методология, основана на съотношението на кредита към БВП. Това следва да послужи като обща отправна точка за вземане на решения от съответните национални органи относно нивата на буфера, но не трябва да води до автоматичното им определяне или да е обвързващо за определения за целта орган.Нивото на буфера следва да отразява по съдържателен начин кредитния цикъл и рисковете, породени от прекомерния кредитен ръст в държавата членка, и следва да отчита надлежно особеностите на националната икономика.
(83)
Ограниченията във връзка с променливото възнаграждение са важен елемент, за да се гарантира, че кредитните институции и инвестиционните посредници възстановяват нивото на своя капитал, когато действат в рамките на буферите. Кредитните институции и инвестиционните посредници вече са длъжни да спазват принципа, че предоставянето и изплащането на премии и по преценка на работодателя на променливо възнаграждение на онези категории от персонала, чиято професионална дейност има съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, трябва да бъдат устойчиви, като се отчита финансовото състояние на институцията. За да се гарантира, че дадена институция своевременно възстановява нивото на собствен капитал, целесъобразно е променливото възнаграждение и пенсионните права по преценка на работодателя да са свързани с доходите на институцията по време на всеки период, през който изискване за комбиниран буфер не е изпълнено, като се отчита дългосрочното състояние на институцията.
(84)
Институциите следва да отчитат и контролират всички рискове от концентрация посредством предвидени в писмена форма политики и процедури. Предвид естеството на експозициите в публичния сектор, контролирането на рисковете от концентрация е по-ефективно от определянето на рискови тегла на тези експозиции, предвид техния размер и трудностите при калибрирането на капиталовите изисквания. В подходящ момент Комисията следва да представи доклад на Европейския парламент и на Съвета относно всички желателни промени по отношение на пруденциалното третиране на риска от концентрация.
(85)
Държавите членки следва да могат да изискват от определени институции освен предпазен капиталов буфер и антицикличен капиталов буфер да поддържат и буфер за системен риск с цел предотвратяване и намаляване на дългосрочни нециклични системни или макропруденциални рискове, които не попадат в обхвата на Регламент (ЕС) № 575/2013, при наличие на риск от смущения във финансовата система, които са в състояние да предизвикат отрицателни последици за нея и реалната икономика в дадена държава членка. Нивото на буфера за системен риск следва да се прилага спрямо всички институции или спрямо съвкупност от една или повече от тези институции, когато институциите са с подобен рисков профил по отношение на тяхната стопанска дейност.
(86)
За да се гарантира цялостен макропруденциален надзор в целия Европейски съюз, е уместно Европейският съвет за системен риск (ЕССР) да разработи принципи, пригодени към икономиката на Съюза, и да отговаря за наблюдението на тяхното прилагане. Настоящата директива не следва да възпрепятства ЕССР да предприема действия, считани от него за необходими по силата на Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (10).
(87)
Държавите членки следва да могат да признаят нивото на буфера за системен риск, определен от друга държава членка, и да прилагат това ниво за вътрешно лицензираните институции по отношение на експозициите в държавата членка, определила нивото на буфера. Определилата нивото на буфера държава членка следва да може също така да поиска ЕССР да издаде препоръка в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1092/2010, отправена до една или повече държави членки, които са в състояние да признаят нивото на буфера за системен риск, в която да се препоръчва те да направят това. Тази препоръка е свързана с установеното в член 3, параграф 2 и член 17 от посочения регламент правило, че тя трябва да се спази или да се обоснове липсата на действие.
(88)
Необходимо е решенията на държавите членки относно нивата на антицикличния буфер да бъдат възможно най-координирани. В това отношение, по искане от компетентни или определени органи, ЕССР може да улесни дискусиите между тези органи относно определянето на предложените нива на буферите, включително съответните параметри.
(89)
Когато кредитна институция или инвестиционен посредник не успее да изпълни изцяло изискването за комбинирания буфер, към институцията следва да се приложат мерки за осигуряване на своевременното възстановяване на нивото на собствения капитал. С цел да се запази капиталът, е уместно да се налагат съразмерни ограничения по отношение на дискреционното разпределение на печалбите, включително изплащането на дивиденти и на променливи възнаграждения. За да се гарантира, че тези кредитни институции или инвестиционни посредници разполагат с убедителна стратегия за възстановяване на нивото на собствения капитал, от тях следва да се изисква да изготвят и съгласуват с компетентните органи план за запазването на капитала, който да определя начина на прилагане на ограниченията при разпределяне, както и други мерки, които съответната институция или посредник възнамерява да предприеме за осигуряване на съответствие с всички изисквания по отношение на буферите.
(90)
От органите се очаква да наложат по-високи капиталови изисквания по отношение на глобалните системно значими институции (Г-СЗИ), за да компенсират по-високия риск, който Г-СЗИ представляват за финансовата система и възможните последици за данъкоплатците при тяхна несъстоятелност. Когато даден орган налага буфер за системен риск и се прилага буфер за Г-СЗИ, следва да се прилага по-високото от двете изисквания. Когато буфер за системния риск се прилага само за експозиции в държавата членка, той следва да се добавя към буфера за Г-СЗИ или към буфера във връзка с други системно значими институции (Д-СЗИ), приложено в съответствие с настоящата директива.
(91)
Техническите стандарти в сектора на финансовите услуги следва да осигурят последователното хармонизиране и адекватната закрила на вложителите, инвеститорите и потребителите в целия Съюз. Като орган с високоспециализиран експертен опит би било ефикасно и целесъобразно разработването на проекти на регулаторни стандарти, и на технически стандарти за изпълнение, които не са свързани с политически решения, да се възложи на ЕБО, който да ги предостави на Комисията. При изготвянето на технически стандарти ЕБО следва да осигури наличието на ефективни административни процедури и процедури за отчетност.
(92)
Комисията следва да приема регулаторни технически стандарти, разработени от ЕБО в областта на лицензирането и придобиването на значителни дялови участия в кредитни институции, обмена на информация между компетентните органи, упражняването на свободата на установяване и на предоставяне на услуги, сътрудничеството по отношение на надзора, политиките за възнагражденията на кредитните институции и инвестиционните посредници и надзора на финансовите холдинги със смесена дейност чрез делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС и в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.Комисията и ЕБО следва да гарантират, че тези стандарти могат да бъдат прилагани от всички засегнати институции по начин, отговарящ на естеството, мащаба и сложността на тези институции и техните дейности.
(93)
Предвид подробностите и количеството на регулаторните технически стандарти, които трябва да се приемат съгласно настоящата директива, когато Комисията приема регулаторен технически стандарт, който е идентичен на проекта за регулаторен технически стандарт, представен от ЕБО, срокът, в рамките на който Европейският парламент или Съветът могат да представят възражения срещу регулаторен технически стандарт, следва да се удължи с един месец, когато е обосновано. Освен това Комисията следва да се стреми да приема регулаторните технически стандарти своевременно, за да могат Европейският парламент и Съветът да направят пълна проверка, като се отчитат обемът и сложността на регулаторните технически стандарт и спецификата на процедурните правилници на Европейския парламент и на Съвета, работната програма и устройството.
(94)
На Комисията следва също така да се предостави правомощието да приема технически стандарти за изпълнение, разработени от ЕБО в областта на лицензирането и придобиванията на значителни дялови участия в кредитните институции, обмена на информация между компетентните органи, сътрудничеството по отношение на надзора, специфични пруденциални изисквания и оповестяването на информация от надзорните органи посредством актове за изпълнение, в съответствие с член 291 от ДФЕС и с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
(95)
За да се гарантират еднакви условия за прилагането на настоящата директива, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (11).
(96)
С цел да се уточнят изискванията, предвидени в настоящата директива, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС за изясняване на определенията и терминологията, използвани в настоящата директива, разширяване на списъка на дейностите, предмет на взаимно признаване и подобряване на обмена на информация относно клоновете на кредитните институции. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе необходимите консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(97)
Позоваванията на Директиви 2006/48/ЕС и 2006/49/ЕС следва да се считат за позовавания на настоящата директива и на Регламент (ЕС) № 575/2013.
(98)
Директива 2002/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2002 г. относно допълнителния надзор на кредитните институции, застрахователните предприятия и на инвестиционните посредници към един финансов конгломерат (12), Директива 2007/64/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 ноември 2007 г. относно платежните услуги във вътрешния пазар (13), Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (14), Директива 2009/110/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно предприемането, упражняването и пруденциалния надзор на дейността на институциите за електронни пари (15), и Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2011 г. относно лицата, управляващи фондове за алтернативни инвестиции (16), съдържат позовавания на разпоредби от Директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО, отнасящи се до капиталовите изисквания, които следва да бъдат предвидени в настоящата директива и в Регламент (ЕС) № 575/2013. Следователно позоваванията в посочените директиви на Директива 2006/48/ЕО и на Директива 2006/49/ЕО следва да се считат за позовавания на разпоредбите относно капиталовите изисквания в настоящата директива и в Регламент (ЕС) № 575/2013.
(99)
Директива 2002/87/ЕО следва да бъде съответно изменена, за да се даде възможност за разработване на технически стандарти, които да гарантират, че институциите, които принадлежат към един финансов конгломерат, прилагат подходящите изчислителни методи при определяне на необходимия капитал на консолидирана основа.
(100)
За да може вътрешният банков пазар да функционира с нарастваща ефективност, а на гражданите на Съюза да се предлагат подходящи нива на прозрачност, е необходимо компетентните органи да оповестяват информация така, че да се даде възможност за съдържателно сравнение на информацията за начина на прилагане на настоящата директива.
(101)
По отношение на надзора върху ликвидността следва да се предвиди определен период от време, в рамките на който държавите членки да преминат към регулаторния режим, при който се прилагат подробни критерии за изпълнение на изискването за ликвидно покритие.
(102)
За да се осигури стабилен, плавен и поетапен преход от страна на институциите към нови изисквания за ликвидност и стабилно финансиране на равнището на Съюза, компетентните органи следва да използват пълноценно своите надзорни правомощия съгласно настоящата директива, приложимото национално право. По-специално компетентните органи следва да преценят дали е налице необходимост от прилагане на административни санкции или други административни мерки, включително пруденциални такси, чийто размер следва до голяма степен да бъде свързан с несъответствието между действителната ликвидна позиция на дадена институция и изискванията за ликвидност и стабилно финансиране. При извършването на тази оценка компетентните органи следва надлежно да вземат под внимание пазарните условия. Подобни административни санкции или други административни мерки следва да се прилагат до въвеждането на равнище на Съюза на подробни правни актове относно изискванията за ликвидност и стабилно финансиране.
(103)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (17) и Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (18) следва да се прилагат в пълна степен при обработването на лични данни за целите на настоящата директива.
(104)
Доколкото целите на настоящата директива, а именно въвеждане на правила относно достъпа до осъществяването на дейност от институциите и пруденциалния надзор върху институциите, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки и следователно поради мащаба и последиците на предложеното действие, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(105)
Съгласно Съвместната политическа декларация на държавите членки и Комисията относно обяснителните документи от 28 септември 2011 г. държавите членки са поели ангажимент в обосновани случаи да прилагат към съобщението за своите мерки за транспониране един или повече документи, обясняващи връзката между елементите на дадена директива и съответстващите им части от националните инструменти за транспониране. По отношение на настоящата директива законодателят смята, че предоставянето на тези документи е обосновано.
(106)
Проведена беше консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните в съответствие с член 28, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 45/2001, и той представи становище (19).
(107)
Директива 2002/87/ЕО следва да бъде съответно изменена, а Директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО следва да бъдат отменени,
ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
В настоящата директива се установяват правила относно:
а)
достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и инвестиционните посредници (наричани заедно „институциите“);
б)
надзорните правомощия и инструменти за упражняване на пруденциален надзор върху институциите от страна на компетентните органи;
в)
пруденциалния надзор върху институциите от страна на компетентните органи по начин, който е съвместим с разпоредбите на Регламент (ЕС) № 575/2013;
г)
изискванията за оповестяване на информация от страна на компетентните органи в областта на пруденциалното регулиране и пруденциалния надзор върху институциите.
Член 2
Обхват
1. Настоящата директива се прилага за институциите.
2. Член 30 се прилага за местни дружества.
3. Член 31 се прилага за дружествата, посочени в член 4, параграф 1, точка 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 575/2013.
4. Член 34 и дял VII, глава 3 се прилагат за финансовите холдинги, финансовите холдинги със смесена дейност и холдингите със смесена дейност, чиито главни управления са в Съюза.
5. Настоящата директива не се прилага за:
(1)
достъпа до осъществяването на дейност като инвестиционен посредник, доколкото това е уредено с Директива 2004/39/ЕО;
(2)
централните банки;
(3)
пощенските оператори, извършващи парични операции;
(4)
в Белгия: „Institut de Réescompte et de Garantie/Herdiscontering- en Waarborginstituut“;
(5)
в Дания: „Eksport Kredit Fonden“, „Eksport Kredit Fonden A/S“, „Danmarks Skibskredit A/S“ и „KommuneKredit“;
(6)
в Германия: „Kreditanstalt für Wiederaufbau“, предприятия, които съгласно Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz са признати като органи на държавната жилищна политика и не извършват като основна дейност банкови операции, както и предприятия, които по силата на този закон са признати като жилищноспестовни институции с нестопанска цел;
(7)
в Естония: „hoiu-laenuühistud“, като кооперативни предприятия, които са признати по силата на „hoiu-laenuühistu seadus“;
(8)
в Ирландия: credit unions (кредитните кооперации) и friendly societies (взаимоспомагателните каси);
(9)
в Гърция: Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων (Тамио Паракататикон ке Данион);
(10)
в Испания: „Instituto de Crédito Oficial“;
(11)
във Франция: „Caisse des dépôts et consignations“;
(12)
в Италия: „Cassa depositi e prestiti“;
(13)
в Латвия: „krājaizdevu sabiedrības“, предприятия, които са признати съгласно krājaizdevu sabiedrību likums като кооперативни предприятия, предоставящи финансови услуги единствено на своите членове;
(14)
в Литва: kredito unijos, различни от „Centrinė kredito unija“;
(15)
в Унгария: „MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság’ and the ‘Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság“’;
(16)
в Нидерландия: „Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV“, „NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij“, „NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering“ и „Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV“;
(17)
в Австрия: предприятията, които са признати като жилищноспестовни дружества с обществена цел, и „Österreichische Kontrollbank AG“;
(18)
в Полша: „Spółdzielcze Kasy Oszczędnościowo - Kredytowe“ и „Bank Gospodarstwa Krajowego“;
(19)
в Португалия: „Caixas Económicas“, съществували към 1 януари 1986 г., с изключение на регистрираните като акционерни дружества или дружества с ограничена отговорност и на „Caixa Económica Montepio Geral“;
(20)
в Словения: „SID-Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d. Ljubljana“.
(21)
във Финландия: „Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete АВ“ и „Finnvera Oyj/Finnvera Abр“;
(22)
в Швеция: „Svenska Skeppshypotekskassan“;
(23)
в Обединеното кралство: „National Savings Bank“, „Commonwealth Development Finance Company Ltd“, „Agricultural Mortgage Corporation Ltd“, „Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd“, „Crown Agents for overseas governments and administrations“, credit unions (кредитните кооперации) и municipal banks (общинските банки);
6. Субектите, посочени в параграф 5, точка 1 и точки 3-23 от настоящия член, се смятат за финансови институции за целите на член 34 и дял VII, глава 3.
Член 3
Определения
1. За целите на настоящата директива се прилагат следните определения:
1)
„кредитна институция“ означава кредитна институция съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) 575/2013;
2)
„инвестиционен посредник“ означава инвестиционен посредник съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 2 от Регламент (ЕС) 575/2013;
3)
„институция“ означава институция съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 3 от Регламент (ЕС) 575/2013;
4)
„местно дружество“ означава местно дружество съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 4 от Регламент (ЕС) 575/2013;
5)
„застрахователно предприятие“ означава застрахователно предприятие съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 5 от Регламент (ЕС) 575/2013;
6)
„презастрахователно предприятие“ означава презастрахователно предприятие съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 6 от Регламент (ЕС) 575/2013;
7)
„ръководен орган“ означава орган или органи, назначени в съответствие с националното право, които разполагат с правомощия да определят стратегията, целите и цялостната насока на институцията и които упражняват контрол и наблюдение над вземането на решения на управленско ниво, и включват и лицата, които осъществяват действителното управление на дейността на институцията;
8)
„контролна функция на ръководния орган“ означава функцията на ръководния орган за осъществяването на контрол и наблюдение по отношение на вземането на решения на управленско ниво;
9)
„висше ръководство“ означава физическите лица, които упражняват изпълнителни функции в дадена институция и които отговарят и се отчитат пред ръководния орган във връзка с текущото управление на институцията;
10)
„системен риск“ означава риск от смущения във финансовата система, който е в състояние да предизвика сериозни отрицателни последствия за финансовата система и реалната икономика;
11)
„риск, свързан с модела“ означава потенциалната загуба, която може да претърпи дадена институция вследствие на решения, които се основават предимно на резултатите от вътрешни модели, поради грешки в разработването, въвеждането или използването на тези модели.
12)
„инициатор“ означава инициатор съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 13 от Регламент (ЕС) 575/2013;
13)
„спонсор“ означава спонсор съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 14 от Регламент (ЕС) 575/2013;
14)
„предприятие майка“ означава предприятие майка съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 15 от Регламент (ЕС) 575/2013;
15)
„дъщерно предприятие“ означава дъщерно предприятие съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 16 от Регламент (ЕС) 575/2013;
16)
„клон“ означава клон съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 17 от Регламент (ЕС) 575/2013;
17)
„предприятие за спомагателни услуги“ означава предприятие за спомагателни услуги съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 18 от Регламент (ЕС) 575/2013;
18)
„дружество за управление на активи“ означава дружество за управление на активи съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 19 от Регламент (ЕС) 575/2013;
19)
„финансов холдинг“ означава финансов холдинг съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 20 от Регламент (ЕС) 575/2013;
20)
„финансов холдинг със смесена дейност“ означава финансов холдинг със смесена дейност съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 21 от Регламент (ЕС) 575/2013;
21)
„холдинг със смесена дейност“ означава холдинг със смесена дейност съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 22 от Регламент (ЕС) 575/2013;
22)
„финансова институция“ означава финансова институция съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 26 от Регламент (ЕС) 575/2013;
23)
„предприятие от финансовия сектор“ означава субект от финансовия сектор съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 27 от Регламент (ЕС) 575/2013;
24)
„институция майка в държава членка“ означава институция майка в държава членка съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 28 от Регламент (ЕС) 575/2013;
25)
„институция майка от ЕС“ означава институция майка от ЕС съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 29 от Регламент (ЕС) 575/2013;
26)
„финансов холдинг майка в държава членка“ означава финансов холдинг майка в държава членка съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 30 от Регламент (ЕС) 575/2013;
27)
„финансов холдинг майка от ЕС“ означава финансов холдинг майка от ЕС съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 31 от Регламент (ЕС) 575/2013;
28)
„финансов холдинг майка със смесена дейност в държава членка“ означава финансов холдинг майка със смесена дейност в държава членка съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 32 от Регламент (ЕС) 575/2013;
29)
„финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС“ означава финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС членка съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 33 от Регламент (ЕС) 575/2013;
30)
„системно значима институция“ означава институция майка от ЕС, финансов холдинг майка от ЕС, финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС или институция, която в случай на несъстоятелност или недобро функциониране би могла да породи системен риск;
31)
„централен контрагент“ означава централен контрагент съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 34 от Регламент (ЕС) 575/2013;
32)
„участие“ означава участие съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 35 от Регламент (ЕС) 575/2013;
33)
„квалифицирано дялово участие“ означава квалифицирано дялово участие съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 36 от Регламент (ЕС) 575/2013;
34)
„контрол“ означава контрол съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 37 от Регламент (ЕС) 575/2013;
35)
„тесни връзки“ означава тесни връзки съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 38 от Регламент (ЕС) 575/2013;
36)
„компетентен орган“ означава компетентен орган съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 40 от Регламент (ЕС) 575/2013;
37)
„консолидиращ надзорник“ означава консолидиращ надзорник съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 41 от Регламент (ЕС) 575/2013;
38)
„лиценз“ означава лиценз съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 42 от Регламент (ЕС) 575/2013;
39)
„държава членка по произход“ означава държава членка по произход съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 43 от Регламент (ЕС) 575/2013;
40)
„приемаща държава членка“ означава приемаща държава членка съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 44 от Регламент (ЕС) 575/2013;
41)
„централни банки от ЕСЦБ“ означава централни банки от ЕСЦБ съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 45 от Регламент (ЕС) 575/2013;
42)
„централни банки“ означава централни банки съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 46 от Регламент (ЕС) 575/2013;
43)
„консолидационно състояние“ означава консолидационно състояние съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 47 от Регламент (ЕС) 575/2013;
44)
„на консолидирана основа“ означава на консолидарана основа съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 48 от Регламент (ЕС) 575/2013;
45)
„на подконсолидирана основа“ означава на подконсолидирана основа съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 49 от Регламент (ЕС) 575/2013;
46)
„финансов инструмент“ означава финансов инструмент съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 50 от Регламент (ЕС) 575/2013;
47)
„собствен капитал“ означава собствен капитал съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 118 от Регламент (ЕС) 575/2013;
48)
„операционен риск“ означава операционен риск съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 52 от Регламент (ЕС) 575/2013;
49)
„редуциране на кредитния риск“ означава редуциране на кредитния риск съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 57 от Регламент (ЕС) 575/2013;
50)
„секюритизация“ означава секюритизация съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 61 от Регламент (ЕС) 575/2013;
51)
„секюритизираща позиция“ означава секюритизираща позиция съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 62 от Регламент (ЕС) 575/2013;
52)
„дружество със специална цел - секюритизация“ означава дружество със специална цел - секюритизация съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 66 от Регламент (ЕС) 575/2013;
53)
пенсионни права по преценка на работодателя означава пенсионни права по преценка на работодателя съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 73 от Регламент (ЕС) 575/2013;
54)
„търговски портфейл“ означава търговски портфейл съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 86 от Регламент (ЕС) 575/2013;
55)
„регулиран пазар“ означава регулиран пазар съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 92 от Регламент (ЕС) 575/2013;
56)
„ливъридж“ означава ливъридж съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 93 от Регламент (ЕС) 575/2013;
57)
„риск от прекомерен ливъридж“ означава риск от прекомерен ливъридж съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 94 от Регламент (ЕС) 575/2013;
58)
„агенция за външна кредитна оценка“ означава агенция за външна кредитна оценка съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 98 от Регламент (ЕС) 575/2013;
59)
„вътрешни подходи“ означава вътрешнорейтинговия подход по член 143, параграф 1, подхода на вътрешните модели по член 221, подхода за собствените оценки по член 225, усъвършенстваните подходи за измерване по член 312, параграф 2, метода на вътрешните модели по членове 283 и 363 и подхода на вътрешната оценка по член 259, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
2. Когато настоящата директива се позовава на ръководен орган и съгласно националното право управителните и контролните функции на ръководния орган са възложени на различни органи или различни членове на един орган, държавата членка определя отговорните органи или членове на ръководния орган в съответствие с националното си право, освен ако в настоящата директива не е указано друго.
ДЯЛ II
КОМПЕТЕНТНИ ОРГАНИ
Член 4
Определяне и правомощия на компетентните органи
1. Държавите членки определят компетентните органи, които изпълняват функциите и задълженията, предвидени в настоящата директива и в Регламент (ЕС) № 575/2013. Те уведомяват Комисията и ЕБО за тях, като посочват съответното разпределение на функциите и задълженията.
2. Държавите членки гарантират, че компетентните органи наблюдават дейностите на институциите и, когато е приложимо, на финансовите холдинги и финансовите холдинги със смесена дейност, за да установят спазването на изискванията на настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013.
3. Държавите членки гарантират, че са налице подходящи мерки, осигуряващи възможност на компетентните органи да получават необходимата информация за оценка на изпълнението на изискванията по параграф 2 от страна на институциите и където е приложимо - от финансовите холдинги и финансовите холдинги със смесена дейност, както и да разследват евентуалните нарушения на тези изисквания.
4. Държавите членки гарантират, че компетентните органи разполагат с експертните познания, ресурсите, оперативния капацитет, правомощията и независимостта, които са необходими, за да изпълняват функциите си по пруденциален надзор, разследване и налагане на санкции съгласно настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013.
5. Държавите членки изискват от институциите да предоставят на компетентните органи на държавите членки по произход цялата информация, която е необходима за оценка на спазването от тяхна страна на разпоредбите, приети в съответствие с настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013. Държавите членки гарантират също, че механизмите за вътрешен контрол на институциите, както и административните и счетоводните им процедури дават по всяко време възможност за проверка на спазването от тяхна страна на тези разпоредби.
6. Държавите членки гарантират, че институциите регистрират всичките си сделки и документират всичките си системи и процеси, към които се прилагат настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013, по начин, който дава възможност на компетентните органи да проверяват по всяко време дали се спазват настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013.
7. Държавите членки гарантират, че надзорните функции съгласно настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013 и всички други функции на компетентните органи са отделни и независими от функциите, свързани с преструктурирането. Държавите членки уведомяват Комисията и Европейския банков орган (ЕБО) за тях, като посочват съответното разделяне на задълженията.
8. Държавите членки гарантират, че когато органи, различни от компетентните органи, разполагат с правомощия за преструктуриране, тези други органи, осъществяват тясно сътрудничество и се консултират с компетентните органи по отношение на изготвянето на планове за преструктуриране.
Член 5
Координация в държавите членки
Когато в държавите членки има повече от един компетентен орган за пруденциален надзор върху кредитните институции, инвестиционните посредници и финансовите институции, държавите членки предприемат необходимите мерки за осъществяване на координация между тези органи.
Член 6
Сътрудничество в рамките на Европейската система за финансов надзор
При изпълнение на задълженията си компетентните органи отчитат необходимостта от сближаване на надзорните механизми и практики в приложение на законовите, подзаконовите и административните изисквания, приети съгласно настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013. За тази цел държавите членки гарантират, че:
а)
в съответствие с принципа на лоялното сътрудничество, предвиден в член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз компетентните органи, като участници в Европейската система за финансов надзор (ЕСФН), си сътрудничат в дух на доверие и пълно взаимно зачитане, като следят по-специално за обмена на подходяща и надеждна информация между тях и другите участници в ЕСФН;
б)
компетентните органи участват в дейността на ЕБО и, при необходимост, в колегиите от надзорни органи;
в)
компетентните органи полагат всички необходими усилия, за да спазват насоките и препоръките, издавани от ЕБО съгласно член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, и да отговарят на предупрежденията и препоръките, издавани от ЕССР в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1092/2010;
г)
компетентните органи си сътрудничат тясно с ЕССР;
д)
националните мандати, предоставени на компетентните органи, не възпрепятстват изпълнението на задълженията им като членове на ЕБО и когато е приложимо на ЕССР или съгласно настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013.
Член 7
Измерение на надзора на равнището на Съюза
При изпълнението на общите си задължения, компетентните органи във всяка държава членка отчитат надлежно възможното въздействие на своите решения върху стабилността на финансовата система в останалите засегнати държави членки, по-специално при извънредни ситуации, въз основа на наличната към съответния момент информация.
ДЯЛ III
ИЗИСКВАНИЯ ЗА ДОСТЪПА ДО ОСЪЩЕСТВЯВАНЕ НА ДЕЙНОСТ КАТО КРЕДИТНА ИНСТИТУЦИЯ
ГЛАВА 1
Общи изисквания за достъпа до осъществяване на дейност като кредитна институция
Член 8
Лицензиране
1. Държавите членки изискват от кредитните институции да получат лиценз, преди да започнат своята дейност. Без да засягат членове 10-14, те определят изискванията за издаване на лицензи и ги съобщават на ЕБО.
2. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти с цел определяне на:
а)
информацията, която да бъде предоставена на компетентните органи в заявлението за издаване на лиценз за кредитна институция, включително плана за дейността, предвиден в член 10;
б)
изискванията спрямо акционерите и членовете с квалифицирано дялово участие съгласно член 14;
в)
препятствията, които могат да попречат на ефективното упражняване на надзорните функции на компетентния орган съгласно посоченото в член 14.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея, букви а), б) и в) регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
3. ЕБО разработва проекти за технически стандарти за изпълнение относно стандартни формуляри, образци и процедури за предоставянето на информацията, посочена в параграф 2, първа алинея, буква а).
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
4. ЕБО предоставя на Комисията проектите за технически стандарти, посочени в параграфи 2 и 3 до 31 декември 2015 г.
Член 9
Забрана за лица или предприятия, различни от кредитните институции, да извършват публично приемане на влогове или други възстановими средства
1. Държавите членки забраняват на лица или предприятия, които не са кредитни институции, да извършват дейност по публично приемане на влогове или на други възстановими средства.
2. Параграф 1 не се прилага за приемане на влогове или на други средства, възстановими от държава членка, от нейни регионални или местни органи, от международни публични институции, чиито членове са една или повече държави членки, нито в случаите, които са изрично установени в националното право или в правото на Съюза, при условие че за тези дейности са предвидени нормативни разпоредби и контрол, предназначени за защита на вложителите и инвеститорите.
Член 10
План за дейността и организационна структура
Държавите членки изискват заявленията за издаване на лиценз да бъдат придружени от план за дейността, в който да се посочват предвижданите дейности и организационната структура на кредитната институция.
Член 11
Икономически потребности
Държавите членки не изискват заявленията за издаване на лиценз да бъдат проучвани от гледна точка на икономическите потребности на пазара.
Член 12
Начален капитал
1. Без да се засягат другите общи условия, предвидени в националното право, компетентните органи отказват издаването на лиценз за започване на дейност като кредитна институция, ако дадена кредитна институция не разполага с отделен собствен капитал или ако началният й капитал е по-малък от 5 милиона евро.
2. Началният капитал включва само един или повече от елементите, посочени в член 26, параграф 1, букви а)-д) от Регламент (ЕС) № 575/2013.
3. Държавите членки могат да разрешат на кредитните институции, които не отговарят на изискването да разполагат с отделен собствен капитал и са съществували към 15 декември 1979 г., да продължат да извършват дейността си. Тези кредитни институции могат да бъдат освободени от задължението за спазване на изискването по член 13, параграф 1, първа алинея.
4. Държавите членки могат да издават лицензи на определени категории кредитни институции, чийто начален капитал е по-малък от предвидения в параграф 1, при следните условия:
а)
началният капитал е не по-малък от 1 милион EUR;
б)
съответните държави членки уведомяват Комисията и ЕБО за причините, поради които използват тази възможност.
Член 13
Ефективно управление на дейността и местоположение на главното управление
1. Компетентните органи издават лиценз за започване на дейност като кредитна институция само когато поне две лица действително управляват дейността на кредитната институция - заявител.
Те отказват издаването на лиценз, ако членовете на ръководния орган не отговарят на посочените в член 91, параграф 1 изисквания.
2. Всяка държава членка изисква:
а)
главното управление на всяка кредитна институция, която е юридическо лице и има регистрирани седалище и адрес на управление съгласно националното право, да бъде в същата държава членка, където са регистрирани нейното седалище и адрес на управление;
б)
главното управление на кредитна институция, различна от посочената в буква а), да бъде в държавата членка, която е издала лиценза на институцията и в която институцията действително извършва своята дейност.
Член 14
Акционери и членове
1. Компетентните органи отказват издаването на лиценз за започване на дейност като кредитна институция, само ако кредитната институция ги е информирала за самоличността на акционерите или членовете си, които имат квалифицирани дялови участия, независимо дали са преки или косвени и дали са физически или юридически лица, както и за размерите на тези дялови участия, или в случай че няма квалифицирани дялови участия - за самоличността на 20 най-големи акционери или членове.
Когато се определя дали са изпълнени критериите за квалифицирано дялово участие, се отчитат правата на глас съгласно членове 9 и 10 от Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 г. относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар (20), както и условията за тяхното сумиране, предвидени в член 12, параграфи 4 и 5 от посочената директива.
Държавите членки не отчитат правата на глас или акциите или дяловете, които институциите държат като резултат от поемане на емисия на финансови инструменти и/или предлагане за първоначална продажба на финансови инструменти при условията на безусловно и неотменимо задължение, включително съгласно приложение I, раздел А, точка 6 към Директива 2004/39/ЕО, при условие че тези права не се упражняват или използват по друг начин за намеса в управлението на емитента и се прехвърлят в срок от една година след придобиването.
2. Компетентните органи отказват издаването на лиценз за започване на дейност като кредитна институция, ако след като вземат предвид необходимостта от осигуряване на стабилно и разумно управление на кредитната институция, те не са убедени, че акционерите или членовете са подходящи, по-специално когато не са спазени критериите, предвидени в член 23, параграфи 1. Прилагат се разпоредбите на член 23, параграфи 2 и 3 и член 24.
3. Когато съществуват тесни връзки между кредитната институция и други физически или юридически лица, компетентните органи издават лиценз само ако тези връзки не създават пречки за ефективното упражняване на надзорните им функции.
Компетентните органи отказват издаването на лиценз за започване на дейност като кредитна институция, ако законовите, подзаконовите или административните разпоредби на трета държава, уреждащи дейността на едно или повече физически или юридически лица, с които кредитната институция има тесни връзки, или трудностите при прилагането на тези законови, подзаконови или административни разпоредби възпрепятстват ефективното упражняване на надзорните им функции.
Компетентните органи изискват от кредитните институции да им представят необходимата информация, за да наблюдават редовно за спазването на условията, посочени в настоящия параграф.
Член 15
Отказ за издаване на лиценз
Когато компетентният орган откаже издаването на лиценз за започване на дейност като кредитна институция, той уведомява заявителя за това решение и за основанията за това в срок от шест месеца след получаването на заявлението или ако заявлението е непълно - в срок от шест месеца от получаването на пълната информация, необходима за вземане на решение.
Във всички случаи решението за издаване на лиценз или за отказ за издаване на лиценз се взема в срок от 12 месеца след получаването на заявлението.
Член 16
Предварителни консултации с компетентните органи на други държави членки
1. Преди да издаде лиценз на кредитна институция, компетентният орган се консултира с компетентните органи на друга държава членка, когато кредитната институция е:
а)
дъщерно предприятие на кредитна институция, получила лиценз в посочената друга държава членка;
б)
дъщерно предприятие на предприятие майка на кредитна институция, получила лиценз в посочената друга държава членка;
в)
контролирана от същите физически или юридически лица, които контролират кредитна институция, получила лиценз в посочената друга държава членка.
2. Преди да издаде лиценз на кредитна институция, компетентният орган се консултира с компетентния орган, отговарящ за надзора върху застрахователните предприятия или инвестиционните посредници в съответната държава членка, когато кредитната институция:
а)
е дъщерно предприятие на застрахователно предприятие или на инвестиционен посредник, получили лиценз в Съюза;
б)
е дъщерно предприятие на предприятието майка на застрахователно предприятие или инвестиционен посредник, получили лиценз в Съюза;
в)
се контролира от същото физическо или юридическо лице, което контролира застрахователното предприятие или инвестиционния посредник, получили лиценз в Съюза.
3. Съответните компетентни органи, посочени в параграфи 1 и 2, се консултират помежду си, особено когато преценяват дали акционерите са подходящи и когато оценяват репутацията и опита на членовете на ръководния орган, участващи в управлението на друг субект от същата група. Те обменят всяка информация от значение за издаване на лиценза по отношение на пригодността на акционерите, репутацията и опита на членовете на ръководния орган,, както и за текущата оценка за изпълнение на оперативните изисквания.
Член 17
Клонове на кредитни институции, получили лиценз в друга държава членка
Приемащите държави членки не изискват лиценз или наличие на капитал за клоновете на кредитни институции, получили лиценз в други държави членки. Откриването на тези клонове и надзорът върху тях се извършва в съответствие с член 35, член 36, параграфи 1, 2 и 3, член 37, членове 40-46, член 49, и членове 74и 75.
Член 18
Отнемане на лиценз
Компетентните органи могат да отнемат лиценз, издаден на кредитна институция, само ако дадена кредитна институция:
а)
не използва лиценза в продължение на 12 месеца, изрично се откаже от него или е престанала да извършва дейност от повече от шест месеца, освен ако съответната държава членка не е предвидила прекратяване на действието на лиценза в такива случаи;
б)
е получила лиценза посредством представяне на невярна информация или чрез друго нарушение;
в)
вече не отговаря на условията, съгласно които е бил издаден лицензът;
г)
вече не отговаря на пруденциалните изисквания, предвидени в трета, четвърта или шеста част от Регламент (ЕС) № 575/2013, или наложени по член 104, параграф 1, буква а) или член 105 от настоящата директива, или вече не може да се разчита, че тя ще продължи да изпълнява задълженията си към кредиторите, и по-специално не осигурява достатъчна степен на сигурност за активите, поверени ѝ от вложителите;
д)
попада в един от другите случаи, при които по националното право се предвижда отнемане на лиценза; или
е)
извърши едно от нарушенията, посочени в член 67, параграф 1.
Член 19
Наименование на кредитните институции
За целите на дейността си кредитните институции могат - независимо от разпоредбите в приемащата държава членка за използването на думите „банка“, „спестовна банка“ или други банкови наименования - да използват на цялата територия на Съюза същото наименование, което използват в държавата членка, където се намира главното им управление. Когато има риск от объркване, приемащата държава членка може за по-голяма яснота да изиска това наименование да бъде придружено от някои обяснителни елементи.
Член 20
Уведомяване за издаването и отнемането на лиценз
1. Компетентните органи уведомяват ЕБО за всеки лиценз, издаден съгласно член 8.
2. ЕБО публикува на своята страница в интернет и редовно актуализира списък с наименованията на всички кредитни институции, получили лиценз.
3. Консолидиращият надзорник предоставя на съответните компетентни органи и ЕБО всички сведения за групата кредитни институции съгласно член 14, параграф 3, член 74, параграф 1 и член 109, параграф 2, по-специално относно правната, организационната и управленската структура на групата.
4. Посоченият в параграф 2 от настоящия член списък включва наименованията на кредитните институции, които не разполагат с предвидения в член 12, параграф 1 капитал и посочва тези кредитни институции като такива.
5. Компетентните органи уведомяват ЕБО за всеки отнет лиценз, като посочват и мотивите за отнемането.
Член 21
Освобождаване от изискванията за кредитни институции, които са трайно свързани с централен орган
1. Компетентните органи могат да освободят от изискванията, установени в членове 10 и 12, и член 13, параграф 1 от настоящата директива по отношение на дадена кредитна институция, посочена в член 10 от Регламент (ЕС) № 575/2013 в съответствие с предвидените там условия.
Държавите членки могат да запазят и прилагат съществуващото национално право относно прилагането на това освобождаване дотолкова, доколкото тя не противоречи на настоящата директива и на Регламент (ЕС) № 575/2013.
2. Когато компетентните органи прилагат освобождаването, посочено в параграф 1, членове 17, 33, 34 и 35, член 36, параграфи 1-3 и членове 39-46, дял VII, глава 2, раздел II и дял VII, глава 4 се прилагат за цялата структура, състояща се от централния орган и свързаните с него институции.
ГЛАВА 2
Квалифицирано дялово участие в кредитна институция
Член 22
Уведомяване за планирани придобивания и оценяването им
1. Държавите членки изискват от всяко физическо или юридическо лице, или от такива лица, действащи съгласувано („кандидат-приобретател“), които са взели решение или да придобият пряко или непряко квалифицирано дялово участие в кредитната институция, или пряко или непряко да увеличат такова квалифицирано дялово участие, в резултат на което делът на правата им на глас или на държания от тях капитал би достигнал или надвишил 20 %, 30 % или 50 % или кредитната институция би станала тяхно дъщерно предприятие („планирано придобиване“), да уведомят писмено преди придобиването компетентните органи за кредитната институция, в която те искат да придобият или увеличат квалифицирано дялово участие, като посочат размера на предвиденото участие и предоставят относимата информация, определена в съответствие с член 23, параграф 4. Държавите членки не са длъжни да прилагат прага от 30 % в случаите, когато съгласно член 9, параграф 3, буква а) от Директива 2004/109/ЕО прилагат праг от една трета.
2. Компетентните органи потвърждават писмено на кандидат-приобретателя получаването на уведомлението съгласно параграф 1 или на допълнителна информация съгласно параграф 3, своевременно и във всички случаи в срок от два работни дни след получаването им.
Компетентните органи разполагат с максимален срок от 60 работни дни от датата на писменото потвърждение за получаване на уведомлението и на всички документи, които държавата членка изисква да се прилагат към уведомлението въз основа на списъка, посочен в член 23, параграф 4 („срокът за извършване на оценка“), за да извършат оценката, предвидена в член 23, параграф 1 („оценката“).
Когато потвърждават получаването на уведомлението, компетентните органи информират кандидат-приобретателя за датата, на която изтича срокът за извършване на оценката.
3. В рамките на срока за извършване на оценка, но не по-късно от петдесетия работен ден от този срок, компетентните органи могат при нужда да отправят искане за допълнителна информация, която е необходима за приключване на оценката. Това искане се отправя в писмена форма и в него се посочва необходимата допълнителна информация.
В периода между датата на искането за информация от страна на компетентните органи и датата на получаване на отговора от кандидат-приобретателя срокът за извършване на оценка спира да тече. Това спиране не надвишава 20 работни дни. Компетентните органи могат по своя преценка да отправят още искания за допълване или изясняване на информацията, но те не водят до спиране на срока за извършване на оценка.
4. Компетентните органи могат да удължат до 30 работни дни спирането, посочено в параграф 3, втора алинея, ако кандидат-приобретателят е установен или е подлежи на надзор в трета държава или ако е физическо или юридическо лице, неподлежащо на надзор съгласно настоящата директива или съгласно Директиви 2009/65/ЕО, 2009/138/ЕО или 2004/39/ЕО.
5. Ако компетентните органи решат да се противопоставят на планираното придобиване, в срок от два работни дни след извършване на оценката и в рамките на срока за извършване на оценка те уведомяват кандидат-приобретателя в писмена форма, като представят мотивите си. По искане на кандидат-приобретателя мотивите за решението могат да бъдат публично оповестени по подходящ начин, при спазване на разпоредбите на националното право. Това не възпрепятства държавите членки да разрешат на компетентните органи да публикуват тази информация, без това да е поискано от кандидат-приобретателя.
6. Ако компетентните органи не се противопоставят в писмена форма на планираното придобиване в рамките на срока за извършване на оценка, планираното придобиване се смята за одобрено.
7. Компетентните органи могат да определят максимален срок за извършване на планираното придобиване и ако е уместно, да удължат този срок.
8. Държавите членки не могат да налагат по-строги изисквания от определените в настоящата директива за уведомяване на компетентните органи или за одобряване от тяхна страна на преките или косвените придобивания на права на глас или на капитал.
9. ЕБО разработва проекти за технически стандарти за изпълнение с цел установяване на общи процедури, формуляри и образци за процеса на консултации между съответните компетентни органи съгласно посоченото в член 24.
ЕБО предоставя на Комисията тези проекти за технически стандарти до 31 декември 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 23
Критерии за оценка
1. За да гарантират стабилно и разумно управление на кредитната институция, в която се планира придобиване, и като отчитат възможното влияние на кандидат-приобретателя върху кредитната институция, при разглеждане на уведомлението по член 22, параграф 1 и на информацията по член 22, параграф 3 компетентните органи преценяват доколко е подходящ кандидат-приобретателят, както и разумността на планираното придобиване от финансова гледна точка, в съответствие със следните критерии:
а)
репутацията на кандидат-приобретателя;
б)
репутацията, знанията, уменията и опита, съгласно член 91, параграф 1, на всеки член на ръководния орган и всеки член на висшето ръководство, който ще ръководи дейността на кредитната институция в резултат на планираното придобиване;
в)
финансовата стабилност на кандидат-приобретателя, по-специално във връзка с вида дейност, извършвана или предвиждана в кредитната институция, в която се планира придобиването;
г)
дали кредитната институция ще бъде в състояние да спази и да продължава да спазва пруденциалните изисквания съгласно настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013 и когато е приложимо, съгласно друго право на Съюза, по-специално Директиви 2002/87/ЕО и 2009/110/ЕО и, включително дали групата, от която кредитната институция ще стане част, има структура, която позволява да се упражнява ефективен надзор, да се извършва ефективен обмен на информация между компетентните органи и да се определи разпределението на отговорностите между компетентните органи;
д)
дали съществуват основателни причини за подозрение, че във връзка с планираното придобиване се извършва, било е извършено или е имало опит да се извърши изпиране на пари или финансиране на тероризма по смисъла на член 1 от Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2005 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризъм (21) или че осъществяването на планираното придобиване би могло да увеличи риска от това.
2. Компетентните органи могат да се противопоставят на планираното придобиване само ако са налице основателни причини за това съгласно критериите по параграф 1 или ако представената от кандидат-приобретателя информация е непълна.
3. Държавите членки не налагат предварителни условия във връзка с размера на дяловото участие, което трябва да бъде придобито, нито разрешават на компетентните си органи да разглеждат планираното придобиване от гледна точка на икономическите потребности на пазара.
4. Държавите членки публикуват списък със сведенията, които са необходими за извършване на оценката и които трябва да бъдат предоставени на компетентните органи при изпращане на уведомлението, посочено в член 22, параграф 1. Необходимите сведения трябва да са пропорционални и да бъдат съобразени с характеристиките на кандидат-приобретателя и естеството на планираното придобиване. Държавите членки не изискват информация, която не е от значение за извършването на пруденциална оценка.
5. Независимо от разпоредбите на член 22, параграфи 2, 3 и 4, когато на компетентния орган са изпратени уведомления за две или повече предложения за придобивания или за увеличаване на квалифицираното дялово участие в една и съща кредитна институция, този орган третира кандидат-приобретателите на недискриминационна основа.
Член 24
Сътрудничество между компетентните органи
1. Съответните компетентни органи провеждат цялостни консултации помежду си при оценяване на планираното придобиване, ако кандидат-приобретателят е едно от следните:
а)
кредитна институция, застрахователно предприятие, презастрахователно предприятие, инвестиционен посредник или управляващо дружество по смисъла на член 2, параграф 1, буква б) от Директива 2009/65/ЕО („управляващо дружество на предприятие за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа“), получили лиценз в друга държава членка или в сектор, различен от този, в който се планира придобиването;
б)
предприятие майка на кредитна институция, застрахователно предприятие, презастрахователно предприятие, инвестиционен посредник или управляващо дружество на предприятие за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа, получили лиценз в друга държава членка или в сектор, различен от този, в който се планира придобиването;
в)
физическо или юридическо лице, контролиращо кредитна институция, застрахователно предприятие, презастрахователно предприятие, инвестиционен посредник или управляващо дружество на предприятие за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа, получили лиценз в друга държава членка или в сектор, различен от този, в който се планира придобиването.
2. Компетентните органи си предоставят взаимно, без неоправдано забавяне, всякаква информация, която е съществена или от значение за оценката. В тази връзка компетентните органи при поискване обменят помежду си цялата информация от значение и по собствена инициатива предават цялата съществена информация. В решението на компетентния орган, издал лиценз на кредитната институция, в която се планира придобиване, се посочват всички становища или резерви, изразени от страна на компетентния орган, който отговаря за кандидат-приобретателя.
Член 25
Уведомяване при прехвърляне на дялове
Държавите членки изискват от всяко физическо или юридическо лице, което е взело решение да прехвърли, пряко или непряко, квалифицирано дялово участие в кредитна институция, да уведоми писмено компетентните органи преди прехвърлянето на дялове, като посочи размера на съответното дялово участие. Такова лице уведомява също компетентните органи и когато е взело решение да намали квалифицираното си дялово участие, вследствие на което делът на правата му на глас или на капитала му би спаднал под 20 %, 30 % или 50 % или кредитната институция вече не би била негово дъщерно предприятие. Държавите членки не са длъжни да прилагат прага от 30 % в случаите, когато съгласно член 9, параграф 3, буква а) от Директива 2004/109/ЕО прилагат праг от една трета.
Член 26
Задължения за представяне на информация и санкции
1. Когато кредитните институции узнаят за придобиването или за прехвърлянето на дялови участия в капитала им, в резултат на което съответните дялови участия надхвърлят или спадат под един от праговете, посочени в член 22, параграф 1 и член 25, институциите информират компетентните органи за тези придобивания или прехвърляния.
Кредитните институции, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар, информират компетентните органи поне веднъж годишно за имената или наименованията на акционерите и членовете, които притежават квалифицирани дялови участия, и за размерите на тези дялови участия, например въз основа на информацията от годишните общи събрания на акционерите и членовете или въз основа на информацията, получена по силата на нормативните разпоредби за дружествата, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар.
2. Държавите членки изискват от компетентните органи да предприемат необходимите мерки в случаите, когато влиянието на лицата по член 22, параграф 1 може да бъде в ущърб на разумното и стабилно управление на институцията, за да се прекрати създалото се положение. Мерките могат да включват съдебни заповеди, санкции, при условията на членове 65-72, срещу членовете на ръководния орган и управителите или спиране на упражняването на правата на глас, произтичащи от акциите или дяловете, притежавани от акционерите или членовете на въпросната кредитната институция.
Подобни мерки се прилагат към физическите или юридическите лица, които не изпълняват задължението си да представят предварителна информация, както е предвидено в член 22, параграф 1 и при условията на членове 65-72.
Ако въпреки възражението на компетентните органи бъде придобито дялово участие, държавите членки, независимо от всякакви други санкции, които могат да бъдат приети, предвиждат или временно спиране на упражняването на съответните права на глас, или обявяване за недействителни на подадените гласове, или възможност за тяхното анулиране.
Член 27
Критерии за квалифицирано дялово участие
Когато се определя дали са изпълнени критериите за квалифицирано дялово участие, по членове 22, 25 и 26, се отчитат правата на глас по членове 9, 10 и 11 от Директива 2004/109/ЕО, както и условията относно тяхното сумиране, предвидени в член 12, параграфи 4 и 5 от посочената директива.
Когато се определя дали са изпълнени критериите за квалифицирано дялово участие по член 26, държавите членки не отчитат правата на глас или акциите или дяловете, които институциите могат да държат в резултат от поемане на емисия на финансови инструменти или предлагане за първоначална продажба на финансови инструменти при условията на безусловно и неотменимо задължение съгласно раздел А, точка 6 от приложение I към Директива 2004/39/ЕО, при условие че тези права не се упражняват или използват по друг начин за намеса в управлението на емитента и при условие че те бъдат прехвърлени в срок от една година след придобиването.
ДЯЛ IV
НАЧАЛЕН КАПИТАЛ НА ИНВЕСТИЦИОННИТЕ ПОСРЕДНИЦИ
Член 28
Начален капитал на инвестиционните посредници
1. Началният капитал на инвестиционните посредници включва само един или повече от елементите по член 26, параграф 1, букви а)-д) от Регламент (ЕС) 575/2013.
2. Всички инвестиционни посредници извън посочените в член 29 трябва да имат начален капитал от 730 000 EUR.
Член 29
Начален капитал на определени категории инвестиционни посредници
1. Инвестиционните посредници, които не осъществяват никакви сделки с финансови инструменти за своя сметка или които не поемат емисии на финансови инструменти при безусловно и неотменимо задължение, но които държат пари или ценни книжа на клиенти и предлагат една или повече от посочените по-долу услуги, трябва да имат начален капитал от 125 000 EUR:
а)
получаване и предаване на нарежданията на инвеститорите във връзка с финансови инструменти;
б)
изпълнение на нарежданията на инвеститорите във връзка с финансови инструменти;
в)
управление на индивидуални портфейли с инвестиции във финансови инструменти.
2. Компетентните органи могат да разрешат на инвестиционен посредник, който изпълнява нареждания на инвеститори във връзка с финансови инструменти, да държи такива инструменти за собствена сметка, ако са изпълнени следните условия:
а)
такива позиции възникнат единствено поради факта, че посредникът не е в състояние да съчетае точно нарежданията на инвеститорите;
б)
съвкупната пазарна стойност на всички тези позиции не може да надхвърля 15 % от първоначалния капитал на посредника;
в)
посредникът отговаря на изискванията по членове 92-95 и четвърта част от Регламент (ЕС) № 575/2013;
г)
такива позиции имат случаен и временен характер и са строго ограничени до времето, необходимо за извършване на съответната сделка.
3. Държавите членки могат да намалят размера на сумата, посочена в параграф 1 до 50 000 EUR, когато посредникът няма разрешение да държи пари или ценни книжа на клиенти, да търгува за собствена сметка или да поема емисии при безусловно и неотменимо задължение.
4. Държането на позиции във финансови инструменти, които не са включени в търговския портфейл, с цел инвестиране на собствен капитал, не се счита за търгуване за собствена сметка по отношение на услугите по параграф 1 или за целите на параграф 3.
Член 30
Начален капитал на местните дружества
Местните дружества имат начален капитал от 50 000 EUR, доколкото се ползват от свободата на установяване или от свободата на предоставяне на услуги по членове 31 и 32 от Директива 2004/39/ЕО.
Член 31
Покритие за дружества, които нямат право да държат пари или ценни книжа на клиенти
1. Покритието за дружествата, посочени в член 4, параграф 1, точка 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 575/2013 е под една от следните форми:
а)
начален капитал от 50 000 EUR;
б)
застраховка „Професионална отговорност“, която е валидна за цялата територия на Съюза, или друга съизмерима гаранция за покриване на задължения във връзка с вреди, произтичащи от професионална небрежност, със застрахователна сума от най-малко 1 000 000 EUR за всяка застрахователна претенция и 1 500 000 EUR годишно за всички застрахователни претенции;
в)
комбинация от начален капитал и застраховка „Професионална отговорност“, която осигурява ниво на покритие, еквивалентно на това по буква а) или б).
Комисията преразглежда периодично сумите, посочени в първата алинея.
2. Когато дружество, посочено в член 4, параграф 1, точка 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 575/2013 е регистрирано и по Директива 2002/92/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 декември 2002 г. относно застрахователното посредничество (22), то трябва да отговаря на изискванията по член 4, параграф 3 от посочената директива и има покритие под една от следните форми:
а)
начален капитал от 25 000 EUR;
б)
застраховка „Професионална отговорност“, която е валидна за цялата територия на Съюза, или друга съизмерима гаранция за покриване на задължения във връзка с вреди, произтичащи от професионална небрежност, със застрахователна сума от най-малко 500 000 EUR за всяка застрахователна претенция и 750 000 EUR годишно за всички застрахователни претенции;
в)
комбинация от начален капитал и застраховка „Професионална отговорност“, която осигурява ниво на покритие, еквивалентно на това по буква а) или б).
Член 32
Преходна разпоредба
1. Чрез дерогация от член 28, параграф 2, член 29, параграфи 1 и 3, и член 30 държавите членки могат да продължат действието на лицензите на инвестиционни посредници и дружества по член 30, които са съществували на или преди 31 декември 1995 г. и чийто собствен капитал е по-малък от началния капитал, определен за тях в член 28, параграф 2, член 29, параграф 1 или параграф 3, или член 30.
Собственият капитал на тези инвестиционни посредници или дружества е не по-малък от най-високия относим размер на капитала, изчислен след 23 март 1993 г. Това относимо ниво е средното дневно ниво на собствения капитал, изчислено за шестмесечния период, предхождащ датата на изчисление. Той се изчислява на всеки шест месеца по отношение на съответния предходен период.
2. Ако контролът върху инвестиционен посредник или дружество по параграф 1 бъде поет от физическо или юридическо лице, различно от лицето, което е контролирало дружеството на или преди 31 декември 1995 г., собственият капитал на този инвестиционен посредник или това дружество трябва да достигне поне размера, определен за него в член 28, параграф 2, член 29, параграф 1 или параграф 3 или член 30, освен в случай на първо прехвърляне чрез наследяване, извършено след 31 декември 1995 г., при условие на одобрението от страна на компетентните органи и за срок от не повече от 10 години от датата на това прехвърляне.
3. В случай на сливане на два или повече инвестиционни посредника или дружества, обхванати от член 30, не е необходимо собственият капитал на дружеството, образувано в резултат на сливането, да достигне размера, определен в член 28, параграф 2, член 29, параграф 1 или параграф 3, или член 30. Независимо от това за всеки период от време, когато нивата, определени в член 28, параграф 2, член 29, параграф 1, член 29, параграф 3 или член 30, не са достигнати, собственият капитал на дружеството, образувано в резултат на сливането, не може да пада под сумата на собствения капитал на слетите дружества към датата на сливането.
4. Собственият капитал на инвестиционните посредници и дружествата, обхванати от член 30, не може да пада под размера, определен в член 28, параграф 2, член 29, параграф 1 или параграф 3, или член 30 и в параграфи 1 и 3 от настоящия член.
5. Когато компетентните органи преценят за необходимо, с цел да се осигури платежоспособността на тези инвестиционни посредници и дружества, че установените в параграф 4 изисквания са спазени, параграфи 1, 2 и 3 не се прилагат.
ДЯЛ V
РАЗПОРЕДБИ ОТНОСНО СВОБОДАТА НА УСТАНОВЯВАНЕ И СВОБОДАТА НА ПРЕДОСТАВЯНЕ НА УСЛУГИ
ГЛАВА 1
Общи принципи
Член 33
Кредитни институции
Държавите членки предвиждат изброените в приложение I дейности да могат да се извършват на тяхна територия в съответствие с член 35, член 36, параграфи 1, 2 и 3, член 39, параграфи 1 и 2 и членове 40-46 или чрез откриване на клон, или чрез предоставяне на услуги от всяка кредитна институция, която е получила лиценз и е обект на надзор от компетентните органи на друга държава членка, при условие че тези дейности са включени в лиценза.
Член 34
Финансови институции
1. Държавите членки предвиждат дейностите, изброени в приложение I, да могат да се извършват на тяхна територия в съответствие с член 35, член 36, параграфи 1, 2 и 3, член 39, параграфи 1 и 2 и членове 40-46 или чрез откриване на клон, или чрез предоставяне на услуги от всяка финансова институция от друга държава членка, независимо дали тя е дъщерно предприятие на кредитна институция или е дъщерно предприятие, съвместно притежавано от две или повече кредитни институции, чийто учредителен акт и устав позволяват извършването на тези дейности и която отговаря на всяко едно от следните условия:
а)
предприятието майка или предприятията майки са лицензирани като кредитни институции в държавата членка, чието право регулира финансовата институция;
б)
съответните дейности действително се извършват на територията на същата държава членка;
в)
предприятието майка или предприятията майки притежават 90 % или повече от правата на глас, произтичащи от акциите или дяловете от капитала на финансовата институция;
г)
предприятието майка или предприятията майки изпълняват изискванията на компетентните органи за разумно управление на финансовата институция и са декларирали със съгласието на съответните компетентни органи на държавата членка по произход, че солидарно и поотделно гарантират изпълнението на задълженията, поети от финансовата институция;
д)
финансовата институция, по-специално по отношение на въпросните ѝ дейности, е ефективно обхваната от консолидирания надзор върху предприятието майка или върху всяко едно от предприятията майки в съответствие с дял VII, глава 3 от настоящата директива и първа част, дял II, глава 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, по-специално по отношение на изчисляването на капиталовите изисквания, предвидени в член 92 от посочения Регламент, на контрола върху големите експозиции, предвиден в четвърта част от посочения регламент, и с цел ограничаване на участията съгласно членове 89 и 90 от същия регламент.
Компетентните органи на държавата членка по произход проверяват изпълнението на условията, предвидени в първа алинея и издават на финансовата институция удостоверение, че отговаря на условията, което е част от уведомлението по членове 35 и 39.
2. Ако финансова институция, посочена в параграф 1, първа алинея престане да отговаря на някое от поставените условия, компетентните органи на държавата членка по произход уведомяват компетентните органи на приемащата държава членка, като за дейностите, извършвани от тази финансова институция в приемащата държава членка, започва да се прилага правото на приемащата държава членка.
3. Параграфи 1 и 2 се прилагат съответно за дъщерните предприятия на финансова институция по параграф 1, първа алинея.
ГЛАВА 2
Право на установяване за кредитните институции
Член 35
Изискване за уведомяване и взаимодействие между компетентните органи
1. Всяка кредитна институция, която желае да открие клон на територията на друга държава членка, уведомява компетентните органи на своята държава членка по произход.
2. Държавите членки изискват от всяка кредитна институция, която желае да открие клон в друга държава членка, в уведомлението по параграф 1 да представи цялата посочена по-долу информация:
а)
държавата членка, на чиято територия предвижда да открие клон;
б)
план за дейността, в който да се посочват и предвижданите видове дейност, както и организационната структура на клона;
в)
адреса в приемащата държава членка, откъдето могат да се получават документи;
г)
имената на лицата, които ще отговарят за управлението на клона.
3. Ако компетентните органи на държавата членка по произход нямат основание за съмнение, че с оглед на планираните дейности административната структура и финансовото състояние на кредитната институция са адекватни, в срок от три месеца след получаването на информацията по параграф 2 те изпращат тази информация на компетентните органи на приемащата държава членка и уведомяват за това кредитната институция.
Компетентните органи на държавата членка по произход съобщават също така размера и структурата на собствения капитал, както и общия размер на изискванията за собствения капитал на кредитната институция по член 92 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
Чрез дерогация от втората алинея, в посочения в член 34 случай компетентните органи на държавата членка по произход съобщават размера и структурата на собствения капитал на финансовата институция и общия размер на рисковите експозиции, изчислен в съответствие с член 92, параграфи 3 и 4 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на кредитната институция, която е нейното предприятие майка.
4. Когато компетентните органи на държавата членка по произход откажат да предадат на компетентните органи на приемащата държава членка информацията по параграф 2, те представят на съответната кредитна институция основанията за отказа си в срок от три месеца след получаването на цялата информация.
Отказът или липсата на отговор могат да бъдат обжалвани по съдебен ред в държавата членка по произход.
5. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел определяне на информацията, която трябва да бъде включвана в уведомленията в съответствие с настоящия член.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
6. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за установяване на стандартни формуляри, образци и процедури за уведомяване.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
7. ЕБО предоставя на Комисията проектите за технически стандарти, посочени в параграфи 5 и 6, до 1 януари 2014 г.
Член 36
Започване на дейността
1. Преди клонът на кредитна институция да започне дейността си, в срок от два месеца след получаването на информацията по член 35 компетентните органи на приемащата държава членка се подготвят за надзора върху кредитната институция в съответствие с глава 4 и при необходимост посочват условията, при които в интерес на общото благо следва да се извършва тази дейност в приемащата държава членка.
2. След получаване на съобщение от компетентните органи на приемащата държава членка или при изтичане на срока по параграф 1 без да е получено съобщение от тези органи, клонът може да бъде открит и да започне дейността си.
3. В случай на промяна на някое от сведенията, съобщени съгласно член 35, параграф 2, букви б), в) или г), кредитната институция изпраща на компетентните органи на държавата членка по произход и на приемащата държава членка писмено уведомление за тази промяна не по-късно от един месец преди извършването на промяната, за да се даде възможност на компетентните органи на държавата членка по произход да вземат решение вследствие на уведомлението по член 35 и на компетентните органи на приемащата държава членка да вземат решение за определяне на условията за промяната съгласно параграф 1 от настоящия член.
4. Приема се, че спрямо клоновете, които са започнали дейността си в съответствие с действащите разпоредби в приемащите държави членки преди 1 януари 1993 г., е била прилагана процедурата, предвидена в член 35 и в параграфи 1 и 2 от настоящия член. От 1 януари 1993 г. за тях се прилагат разпоредбите на параграф 3 от настоящия член и на членове 33 и 52, както и на глава 4.
5. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел определяне на информацията, която трябва да бъде включвана в уведомленията по настоящия член.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
6. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за установяване на стандартни формуляри, образци и процедури за уведомяване.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
7. ЕБО предоставя на Комисията проектите за технически стандарти, посочени в параграфи 5 и 6, до 1 януари 2014 г.
Член 37
Информация за отказите
Държавите членки информират Комисията и ЕБО за броя и вида на случаите на отказ по член 35 и член 36, параграф 3.
Член 38
Обобщено разглеждане на клонове
Всички места на дейност, установени в една и съща държава членка от кредитна институция с главно управление в друга държава членка, се разглеждат като един клон.
ГЛАВА 3
Упражняване на правото на свободно предоставяне на услуги
Член 39
Процедура за уведомяване
1. Всяка кредитна институция, която желае да упражни за първи път правото си на свободно предоставяне на услуги чрез извършване на дейности на територията на друга държава членка, уведомява компетентните органи на държавата членка по произход за дейностите от списъка в приложение I, които възнамерява да извършва.
2. В срок от един месец след получаването на уведомлението по параграф 1 компетентните органи на държавата членка по произход изпращат това уведомление на компетентните органи на приемащата държава членка.
3. Настоящият член не засяга правата, придобити от кредитните институции, които са предоставяли услуги преди 1 януари 1993 г.
4. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел определяне на информацията, които трябва да бъде включвана в уведомленията по настоящия член.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
5. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за установяване на стандартни формуляри, образци и процедури за уведомяване.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
6. ЕБО предоставя на Комисията проектите за технически стандарти, посочени в параграфи 4 и 5, до 1 януари 2014 г.
ГЛАВА 4
Правомощия на компетентните органи на приемащата държава членка
Член 40
Изисквания за предоставяне на отчети
Компетентните органи на приемащите държави членки могат да изискват всички кредитни институции, които имат клонове на тяхна територия, да им представят периодично отчети за дейността си в съответните приемащи държави членки.
Такива отчети могат да се изискват само за сведение или за статистически цели, за прилагането на член 51, параграф 1 или за надзорни цели в съответствие с настоящата глава. Те са предмет на изискванията за опазване на професионална тайна, които са най-малко равностойни на посочените в член 53, параграф 1.
Компетентните органи на приемащите държави членки могат по-специално да изискват информация от кредитните институции по първа алинея, за да могат да преценят дали даден клон е значим съгласно член 51, параграф 1.
Член 41
Мерки, предприемани от компетентните органи на държавата членка по произход по отношение на дейностите, извършвани в приемащата държава членка
1. Въз основа на информацията, получена от компетентните органи на държавата членка по произход съгласно член 50, компетентните органи на приемащата държава членка информират компетентните органи на държавата членка по произход, когато установят, че кредитна институция, която има клон или предоставя услуги на територията на приемащата държава членка, отговаря на едно от следните условия по отношение на извършваните от нея дейности в тази държава членка:
а)
кредитната институция не спазва националните разпоредби за транспониране на настоящата директива или Регламент (ЕС) № 575/2013;
б)
налице е съществен риск, че кредитната институция няма да спази националните разпоредби за транспониране на настоящата директива или Регламент (ЕС) № 575/2013.
Компетентните органи на държавата членка по произход предприемат незабавно всички необходими мерки, за да гарантират, че съответната кредитна институция ще прекрати това неспазване разпоредбите или ще вземе мерки за предотвратяване на риска от неспазване на разпоредбите. Компетентните органи на държавата членка по произход съобщават незабавно тези мерки на компетентните органи на приемащата държава членка.
2. Когато компетентните органи на приемащата държава членка считат, че компетентните органи на държавата членка по произход не са изпълнили задълженията си или че няма да изпълнят задълженията си по параграф 1, втора алинея, те могат да отнесат въпроса до ЕБО и да поискат съдействие от него в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1093/2010. Когато ЕБО предприема действия в съответствие с посочения член, той взема всяко решение по член 19, параграф 3 от посочения регламент в срок от 24 часа. ЕБО може и по собствена инициатива да подпомага компетентните органи за постигане на споразумение в съответствие с член 19, параграф 1, втора алинея от посочения регламент.
Член 42
Обосноваване и съобщаване
Всяка мярка, предприета съгласно член 41, параграф 1 или член 43 или член 44, която включва санкции или ограничения на свободата на предоставяне на услуги или свободата на установяване, се обосновава и съобщава надлежно на съответната кредитна институция.
Член 43
Предпазни мерки
1. Преди да започнат процедурата по член 41, в спешни случаи компетентните органи на приемащата държава членка могат - в очакване на мерките на компетентните органи на държавата членка по произход или на мерките за оздравяване по член 3 от Директива 2001/24/ЕО - да вземат всички необходими предпазни мерки с цел защита срещу финансовата нестабилност, която сериозно би застрашила колективните интереси на вложителите, инвеститорите и клиентите в приемащата държава членка.
2. Предпазните мерки по параграф 1 са пропорционални на целта си да защитават срещу финансовата нестабилност, която сериозно би застрашила колективните интереси на вложителите, инвеститорите и клиентите в приемащата държава членка. Тези предпазни мерки могат да включват спиране на плащанията. Те не могат да създават предимства за кредиторите на кредитната институция в приемащата държава членка спрямо кредиторите в друга държава членка.
3. Предпазните мерки по параграф 1 престават да действат, когато административните или съдебните органи на държавата членка по произход предприемат мерки за оздравяване по смисъла на член 3 от Директива 2001/24/ЕО.
4. Компетентните органи на приемащата държава членка прекратяват предпазните мерки, когато считат, че тези мерки вече не са актуални съгласно член 41, освен ако тяхното действие е прекратено в съответствие с параграф 3 от настоящия член.
5. Комисията, ЕБО и компетентните органи на другите засегнати държави членки се информират своевременно за взетите по параграф 1 предпазни мерки.
Когато компетентните органи на държавата членка по произход или на всяка друга засегната държава членка възразят срещу мерките, предприети от компетентните органи на приемащата държава членка, те могат да отнесат въпроса до ЕБО и да поискат съдействие от него съгласно член 19 от Регламент (ЕС) № 1093/2010. Когато предприема действия в съответствие с посочения член, ЕБО взема всяко решение по член 19, параграф 3 от посочения регламент в срок от 24 часа. ЕБО може също по собствена инициатива да подпомага компетентните органи за постигане на споразумение в съответствие с член 19, параграф 1, втора алинея от същия регламент.
Член 44
Правомощия на приемащите държави членки
Приемащите държави членки могат - независимо от разпоредбите на членове 40 и 41 - да упражняват правомощията, предоставени им по силата на настоящата директива, за да предприемат необходимите мерки за предотвратяване или за санкциониране на извършените на тяхна територия нарушения на нормативните разпоредби, приети от съответните държави членки съгласно настоящата директива или в интерес на общото благо. Тези мерки включват и възможност за предотвратяване на извършването на нови операции на тяхна територия от кредитните институции нарушители.
Член 45
Мерки след отнемане на лиценз
В случай на отнемане на лиценз компетентните органи на държавата членка по произход информират незабавно компетентните органи на приемащата държава членка. Компетентните органи на приемащата държава членка вземат необходимите мерки, за да предотвратят възможността съответната кредитна институция да извърши нови операции на нейна територия и за да защитят интересите на вложителите.
Член 46
Реклама
Нищо в настоящата глава не възпрепятства кредитните институции с главни управления в други държави членки да рекламират услугите си посредством всички налични комуникационни средства в приемащата държава членка, като спазват правилата за формата и съдържанието на рекламата, приети в интерес на общото благо.
ДЯЛ VI
ОТНОШЕНИЯ С ТРЕТИ ДЪРЖАВИ
Член 47
Уведомяване във връзка с клонове на кредитни институции от трета държава и условия за достъп до осъществяване на дейност за кредитните институции с такива клонове
1. Държавите членки не прилагат за клоновете на кредитни институции с главно управление в трети държави, когато започват дейност или продължават да извършват дейност, разпоредби, които водят до по-благоприятно третиране от това на клоновете на кредитните институции с главно управление в Съюза.
2. Компетентните органи уведомяват Комисията, ЕБО и Европейския банков комитет, създаден с Решение 2004/10/ЕО на Комисията (23) за всички лицензи за клонове, издадени на кредитни институции, чието главно управление се намира в трета държава.
3. Съюзът може - чрез споразумения с една или повече трети държави - да приеме да прилага разпоредби, които осигуряват на клоновете на кредитна институция с главно управление в трета държава идентично третиране на цялата територия на Съюза.
Член 48
Сътрудничество с надзорните органи на трети държави във връзка с надзора на консолидирана основа
1. По искане на държава членка или по своя инициатива Комисията може да представя на Съвета предложения за преговори за сключване на споразумения с една или повече трети държави относно начините за упражняване на надзор на консолидирана основа върху:
а)
институции, чиито предприятия майки имат главно управление в трета държава;
б)
институции, които се намират в трети държави и чиито предприятия майки, независимо дали са институции, финансови холдинги или финансови холдинги със смесена дейност, са с главно управление в Съюза.
2. Посочените в параграф 1 споразумения по-конкретно имат за цел да се гарантира, че::
а)
компетентните органи на държавите членки могат да получават информацията, необходима за упражняване на надзор, въз основа на консолидираните финансови отчети, върху институциите, финансовите холдинги и финансовите холдинги със смесена дейност, които се намират в Съюза и които имат за дъщерни предприятия институции или финансови институции в трети държави, или имат дялово участие в тях;
б)
надзорните органи на трети държави могат да получават информацията, необходима за надзора върху предприятията майки, чиито главни управления се намират на териториите им и които имат за дъщерни предприятия институции или финансови институции, намиращи се в една или повече държави членки, или имат дялово участие в тях;
в)
ЕБО може да получава от компетентните органи на държавите членки информацията, получена от национални органи на трети държави в съответствие с член 35 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
3. Без да се засягат разпоредбите на член 218 от ДФЕС, Комисията проучва с помощта на Европейския банков комитет резултатите от преговорите, посочени в параграф 1, и ситуацията, която възниква в резултат на тези преговори.
4. ЕБО подпомага Комисията за целите на настоящия член, в съответствие с член 33 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ДЯЛ VII
ПРУДЕНЦИАЛЕН НАДЗОР
ГЛАВА 1
Принципи на пруденциалния надзор
Раздел I
Компетентност И Задължения На Държавата Членка По Произход И На Приемащата Държава Членка
Член 49
Компетентност на компетентните органи на държавата членка по произход и на приемащата държава членка
1. Пруденциалният надзор върху всяка институция, включително върху дейността, която тя извършва в съответствие с членове 33 и 34, е задължение на компетентните органи на държавата членка по произход, без с това да се засягат разпоредбите на настоящата директива, с които се възлагат задължения на компетентните органи на приемащата държава членка.
2. Параграф 1 не възпрепятства осъществяването на надзор на консолидирана основа.
3. Предприеманите от приемащата държава членка мерки не могат да предвиждат дискриминационно или ограничително третиране въз основа на факта, че дадена институция е получила лиценз в друга държава членка.
Член 50
Сътрудничество по отношение на надзора
1. Компетентните органи на съответните държави членки работят в тясно сътрудничество, за да упражняват надзор върху дейността на институции, които извършват дейност - по-специално чрез клон - в една или повече държави членки, различни от тези, в които се намират техните главни управления. Те си предоставят взаимно цялата информация за управлението и собствеността върху тези институции, която би могла да улесни надзора и проверката на условията за тяхното лицензиране, както и цялата информация, която може да улесни наблюдението над такива институции, в частност информация, свързана с тяхната ликвидност, платежоспособност, депозитна гаранция, ограниченията за големите експозиции, други фактори, които могат да повлияят на системния риск, породен от институцията, административните и счетоводните процедури и механизмите за вътрешен контрол.
2. Компетентните органи на държавата членка по произход незабавно предават на компетентните органи на приемащите държави членки всякаква информация и констатации във връзка с надзора върху ликвидността, съгласно шеста част от Регламент (ЕС) № 575/2013 и дял VII, глава 3 от настоящата директива, за дейностите, които институцията извършва чрез клоновете си, доколкото тази информация и констатации са от значение за защитата на вложителите или инвеститорите в приемащата държава членка.
3. Компетентните органи на държавата членка по произход информират незабавно компетентните органи на всички приемащи държави членки, когато възникне или основателно може да се очаква да възникнат ликвидни затруднения. Тази информация включва и подробни сведения за планирането и изпълнението на възстановителен план и за всички мерки за пруденциален надзор, предприети в този контекст.
4. При поискване от страна на компетентните органи на приемащата държава членка компетентните органи на държавата членка по произход им съобщават, и обясняват как са отчетени, информацията и констатациите, предоставени им от компетентните органи на приемащата държава членка. Ако след като им бъдат предадени информацията и констатациите, компетентните органи на приемащата държава членка продължават да твърдят, че компетентните органи на държавата членка по произход не са предприели необходимите мерки, компетентните органи на приемащата държава членка могат, след като информират компетентните органи на държавата членка по произход и ЕБО, да вземат подходящи мерки за предотвратяване на по-нататъшни нарушения, за да защитят интересите на вложителите, инвеститорите и други лица, на които се предоставят услуги, или за да защитят стабилността на финансовата система.
Когато компетентните органи на държавата членка по произход не са съгласни с мерките, които компетентните органи на приемащата държава членка смятат да предприемат, те могат да отнесат въпроса до ЕБО и поискат съдействието му в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1093/2010. Когато предприема действия съгласно посочения член, ЕБО взема всяко решение в срок от един месец.
5. Компетентните органи могат да отнасят до ЕБО случаите, при които искане за сътрудничество, по-специално за обмен на информация, е било отхвърлено или по него не са били предприети действия в разумен срок. Без да се засяга член 258 от ДФЕС, в посочените случаи ЕБО може да предприеме действия в съответствие с правомощията, които са му предоставени съгласно член 19 от Регламент (ЕС) № 1093/2010. ЕБО може също по собствена инициатива да подпомага компетентните органи за постигане на споразумение относно обмена на информация съгласно настоящия член в съответствие с член 19, параграф 1, втора алинея от посочения регламент.
6. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел определяне на информацията, посочена в настоящия член.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
7. ЕБО разработва проекти за технически стандарти за изпълнение с цел установяване на стандартни формуляри, образци и процедури във връзка с изискванията за обмен на информация, които могат да улеснят наблюдението на институциите.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
8. ЕБО предоставя на Комисията проектите за технически стандарти, посочени в параграфи 6 и 7, до 1 януари 2014 г.
Член 51
Значими клонове
1. Компетентните органи в приемащата държава членка могат да поискат от консолидиращия надзорник, когато е приложим член 112, параграф 1, или от компетентните органи в държавата членка по произход, определен клон на дадена институция, различна от инвестиционен посредник, за който се прилага член 95 от Регламент (ЕС) № 575/2013, да бъде считан за значим.
В искането се посочват причините за определяне на клона като значим, като се отделя особено внимание на следното:
а)
дали пазарният дял съответния клон по отношение на влоговете надвишава 2 % в приемащата държава членка;
б)
възможното въздействие при спиране или прекратяване на дейността на институцията върху системната ликвидност, платежните системи и системите за клиринг и сетълмент в приемащата държава членка;
в)
размера и значението на съответния клон, изразени в брой клиенти, в рамките на банковата или финансовата система на приемащата държава членка.
Компетентните органи в държавата членка по произход и в приемащата държава членка, а когато се прилага член 112, параграф 1 - и консолидиращият надзорник, полагат всички възможни усилия за постигане на съвместно решение за определяне на даден клон като значим.
Ако в срок до два месеца след получаването на искането по първа алинея не бъде взето съвместно решение, компетентните органи на приемащата държава членка, в рамките на допълнителен срок от два месеца, вземат сами решение дали съответният клон е значим. При вземане на решението компетентните органи на приемащата държава членка отчитат всички изразени от консолидиращия надзорник или от компетентните органи в държавата членка по произход становища и резерви.
Посочените в трета и четвърта алинея решения се оформят в документи, съдържащ пълни мотиви, които се предават на съответните компетентни органи, признават се за окончателни и се прилагат от компетентните органи в съответните държави членки.
Определянето на даден клон за значим не засяга правата и задълженията на компетентните органи съгласно настоящата директива.
2. Компетентните органи на държавата членка по произход предоставят на компетентните органи на приемащата държава членка, в която е открит значим клон, информацията посочена в член 117, параграф 1, букви в) и г) и изпълняват задачите, посочени член 112, параграф 1, буква в) в сътрудничество с компетентните органи на приемащата държава членка.
Ако даден компетентен орган на държавата членка по произход узнае за извънредна ситуация съгласно посоченото в член 114, параграф 1, той незабавно предупреждава за това органите, посочени в член 58, параграф 4 и член 59, параграф 1.
Компетентните органи на държавата членка по произход съобщават на компетентните органи на приемащата държава членка, в която са открити значими клонове, резултатите от оценките на риска за институциите с такива клонове, посочени в член 97 и където е приложимо - в член 113, параграф 2. Те съобщават и решенията по членове 104 и 105, доколкото посочените оценки и решения са от значение за съответните клонове.
Компетентните органи на държавите членки по произход се консултират с компетентните органи на приемащите държави членки, в които са открити значими клонове, относно оперативните действия, изисквани съгласно член 86, параграф 11, ако това е от значение за ликвидните рискове в паричната единица на приемащата държава членка.
Когато компетентните органи на държавата членка по произход не са се консултирали с компетентните органи на приемащата държава членка или когато след подобна консултация компетентните органи на приемащата държава членка продължават да твърдят, че оперативните действия, изисквани по член 86, параграф 11 не са достатъчни, компетентните органи на приемащата държава членка могат да отнесат въпроса до ЕБО и да поискат съдействието му в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
3. Когато не се прилага член 116, компетентните органи, които упражняват надзор върху институция със значими клонове в други държави членки, създават и председателстват колегия от надзорни органи с цел улесняване на сътрудничеството по параграф 2 от настоящия член и по член 50. Създаването и работата на колегията се основават на писмени правила, които се определят от компетентния орган на държавата членка по произход след консултация със съответните компетентни органи. Компетентният орган на държавата членка по произход решава кои компетентни органи да участват в дадено заседание или дейност на колегията.
В решението на компетентния орган на държавата членка по произход се отчита значението за тези органи на надзорната дейност, която предстои да бъде планирана или координирана, по-специално възможното въздействие върху стабилността на финансовата система в съответните държави членки съгласно член 7 и задълженията по параграф 2 от настоящия член.
Компетентният орган на държавата членка по произход предварително предоставя на всички членове на колегията цялата информация относно организирането на тези заседания, основните въпроси за обсъждане и дейностите, които предстои да се разглеждат. Компетентният орган на държавата членка по произход предоставя своевременно на всички членове на колегията и цялата информация във връзка с предприетите на тези заседания действия или реализираните мерки.
4. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти с цел определяне на общите условия на работа на колегиите от надзорни органи.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
5. ЕБО разработва проекти за технически стандарти за изпълнение с цел определяне на оперативното функциониране на колегиите от надзорни органи.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на техническите стандарти за изпълнение, посочени в първа алинея, в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
6. ЕБО предоставя на Комисията проектите за технически стандарти, посочени в параграфи 4 и 5, до 31 декември 2014 г.
Член 52
Проверки и инспекции на място на клонове, открити в друга държава членка
1. Приемащите държави членки предвиждат, че когато дадена институция, получила лиценз в друга държава членка, извършва дейността си чрез клон, компетентните органи на държавата членка по произход могат, след като са уведомили компетентните органи на приемащата държава членка, да извършват сами или с помощта на назначени за целта лица проверки на място на информацията, посочена в член 50, както и инспекции на тези клонове.
2. За целите на инспекцията на клонове компетентните органи на държавата членка по произход могат също да използват и някоя от другите процедури, предвидени в член 118.
3. Компетентните органи на приемащата държава членка имат право да провеждат за всеки отделен случай проверки и инспекции на място на дейностите, извършвани от клоновете на институции на територията на съответната държава членка, и да изискват от клоновете информация за дейностите им, както и информация за целите на надзора, когато считат, че това е от значение поради съображения, свързани с стабилността на финансовата система в приемащата държава членка. Преди извършването на тези проверки и инспекции компетентните органи на приемащата държава членка провеждат консултация с компетентните органи на държавата членка по произход. След тези проверки и инспекции компетентните органи на приемащата държава членка предават на компетентните органи на държавата членка по произход получената информация и направените констатации, които са от значение за оценката на риска на институцията или за стабилността на финансовата система на приемащата държава членка. Компетентните органи на държавата членка по произход надлежно отчитат тази информация и тези констатации, когато изготвят плана за извършване на надзорни проверки, посочен в член 99, вземайки предвид стабилността на финансовата система на приемащата държава членка.
4. Проверките и инспекциите на място на клоновете се провеждат в съответствие с правото на държавата членка, където се извършва проверката или инспекцията.
Раздел II
Обмен на информация и професионална тайна
Член 53
Професионална тайна
1. Държавите членки предвиждат всички лица, които работят или са работили за компетентните органи, както и одиторите или експертите, действащи от името на компетентните органи, да бъдат обвързани със задължението за опазване на професионалната тайна.
Поверителната информация, която такива лица, одитори или експерти са получили при изпълнение на служебните си задължения, може да се разкрива единствено в съкратена или обобщена форма, така че да не могат да се идентифицират отделните кредитни институции, като с това не се засягат случаите, попадащи в приложното поле на наказателното право.
Независимо от това, когато дадена кредитна институция е обявена в несъстоятелност или е в производство по принудителна ликвидация, поверителната информация, която не се отнася до трети страни, участващи в усилията за оздравяване на тази кредитна институция, може да се разкрива в производствата по граждански или търговски дела.
2. Параграф 1 не възпрепятства компетентните органи да обменят информация помежду си или да предават информация на ЕССР, ЕБО или Европейския надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари) („ЕОЦКП“), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (24), в съответствие с настоящата директива, с Регламент (ЕС) № 575/2013, с други директиви, приложими за кредитни институции, с член 15 от Регламент (ЕС) № 1092/2010, с членове 31, 35 и 36 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 и с членове 31 и 36 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. По отношение на тази информация се прилага параграф 1.
3. Параграф 1 не възпрепятства компетентните органи да публикуват резултатите от стрес тестовете, извършвани съгласно член 100 от настоящата директива или съгласно член 32 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, или да предават резултатите от стрес тестовете на ЕБО, за целите на публикуването на резултатите на равнище ЕС.
Член 54
Използване на поверителна информация
Компетентните органи, които получават поверителна информация по член 53, я използват само в процеса на изпълнение на служебните си задължения и само за някоя от следните цели:
а)
за да проверят дали са спазени условията за допускане до осъществяването на дейност като кредитна институция и за да се улесни наблюдението на неконсолидирана или консолидирана основа върху извършването на такава дейност, особено във връзка с наблюдението на ликвидността, платежоспособността, големите експозиции, административните и счетоводните процедури и механизмите за вътрешен контрол;
б)
за налагане на санкции;
в)
при обжалване на решение на компетентния орган, включително по съдебен ред съгласно член 72;
г)
при съдебни производства, които са започнати съгласно специалните разпоредби, предвидени в правото на Съюза в областта на кредитните институции.
Член 55
Споразумения за сътрудничество
Държавите членки и ЕБО (в съответствие с член 33 от Регламент (ЕС) № 1093/2010) могат да сключват споразумения за сътрудничество, които предвиждат обмен на информация, с надзорните органи на трети държави или с органите или ведомствата на трети държави в съответствие с член 56 и член 57, параграф 1 от настоящата директива само ако по отношение на разкриваната информация съществуват гаранции, че изискванията за опазване на професионалната тайна, които са най-малкото равностойни на посочените в член 53, параграф 1 от настоящата директива, са спазени. Този обмен на информация се извършва с цел изпълнение на надзорните задачи на тези органи или ведомства..
Когато информацията произхожда от друга държава членка, тя може да бъде разкривана само с изричното съгласие на органите, които са я разкрили и в съответните случаи единствено за целите, за които тези органи са дали съгласието си.
Член 56
Обмен на информация между органите
Член 53, параграф 1 и член 54 не възпрепятстват обмен на информация между компетентните органи в рамките на една държава членка, между компетентните органи в различни държави членки или между компетентните органи и посочените по-долу органи при изпълнение на надзорните им функции:
а)
органите, на които е възложено публичното задължение да упражняват надзор върху други предприятия от финансовия сектор, и органите, които отговарят за надзора върху финансовите пазари;
б)
органите или ведомствата, на които е възложено да поддържат стабилността на финансовата система в държавите членки посредством използването на макропруденциални правила;
в)
органи за оздравяване или органи, имащи за цел защитата на стабилността на финансовата система;
г)
договорни или институционални защитни схеми, посочени в член 113, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
д)
органите, които участват в производства по ликвидация и несъстоятелност на институции и в други подобни производства;
е)
лицата, които отговарят за извършване на нормативно установените одити на отчетите на институции, застрахователни предприятия и финансови институции.
Член 53, параграф 1 и член 54 не възпрепятстват разкриването пред органи, които управляват схеми за гарантиране на влогове и схеми за компенсиране на инвеститорите, на информация, необходима за упражняване на техните функции.
Във всички случаи по отношение на получената информация се прилагат изискванията за опазване на професионалната тайна, които са най-малко равностойни на посочените в член 53, параграф 1.
Член 57
Обмен на информация с органи за наблюдение и контрол
1. Независимо от членове 53, 54 и 55 държавите членки могат да разрешат обмена на информация между компетентните органи и органите, които отговарят за наблюдението и контрола върху:
а)
органите, участващи в производства по ликвидация и несъстоятелност на институции и в други подобни производства;
aa)
договорни или институционални защитни схеми, посочени в член 113, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
б)
лицата, на които е възложено да извършват нормативно установените одити на отчетите на институции, застрахователни предприятия и финансови институции.
2. В случаите по параграф 1 държавите членки изискват да бъдат изпълнени най-малко следните условия:
а)
информацията се обменя за изпълнение на функциите, посочени в параграф 1;
б)
по отношение на получената информация се прилагат изискванията за опазване на професионалната тайна, които са най-малко равностойни на посочените в член 53, параграф 1;
в)
когато информацията произхожда от друга държава членка, тя не се разкрива без изричното съгласие на компетентните органи, които са я разкрили, и в съответните случаи единствено за целите, за които тези органи са дали съгласието си.
3. Независимо от членове 53, 54 и55, с цел укрепване на стабилността и интегритета на финансовата система, държавите членки могат да разрешат обмена на информация между компетентните органи и органите или ведомствата, които отговарят по закон за разкриването и разследването на нарушения в областта на дружественото право.
В такива случаи държавите членки изискват да бъдат изпълнени най-малко следните условия:
а)
информацията се обменя за целите на разкриването и разследването на нарушения в областта на дружественото право;
б)
по отношение на получената информация се прилагат изискванията за опазване на професионалната тайна, които са най-малко равностойни на посочените в член 53, параграф 1;
в)
когато информацията произхожда от друга държава членка, тя не се разкрива без изричното съгласие на компетентните органи, които са я разкрили, и в съответните случаи единствено за целите, за които тези органи са дали съгласието си.
4. Когато органите или ведомствата по параграф 1 изпълняват функциите си по разкриване или разследване с помощта - предвид конкретната им компетентност - на лица, които са назначени за тази цел и не са заети в публичния сектор, дадена държава членка може да разшири възможността за обмен на информация по параграф 3, първа алинея, така че да обхване и такива лица при условията, предвидени в параграф 3, втора алинея.
5. Компетентните органи съобщават на ЕБО имената на органите или ведомствата, които могат да получават информация съгласно настоящия член.
6. С оглед изпълнението на параграф 4 органите или ведомствата по параграф 3 съобщават на компетентните органи, които са разкрили информацията, имената и точните задължения на лицата, на които ще бъде изпратена тази информация.
Член 58
Предаване на информация по парични, системни и платежни въпроси и въпроси, свързани със защитата на влоговете
1. Нищо в настоящата глава не възпрепятства компетентните органи да предават информация на посочените по-долу органи с оглед на изпълнението на задачите им:
а)
централните банки от ЕСЦБ и други органи със сходна функция в качеството им на отговарящи за паричната политика органи - когато информацията е от значение за изпълнение на нормативно установените задачи на всеки от тях, в т.ч. провеждане на паричната политика и свързаното с нея осигуряване на ликвидност, надзор върху платежните системи и системите за клиринг и сетълмент и поддържане на стабилността на финансовата система;
б)
договорни или институционални защитни схеми, посочени в член 113, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
в)
в съответните случаи - други публични органи, отговарящи за наблюдението и контрола върху платежните системи;
г)
ЕССР, Европейски надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване) (ЕОЗППО), създаден с Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (25) и ЕОЦКП, когато тази информация е от значение за упражняването на задълженията им по регламенти (ЕС) № 1092/2010, (ЕС) № 1094/2010 или (ЕС) № 1095/2010.
Държавите членки предприемат необходимите мерки за да премахнат пречките, които възпрепятстват компетентните органи да предават информация в съответствие с първа алинея.
2. Нищо в настоящата глава не възпрепятства посочените в параграф 1 органи или ведомства да предават на компетентните органи информацията, която може да им е необходима за целите на член 54.
3. По отношение на получената в съответствие с параграфи 1 и 2 информация се прилагат изискванията за опазване на професионалната тайна, които са най-малко равностойни на посочените в член 53, параграф 1.
4. При извънредна ситуация по смисъла на член 114, параграф 1 държавите членки предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че компетентните органи предоставят незабавно информация на централните банки от ЕСЦБ, когато тази информация е от значение за изпълнението на техните нормативно установените задачи, в т.ч. провеждане на паричната политика и свързаното с нея осигуряване на ликвидност, надзор върху платежните системи и системите за клиринг и сетълмент и поддържане на стабилността на финансовата система, както и на ЕССР, когато тази информация е от значение за изпълнението на неговите нормативно установени задачи.
Член 59
Предаване на информация на други субекти
1. Независимо от разпоредбите на член 53, параграф 1 и член 54 държавите членки могат, въз основа на разпоредби в националното си право, да разрешават разкриването на определена информация на други звена от централната администрация, които отговарят за правната уредба по отношение на надзора върху институциите, финансовите институции и застрахователните предприятия и на инспекторите, действащи от името на тези ведомства.
Въпреки това, такова разкриване на информация може да бъде направено само когато е необходимо за целите на пруденциалния надзор и превенцията и преструктурирането на проблемни институции. Без да се засяга параграф 2 от настоящия член, по отношение на лицата, които имат достъп до информацията, се прилагат изискванията за опазване на професионалната тайна, като тези гаранции са най-малко равностойни на посочените в член 53, параграф 1.
При извънредна ситуация по член 114, параграф 1 държавите членки разрешават на компетентните органи да разкрият информация, която е от значение за посочените в първа алинея от настоящия параграф звена във всички засегнати държави членки.
2. Държава членка може да разреши разкриване на определена информация, свързана с пруденциалния надзор върху институциите, пред парламентарните си анкетни комисии, пред сметната си палата и пред други субекти с функции по проучване на своя територия при следните условия:
а)
субектите имат точно определено от националното право правомощие за разследване или подробно проучване на дейностите на органите, отговарящи за надзора върху институциите или за правната уредба в областта на този надзор;
б)
информацията е строго необходима за изпълнението на мандата, посочен в буква а);
в)
за лицата, които имат достъп до информацията, се прилагат изискванията за опазване на професионална тайна съгласно националното право, като тези изисквания са най-малко равностойни на изискванията по член 53, параграф 1;
г)
информацията, която произхожда от друга държава членка не се разкрива без изричното съгласие на компетентните органи, които са я разкрили, и се разкрива единствено за целите, за които тези органи са дали съгласието си.
Доколкото всяко разкриване на информация, свързана с пруденциалния надзор, включва обработване на лични данни, посочените в първа алинея субекти спазват приложимите националните норми за транспониране на Директива 95/46/ЕО винаги когато обработват лични данни.
Член 60
Разкриване на информация, получена при проверки и инспекции на място
Държавите членки гарантират, че информацията, получена съгласно член 52, параграф 3, член 53, параграф 2 и член 56, и информацията, получена чрез проверки на място или инспекции, посочени в член 52, параграфи 1 и 2, не може да бъде разкривана по член 59, освен с изричното съгласие на компетентните органи, които са я разкрили, или на компетентните органи на държавата членка, в която е била извършена проверката на място или инспекцията.
Член 61
Разкриване на информация за услугите по клиринг и сетълмент
1. Нищо в настоящата глава не възпрепятства компетентните органи на държава членка да предоставят информацията по членове 53, 54 и 55на клирингова къща или на друга подобна призната по националното право институция за извършване на услуги по клиринг или сетълмент за един от пазарите на съответната държава членка, ако те считат за необходимо да предоставят информацията, за да осигурят правилното функциониране на тези институции в случаите на неизпълнение или на възможно неизпълнение от страна на участници на пазара. По отношение на получената информация се прилагат изискванията за опазване на професионалната тайна, които са най-малко равностойни на посочените в член 53, параграф 1.
2. Държавите членки гарантират обаче, че информацията, получена съгласно член 53, параграф 2, не се разкрива при обстоятелствата по параграф 1 без изричното съгласие на компетентните органи, които са я разкрили.
Член 62
Обработка на лични данни
Обработката на лични данни за целите на настоящата директива се извършва в съответствие с Директива 95/46/ЕО и, където е приложимо, в съответствие с Регламент (ЕО) № 45/2001.
Раздел III
Задължения на лицата, отговарящи за контрола за законосъобразност на годишните и консолидираните отчети
Член 63
Задължения на лицата, отговарящи за контрола за законосъобразност на годишните и консолидираните отчети
1. Държавите членки предвиждат всяко лице, което е одобрено в съответствие с Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2006 г. относно задължителния одит на годишните счетоводни отчети и консолидираните счетоводни отчети (26) и което изпълнява в дадена институция задачите, посочени в член 51 от Директива 78/660/ЕИО на Съвета от 25 юли 1978 г. относно годишните счетоводни отчети на някои видове дружества (27), член 37 от Директива 83/349/ЕИО на Съвета от 13 юни 1983 г. относно консолидираните счетоводни отчети (28) или член 73 от Директива 2009/65/ЕО, или друга нормативно установена задача, да има поне задължението да уведоми незабавно компетентните органи за всеки засягащ институцията факт или решение, които му станат известни при изпълнението на тези задачи и които:
а)
представляват съществено нарушение на законовите, подзаконовите или административните разпоредби, в които са определени условията за издаване на лиценз или с които специално се урежда извършването на дейност от институциите;
б)
засягат гладкото функциониране на институцията;
в)
водят до отказ за заверяване на отчетите или до изразяване на резерви в това отношение.
Държавите членки гарантират най-малкото, че лицето, посочено в първа алинея, има и задължението да съобщава за всеки факт или решение, които са му станали известни при изпълнение на задачата по първа алинея в предприятие, намиращо се в тесни, произтичащи от отношение на контрол връзки с институцията, в която лицето изпълнява тази задача.
2. Добросъвестното разкриване пред компетентните органи от лица, одобрени по смисъла на Директива 2006/43/ЕО, на факт или решение по параграф 1 не представлява нарушение на никое ограничение за разкриването на информация, наложено по силата на договор или законова, подзаконова или административна разпоредба и тези лица не носят отговорност. Едно такова разкриване се извършва едновременно с това и пред ръководния орган на институцията освен в случаите, когато съществува непреодолима причина това да не бъде направено.
Раздел IV
Надзорни правомощия, правомощия за налагане на санкции и право на обжалване
Член 64
Надзорни правомощия и правомощия за налагане на санкции
1. На компетентните органи се предоставят всички надзорни правомощия за намеса в дейността на институциите, които са им необходими, за да изпълняват функциите си, включително по-специално правото да отнемат лиценз в съответствие с член 18, правомощията, които се изискват в съответствие с член 102, и правомощията, установени в членове 104 и 105.
2. Компетентните органи упражняват своите надзорни правомощия и правомощия за налагане на санкции в съответствие с настоящата директива и националното право по всеки един от следните начини:
а)
пряко;
б)
в сътрудничество с други органи;
в)
от свое име чрез делегиране на правомощия на тези органи;
г)
чрез отнасяне на въпросите пред компетентните съдебни органи.
Член 65
Административни санкции и други административни мерки
1. Без да се засягат надзорните правомощия на компетентните органи, посочени в член 64 и правото на държавите членки да предвиждат и налагат наказателноправни санкции, държавите членки определят правила относно административните санкции и други административни мерки във връзка с нарушаване на националните разпоредби за транспониране на настоящата директива и на разпоредбите на Регламент (ЕС) № 575/2013, и предприемат всички необходими мерки, за да гарантират прилагането на тези правила. Когато държавите членки решат да не определят правила за административни санкции за нарушения, които попадат в приложното поле на националното наказателно право, те съобщават на Комисията съответните разпоредби от наказателното право. Административните санкции и другите административни мерки са ефективни, пропорционални и възпиращи.
2. Държавите членки гарантират, че когато посочените в параграф 1 задължения се прилагат за институции, финансови холдинги и финансови холдинги със смесена дейност, в случай на нарушение на националните разпоредби за транспониране на настоящата Директива или на Регламент (ЕС) № 575/2013 на членовете на ръководния орган и на други физически лица, които по националното право носят отговорност за нарушението, могат да бъдат налагани наказания в съответствие с предвидените в националното право условия.
3. Компетентните органи разполагат с всички правомощия за събиране на информация и разследване, необходими за изпълнение на функциите им. Без да се засягат другите съответни разпоредби, предвидени в настоящата директива и в Регламент (ЕС) № 575/2013, тези правомощия включват:
а)
правомощието да изисква от следните физически или юридически лица да предоставят цялата информация, необходима за изпълнението на задачите на компетентните органи, включително информацията, която да се предоставя периодично и в определен формат за целите на надзора и съответната статистика:
(i)
институции, установени в съответната държава членка;
(ii)
финансови холдинги, установени в съответната държава членка;
(iii)
смесени финансови холдинги, установени в съответната държава членка;
(iv)
холдинги със смесена дейност, установени в съответната държава членка;
(v)
лица, принадлежащи към субектите по подточки (i)-(iv);
(vi)
трети страни, които извършват изнесени оперативни функции или дейности за посочените по подточки (i)-(iv) субекти;
б)
правомощието да провежда всички необходими разследвания на всяко лице, посочено в буква а), подточки (i)-(vi), установено или намиращо се в съответната държава членка, когато това се налага за изпълнение на задачите на компетентните органи, включително:
(i)
правото да изисква представянето на документи;
(ii)
да проверява счетоводните книги и записвания на лицата, посочени в буква а), подточки (i)-(vi), и да прави копия или извлечения от такива книги и записвания;
(iii)
да получава писмени или устни обяснения от всяко лице, посочено в буква а), подточки (i)-(vi), или от негови представители или служители; и
(iv)
да задава въпроси на всяко друго лице, което даде съгласие за това, с цел да събере информация, свързана с предмета на разследването;
в)
правомощието, в съответствие с други условия, предвидени в правото на Съюза, за провеждане на всички необходими проверки в стопанските помещения на юридическите лица, посочени в буква а), подточки (i)-(vi), и на всяко друго предприятие, включено в консолидирания надзор, ако компетентен орган е консолидиращият надзорник, при условие съответните компетентни органи да са предварително уведомени. Ако за извършването на проверка се изисква разрешение от съдебен орган съгласно националното право, се отправя искане за получаване на такова разрешение.
Член 66
Административни санкции и други административни мерки за неспазване на изискванията за издаване на лиценз и на изискванията във връзка с придобиването на квалифицирано дялово участие
1. Държавите членки гарантират, че в техните законови, подзаконови и административни разпоредби са предвидени административни санкции и други административни мерки най-малко за:
а)
извършване на дейност по приемане на влогове или други възстановими средства от населението от лице, което не е кредитна институция - в нарушение на член 9;
б)
започване на дейност като кредитна институция без получен лиценз - в нарушение на член 9;
в)
пряко или непряко придобиване на квалифицирано дялово участие в кредитна институция или пряко или непряко увеличение на такова квалифицирано дялово участие в кредитна институция, в резултат на което делът на правата на глас или на държания капитал да достигне или надвиши праговете по член 22, параграф 1 или кредитната институция да стане дъщерно предприятие на съответните лица, без компетентните органи да са били уведомени писмено за кредитната институция, в която тези лица искат да придобият или да увеличат квалифицирано дялово участие, по време на периода на извършване на оценка или въпреки несъгласието на компетентните органи - в нарушение на член 22, параграф 1;
г)
пряко или непряко прехвърляне на квалифицирано дялово участие в кредитна институция или намаление на квалифицирано дялово участие, в резултат на което делът на правата на глас или на държания капитал да спадне под праговете по член 25 или кредитната институция вече да не е дъщерно предприятие, без да са били уведомени писмено компетентните органи.
2. Държавите членки гарантират, че в случаите по параграф 1 административните санкции и другите административни мерки, които могат да бъдат наложени, включват най-малко следното:
а)
публично изявление, в което се посочва отговорното физическо лице, институция, финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност и естеството на нарушението;
б)
разпореждане, с което от отговорното физическо или юридическо лице се изисква да преустанови това поведение и да не извършва повторно нарушение;
в)
за юридически лица - имуществени административни санкции в размер до 10 % от общия годишен нетен оборот, включително брутните приходи, състоящи се от вземания по лихви и други подобни доходи, доходи от акции и други ценни книжа с променлива/фиксирана доходност, и вземания от комисиони/такси, които се получават в съответствие с член 316 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на предприятието за предходната стопанска година;
г)
за физически лица - имуществени административни санкции в размер до 5 000 000 EUR или, в държавите членки, чиято парична единица не е еврото, равностойността в националната парична единица към 17 юли 2013 г.;
д)
имуществени административни санкции в размер до двойния размер на ползата, произтичаща от нарушението, когато размерът на тази полза може да бъде определен;
е)
спиране на правото на глас на акционера или акционерите, считани за отговорни за нарушенията, посочени в параграф 1.
Когато предприятието по първа алинея, буква в) е дъщерно предприятие на предприятие майка, за брутни приходи се приемат брутните приходи съгласно консолидирания отчет на първостепенното предприятие майка за предходната стопанска година
Член 67
Други разпоредби
1. Настоящият член се прилага поне във всеки от следните случаи:
а)
институция е получила лиценз чрез представяне на невярна информация или по друг неправомерен начин;
б)
институция, която е узнала за придобиването или за прехвърлянето на дялови участия в капитала ѝ, в резултат на което съответните дялови участия надхвърлят или спадат под праговете по член 22, параграф 1 или член 25, не е информирала компетентните органи за тези придобивания или прехвърляния - в нарушение на член 26, параграф 1, първа алинея;
в)
институция, чиито ценни книжа се търгуват на регулиран пазар, включен в списъка, който се публикува от ЕОЦКП в съответствие с член 47 от Директива 2004/39/ЕО, не уведомява поне веднъж годишно компетентните органи за имената на акционерите и членовете, държащи квалифицирани дялови участия, и за размерите на тези участия - в нарушение на член 26, параграф 1, втора алинея от настоящата директива;
г)
институция не разполага с правила за управление, изисквани от компетентните органи съгласно националните разпоредби за транспониране на член 74;
д)
институция не представя информация или представя непълна или неточна информация на компетентните органи относно изпълнението на задължението за спазване на капиталовите изисквания по член 92 от Регламент (ЕС) № 575/2013, в нарушение на член 99, параграф 1, от същия регламент;
е)
институция не представя данните или представя непълна или неточна информация на компетентните органи във връзка с данните, посочени в член 101 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
ж)
институция не представя информация или представя непълна или неточна информация на компетентните органи за голяма експозиция, в нарушение на член 394, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
з)
институция не представя информация или представя непълна или неточна информация на компетентните органи за ликвидността, в нарушение на член 415, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
и)
институция не представя информация или представя непълна или неточна информация на компетентните органи за коефициента на ливъридж, в нарушение на член 430, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
й)
институция нееднократно или системно не успява да поддържа ликвидните активи, в нарушение на член 412 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
к)
институция поема експозиция, която надхвърля праговете, установени в член 395 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
л)
институция е изложена на кредитен риск във връзка със секюритизираща позиция, без да отговаря на условията, установени в член 405 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
м)
институция не оповестява информацията или представя непълна или неточна информация в нарушение на член 431, параграфи 1, 2 и 3 или член 451, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
н)
институция извършва плащания към притежатели на инструменти, включени в собствения капитал на институцията, в нарушение на член 141 от настоящата директива или в случаите, в които съгласно членове 28, 51 или 63 от Регламент (ЕС) № 575/2013 се забраняват такива плащания към притежатели на инструменти, включени в собствения капитал;
о)
е установено, че дадена институция е отговорна за сериозно нарушение на националните разпоредби, приети съгласно Директива 2005/60/ЕО;
п)
институция допуска едно или повече лица, които не отговарят на изискванията по член 91, да станат или останат членове на ръководния орган.
2. Държавите членки гарантират, че в случаите, посочени в параграф 1, административните наказания и другите административни мерки, които могат да бъдат наложени, включват най-малко следното:
а)
публично изявление, в което се посочва отговорното физическо лице, институция, финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност и естеството на нарушението;
б)
разпореждане, с което се изисква отговорното физическо или юридическо лице да прекрати това поведение и да не извършва повторно нарушение;
в)
за институция - отнемане на лиценза на институцията съгласно член 18;
г)
при спазване на разпоредбите на член 65, параграф 2, временна забрана за член на ръководния орган на институцията или за всяко друго считано за носещо отговорност физическо лице да заема длъжности в институции;
д)
за юридически лица - имуществени административни санкции в размер до 10 % от общия годишен нетен оборот, включително брутните приходи, състоящи се от вземания по лихви и други подобни доходи, доходи от акции и други ценни книжа с променлива/фиксирана доходност, и вземания от комисиони или такси, които се получават в съответствие с член 316 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на предприятието за предходната стопанска година;;
е)
за физически лица - имуществена административна санкция в размер до 5 000 000 EUR или в държавите членки, чиято парична единица не е еврото - равностойността в националната парична единица към 17 юли 2013 г.;
ж)
имуществени административни санкции в размер до двойния размер на получената печалба или избегнатите загуби вследствие на нарушението, когато размерът им може да бъде определен.
Когато предприятието, посочено в буква д) от първа алинея, е дъщерно предприятие на предприятие майка, за брутни приходи се приемат брутните приходи съгласно консолидирания отчет на първостепенното предприятие майка за предходната стопанска година
Член 68
Публикуване на административните санкции
1. Държавите членки гарантират, че компетентните органи публикуват на официалната си страница в интернет най-малко административните санкции, които не подлежат на обжалване и които са наложени за нарушаване на разпоредбите на националните разпоредби за транспониране на настоящата директива или на разпоредбите на Регламент (ЕС) № 575/2013 включително информация за вида и естеството на нарушението и самоличността на физическото или юридическото лице, на което е наложена санкцията, без излишно забавяне, след като съответното лице е уведомено относно тези санкции.
Когато държавите членки позволят публикуването на санкции, които могат да бъдат обжалвани, компетентни органи незабавно публикуват на официалната си страница в интернет и информация дали санкцията е обжалвана и съответния резултат.
2. Компетентните органи публикуват санкциите на анонимна основа и по начин, съответстващ на националното право, в следните случаи:
а)
когато санкцията е наложена на физическо лице и след задължителна предварителна проверка се счита, че публикуването на лични данни е непропорционално;
б)
когато публикуването би застрашило стабилността на финансовите пазари или текущо наказателно разследване;
в)
когато публикуването би причинило - доколкото това може да се установи - непропорционални щети на засегнатите институции или физически лица.
Алтернативно, когато обстоятелствата, посочени в първа алинея, е вероятно да престанат да бъдат налице в рамките на разумен срок, публикуването по параграф 1 може да бъде отложено за такъв срок.
3. Компетентните органи правят необходимото публикуваната съгласно параграф 1 или 2 информация да остане на тяхната официална страница в интернет за срок от най-малко пет години. Личните данни се запазват на официалната страница в интернет на компетентния орган само за необходимия срок в съответствие с приложимите правила за защита на данните.
4. До 18 юли 2015 г. ЕБО представя доклад на Комисията относно публикуването на санкциите от държавите членки на анонимна основа съгласно предвиденото в параграф 2, и по-специално когато е имало съществени различия между държавите членки в това отношение. В допълнение ЕБО представя доклад на Комисията относно всички съществени различия по отношение на продължителността на публикуване на санкции съгласно националното право.
Член 69
Обмен на информация относно санкциите и поддръжка на централна база данни от ЕБО
1. При спазване на изискванията за опазване на професионалната тайна по член 53, параграф 1, компетентните органи информират ЕБО относно всички административни санкции, включително всички постоянни забрани, наложени съгласно членове 65, 66 и 67, включително всяко обжалване по отношение на тях и резултатите от него. ЕБО поддържа централна база данни за административни санкции, които са му били съобщени, единствено за целите на обмена на информация между компетентните органи. Тази база данни е достъпна само за компетентните органи и се актуализира въз основа на информацията, предоставена от компетентни органи.
2. Когато компетентен орган оценява репутация за целите на член 13, параграф 1, член 16, параграф 3, член 91, параграф 1 и член 121, той проверява базата данни на ЕБО за административни санкции. Когато има промяна в състоянието или успешно обжалване, ЕБО заличава или актуализира съответните записи в базата данни, отнасящи се за случая, по искане на компетентните органи.
3. Компетентните органи проверяват в съответствие с националното право за наличието на осъждане в свидетелството за съдимост на засегнатото лице, която има отношение към случая,. За тези цели информацията се обменя в съответствие с Решение 2009/316/ПВР и Рамково решение 2009/315/ПВР, както са въведени в националното законодателство.
4. ЕБО поддържа страница в интернет с връзки към публикуваните административни санкции за всеки компетентен орган съгласно член 68 и показва срока, за който всяка държава членка публикува административни санкции.
Член 70
Ефективно налагане на санкции и упражняване на правомощията за налагане на санкции от страна на компетентните органи
Държавите членки гарантират, че при определяне на вида на административните санкции или други административни мерки и на размера на имуществените административни санкции компетентните органи отчитат всички приложими обстоятелства, в т.ч. когато е уместно:
а)
тежестта и продължителността на нарушението;
б)
степента на отговорност на физическо или юридическо лице, което е отговорно за нарушението;
в)
финансовото състояние на физическо или юридическо лице, което е отговорно за нарушението, намираща израз например в общия оборот на юридическо лице или годишния доход на физическо лице;
г)
величината на получената печалба или избегнатите загуби от физическото или юридическото лице, което е отговорно за нарушението, доколкото размерът им може да бъде определен;
д)
загубите за трети страни в резултат на нарушението, доколкото могат да бъдат определени;
е)
степента на съдействие, което физическото или юридическото лице, което е отговорно за нарушението, оказва на компетентния орган;
ж)
предишни нарушения на физическото или юридическото лице, което е отговорно за нарушението;
з)
евентуалните системни последици от нарушението.
Член 71
Сигнализиране за нарушения
1. Държавите членки гарантират, че компетентните органи създават ефективни и надеждни механизми, с които да се насърчава подаването на сигнали до компетентните органи за потенциални или действително извършени нарушения на националните разпоредби за транспониране на настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013.
2. Механизмите, посочени в параграф 1 включват най-малкото:
а)
специални процедури за приемане на сигнали за нарушения и за предприемане на действия по тях;
б)
подходяща защита за служителите на институции, които докладват за нарушения в рамките на институцията, най-малкото срещу репресивни мерки, дискриминация или други форми на несправедливо отношение;
в)
защита на личните данни както на лицето, което подава сигнал за нарушение, така и на физическото лице, за което се предполага, че е отговорно за нарушението, в съответствие с Директива 95/46/ЕО.
г)
ясни правила, които осигуряват гарантирането на поверителност във всички случаи за лицето, което докладва за нарушения в рамките на институцията, освен когато разкриването му се изисква съгласно националното право в контекста на по-нататъшно разследване или последващо съдебно производство.
3. Държавите членки изискват от институциите да разполагат с необходимите процедури, за да могат служителите им да сигнализират за нарушения в рамките на институцията по самостоятелен и независим ред.
Такава процедура може да се осигури и чрез правила, предвидени от социалните партньори. Прилага се същата защита като тази, която е посочена в параграф 2, букви б), в) и г).
Член 72
Право на обжалване
Държавите членки гарантират, че решенията и мерките, които са взети съгласно законовите, подзаконовите и административните разпоредби, приети съгласно настоящата директива или Регламент (ЕС) № 575/2013, могат да бъдат обжалвани. Държавите членки гарантират също, че когато по заявление за издаване на лиценз, което съдържа цялата изисквана информация в съответствие с националните разпоредби за транспониране на настоящата директива, не е взето решение в срок от шест месеца след подаването му, може да бъде обжалвано.
ГЛАВА 2
Процеси на преглед
Раздел I
Процес вътрешен анализ на адекватността на капитала
Член 73
Вътрешен капитал
Институциите разполагат с надеждни, ефективни и всеобхватни стратегии и процеси за постоянно оценяване и поддържане на размера, видовете и разпределението на вътрешния капитал, който считат за адекватен за покриване на рисковете със съответния характер и степен, на които са или могат да бъдат изложени.
Тези стратегии и процеси се подлагат на редовен вътрешен преглед, за да се гарантира, че ще останат всеобхватни и пропорционални на естеството, мащаба и сложността на дейностите на съответната институция.
Раздел II
Правила, процеси и механизми на институциите
Подраздел 1
Общи принципи
Член 74
Вътрешно управление и планове за възстановяване и преструктуриране
1. Институциите разполагат с надеждни правила за управление, включващи ясна организационна структура с точно определени, прозрачни и последователни нива на отговорност, ефективни процеси за установяване, управление, наблюдение и сигнализиране за рисковете, на които са изложени или могат да бъдат изложени, адекватни механизми за вътрешен контрол, включващи разумни административни и счетоводни процедури, и политики и практики за възнагражденията, които са съобразени с разумното и ефективно управление на риска и го насърчават.
2. Правилата, процесите и механизмите по параграф 1 са всеобхватни и пропорционални на естеството, мащаба и сложността на рисковете, присъщи за бизнес модела и дейностите на институцията. Отчитат се техническите критерии, определени в членове 76-95.
3. ЕБО издава насоки за правилата, процедурите и механизмите по параграф 1 в съответствие с параграф 2.
4. Компетентните органи следят за поддържането на възстановителни планове за възстановяване на финансовото състояние на дадена институция след значително влошаване, както и на планове за преструктуриране. В съответствие с принципа на пропорционалност изискванията за една институция да разработва, поддържа или актуализира планове за възстановяване, както и за органа за преструктуриране, след консултация с компетентния орган, да изготвя планове за преструктуриране могат да бъдат намалени, ако след консултация с националния макропруденциален орган, компетентните органи преценят, че несъстоятелността на конкретна институция, било то, наред с другото, поради нейния размер, стопански модел или взаимовръзката ѝ с другите институции или поради финансовата система като цяло, няма да има отрицателни последствия за финансовите пазари, другите институции или условията за финансиране.
Институциите се сътрудничат тясно с органите, отговарящи за преструктурирането, и им предоставят цялата информация, необходима за изготвянето и съставянето на жизнеспособни планове за преструктуриране, съдържащи варианти за контролираното преструктуриране на институцията в случай на несъстоятелност, в съответствие с принципа на пропорционалност.
В съответствие с член 25 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 ЕБО има правото да участва и да допринася за разработването и координирането на ефективни и последователни планове за възстановяване и преструктуриране.
Във връзка с това ЕБО се информира и има правото да участва в заседанията, отнасящи се за разработването и координирането на плановете за възстановяване и преструктуриране. В случай на такива заседания или дейности ЕБО предварително се информира напълно за тези заседания, за основните въпроси, които ще бъдат обсъждани и за предвижданите дейности.
Член 75
Надзор върху политиката за възнагражденията
1. Компетентните органи събират информацията, оповестена в съответствие с критериите за оповестяване, установени съгласно член 450, параграф 1, букви ж), ж) и и) от Регламент (ЕС) № 575/2013, и я използват за сравняване на тенденциите и практиките в областта на възнагражденията. Компетентните органи предоставят тази информация на ЕБО.
2. ЕБО издава насоки за воденето на разумни политики за възнагражденията, които са съобразени с принципите, предвидени в членове 92-95. Насоките отразяват принципите за провеждане на разумни политики за възнагражденията, посочени в Препоръка на Комисията 2009/384/ЕО от 30 април 2009 г. относно политиките за възнагражденията в сектора на финансовите услуги (29).
ЕОЦКП си сътрудничи тясно с ЕБО за разработване на насоки за политиката за възнагражденията за категориите служители, участващи в предоставянето на инвестиционни услуги и дейности по смисъла на член 4, параграф 1, точка 2 от Директива 2004/39/ЕО.
ЕБО използва информацията, получена от компетентните органи в съответствие с параграф 1, с цел сравняване на тенденциите и практиките на възнагражденията на равнището на Съюза.
3. Компетентните органи събират информация за броя на физическите лица във всяка институция, получаващи възнаграждения от 1 милион евро или повече на финансова година, обособени в класове от по 1 милион евро, включително за професионалните им задължения, съответната сфера на дейност и основните елементи на заплатата, премиите, дългосрочните ползи и пенсионните вноски. Тази информация се предава на ЕБО, който я оповестява в обобщен вид за всички държави членки по произход с използването на общ формат за представяне. ЕБО може да разработи насоки за улесняване на изпълнението на настоящия параграф и за осигуряване на последователност на събираната информация.
Подраздел 2
Технически критерии за организацията и третирането на рисковете
Член 76
Третиране на рисковете
1. Държавите членки гарантират, че ръководният орган одобрява и прави периодичен преглед на стратегиите и политиката за поемане, управление, наблюдение и редуциране на рисковете, на които е изложена или може да бъде изложена институцията, включително рисковете, породени от макроикономическата среда, в която институцията действа при съответната фаза на икономическия цикъл.
2. Държавите членки гарантират, че ръководният орган отделя достатъчно време за разглеждане на въпросите, свързани с риска. Ръководният орган участва активно и гарантира разпределянето на достатъчно ресурси за управлението на всички съществени рискове, разгледани в настоящата директива и в Регламент (ЕС) № 575/2013, както и при оценяването на активите, използването на външни кредитни рейтинги) и вътрешни модели, свързани с тези рискове. Институцията установява направления за докладване на ръководния орган, които да обхващат всички съществени рискове и политики за управление на риска и съответните им изменения.
3. Държавите членки гарантират, че институциите, които са значителни по своя размер, вътрешна организация и по естеството, мащаба и сложността на своите дейности, създават комитет по риска, съставен от членове на ръководния орган, които нямат изпълнителни функции в съответната институция. Членовете на комитета по риска притежават необходимите знания, умения и експертен опит, за да разбират напълно и да наблюдават стратегията за риска и склонността към поемане на риск от институцията.
Комитетът по риска съветва ръководния орган във връзка с текущата и бъдещата цялостна стратегия за риска и склонността към поемане на риск от институцията и го подпомага при надзора върху изпълнението на тази стратегия от висшето ръководство. Ръководният орган запазва общата отговорност по отношение на рисковете.
Комитетът по риска следи дали в цените на пасивите и активите, предлагани на клиентите, се вземат изцяло предвид моделът на стопанска дейност и стратегията по отношение на риска на институцията. Когато цените не отразяват адекватно рисковете в съответствие с модела на стопанска дейност и стратегията по отношение на риска, комитетът по риска представя на ръководния орган план за тяхното коригиране.
Компетентните органи могат да разрешат на дадена институция, която не се счита за значима по смисъла на първата алинея, да обедини комитета по риска и комитета по одитите, посочен в член 41 от Директива 2006/43/ЕО. Членовете на обединения комитет притежават знанията, уменията и опита, необходими за комитета по риска, а също и за комитета по одитите.
4. Държавите членки гарантират, че ръководният орган в контролната му функция и комитетът по риска, когато е създаден такъв, разполагат с адекватен достъп до информация за състоянието на институцията по отношение на риска и ако е необходимо и подходящо - до функцията за управление на риска и до становища на външни експерти.
Ръководният орган в контролната му функция и комитетът по риска, когато е създаден такъв, определят характера, обема и формàта на информацията за риска и колко често да я получават. С цел да подпомага установяването на добри политики и практики в областта на възнагражденията, комитетът по риска, без да засяга задачите на комитета по възнагражденията, проверява дали стимулите, осигурени от системата за възнагражденията, отчитат рисковете, капитала, ликвидността и вероятността и разпределението на приходите във времето.
5. Държавите членки, в съответствие с изискването за пропорционалност, предвидено в член 7, параграф 2 от Директива 2006/73/ЕО на Комисията (30), гарантират, че институциите разполагат с функция за управление на риска, което е независимо от оперативните звена и което има необходимите правомощия, статут, ресурси и достъп до ръководния орган.
Държавите членки гарантират, че функцията за управление на риска осигурява всички съществени рискове да са установени, измерени и надлежно докладвани. Те гарантират, че функцията за управление на риска участва активно в разработването на стратегията за риска на институцията и във вземането на всички решения, свързани с управлението на съществени рискове, и че е в състояние да представи пълен обзор на цялата гама от рискове за институцията.
При необходимост държавите членки гарантират, че функцията за управление на риска може да докладва пряко на ръководния орган в контролната му функция, независимо от висшето ръководство, и може да изразява загриженост и да предупреждава този орган, по целесъобразност, когато развитието на конкретен риск засяга или може да засегне институцията, без да се накърняват задълженията на ръководния орган, в качеството му на контролен и/или управителен орган съгласно настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013.
Ръководителят на функцията за управление на риска е независим висш ръководител с ясно определена отговорност за функцията за управление на риска. Когато характерът, мащабът и сложността на дейността на институцията не оправдават наличието на специално назначено лице, друг висш служител на институцията може да изпълнява тази функция, при условие че няма конфликт на интереси.
Ръководителят на функцията за управление на риска не може да бъде отстранен без предварително одобрение от ръководния орган в контролната му функция и има възможност при необходимост да се обърне пряко към ръководния орган в контролната му функция.
Прилагането на настоящата директива не засяга прилагането на Директива 2006/73/ЕО по отношение на инвестиционните посредници.
Член 77
Вътрешни подходи за изчисляване на капиталовите изисквания
1. Компетентните органи насърчават институциите, които са значими предвид своя размер, вътрешна организация и естеството, мащаба и сложността на дейността им, да създадат вътрешен капацитет за оценка на кредитния риск и да засилят използването на вътрешнорейтинговия подход при изчисляването на капиталовите изисквания за кредитен риск, когато експозициите им са значими в абсолютно изражение и когато тези институции имат същевременно голям брой значими контрагенти. Настоящият член не засяга изпълнението на критериите, установени в част трета, дял I, глава 3, раздел 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
2. Като вземат предвид естеството, мащаба и сложността на дейността на институциите, компетентните органи следят те да не разчитат единствено или механично на външни кредитни рейтинги при оценяването на кредитоспособността на субект или финансов инструмент.
3. Компетентните органи насърчават институциите, като вземат предвид техния размер и вътрешна организация, както и естеството, мащаба и сложността на дейността им, да създадат вътрешен капацитет за оценка на специфичния риск и да засилят използването на вътрешни модели за изчисляване на капиталовите изисквания за специфичния риск, свързан с дълговите инструменти в търговския портфейл, както и вътрешни модели за изчисляване на капиталовите изисквания за риска от неизпълнение и миграция, когато техните експозиции към специфичния риск са значими в абсолютно изражение и когато тези институции имат голям брой значими позиции в дългови инструменти на различни емитенти.
Настоящият член не засяга изпълнението на критериите, установени в трета част, дял IV, глава 5, раздели 1-5 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
4. ЕБО разработва проекти на регулаторни технически стандарти за по-конкретно определяне на понятието „значими в абсолютно изражение експозиции към специфичен риск“, посочено в параграф 3, първа алинея, и на праговете, при чието надхвърляне броят на контрагентите и позициите в дългови инструменти от различни емитенти се смята за значим.
ЕБО представя на Комисията тези проекти за регулаторни технически стандарти до 1 януари 2014 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 78
Сравнителен анализ за надзор по отношение на вътрешните подходи за изчисляване на капиталовите изисквания
1. Компетентните органи гарантират, че институциите, на които е разрешено да използват вътрешни подходи за изчисляване на размера на рисково претеглените експозиции или капиталови изисквания с изключение на операционен риск, докладват резултатите от изчисленията на вътрешните им подходи за експозициите им или позициите, които са включени в сравнителните портфейли. Институциите представят резултатите от изчисленията, придружени с обяснение за използваните методики за получаването им, на компетентните органи достатъчно често, но не по-малко от веднъж годишно.
2. Компетентните органи гарантират, че институциите представят на компетентните органи и на ЕБО резултатите от изчисленията, посочени в параграф 1, съгласно образеца, разработен от ЕБО в съответствие с параграф 8. Когато компетентните органи решат да разработят специални портфейли, те се консултират с ЕБО и гарантират, че институциите докладват резултатите от изчисленията отделно от резултатите от изчисленията за портфейлите на ЕБО.
3. Въз основа на информацията, представена от институциите в съответствие с параграф 1, компетентните органи наблюдават промените в размера на рисково претеглените експозиции и капиталовите изисквания, според случая, с изключение на операционния риск, за експозициите или операциите в сравнителните портфейли, произтичащи от вътрешните подходи на тези институции. Най-малко веднъж годишно компетентните органи правят оценка на качеството на тези подходи, като обръщат особено внимание на:
а)
подходите, при които се наблюдават съществени разлики в капиталовите изисквания за една и съща експозиция,
б)
подходите, при които има особено голямо или малко разнообразие и при които също има съществено и системно подценяване на капиталовите изисквания.
ЕБО изготвя доклад, за да подпомогне компетентните органи при оценяването на качеството на вътрешните подходи, въз основа на информацията, посочена в параграф 2.
4. Когато отделни институции се отклоняват значително от повечето други институции или когато между подходите се наблюдават малко общи характеристики, което води до големи различия в резултатите, компетентните органи проучват причините за това и предприемат необходимите корективни мерки, ако може ясно да се определи, че подходът на институцията води до подценяване на капиталовите изисквания, което не се дължи на разликите в базисните рискове на експозициите или позициите.
5. Компетентните органи гарантират, че решенията им за целесъобразността на корективните мерки, посочени в параграф 4, са в съответствие с принципа, че подобни мерки трябва да спазват целите на вътрешния подход и по тази причина:
а)
не водят до стандартизация или предпочитани методи;
б)
не създават погрешни стимули; или
в)
не причиняват „стадно поведение“.
6. ЕБО може да издава насоки и препоръки в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, когато счита това за необходимо, въз основа на информацията и оценките, посочени в параграфи 2 и 3 от настоящия член, с цел подобряване на надзорните практики или практиките на институциите по отношение на вътрешните подходи.
7. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти с цел определяне на:
а)
процедурите за обмен на оценки, изготвени в съответствие с параграф 3, между компетентните органи и с ЕБО;
б)
стандартите за оценката, изготвена от компетентните органи съгласно параграф 3.
ЕБО представя на Комисията тези проекти за регулаторни технически стандарти до 1 януари 2014 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
8. ЕБО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на:
а)
образеца, определенията и информационно-технологичните решения, които да се прилагат в Съюза за целите на докладването съгласно параграф 2;
б)
сравнителния(те) портфейл(и), посочени в параграф 1.
ЕБО представя на Комисията тези проекти за технически стандарти за изпълнение до 1 януари 2014 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първата алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
9. До 1 април 2015 г. и след консултация с ЕБО Комисията представя доклад на Европейския парламент и на Съвета относно функционирането на сравнителния анализ на вътрешните модели, включително обхвата на модела. Ако е необходимо, след доклада се прави законодателно предложение.
Член 79
Кредитен риск и риск от контрагента
Компетентните органи гарантират, че:
а)
отпускането на кредити се основава на разумни и ясно определени критерии и че процесът на одобряване, изменение, подновяване и рефинансиране на кредити е ясно определен;
б)
институциите имат вътрешни методики, които им дават възможност да оценяват кредитния риск от експозициите към индивидуални длъжници, по ценни книжа или секюритизиращи позиции, както и кредитния риск за целия портфейл. По-специално, вътрешните методики не се основават единствено или механично на външни кредитни рейтинги. Това, че капиталовите изисквания се основават на рейтинг от агенция за външна кредитна оценка (АВКО) или на факта, че за дадена експозиция не е определен рейтинг, не освобождава институциите от задължението да потърсят допълнително друга относима информация, за да направят оценка на разпределението на вътрешния си капитал;
в)
текущото администриране и наблюдение на различните портфейли и експозиции на институциите, свързани с кредитен риск, включително с цел установяване и управление на проблемните кредити и извършване на адекватни корекции на стойността и заделяне на провизии, се извършват посредством ефективни системи;
г)
диверсификацията на кредитните портфейли съответства на целевите пазари на институцията и на цялостната ѝ кредитна стратегия.
Член 80
Остатъчен риск
Компетентните органи гарантират, че рискът признатите техники за редуциране на кредитния риск, използвани от институцията, да се окажат по-неефективни от очакваното се отчита и контролира, включително чрез писмено изложени политики и процедури.
Член 81
Риск от концентрация
Компетентните органи гарантират, че рискът от концентрация, произтичащ от експозиции към всеки отделен контрагент, в т.ч. към централни контрагенти, групи от свързани контрагенти и контрагенти от един и същ икономически сектор или географски регион или занимаващи се с една и съща дейност или стоки, както и прилагането на техники за редуциране на кредитния риск, в т.ч. по-специално рисковете, свързани с големи косвени кредитни експозиции (например, към отделен страничен емитент на обезпечения), се отчита и контролира, включително чрез писмено изложени политики и процедури.
Член 82
Секюритизационен риск
1. Компетентните органи гарантират, че рисковете, произтичащи от трансакции за секюритизация, по отношение на които кредитните институции се явяват инвеститори, инициатори или спонсори, включително рисковете, свързани с репутацията, каквито възникват във връзка със сложни структури или продукти, се оценяват и преодоляват чрез подходящи политики и процедури, така че да се гарантира, че икономическата същност на трансакцията е изцяло отразена в оценката на риска и в управленските решения.
2. Компетентните органи гарантират, че институциите, които са инициатори на револвиращи секюритизационни трансакции, съдържащи клаузи за предсрочно погасяване, разполагат с планове за ликвидността, които отчитат ефекта както на планираното, така и на предсрочното погасяване.
Член 83
Пазарен риск
1. Компетентните органи гарантират, че се прилагат политики и процеси за установяване, измерване и управление на всички значими източници и ефекти на пазарните рискове.
2. Компетентните органи гарантират, че когато късата позиция е с падеж преди дългата позиция, институциите вземат мерки и срещу риска от недостиг на ликвидни средства.
3. Вътрешният капитал е адекватен за покриване на значимите пазарни рискове, за които не се прилага изискване за собствения капитал.
Институциите, които при изчисляването на капиталовите изисквания за позиционен риск съгласно трета част, дял IV, глава 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, са нетирали позициите си в една или повече ценни книги, съставляващи борсов индекс, срещу една или повече позиции в обвързан с борсов индекс фючърс или друг обвързан с борсов индекс продукт, трябва да имат адекватен вътрешен капитал, за да покрият базисния риск от загуба, която може да се получи при несъответствие между изменението на стойността на фючърса или на съответния друг продукт и изменението на стойността на съставляващите индекса ценни книжа; институциите трябва да имат такъв адекватен вътрешен капитал и когато държат противоположни позиции по обвързани с борсов индекс фючърси, които не са идентични по отношение на своя падеж или на състава си, или и на двете.
Когато използват третирането по член 345 от Регламент ЕС) № 575/2013, институциите гарантират, че държат достатъчен вътрешен капитал за покриване на риска от загуба, съществуващ между момента на първоначалното поемане на задължението и следващия работен ден.
Член 84
Лихвен риск, произтичащ от дейности извън търговския портфейл
Компетентните органи гарантират, че институциите въвеждат системи за установяване, оценка и управление на рисковете, произтичащи от потенциални промени в лихвените проценти, които засягат нетърговските дейности на институцията.
Член 85
Операционен риск
1. Компетентните органи гарантират, че институциите прилагат политики и процедури за оценка и управление на експозициите към операционен риск, включително риск на модела и рядко възникващи събития с голямо въздействие. Институциите определят какво е операционен риск за целите на тези политики и процедури.
2. Компетентните органи гарантират, че институциите разполагат с планове за действие при непредвидени обстоятелства и за осигуряване на непрекъснатост на дейността, които да осигуряват способността на всяка институция за извършване на непрекъсната дейност и да ограничават загубите в случай на сериозен срив на дейността.
Член 86
Ликвиден риск
1. Компетентните органи гарантират, че институциите разполагат с устойчиви стратегии, политики, процеси и системи за установяване, измерване, управление и наблюдение на ликвидния риск в течение на подходящи периоди с различна продължителност, включително в рамките на един ден, за да се гарантира, че институциите поддържат адекватно ниво на ликвидни буфери. Тези стратегии, политики, процеси и системи се разработват специално в зависимост от сферите на дейност, валутите, клоновете и правните субекти и включват подходящи механизми за разпределение на разходите, печалбите и рисковете, свързани с ликвидността.
2. Посочените в параграф 1 стратегии, политики, процеси и системи са съобразени със сложността, рисковия профил и мащаба на дейност на институциите и толерантността към риск, определена от ръководния орган, и отразяват значимостта на институцията във всяка държава членка, в която тя извършва дейност. Институциите съобщават за определената толерантност към риск на всички направления на дейност, до които това се отнася.
3. Компетентните органи гарантират, че ликвидните рискови профили на институциите съответстват на изискванията за добре функционираща и стабилна система и не ги превишават, като институции отчитат естеството, мащаба и сложността на своите действията.
Компетентните органи наблюдават развитието на ликвидните рискови профили, например моделите и обемите на продуктите, управлението на риска, политиките на финансиране и финансовите концентрации.
Компетентните органи предприемат ефективни действия, когато развитието на обстановката, посочено във втората алинея, може да доведе до нестабилност на отделна институция или на системата.
Компетентните органи информират ЕБО относно всички действия, предприети съгласно третата алинея.
ЕБО отправя препоръки, когато е необходимо, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1093/2010.
4. Компетентните органи гарантират, че институциите разработват методики за установяване, измерване, управление и наблюдение на позициите, свързани с финансирането. Тези методики обхващат текущите и прогнозираните значими парични потоци във и произтичащи от активи, пасиви и задбалансови позиции, включително условни пасиви, и възможния ефект от репутационния риск.
5. Компетентните органи гарантират, че институциите разграничават, особено при извънредни ситуации, активите, предоставени като обезпечение, и свободните от тежести активи, които са винаги достъпни. Компетентните органи гарантират също така, че институциите отчитат кой правен субект държи активите, в коя държава активите са законно регистрирани в регистър или по сметка и доколко са приемливи, и контролират начините за своевременно мобилизиране на активите.
6. Компетентните органи гарантират, че институциите вземат предвид и съществуващите законодателни, регулаторни и оперативни ограничения за евентуалното прехвърляне на ликвидни средства и свободни от тежести активи между субекти както в рамките на Европейското икономическо пространство, така и извън него.
7. Компетентните органи гарантират, че институциите разглеждат възможността за използване на различни инструменти за редуциране на кредитния риск, включително система от лимити и ликвидни буфери, за да бъдат в състояние да устоят на редица различни кризисни обстоятелства, и за адекватно диверсифициране на структурата на финансиране и достъпа до източници на финансиране. Тези правила подлежат на редовен преглед.
8. Компетентните органи гарантират, че институциите разглеждат алтернативни сценарии по отношение на ликвидните си позиции и на редуциращите риска фактори и поне веднъж годишно правят преглед на допусканията, на които се основават решенията им по отношение на свързаните с финансирането позиции. За тази цел алтернативните сценарии обхващат по-специално задбалансовите позиции и другите условни задължения, включително задълженията на дружествата със специална цел - секюритизация (ДСЦС), или на други субекти със специална цел, както е посочено в Регламент (ЕС) № 575/2013 по отношение на които институцията действа като спонсор или предоставя значителна ликвидна подкрепа.
9. Компетентните органи гарантират, че институциите отчитат възможното въздействие на други алтернативни сценарии, свързани със самата институция или с пазара като цяло, както и комбинация от тях. Институциите вземат предвид периоди с различна продължителност и кризисни обстоятелства с различен интензитет.
10. Компетентните органи гарантират, че институциите коригират своите стратегии, вътрешни политики и лимити за ликвидния риск и разработват ефективни планове за действие при непредвидени обстоятелства, като отчитат резултатите от алтернативните сценарии, посочени в параграф 8.
11. Компетентните органи гарантират, че институциите разполагат с планове за възстановяване на ликвидността, в които се определят адекватни стратегии и целесъобразни мерки за изпълнението им с цел преодоляване на евентуалния недостиг на ликвидни средства, в т.ч. по отношение на клоновете, открити в друга държава членка. Компетентните органи гарантират, че институциите тестват тези планове поне веднъж годишно, актуализират ги въз основа на резултатите от алтернативните сценарии по параграф 8, предават ги на висшето ръководство, което ги одобрява, така че вътрешните политики и процеси да могат да бъдат съответно коригирани. Институциите предприемат предварително необходимите оперативни мерки, за да гарантират, че плановете за възстановяване на ликвидността могат да бъдат изпълнени незабавно. За кредитните институции тези оперативни мерки включват държането на обезпечение, което може незабавно да се използва за получаване на финансиране от централната банка. Това включва при необходимост държане на обезпечение във валутата на друга държава членка или на трета държава, към която кредитната институция има експозиции, и когато е необходимо от оперативна гледна точка - на територията на приемаща държава членка или трета държава, в чиято валута институцията има експозиции.
Член 87
Риск от прекомерен ливъридж
1. Компетентните органи гарантират, че в институциите са въведени политики и процеси за установяване, управление и наблюдение на риска от прекомерен ливъридж. Показателите за риска от прекомерен ливъридж включват коефициент на ливъридж, изчисляван съгласно член 429 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и несъответствията между активите и задълженията.
2. Компетентните органи гарантират, че институциите вземат предпазни мерки за преодоляване на риска от прекомерен ливъридж, като надлежно отчитат възможното му нарастване поради намаление на собствения капитал на институцията в резултат на очаквани или понесени загуби, в зависимост от приложимите счетоводни правила. За тази цел институциите трябва да бъдат в състояние да устоят на редица кризисни обстоятелства, свързани с риска от прекомерен ливъридж.
Подраздел 3
Управление
Член 88
Правила за управлението
1. Държавите членки гарантират, че ръководният орган определя правилата за управление, които осигуряват ефективно и разумно управление на институцията, включително разделението на функциите в организацията и предотвратяването на конфликти на интереси, осъществява контрол върху прилагането им и носи отговорност за това.
Тези правила отговарят на следните принципи:
а)
ръководният орган трябва да носи цялата отговорност за институцията и да одобрява изпълнението на стратегическите цели, стратегията за риска и вътрешните правила за управление на институцията, и да осъществява контрол върху него;
б)
ръководният орган трябва да гарантира коректността на системите за счетоводна и финансова отчетност, включително финансовия и оперативен контрол и спазването на правните изисквания и съответните стандарти;
в)
ръководният орган трябва да осъществява контрол върху процеса на оповестяване и съобщаване;
г)
ръководният орган трябва да отговаря за упражняването на ефективен контрол върху висшето ръководство;
д)
председателят на ръководния орган в рамките на контролната функция на институцията, не трябва да упражнява едновременно функциите на главен изпълнителен директор в същата институция, освен ако това не е обосновано от институцията и не е одобрено от компетентните органи;
Държавите членки гарантират, че ръководният орган наблюдава и прави периодична оценка на ефективността на правилата за управление на институцията и взема необходимите мерки за отстраняване на евентуални пропуски.
2. Държавите членки гарантират, че институциите, които са значими по своя размер, вътрешна организация и характер, и по мащаба и сложността на своите дейности, създават комитет за подбор на кандидати, съставен от членове на ръководния орган, които нямат изпълнителни функции в съответната институция.
Комитетът за подбор на кандидати:
а)
набелязва и препоръчва за одобрение от ръководния орган или за одобрение от общото събрание кандидати за попълване на свободните места в състава на ръководния орган, взема предвид баланса на знанията, уменията, многообразието и опита на членовете на ръководния органи подготвя описание на функциите и изискванията за дадено назначение и изчислява времето, което се очаква да отделя бъдещият член на ръководния орган;
Освен това комитетът за подбор на кандидати взема решения за определянето на целево ниво във връзка с представителността на по-слабо представения пол в ръководния орган и разработва политика за увеличаване броя на представителите на по-слабо представения пол в ръководния орган за постигане на посочената по-горе цел. Целта, политиката и нейното изпълнение се правят публично достояние в съответствие с член 435, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 575/2013;
б)
анализира периодично и поне веднъж годишно структурата, размера, състава и резултатите от работата на ръководния орган и отправя препоръки към него за евентуални промени;
в)
анализира периодично и поне веднъж годишно знанията, уменията и опита на членовете на ръководния орган поотделно и на ръководния орган като цяло и докладва на ръководния орган съответно;
г)
периодично прави преглед на политиката на ръководния орган за подбор и назначаване на висши ръководни служители и отправя препоръки към него.
При изпълнението на задълженията си комитетът за подбор на кандидати във възможно най-голяма степен отчита редовно необходимостта да се гарантира, че процесът на вземане на решения на ръководния орган не се влияе от отделно лице или малка група лица по начин, който уврежда интересите на институцията като цяло.
Комитетът за подбор на кандидати може да използва всякакви необходими ресурси, които счита за подходящи, включително консултации с външни експерти, и получава достатъчно финансиране за тази цел.
Настоящият параграф не се прилага, когато съгласно националното право ръководният орган не разполага с компетентност в процеса на подбор и назначаване на който и да било от своите членове.
Член 89
Докладване по държави
1. От 1 януари 2015 г. държавите членки изискват от всяка институция да оповестява ежегодно, по държави членки и по трети държави, в които е установена, следната консолидирана информация за съответната финансова година:
а)
наименование(я), естество на дейностите и географско местоположение;
б)
оборот;
в)
брой на служителите на основа пълно работно време или еквивалентен принцип;
г)
резултат от дейността преди облагане с данък;
д)
данъци върху резултата от дейността;
е)
получени държавни субсидии.
2. Независимо от параграф 1 държавите членки изискват от институциите да оповестят информацията по параграф 1, букви а), б) и в) за първи път на 1 юли 2014 г.
3. До 1 юли 2014 г. всички глобално системно значими институции от ЕС, получили лиценз в Съюза, признати в международен план, подават информацията, посочена в параграф 1, букви г), д) и е), до Комисията поверително. Комисията, след консултация със ЕБО, Европейският орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване и Европейският орган за ценни книжа и пазари извършва обща оценка във връзка с потенциалните отрицателни последици за икономиката от публичното оповестяване на тази информация, включително въздействието върху конкурентоспособността, инвестициите и кредитоспособността и стабилността на финансовата система. Комисията представя доклада си на Европейския парламент и на Съвета най-късно до 31 декември 2014 г.
В случай че в доклада на Комисията бъдат посочени значителни отрицателни последици, тя разглежда възможността за представяне на подходящо законодателно предложение за изменение на посочените в параграф 1 задължения за публично оповестяване и може в съответствие с член 145, буква з да реши да отложи тези задължения. Комисията всяка година прави преглед на необходимостта от продължаване срока на това отлагане.
4. Информацията, посочена в параграф 1, се одитира в съответствие с Директива 2006/43/ЕО и се публикува, ако е възможно, като приложение към годишния финансов отчет или, ако е приложимо - към консолидирания финансов отчет на съответната институция.
5. Доколкото задълженията за оповестяване, посочени в параграф 1, бъдат предвидени в бъдещи законодателни актове на Съюза и неговият обхват надхвърля предвиденото в настоящия член, настоящият член престава да се прилага и съответно се заличава
Член 90
Оповестяване на възвращаемостта на активите
Сред основните показатели, които институциите оповестяват в годишния си доклад, е възвращаемостта на активите, изчислена като нетната им печалба, разделена на общото балансово число.
Член 91
Ръководен орган
1. Членовете на ръководния орган са винаги с достатъчно добра репутация и притежават достатъчно знания, умения и опит за изпълнението на своите задължения. Цялостният състав на ръководния орган следва да отговаря на един достатъчно широк набор от опит. Членовете на ръководния орган отговарят по-специално на изискванията, предвидени в параграфи 2-8:
2. всички членове на ръководния орган посвещават достатъчно време на изпълнението на задълженията си в институцията;
3. броят на директорските длъжности, които може да изпълнява едновременно член на ръководния орган, зависи от конкретните обстоятелства и естеството, мащаба и сложността на дейността на институцията. Освен ако не представляват съответната държава членка, членовете на ръководния орган на институция, която е значима по своя размер, вътрешна организация и естеството,, мащаба и сложността на своите дейности, от 1 юли 2014 г. членовете на нейния управителен орган не заемат едновременно повече от една от следните комбинации директорски длъжности:
а)
една длъжност на изпълнителен директор и две длъжности на директор без изпълнителни функции;
б)
четири длъжности на директор без изпълнителни функции;
4. Следното се смята за една директорска длъжност за целите на параграф 3:
а)
директорските длъжности с изпълнителни или неизпълнителни функции в рамките на една и съща група;
б)
директорските длъжности с изпълнителни или неизпълнителни функции в рамките на:
(i)
институции, които са членки на един и същ механизъм за институционална защита, ако са изпълнени условията, предвидени в член 113, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 575/2013, или
(ii)
предприятия (включително нефинансови субекти), в които институцията държи квалифицирано дялово участие.
5. Директорските длъжности в организации, които не преследват предимно търговски цели не се отчитат за целите на параграф 3.
6. Компетентните органи могат да разрешат на членове на ръководен орган да заемат една допълнителна директорска длъжност с неизпълнителни функции. Компетентните органи редовно информират ЕБО за такива разрешения;
7. Ръководният орган като цяло притежава достатъчно знания, умения и опит, за да може да разбира дейността на институцията, включително главните рискове;
8. Всеки член на ръководния орган действа честно, почтено и независимо, за да прави оценка и да се противопоставя ефективно на решенията на висшето ръководство, ако се наложи, и да упражнява ефективен контрол и наблюдение на вземането на решения на управленско ниво.
9. Институциите отделят достатъчно човешки и финансови ресурси за въвеждане в работата и за обучение на членовете на ръководния орган.
10. Държавите членки или компетентните органи изискват от институциите и съответните комитети за подбор на кандидати да включат широк набор от качества и умения, когато назначават членове в ръководния орган, като за тази цел разработят политика за насърчаване на многообразието в ръководния орган.
11. Компетентните органи събират информацията, оповестена в съответствие с член 435, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 575/2013, и я използват за сравняване на практиките по отношение на многообразието. Компетентните органи предоставят тази информация на ЕБО. ЕБО използва тази информация за сравняване на практиките по отношение на многообразието на равнището на Съюза.
12. ЕБО издава насоки относно следното:
а)
понятието „посвещаване на достатъчно време“ от страна на член на ръководния орган за изпълнението на задълженията му във връзка с конкретните особености и естеството, мащаба и сложността на дейността на институцията;
б)
понятието „подходящи знания, умения и опит“ на ръководния орган като цяло съгласно параграф 7;
в)
понятията „честност, почтеност и независимост“ на членовете на ръководния орган, посочени в параграф 8;
г)
понятието „достатъчни човешки и финансови ресурси“, отделяни за въвеждането в работата и обучението на членовете на ръководния орган, съгласно параграф 9;
д)
понятието „многообразие“, което трябва да се отчита при подбора на членовете на ръководния орган съгласно параграф 10.
ЕБО издава тези насоки до 31 декември 2015 г.
13. Настоящият член не засяга разпоредбите за представителството на служителите и работниците в ръководния орган, предвидени в националното право.
Член 92
Политика за възнагражденията
1. Прилагането на параграф 2 от настоящия член и на членове 93, 94 и 95 се осигурява от компетентните органи за институциите на ниво група, дружество майка и дъщерни дружества, включително за онези, които са установени в офшорни финансови центрове.
2. Компетентните органи гарантират, че при разработване и прилагане на политиката за общите възнаграждения, в т.ч. заплатите и пенсионните права по преценка на работодателя, за категориите персонал, включващи висшето ръководство, поемащите риск служители, служителите с контролни функции, както и всеки служител, чието общо възнаграждение по размер е в същата категория възнаграждения като тези на висшето ръководство и поемащите риск служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия им профил, институциите съблюдават следните принципи по начин и до степен, подходящи за техния размер и вътрешна организация и за естеството, мащаба и сложността на тяхната дейност:
а)
политиката за възнагражденията е съобразена със и насърчава разумното и ефективно управление на риска и не поощрява поемането на риск, който надвишава нивото на допустимия риск за институцията;
б)
политиката за възнагражденията отговаря на стратегията за дейността, целите, ценностната система и дългосрочните интереси на институцията и включва мерки за предотвратяване на конфликтите на интереси;
в)
ръководният орган на институцията в изпълнение на контролните си функции приема и периодично подлага на преглед общите принципи на политиката за възнагражденията и отговоря за контрола на нейното изпълнение;
г)
изпълнението на политиката за възнагражденията се подлага най-малко веднъж годишно на централен и независим вътрешен преглед на спазването на политиките и процедурите във връзка с възнагражденията, приети от ръководния орган в изпълнение на неговите надзорни функции;
д)
служителите с контролни функции са независими от стопанските единици, които контролират, разполагат с необходимите правомощия и получават възнаграждения в зависимост от степента на постигане на целите, свързани с техните функции, независимо от резултатите на стопанските дейности, които те контролират;
е)
възнагражденията на висшите служители, работещи в областта на управлението на риска и спазването на изискванията, се контролират пряко от комитета по възнагражденията, посочен в член 95, или - ако такъв комитет не е създаден - от ръководния орган в контролната му функция;
ж)
в политиката за възнагражденията, като се отчитат националните критерии за определяне на заплатите, се прави ясна разлика между критериите за определяне на:
(i)
основното постоянно възнаграждение, което следва най-вече да отразява съответния професионален опит и организационна отговорност, както е посочено в длъжностната характеристика на служителя като част от условията на трудовия договор; и
(ii)
променливото възнаграждение, което следва да отговаря на устойчиво и съобразено с рисковете изпълнение на задълженията, както и на изпълнение, надхвърлящо изискванията за изпълнение на длъжностната характеристика като част от условията на трудовия договор.
Член 93
Институции, които получават държавна помощ
По отношение на институциите, които получават извънредна държавна помощ, освен принципите по член 92, параграф 2 се прилагат и следните принципи:
а)
променливото възнаграждение е строго ограничено като процент от нетните приходи, когато е несъвместимо с поддържането на стабилна капиталова база и със своевременното прекратяване на държавната помощ;
б)
съответните компетентни органи изискват от институциите да преструктурират възнагражденията по начин, който да е съобразен с необходимостта от стабилно управление на риска и дългосрочен растеж, включително при необходимост да въведат максимални размери за възнагражденията на членовете на ръководния орган на институцията;
в)
на членовете на ръководния орган на институцията не се изплаща променливо възнаграждение, освен ако това не е обосновано.
Член 94
Променливи елементи на възнаграждението
1. По отношение на променливите елементи на възнаграждението, освен принципите по член 92, параграф 2 и при същите условия, се прилагат и следните принципи:
а)
когато възнаграждението е обвързано с резултатите от дейността, неговият общ размер се основава на комбинация от оценките за резултатите на отделното лице и на съответната стопанска единица, както и на цялостните резултати на институцията, като при оценката на резултатите на отделното лице се вземат предвид финансови и нефинансови критерии;
б)
оценката на резултатите се прави за период от няколко години, за да се гарантира, че оценяването се основава на дългосрочните резултати и че действителното заплащане за зависещите от резултатите елементи на възнаграждението обхваща период, отчитащ основния стопански цикъл на кредитната институция, както и нейните стопански рискове;
в)
общият размер на променливото възнаграждение не ограничава способността на институцията да укрепва капиталовата си база;
г)
гарантираното променливо възнаграждение не е съвместимо с разумното управление на риска или с принципа за заплащане според резултатите и не се включва в евентуални планове за възнагражденията;
д)
гарантираното променливо възнаграждение се предоставя по изключение, единствено при назначаването на нови служители и при условие институцията да има стабилна и силна капиталова база, а изплащането му се ограничава до първата година на заетост;
е)
осигурява се подходящ баланс между постоянните и променливите елементи на общото възнаграждение, като постоянният елемент представлява достатъчно голям дял от общото възнаграждение, така че да позволява прилагането на напълно гъвкава политика по отношение на променливите елементи на възнаграждението, включително възможност да не се изплащат променливи елементи на възнаграждението;
ж)
институциите определят подходящи съотношения между постоянните и променливите елементи на общото възнаграждение, като при това се прилагат следните принципи:
i)
Променливите елементи не надхвърлят 100 % от постоянните елементи на общото възнаграждение за всяко лице. Държавите членки могат да определят по-нисък максимален процент.
ii)
Държавите членки могат да дадат възможност на акционерите или собствениците или членовете на институцията да одобряват по-високо максимално ниво на съотношението между постоянните и променливите елементи на възнаграждението, стига цялостното ниво на променливите елементи да не надвишава 200 % от постоянните елементи на общото възнаграждение за всяко лице. Държавите членки могат да определят по-нисък максимален процент.
Всяко одобряване на по-голямо съотношение в съответствие с първа алинея от настоящата подточка се извършва в съответствие с със следната процедура:
-
акционерите, собствениците или членовете на институцията действат въз основа на подробна препоръка на институцията, обосноваваща мотивите за исканото одобрение и неговия обхват, включително засегнатите служители, техните длъжности, както и очакваните последствия във връзка с изискването да се поддържа стабилна капиталова база;
-
акционерите, собствениците или членовете на институцията действат с мнозинство от поне 66 %, при условие да са представени поне 50 % от акциите или от равностойните права на собственост, или в противен случай действат с мнозинство от 75 % от представените права на собственост;
-
институцията уведомява всички акционери, собственици или членове на институцията с разумно предизвестие, че ще бъде искано одобрение съгласно първа алинея на настоящата подточка;
-
институцията информира незабавно компетентния орган за препоръката към своите акционери, собственици или членове, включително за предлаганото по-голямо максимално съотношение и основанията за това, и трябва да е в състояние да докаже пред компетентния орган, че предлаганото по-голямо съотношение не влиза в противоречие със задълженията на институцията съгласно настоящата директива и съгласно Регламент (ЕС) № 575/2013, като се имат предвид по-конкретно задълженията на институцията по отношение на собствения капитал;
-
институцията информира незабавно компетентния орган за решенията на своите акционери, собственици или членове, включително за всяко одобрено по-голямо максимално съотношение съгласно първа алинея от настоящата подточка, а компетентните органи използват получената информация за сравняване на практиките на институциите в това отношение; Компетентните органи предоставят тази информация на ЕБО, който я публикува обобщено за всички държави членки по произход в единен формат на представяне. ЕБО може да разработи насоки за улесняване прилагането на настоящото тире и за осигуряване на последователност на събираната информация.
-
служителите, които са пряко засегнати от посочените в настоящата подточка по-високи максимални нива на променливото възнаграждение, нямат право, ако е приложимо, да упражняват пряко или непряко нито едно от правата на глас, които може да имат като акционери, собственици или членове на институцията.
iii)
Държавите членки могат да дадат възможност на институциите да прилагат посочения във втора алинея на настоящата подточка дисконтов процент по отношение на максимум 25 % от общото променливо възнаграждение, при условие че то се изплаща в инструменти, които са разсрочени за срок, не по-малък от пет години. Държавите членки могат да определят по-нисък максимален процент.
ЕБО изготвя и публикува до 31 март 2014 г. насоки относно приложимия условен дисконтов процент като взема предвид всички фактори от значение, включително процента на инфлацията и риска, като това включва продължителността на разсрочването. Насоките на ЕБО относно дисконтовия процент са насочени най-вече към стимулиране използването на инструменти, които са разсрочени за срок, не по-малък от пет години.
з)
плащанията, свързани с предсрочното прекратяване на договор, отразяват постигнатите с течение на времето резултати, като с тях не се възнаграждава неуспех или некоректно поведение;
и)
възнагражденията, свързани с обезщетение или „откупуване“ по договори за предходна заетост, трябва да са съобразени с дългосрочните интереси на институцията, включително разпоредбите за задържане, отлагане, за резултатите от дейността и възможността за възстановяване на изплатени суми;
й)
измерването на резултатите от дейността, използвано за изчисляване на променливите елементи на възнаграждението или групите от променливи елементи, включва корекция за всички видове настоящи и бъдещи рискове и отчита разходите за капитал и изискваната ликвидност;
к)
при разпределението на променливите елементи на възнаграждението в рамките на институцията се отчитат и всички видове настоящи и бъдещи рискове;
л)
съществена част от променливото възнаграждение, която при всички случаи е поне 50 % от него, се състои в баланса на следните елементи:
i)
акции или равностойни права на собственост в зависимост от правно-организационната форма на съответната институция, или свързани с акции инструменти или равностойни непарични инструменти за институция, чиито ценни книжа не се търгуват на регулиран пазар;
ii)
когато е възможно, други инструменти по смисъла на член 52 или член 63 от Регламент (ЕС) № 575/2013 или други инструменти, които могат да бъдат изцяло конвертирани в инструменти от базовия собствен капитал от първи ред или да бъдат отписани, които във всеки случай отразяват адекватно кредитното качество на институцията като преуспяващо предприятие и са подходящи за използване за целите на променливото възнаграждение.
По отношение на инструментите по настоящата буква се прилага подходяща политика за задържане, целяща постигане на съответствие между стимулите и дългосрочните интереси на институцията. Държавите членки или техните компетентни органи могат да наложат ограничения по отношение на вида и формата на тези инструменти или съответно да забранят определени инструменти. Тази буква се прилага както за частта от променливия елемент на възнаграждението, чието разпределяне е отложено в съответствие с буква м така и за частта от променливия елемент на възнаграждението, чието разпределяне не е отложено;
м)
разпределянето на съществена част от променливия елемент на възнаграждението, която при всички случаи е поне 40 % от него, се отлага за срок, който е не по-кратък от три до пет години и е надлежно съобразен с естеството на стопанската дейност, свързаните с нея рискове и дейността на въпросния служител.
Възнаграждение, платимо при условията на отложено разпределение, се предоставя не по-бързо отколкото на пропорционален принцип. При променлив елемент на възнаграждението с особено голям размер се отлага изплащането на поне 60 % от сумата. Продължителността на срока на отлагане се определя според стопанския цикъл, естеството на стопанската дейност, свързаните с нея рискове и дейността на въпросния служител;
н)
променливото възнаграждение, включително отложената му част, се изплаща или предоставя само ако е оправдано от гледна точка на финансовото положение на институцията като цяло и ако е оправдано въз основа на резултатите, постигнати от институцията, стопанската единица и съответното лице.
Без да се засягат общите принципи на националното договорно и трудово право, общият размер на променливото възнаграждение като цяло значително се съкращава при по-нисък или отрицателен финансов резултат на институцията, като се отчитат както текущите възнаграждения, така и намаленията на изплащаните заработени по-рано суми, в това число чрез мерки като удържане или възстановяване на изплатени суми;
До 100 % от общото променливо възнаграждение подлежи на изискване за удържане или възстановяване на изплатени суми. Институциите определят специални критерии за прилагането на удържането и възстановяването на изплатени суми. Тези критерии включват по-специално случаите, при които служителят:
i)
е имал или е бил отговорен за поведение, което е довело до значителни загуби за институцията,
ii)
не е успял да отговори на съответните норми за пригодност и добро поведение.
о)
пенсионната политика отговаря на стратегията за дейността, целите, ценностната система и дългосрочните интереси на институцията;
Ако служителят напусне институцията преди пенсиониране, пенсионните права по преценка на работодателя се задържат от институцията под формата на посочените в буква л) инструменти за срок от пет години. Когато служителят достигне пенсионна възраст, пенсионните права по преценка на работодателя се изплащат на служителя под формата на посочените в буква л) инструменти, като разпределението се отлага за срок от пет години;
п)
служителите трябва да поемат задължение да не използват лични стратегии за хеджиране или за застраховане, свързано с възнагражденията или отговорността, с цел да намалят ефекта на отчитането на риска, заложено в договореностите за възнаграждението им;
р)
променливото възнаграждение не се изплаща посредством инструменти или методи, които улесняват неспазването на настоящата директива или Регламент (ЕС) № 575/2013.
2. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти във връзка с определянето на категориите инструменти, които отговарят на условията по параграф 1, буква л), подточка ii), както и по отношение на качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институциите, както е посочено в член 92, параграф 2.
ЕБО представя на Комисията тези проекти за регулаторни технически стандарти до 31 март 2014 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 95
Комитет по възнагражденията
1. Компетентните органи гарантират, че институциите, които са значими по своя размер, вътрешна организация и характер, и по мащаба и сложността на своите дейности, създават комитет по възнагражденията. Съставът на комитета по възнагражденията се определя така, че да може да се произнася компетентно и независимо по политиката и практиките за възнагражденията, както и по създадените стимули за управление на риска, капитала и ликвидността.
2. Компетентните органи гарантират, че комитетът по възнагражденията отговаря за изготвянето на решенията относно възнагражденията, включително за решенията, които оказват влияние върху риска и управлението на риска на съответната институция и които трябва да бъдат взети от ръководния орган. Председателят и членовете на комитета по възнагражденията са членове на ръководния орган, които нямат изпълнителна функция в съответната институция. Ако националното право предвижда в ръководния орган да бъдат представени и служителите, комитетът по възнагражденията включва един или повече представители на служителите. При изготвянето на такива решения комитетът по възнагражденията отчита дългосрочните интереси на акционерите, инвеститорите и другите заинтересовани страни в институцията, както и обществения интерес.
Член 96
Поддържане на страница в интернет за корпоративното управление и възнагражденията
Институциите, които поддържат страница в интернет, обясняват в нея как спазват изискванията на членове 88-95.
Раздел III
Процес на надзорен преглед и оценка
Член 97
Надзорен преглед и оценка
1. Като отчитат техническите критерии по член 98, компетентните органи извършват преглед на правилата, стратегиите, процесите и механизмите, въведени от институциите в изпълнение на настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013, и оценяват:
а)
рисковете, на които институциите са или могат да бъдат изложени;
б)
рисковете, които дадена институция създава за финансовата система, като се имат предвид критериите за идентифициране и измерване на системния риск съгласно член 23 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 или съответно препоръките на ЕССР; и
в)
рисковете, идентифицирани чрез стрес тестове, като се отчитат характерът, мащабът и сложността на дейността на съответната институция
2. Обхватът на прегледа и оценката по параграф 1 включва всички изисквания на настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013.
3. Въз основа на прегледа и оценката по параграф 1 компетентните органи определят дали правилата, стратегиите, процесите и механизмите, въведени от институциите, и собственият капитал и ликвидните им активи осигуряват стабилно управление и покритие на техните рискове.
4. Компетентните органи определят честотата и задълбочеността на прегледа и оценката по параграф 1, като имат предвид размера, системното значение, естеството, мащаба и сложността на дейността на съответната институция и като отчитат принципа на пропорционалност. Резултатите от прегледа и оценката се актуализират най-малко веднъж годишно за институциите, които са обхванати от плана за извършване на надзорни проверки по член 99, параграф 2.
5. Държавите членки гарантират, че когато при преглед се установи, че дадена институция може да породи системен риск съгласно член 23 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, компетентните органи информират незабавно ЕБО за резултатите от прегледа.
Член 98
Технически критерии за надзорния преглед и оценка
1. Освен кредитния, пазарния и операционния риск прегледът и оценката, извършвани от компетентните органи в съответствие с член 97, обхващат най-малко:
а)
резултатите от стрес тестовете, извършени съгласно член 177 от Регламент (ЕС) № 575/2013 от институциите, прилагащи вътрешнорейтингов подход;
б)
излагането на риск от концентрация и управлението на този риск от страна на институциите, в т.ч. спазването от тяхна страна на изискванията по четвърта част от Регламент (ЕС) № 575/2013 и по член 81 от настоящата директива;
в)
надеждността, адекватността и начина на прилагане на политиките и процедурите, изпълнявани от институциите за управлението на остатъчния риск, свързан с използването на признати техники за редуциране на кредитния риск;
г)
степента, в която собственият капитал, притежаван от дадена институция във връзка с активите, които е секюритизирала, е достатъчен предвид икономическата същност на трансакцията, включително постигнатата степен на прехвърляне на риска;
д)
експозицията към ликвиден риск, неговото измерване и управление от страна на институцията, в т.ч. разработване на анализи на алтернативни сценарии, управлението на редуциращите риска фактори (по-конкретно размера, състава и качеството на ликвидните буфери), както и ефективни планове за действие при непредвидени обстоятелства;
е)
влиянието на ефектите на диверсификацията и начинът, по който тези ефекти се отчитат от системата за измерване на риска;
ж)
резултатите от стрес тестовете, провеждани от институциите, използващи вътрешен модел за изчисляване на капиталовите изисквания за пазарен риск съгласно част трета, дял IV, глава 5 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
з)
географското местонахождение на експозициите на институциите;
и)
модела на стопанската дейност на институцията;
й)
оценката на системния риск в съответствие с критериите по член 97.
2. За целите на параграф 1, буква д) компетентните органи редовно извършват всеобхватна оценка на цялостното управление на ликвидния риск от страна на институциите и насърчават разработването на стабилни вътрешни методики. При извършването на тези прегледи компетентните органи отчитат ролята на институциите на финансовите пазари. Компетентните органи във всяка държава членка надлежно отчитат и възможното въздействие на своите решения върху стабилността на финансовата система във всички останали засегнати държави членки.
3. Компетентните органи наблюдават всяка институция, за да установят дали е осигурила непряка подкрепа за секюритизация. Ако се установи, че дадена институция е предоставила скрита подкрепа в повече от един случай, компетентният орган взема необходимите мерки, отразяващи нарасналото очакване, че тя ще предоставя подкрепа на своята секюритизация в бъдеще, като по този начин няма да успее да постигне значително прехвърляне на риск.
4. За целите на преценката, която трябва да бъде направена съгласно член 97, параграф 3 от настоящата директива, компетентните органи разглеждат въпроса дали корекциите на остойностяването на позициите или портфейлите в търговския портфейл, предвидени в член 105 от Регламент (ЕС) № 575/2013, дават възможност на институцията да продаде или хеджира позициите си в кратък срок, без да понесе съществени загуби при нормални пазарни условия.
5. В прегледа и оценката, извършвани от компетентните органи, се включва експозицията на институциите към лихвения риск, произтичащ от нетърговска дейност. Изискват се мерки поне за институциите, чиято икономическа стойност е спаднала с повече от 20 % от собствения им капитал в резултат на внезапна и неочаквана промяна на лихвените проценти с 200 базисни пункта или такава промяна, съгласно предвиденото в насоките на ЕБО.
6. В прегледа и оценката, извършвани от компетентните органи, се включва експозицията на институциите към риска от прекомерен ливъридж, който се изразява чрез показателите за прекомерен ливъридж, включващи коефициента на ливъридж, изчисляван съгласно член 429 от Регламент (ЕС) № 575/2013. Когато се определя адекватността на коефициента на ливъридж на институциите и адекватността на правилата, стратегиите, процесите и механизмите, които институциите са въвели за управление на риска от прекомерен ливъридж, компетентните органи вземат предвид модела на стопанската дейност на тези институции.
7. В прегледа и оценката, извършвани от компетентните органи, се включват правилата за управление на институциите, корпоративната им култура и ценности, както и способността на членовете на ръководния им орган да изпълняват задълженията си. При извършването на прегледа и оценката компетентните органи най-малко имат достъп до дневния ред и придружителните документи за заседанията на ръководния орган и комитетите му, както и резултатите от вътрешното или външното оценяване на дейността на ръководния орган.
Член 99
План за извършване на надзорни проверки
1. Компетентните органи приемат поне веднъж годишно план за извършване на надзорни проверки на поднадзорните си институции. В този план се взема предвид процеса на надзорен преглед и надзорна оценка по член 97. Планът съдържа следното:
а)
сведения за начина, по който компетентните органи възнамеряват да изпълняват задачите си и да разпределят ресурсите си;
б)
сведения за институциите, за които се планира да бъдат обект на засилен надзор, и приетите мерки за такъв надзор съгласно параграф 3;
в)
план за инспекции в обектите на институцията, включително клоновете и дъщерните ѝ предприятия, установени в други държави членки, в съответствие с членове 52, 119 и 122.
2. В плановете за извършване на надзорни проверки се включват следните институции:
а)
институциите, за които резултатите от стрес тестовете по член 98, параграф 1, букви а) и ж) и член 100 или резултатите от процеса за надзорен преглед и надзорна оценка по член 97 показват значителни рискове за текущата им финансова стабилност или свидетелстват за нарушаване на изискванията на националните разпоредби за транспониране на настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013;
б)
институциите, които създават системен риск за финансовата система;
в)
всяка друга институция, за която компетентните органи смятат, че е необходима проверка.
3. Когато е уместно съгласно член 97, се предприемат по-специално следните мерки, при необходимост:
а)
увеличаване на броя или честотата на инспекциите на институцията на място;
б)
осигуряване на постоянно присъствие на компетентния орган в институцията;
в)
допълнително или по-често представяне на информация от страна на институцията;
г)
извършване на допълнителни или по-чести прегледи на оперативните или стратегическите планове или плановете за дейността на институцията;
д)
извършване на тематични проверки за наблюдение на конкретни рискове, за които има вероятност да се реализират.
4. Приемането на план за извършване на надзорни проверки от компетентните органи на държавата членка по произход не възпрепятства компетентните органи на приемащата държава членка да провеждат за всеки отделен случай проверки и инспекции на място на дейностите, извършвани от клоновете на институции на тяхна територия в съответствие с член 52, параграф 3.
Член 100
Надзорни стрес тестове
1. Компетентните органи извършват според случая и най-малко веднъж годишно надзорни стрес тестове на поднадзорните си институции за улесняване на процеса за преглед и оценка по член 97.
2. ЕБО издава насоки съгласно член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, за да гарантира, че компетентните органи използват общи методики при извършването на годишните надзорни стрес тестове.
Член 101
Текущ преглед на разрешението за използване на вътрешни подходи
1. Компетентните органи правят редовен преглед и най-малко веднъж на три години, на спазването от страна на институциите на изискванията по отношение на подходите, за които е необходимо разрешение от страна на компетентните органи, преди използване на тези подходи за изчисляване на капиталовите изисквания в съответствие с част три от Регламент (ЕС) № 575/2013. Те обръщат особено внимание на промените в дейността на институцията и прилагането на тези подходи спрямо новите продукти. Когато бъдат установени съществени недостатъци по отношение на обхващането на рисковете от вътрешния подход на дадена институция, компетентните органи осигуряват отстраняването на недостатъците или да предприемат необходимите мерки за ограничаване на последиците от тях, в т.ч. като наложат по-високи мултипликационни коефициенти или изисквания за осигуряване на допълнителен капитал или като предприемат други подходящи и ефективни мерки.
2. Компетентните органи анализират и преценяват по-специално дали институцията използва добре разработени и съвременни техники и практики при тези подходи.
3. Ако по отношение на вътрешен модел за пазарния риск се наблюдават множество случаи на превишения по член 366 от Регламент (ЕС) № 575/2013, които показват, че моделът по начало не е достатъчно точен или вече не е такъв, компетентните органи отнемат разрешението за използване на вътрешния модел или налагат необходимите мерки, за да осигурят бързото усъвършенстване на модела.
4. Ако на дадена институция е разрешено да използва подход, за който се изисква разрешение от компетентните органи, преди използването на такъв подход за изчисляване на капиталовите изисквания в съответствие с част три от Регламент (ЕС) № 575/2013, но институцията вече не отговаря на изискванията за прилагане на този подход, компетентните органи изискват от институцията или да докаже по задоволителен за компетентните органи начин, че неспазването на тези изисквания няма съществен ефект когато е приложимо, в съответствие с Регламент (ЕС) № 575/2013 или да представи план за действие за своевременно възстановяване на спазването на изискванията и да определи срок за изпълнението му. Компетентните органи изискват от институцията да измени плана, ако има вероятност той да не доведе до пълно спазване на изискванията или ако срокът не е подходящ. Ако вероятността институцията да постигне отново спазване на изискванията в подходящ срок е малка и институцията, когато е приложимо, не е представила задоволителни доказателства, че ефектът от неспазването е несъществен, даденото ѝ разрешение да използва подхода се отменя или се ограничава до областите, в които изискванията са спазени или в които в подходящ срок може да се постигне спазване на изискванията.
5. За да насърчава последователното прилагане на адекватни вътрешни подходи в Съюза, ЕБО анализира вътрешните подходи на различните институции, в т.ч. последователността при прилагането на определението за неизпълнение, начина, по който тези институции третират сходни рискове или експозиции.
ЕБО разработва насоки съгласно член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, в които се посочват препоръчителни техники въз основа на анализа.
Компетентните органи се съобразяват с този анализ и тези препоръчителни техники, когато правят преглед на разрешенията за използване на вътрешни подходи, които предоставят на институциите.
Раздел IV
Надзорни мерки и правомощия
Член 102
Надзорни мерки
1. Компетентните органи изискват от дадена институция да предприеме на ранен етап необходимите мерки за преодоляване на съответните проблеми при следните обстоятелства:
а)
когато институцията не отговаря на изискванията на настоящата директива или на Регламент (ЕС) № 575/2013;
б)
когато компетентните органи разполагат с доказателства, че е вероятно институцията да наруши изискванията на настоящата директива или на Регламент (ЕС) № 575/2013 [в рамките на следващите 12 месеца.
2. За целите на параграф 1 правомощията на компетентните органи включват правомощията, посочени в член 104.
Член 103
Прилагане на надзорни мерки спрямо институции със сходен рисков профил
1. Когато компетентните органи определят съгласно член 97, че институции със сходен рисков профил, като например сходни модели на дейност или географско местоположение на експозициите, са или може да бъдат изложени на сходни рискове или създават сходни рискове за финансовата система, те могат да приложат спрямо тези институции посочения в член 97 процес за надзорен преглед и надзорна оценка по сходен или идентичен начин. За тази цел държавите членки гарантират, че компетентните органи разполагат с необходимите правомощия да налагат върху тези институции по сходен или идентичен начин изискванията по настоящата директива и по Регламент (ЕС) № 575/2013, в т.ч. по-специално правомощия за упражняването на надзорни правомощия по членове 104, 105 и 106.
Видовете институции, посочени в първата алинея, могат по-специално да бъдат определени в съответствие с критериите по член 98, параграф 1, буква й).
2. Компетентните органи уведомяват ЕБО, когато прилагат параграф 1. ЕБО наблюдава надзорните практики и издава насоки, с които определя как следва да се извършва оценка на сходните рискове и как може да се осигури съгласувано прилагане на параграф 1 в рамките на Съюза. Тези насоки се приемат съгласно член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 104
Надзорни правомощия
1. За целите на член 97, член 98, параграф 4, член 101, параграф 4, членове 102 и 103 и прилагането на Регламент (ЕС) № 575/2013 компетентните органи разполагат най-малко със следните правомощия:
а)
да изискват от институциите да притежават собствен капитал, надвишаващ изискванията, установени в глава 4 от настоящия дял и в Регламент (ЕС) № 575/2013, във връзка с елементи на риска и рискове, които не попадат в обхвата на член 1 от посочения регламент;
б)
да изискват усъвършенстване на правилата, процесите, механизмите и стратегиите, прилагани в съответствие с членове 73 и 74;
в)
да изискват от институциите да представят план за връщане към спазването на надзорните изисквания съгласно настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013 и да определят срок за изпълнението му, включително усъвършенстване на плана по отношение на обхвата и срока,
г)
да изискват от институциите да следват специална политика за провизиране или третиране на активите чрез капиталовите изисквания;
д)
да ограничават дейността, операциите или мрежата на институциите или да изискват освобождаване от дейности, които създават прекомерен риск за стабилността на институцията;
е)
да изискват редуциране на риска, който е присъщ на дейността, продуктите и системите на институциите;
ж)
да изискват от институциите да ограничат променливите възнаграждения като процент от нетните доходи, когато това е несъвместимо с поддържането на стабилна капиталова база;
з)
да изискват от институциите да използват нетната си печалба за увеличаване на собствения капитал;
и)
да налагат ограничение или забрана върху разпределянето на печалбата или плащането на лихва от институция на акционерите, членовете или държателите на инструменти на допълнителния капитал от първи ред, когато тази забрана не представлява случай на неизпълнение от страна на институцията;
й)
да налагат изисквания за допълнително или по-често предоставяне на информация, в т.ч. относно капиталовата адекватност и ликвидността;
к)
да налагат специални изисквания за ликвидност, включително ограничения върху падежните несъответствия между активите и пасивите;
л)
да изискват разкриване на допълнителна информация.
2. Изискванията за допълнителен собствен капитал по параграф 1, буква а) се налагат от компетентните органи най-малко когато:
а)
институция не спазва изискванията по членове 73и 74 от настоящата директива или по член 393 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
б)
рисковете или елементите на рисковете не са покрити от изискванията за собствения капитал, установени в глава 4 от настоящия дял или Регламент (ЕС) № 575/2013;
в)
малко вероятно е прилагането единствено на други административни мерки да подобри правилата, процесите, механизмите и стратегиите в достатъчна степен в подходящ срок;
г)
прегледът по член 98, параграф 4 или член 101, параграф 4 разкрива, че неспазването на изискванията за прилагане на съответния подход има вероятност да доведе до неадекватни капиталови изисквания;
д)
има вероятност рисковете да са подценени, независимо от спазването на приложимите изисквания на настоящата директива и на Регламент (ЕС) № 575/2013; или
е)
институция докладва на компетентния орган в съответствие с член 377, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 575/2013, че резултатите от стрес теста по посочения член съществено надвишават капиталовото ѝ изискване за портфейла ѝ за корелационно търгуване.
3. За да определят подходящия размер на собствения капитал въз основа на прегледа и оценката, извършени в съответствие с раздел III, компетентните органи преценяват дали е необходимо да се наложи към капиталовото изискване допълнително капиталово изискване, за да се обхванат рисковете, на които е изложена или може да бъде изложена институцията, като вземат предвид следното:
а)
количествените и качествените аспекти на посочения в член 73 процес на институцията за оценяване;
б)
правилата, процесите и механизмите на институцията по член 74;
в)
резултатите от прегледа и оценката, извършени в съответствие с член 97 или член 101;
г)
оценката на системния риск.
Член 105
Специални изисквания за ликвидност
За да определят подходящия размер на изискванията за ликвидност въз основа на прегледа и оценката, извършени в съответствие с раздел III, компетентните органи преценяват дали е необходимо да се наложи специално изискване за ликвидност, за да се обхванат рисковете във връзка с ликвидността, на които е изложена или може да бъде изложена институцията, като вземат предвид следното:
а)
конкретният модел на стопанска дейност на институцията;
б)
правилата, процесите и механизмите на институцията по раздел II и по-специално по член 86;
в)
резултатите от прегледа и оценката, извършени в съответствие с член 97;
г)
системният ликвиден риск, който застрашава целостта на финансовите пазари на засегнатата държава членка.
По-специално, без да се засяга член 67, компетентните органи следва да разгледат необходимостта от прилагане на административни санкции и други административни мерки, включително пруденциални такси, чиято степен най-общо зависи от несъответствието между действителната ликвидна позиция на дадена институция и всички изисквания за ликвидност и стабилно финансиране, установени на национално равнище или на равнището на Съюза.
Член 106
Специални изисквания за публикуване
1. Държавите членки предоставят на компетентните органи правомощията да изискват от институциите:
а)
да публикуват информацията по осма част от Регламент (ЕС) № 575/2013 повече от веднъж годишно и да определят срокове за публикуването ѝ;
б)
да използват специални средства и места за оповестяване на информацията, различни от финансовите отчети;
2. Държавите членки предоставят на компетентните органи правомощията да изискват от предприятията майки ежегодно да публикуват - в пълен вид или чрез препратки към равностойна информация - описание на правната си структура и управленската и организационна структура на групата институции съгласно член 14, параграф 3, член 74, параграф 1 и член 109, параграф 2.
Член 107
Съгласуваност на надзорните прегледи, оценки и надзорните мерки
1. Компетентните органи информират ЕБО за:
а)
начина на функциониране на процеса за извършване на преглед и оценка по член 97;
б)
методологията, по която се вземат решенията, посочени в членове, 98, 100, 101, 102, 104 и 105 въз основа на посочения в буква а) процес.
ЕБО прави оценка на информацията, представена от компетентните органи с цел постигане на последователност в надзорния преглед и процеса на оценка. Той може да поиска допълнителна информация от компетентните органи, за да завърши своята оценка на пропорционална основа, в съответствие с член 35 от Регламента Регламент (ЕС) № 1093/2010.
2. ЕБО ежегодно представя пред Европейския парламент и Съвета доклад за степента на сближаване между държавите членки по отношение на прилагането на настоящата глава.
За да повиши степента на сближаване, ЕБО извършва партньорски проверки в съответствие с член 30 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
3. ЕБО издава насоки за компетентните органи в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, с които по начин, съобразен с размера, структурата и вътрешната организация на институциите, както и с естеството, мащаба и сложността на техните дейности, допълнително уточнява общи процедури и методологии за процеса на надзорен преглед и оценка, посочен в параграф 1 от настоящия член и в член 97, както и за оценката на организацията и третирането на рисковете по членове 75-87, по-специално свързаните с риска от концентрация съгласно член 81.
Раздел V
Ниво на прилагане
Член 108
Процедура за оценка на вътрешната капиталова адекватност
1. Компетентните органи изискват от всяка институция, която не е нито дъщерно предприятие в държавата членка, в която е лицензирана и в която е обект на надзор, нито предприятие майка, и от всяка институция, която не е включена в консолидацията по член 19 от Регламент (ЕС) № 575/2013, да изпълняват задълженията по член 73 от настоящата директива на индивидуална основа.
Компетентните органи могат да отменят изискванията по член 73 от настоящата директива по отношение на дадена кредитна институция, в съответствие с член 10 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
Когато компетентните органи отменят прилагането на капиталовите изисквания на консолидирана основа съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 575/2013, изискванията по член 73 от настоящата директива се прилагат на индивидуална основа.
2. Компетентните органи изискват от институциите майки в дадена държава членка в степента и по начина, описани в първа част, дял II, глава 2, раздели 2 и 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, да изпълняват задълженията, предвидени в член 73 от настоящата директива на консолидирана основа.
3. Компетентните органи изискват от институциите, контролирани от финансов холдинг майка или финансов холдинг майка със смесена дейност в дадена държава членка в степента и по начина, описани в първа част, дял II, глава 2, раздели 2 и 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, да изпълняват задълженията по член 73 от настоящата директива въз основа на консолидираното състояние на съответния финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност.
Когато в дадена държава членка повече от една институция се контролират от финансов холдинг майка или финансов холдинг майка със смесена дейност, първата алинея се прилага само спрямо институцията, върху която се упражнява надзор на консолидирана основа в съответствие с член 111.
4. Компетентните органи изискват от дъщерните институции да изпълняват изискванията по член 73 на подконсолидирана основа, ако тези институции или предприятието майка, когато то е финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност, притежават институция, финансова институция или дружество за управление на активи съгласно определението по член 2, параграф 5 от Директива 2002/87/ЕО като дъщерно предприятие в трета държава или имат дялово участие в такова предприятие.
Член 109
Правила, процедури и механизми на институциите
1. Компетентните органи изискват от институциите да изпълняват задълженията, установени в раздел II от настоящата глава, на индивидуална основа, освен ако компетентните органи не използват дерогацията, предвидена в член 7 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
2. Компетентните органи изискват от предприятията майки и дъщерните предприятия, обхванати от настоящата директива, да изпълняват задълженията, предвидени в раздел II от настоящата глава, на консолидирана или подконсолидирана основа, да осигуряват последователност и висока степен на интеграция на своите правила, процеси и механизми, изисквани съгласно раздел II от настоящата глава, и да осигуряват възможност за представяне на всякакви данни и информация, от значение за целите на надзора. По-конкретно, те гарантират, че предприятията майки и дъщерните предприятия, които са обхванати от настоящата директива, въвеждат такива правила, процеси и механизми и в дъщерните си предприятия, които не са обхванати от настоящата директива. Освен това тези правила, процеси и механизми са последователни и добре интегрирани, а въпросните дъщерни предприятия също са в състояние да представят всякакви данни и информация, от значение за целите на надзора.
3. Произтичащите от раздел II от настоящата глава задължения за дъщерните предприятия, които сами по себе си не са обхванати от настоящата директива, не се прилагат, ако институцията майка от ЕС или институциите, контролирани от финансов холдинг майка от ЕС или финансов холдинг майка от ЕС със смесена дейност, могат да докажат пред компетентните органи, че прилагането на раздел II е незаконосъобразно съгласно законодателството на съответната трета държава, в която е установено дъщерното предприятие.
Член 110
Преглед и оценка и надзорни мерки
1. Компетентните органи следват процеса на извършване на прегледи и оценки съгласно раздел III от настоящата глава и прилагат надзорните мерки съгласно раздел IV от настоящата глава в зависимост от нивото на прилагане на изискванията на Регламент (ЕС) № 575/2013 съгласно част първа, дял II от същия регламент.
2. Когато компетентните органи отменят прилагането на капиталовите изисквания на консолидирана основа, съгласно предвиденото в член 15 от Регламент (ЕС) № 575/2013, изискванията по член 97 от настоящата директива се прилагат за надзора върху инвестиционните посредници на индивидуална основа.
ГЛАВА 3
Надзор на консолидирана основа
Раздел I
Принципи за упражняване на надзор на консолидирана основа
Член 111
Определяне на консолидиращия надзорник
1. Когато едно предприятие майка е институция майка в държава членка или институция майка от ЕС, надзорът на консолидирана основа се упражнява от компетентните органи, които са издали лиценза.
2. Когато предприятието майка на дадена институция, е финансов холдинг майка или финансов холдинг майка със смесена дейност в държава членка, или финансов холдинг майка от ЕС, или финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС, надзорът на консолидирана основа се упражнява от компетентните органи, които са издали лиценза.
3. Когато институциите, получили лиценз в две или повече държави членки, имат за предприятие майка един и същ финансов холдинг, един и същ финансов холдинг майка със смесена дейност в държава членка, един и същ финансов холдинг майка от ЕС или един и същ финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС, надзорът на консолидирана основа се упражнява от компетентните органи за институцията, получила лиценз в държавата членка, в която е учреден финансовият холдинг или финансовият холдинг със смесена дейност.
Когато предприятия майки на институции, получили лиценз в две или повече държави членки, обхващат повече от един финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност с главни управления в различни държави членки и във всяка от тези държави има кредитна институция, надзорът на консолидирана основа се осъществява от компетентния орган за кредитната институция с най-голямо балансово число.
4. Когато няколко институции, получили лиценз в Съюза, имат за свое предприятие майка един и същ финансов холдинг или един и същ финансов холдинг със смесена дейност и никоя от тези институции не е получила лиценз в държавата членка, в която е учреден финансовият холдинг или финансовият холдинг със смесена дейност, надзорът на консолидирана основа се упражнява от компетентния орган, който е издал лиценза на кредитната институция с най-голямо балансово число, която за целите на настоящата директива се счита за институцията, контролирана от финансов холдинг майка от ЕС или финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС.
5. В особени случаи компетентните органи могат по общо съгласие да се откажат от критериите по параграфи 3 и 4, ако тяхното прилагане би било нецелесъобразно, като се вземат предвид институциите и относителната значимост на техните дейности в различни държави, и да определят друг компетентен орган, който да упражнява надзор на консолидирана основа. В такива случаи преди да вземат решение, компетентните органи дават съответно на институцията майка от ЕС, на финансовия холдинг майка от ЕС, на финансовия холдинг майка със смесена дейност от ЕС или на институцията с най-голямо балансово число възможност да изрази своето мнение по това решение.
6. Компетентните органи уведомяват Комисията и ЕБО за всяко споразумение, попадащо в приложното поле на параграф 5.
Член 112
Координиране на надзорната дейност от страна на консолидиращия надзорник
1. В допълнение към задълженията, наложени от настоящата директива и от Регламент (ЕС) № 575/2013, консолидиращият надзорник изпълнява следните задачи:
а)
съгласуване на събирането и разпространението на относима или съществена информация в условията на действащо предприятие и в извънредни ситуации;
б)
в сътрудничество със съответните компетентни органи - планиране и координиране на надзорната дейност в условията на действащо предприятие, включително във връзка с посочените в дял VII, глава 3 дейности;
в)
планиране и координиране на надзорната дейност в сътрудничество със съответните компетентни органи, а при необходимост и с централните банки от ЕСЦБ, при подготовката за и по време на извънредни ситуации, в т.ч. при неблагоприятно развитие на положението в институции или на финансовите пазари, като използват, доколкото е възможно, съществуващите канали за комуникация с цел улесняване на управлението на кризи.
2. В случаите, когато консолидиращият надзорник не изпълни задачите, посочени в параграф 1, или когато компетентните органи не сътрудничат на консолидиращия надзорник в степента, необходима за изпълнението на задачите, посочени в параграф 1, всеки един от съответните компетентни органи може да отнесе въпроса до ЕБО и да поиска съдействието му съгласно член 19 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ЕБО може също да подпомага компетентните органи в случай на разногласие във връзка с координацията на надзорните дейности по настоящия член по собствена инициатива в съответствие с член 19, параграф 1, втора алинея от посочения регламент.
3. Планирането и координирането на надзорната дейност по параграф 1, буква в) от настоящия член, включват извънредните мерки, посочени в член 117, параграф 1, буква г) и член 117, параграф 4, буква б), както и изготвяне на съвместни оценки, изпълнение на планове за непредвидени обстоятелства и информиране на обществеността.
Член 113
Съвместни решения относно пруденциалните изисквания, отнасящи се до конкретна институция
1. Консолидиращият надзорник и компетентните органи, на които е възложен надзорът на дъщерни предприятия на институция майка от ЕС или на финансов холдинг майка или финансов холдинг майка със смесена дейност в държава членка на ЕС, полагат всички възможни усилия да постигнат съвместно решение:
а)
относно прилагането на членове 73 и 97 за определяне на адекватността на консолидираното ниво на собствения капитал на група институции по отношение на финансовото състояние и рисковия профил на тази група, както и на изискуемото ниво на собствения капитал за прилагането на член 104, параграф 1, буква а) към всеки субект от групата институции и на консолидирана основа;
б)
относно мерките за третиране на всички важни въпроси и съществени констатации, свързани с надзора върху ликвидността, както и с адекватността на организацията и третирането на рисковете съгласно изискванията на член 86 и във връзка с необходимостта от специфични за конкретната институция изисквания за ликвидност в съответствие с член 105 от настоящата директива.
2. Съвместните решения, посочени в параграф 1, се постигат:
а)
за целите на параграф 1, буква а) - в срок от четири месеца след като консолидиращият надзорник представи на останалите заинтересовани компетентни органи доклад, съдържащ оценка на риска на групата институции, в съответствие с членове 73 и 97, и член 100, параграф 1, буква а);
б)
за целите на параграф 1, буква б) - в срок от един месец след като консолидиращият надзорник представи доклад, съдържащ оценка на профила на ликвидния риск на групата институции, в съответствие с членове 86 и 105.
В съвместните решения се отчита надлежно и оценката на риска по отношение на дъщерните предприятия, извършена от съответните компетентни органи в съответствие с членове 73 и 97.
Съвместните решения се оформят в документ, съдържащ пълните мотиви, който се предава от консолидиращия надзорник на институцията майка от ЕС. В случай на разногласие, по искане на някой от останалите заинтересовани компетентни органи консолидиращият надзорник се консултира с ЕБО. Консолидиращият надзорник може да се допита до ЕБО и по собствена инициатива.
3. Ако компетентните органи не достигнат до съвместно решение в рамките на сроковете, посочени в параграф 2, решението относно прилагането на членове 73, 86 и 97, член 104, параграф 1, буква а) и член 105 се взема на консолидирана основа от консолидиращия надзорник след надлежно отчитане на оценката на риска на дъщерните предприятия, извършена от съответните компетентни органи. Ако в края на срока по параграф 2 някой от заинтересованите компетентни органи е отнесъл въпроса до ЕБО в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, консолидиращият надзорник отлага вземането на решение и изчаква решението, което ЕБО може да вземе в съответствие с член 19, параграф 3 от посочения регламент, и взема своето решение в съответствие с решението на ЕБО. Сроковете по параграф 2 се считат за периоди за съгласуване по смисъла на Регламент (ЕС) № 1093/2010. ЕБО взема своето решение в срок от един месец. Въпросът не може да бъде отнесен до ЕБО след изтичане на съответния четиримесечен или едномесечен срок, или след като е постигнато съвместно решение.
Решението относно прилагането на членове 73, 86, 97, член 104, параграф 1, буква а) и член 105 се взема от съответните компетентни органи, отговарящи за надзора върху дъщерни предприятия на институция майка от ЕС, или на финансов холдинг майка от ЕС или на финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС, на индивидуална или подконсолидирана основа, след надлежно отчитане на становищата и резервите, изразени от консолидиращия надзорник. Ако към края на който е да е срок, посочен в параграф 2, някой от заинтересованите компетентни органи е отнесъл въпроса до ЕБО в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, компетентните органи отлагат вземането на решение и изчакват решението, което ЕБО взема в съответствие с член 19, параграф 3 от посочения регламент, и вземат своето решение в съответствие с решението на ЕБО. Сроковете по параграф 2 се считат за срокове за помиряване по смисъла на посочения регламент. ЕБО взема своето решение в срок от един месец. Въпросът не може да бъде отнесен до ЕБО след изтичане на съответния четиримесечен или едномесечен срок, или след постигане на съвместно решение.
Решенията се оформят в документ, съдържащ пълните мотиви и вземат предвид оценката на риска, както и становищата и резервите на другите компетентни органи, изразени в посочените в параграф 2 срокове. Консолидиращият надзорник предоставя документа на всички заинтересовани компетентни органи и на институцията майка от ЕС.
Когато е проведена консултация с ЕБО, всички компетентни органи вземат предвид неговото експертно мнение и мотивират всяко значително отклонение от това мнение.
4. Съвместните решения съгласно параграф 1 и решенията съгласно параграф 3, взети от компетентните органи при липса на съвместно решение, се признават за определящи и се прилагат от компетентните органи в съответните държави членки.
Съвместните решения по параграф 1, както и всяко решение, взето при липса на съвместно решение в съответствие с параграф 3, се актуализират ежегодно или, при извънредни обстоятелства, при положение че компетентен орган, отговарящ за надзора върху дъщерни предприятия на институция майка от ЕС или на финансов холдинг майка от ЕС или финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС, отправи писмено и надлежно обосновано искане към консолидиращия надзорник за актуализиране на решението относно прилагането на член 104, параграф 1, буква а) и член 105. В последния случай актуализирането може да бъде разгледано на двустранна основа от консолидиращия надзорник и компетентния орган, отправил искането.
5. ЕБО разработва проекти за технически стандарти за изпълнение с цел осигуряване на еднакви условия на прилагане на посочения в настоящия член процес на вземане на съвместни решения във връзка с прилагането на членове 73, 86 и 97, член 104, параграф 1, буква а) и член 105, с оглед на улесняване на вземането на съвместни решения.
ЕБО представя на Комисията тези проекти за технически стандарти за изпълнение до 1 юли 2014 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 114
Изисквания за информация при извънредни ситуации
1. Когато възникне извънредна ситуация, включително ситуация, описана в член 18 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 или ситуация на неблагоприятно развитие на пазарите, която би могла евентуално да застраши ликвидността на пазара и стабилността на финансовата система в някоя от държавите членки, в които са лицензирани субекти от дадена група или са установени посочените в член 51 значими клонове, консолидиращият надзорник, при условията на глава 1, раздел 2 и когато е приложимо - на членове 54 и 58 от Директива 2004/39/ЕО, информира възможно най-бързо за това ЕБО и органите по член 58, параграф 4 и член 59, като им предоставя цялата информация от значение за изпълнението на техните задачи. Тези задължения се прилагат за всички компетентни органи.
Ако на централна банка от ЕСЦБ стане известна ситуация, предвидена в първата алинея, тя възможно най-бързо информира за това компетентните органи, посочени в член 112, и ЕБО.
Компетентният орган и органът, посочен в член 58, параграф 4, използват, доколкото е възможно, съществуващите канали за връзка.
2. Когато консолидиращият надзорник се нуждае от информация, която вече е била предоставена на друг компетентен орган, той се свързва с него, когато това е възможно, за да се предотврати дублиране на докладването на различните органи, участващи в надзора.
Член 115
Правила за координация и сътрудничество
1. За да се улесни и утвърди ефективен надзор, консолидиращият надзорник и другите компетентни органи въвеждат писмени правила за координация и сътрудничество.
Съгласно тези правила, на консолидиращия надзорник могат да бъдат възложени допълнителни задачи, както и да бъдат уточнени процедури за процеса на вземане на решения и за сътрудничество с други компетентни органи.
2. Компетентните органи, които отговарят за издаване на лиценз на дъщерното предприятие на предприятие майка, което е институция, могат чрез двустранно споразумение в съответствие с член 28 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 да делегират своите надзорни отговорности на компетентните органи, които са издали лиценз и упражняват надзор върху предприятието майка, така че те да поемат отговорността за надзора върху дъщерното предприятие в съответствие с настоящата директива. ЕБО се информира за съществуването и съдържанието на такива споразумения. Той препраща тази информация до компетентните органи на другите държави членки и до Европейския банков комитет.
Член 116
Колегии от надзорни органи
1. Консолидиращият надзорник създава колегии от надзорни органи за улесняване на изпълнението на задачите, посочени в членове 112, 113 и член 114, параграф 1, и при спазване на изискванията за поверителност по параграф 2 на настоящия член и на правото на Съюза осигурява при нужда необходимата координация и сътрудничество със съответните надзорни органи на трети държави.
ЕБО допринася за насърчаването и наблюдението на ефикасната, ефективна и последователна работа на колегиите от надзорни органи, посочени в настоящия член, в съответствие с член 21 от Регламент (ЕС) № 1093/2010. За целта ЕБО взема участие в работата по целесъобразност и бива считан за компетентен орган за тази цел.
Колегиите от надзорни органи осигуряват рамка, в която консолидиращият надзорник, ЕБО и останалите заинтересовани компетентни органи изпълняват следните задачи:
а)
обмен на информация помежду им и с ЕБО в съответствие с член 21 от Регламент (ЕС) № 1093/2010;
б)
постигане на съгласие по възлагане на задачи и съответно делегиране на отговорности на доброволна основа;
в)
определяне на плановете за извършване на надзорни проверки, посочени в член 99, на основата на оценка на риска на групата в съответствие с член 97;
г)
увеличаване на ефективността на надзора чрез премахване на излишното дублиране на надзорни изисквания, включително във връзка с исканията за информация, посочени в член 114 и член 117, параграф 3;
д)
последователно прилагане на предвидените в настоящата директива и в Регламент (ЕС) № 575/2013 пруденциални изисквания по отношение на всички субекти в рамките на група институции, без да се засягат възможностите и правото на преценка, предоставени съгласно законодателството на Съюза;
е)
прилагане на член 112, параграф 1, буква в), при отчитане на дейността на други форуми, които могат да бъдат създадени в тази област.
2. Компетентните органи, които участват в колегиите от надзорни органи, и ЕБО работят в тясно сътрудничество. Изискванията за поверителност, предвидени в глава 1, раздел II от настоящата директива и в членове 54 и 58 от Директива 2004/39/ЕО, не възпрепятстват обмена на поверителна информация между компетентните органи в рамките на колегиите от надзорни органи. Създаването и дейността на колегиите от надзорни органи не засягат правата и отговорностите на компетентните органи, предвидени в настоящата директива и в Регламент (ЕС) № 575/2013.
3. Създаването и дейността на колегиите се основават на писмени правила, посочени в член 115, които се определят от консолидиращия надзорник след консултации със съответните компетентни органи.
4. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти с цел определяне на общите условия на работа на колегиите от надзорни органи.
ЕБО предоставя на Комисията тези проекти за регулаторни технически стандарти до 31 декември 2014 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
5. ЕБО разработва проекти за технически стандарти за изпълнение с цел определяне на оперативното функциониране на колегиите от надзорни органи.
ЕБО предоставя на Комисията тези проекти за технически стандарти за изпълнение до 31 декември 2014 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
6. В колегиите от надзорни органи могат да участват компетентните органи, отговарящи за надзора върху дъщерните предприятия на кредитна институция майка от ЕС или на финансов холдинг майка от ЕС, или на финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС, и компетентните органи на приемащата държава членка, в която са установени значими клонове, както е посочено в член 51, а съответно и централните банки от ЕСЦБ, както и в съответните случаи - надзорните органи на трети държави при спазване на изисквания за поверителност, които по мнението на всички компетентни органи са еквивалентни на изискванията по глава 1, раздел II от настоящата директива и когато е приложимо - по членове 54 и 58 от Директива 2004/39/ЕО.
7. Консолидиращият надзорник председателства заседанията на колегията и решава кои компетентни органи да участват в дадено заседание или дейност на колегията. Консолидиращият надзорник предварително предоставя на всички членове на колегията цялата информация във връзка с организирането на заседанията, основните въпроси за обсъждане и дейностите, които предстои да се разглеждат. Консолидиращият надзорник предоставя своевременно на всички членове на колегията и цялата информация във връзка с предприетите на тези заседания действия или реализираните мерки.
8. В решението на консолидиращия надзорник се отчита значението за тези органи на надзорната дейност, която предстои да бъде планирана или координирана, по-специално възможното въздействие върху стабилността на финансовата система в съответните държави членки, посочено в член 7, и върху задълженията, посочени в член 51, параграф 2.
9. В съответствие с изискванията за поверителност по глава 1, раздел II от настоящата директива и когато е приложимо - с членове 54 и 58 от Директива 2004/39/ЕО, консолидиращият надзорник информира ЕБО за дейността на колегията от надзорни органи, включително при извънредни ситуации, и съобщава на ЕБО цялата информация от особено значение за постигане на целите на сближаването в областта на надзора.
В случай на разногласие между компетентните органи относно работата на колегиуми от надзорни органи всеки от съответните компетентни органи може да отнесе въпроса до ЕБО и да поиска неговото съдействие в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ЕБО може и по собствена инициатива да подпомага компетентните органи в случай на разногласие относно работата на колегиуми от надзорни органи - съгласно настоящия член и в съответствие с член 19, параграф 1, втора алинея от посочения регламент.
Член 117
Задължения за сътрудничество
1. Компетентните органи поддържат тясно сътрудничество помежду си. Те взаимно си предоставят информация, която е съществена или относима във връзка с изпълнението на надзорните задачи на другите органи съгласно настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013. В това отношение компетентните органи предоставят при поискване цялата относима информация, както и да предоставят по собствена инициатива цялата съществена информация.
Компетентните органи си сътрудничат с ЕБО за целите на настоящата директива и на Регламент (ЕС) № 575/2013, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Компетентните органи предоставят на ЕБО цялата необходима информация за изпълнение на задълженията му съгласно настоящата директива, съгласно Регламент (ЕС) № 575/2013 и съгласно Регламент (ЕС) № 1093/2010, в съответствие с член 35 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Информацията, посочена в първа алинея, се счита за съществена, ако може да окаже съществено влияние върху оценката на финансовата стабилност на дадена институция или финансова институция в друга държава членка.
По-специално, консолидиращите надзорници на институции майки от ЕС и институции, контролирани от финансови холдинги майки от ЕС или от финансови холдинги майки със смесена дейност от ЕС, предоставят цялата относима информация на компетентните органи в други държави членки, които упражняват надзор върху дъщерните предприятия на тези предприятия майки. При определяне на обхвата на относимата информация се взема предвид значението на тези дъщерни предприятия във финансовата система на съответните държави членки.
Съществената информация, посочена в първа алинея, трябва да включва по-конкретно следните елементи:
а)
идентифициране на правната структура и структурата на управление на групата, в т.ч. организационната структура, която обхваща всички регулирани и нерегулирани субекти, нерегулирани дъщерни предприятия и значими клонове, принадлежащи на групата, предприятията майки, в съответствие с член 14, параграф 3, член 74, параграф 1 и член 109, параграф 2, както и на компетентните органи на регулираните субекти в групата;
б)
процедури за събиране на информация от институциите в дадена група и за проверяване на тази информация;
в)
неблагоприятни промени в институциите или в други субекти от дадена група, които биха могли да засегнат сериозно институциите;
г)
значителни санкции и извънредни мерки, предприети от компетентните органи в съответствие с настоящата директива, включително налагането на специално капиталово изискване съгласно член 104 и налагането на всякакви ограничения за използване на усъвършенствания подход за измерване при изчислението на задължителния собствен капитал съгласно член 312, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
2. Компетентните органи могат да отнесат към ЕБО следните случаи:
а)
когато компетентен орган не е съобщил съществена информация,
б)
когато искане за сътрудничество, по-специално за обмен на относима информация, е било отхвърлено или по него не са били предприети действия в разумен срок.
Без да се засяга член 258 от ДФЕС, ЕБО може да предприеме действия в съответствие с правомощията, които са му предоставени с член 19 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
ЕБО може и по собствена инициатива да подпомага компетентните органи при развиването на последователни практики за сътрудничество - в съответствие с член 19, параграф 1, втора алинея от посочения регламент.
3. Винаги когато това е възможно, компетентните органи, които отговарят за надзора на институции, контролирани от институция майка от ЕС, се свързват с консолидиращия надзорник, когато се нуждаят от информация относно прилагането на подходите и методиките, определени в настоящата директива и в Регламент (ЕС) № 575/2013, за която има вероятност вече да е на разположение на консолидиращия надзорник.
4. Преди да вземат решенията си - когато тези решения са от значение за надзорните задачи на други компетентни органи - съответните компетентни органи се консултират взаимно по изложените по-долу въпроси:
а)
промени в акционерната, организационната или управленска структура на кредитни институции от дадена група, за които се изисква одобрение или разрешение от компетентните органи; и
б)
значителни санкции или извънредни мерки, предприети от компетентните органи, включително налагането на конкретно капиталово изискване съгласно член 104 и налагането на всякакви ограничения за използване на усъвършенствани подходи за измерване при изчислението на капиталовото изискване съгласно член 312, параграф 2 Регламент (ЕС) № 575/2013.
За целите на буква б) винаги се провеждат консултации с консолидиращия надзорник.
Даден компетентен орган обаче може да вземе решение да не провежда консултации с други компетентните органи в спешни случаи или когато такива консултации могат да застрашат ефективността на неговото решение. В такива случаи компетентният орган незабавно информира другите компетентни органи след като вземе своето решение.
Член 118
Проверка на информацията, отнасяща се до субекти в други държави членки
Когато при прилагането на настоящата директива и Регламент (ЕС) № 575/2013 компетентните органи на дадена държава членка желаят в конкретни случаи да проверят информацията за дадена институция, финансов холдинг, финансов холдинг със смесена дейност, финансова институция, предприятие за спомагателни услуги, холдинг със смесена дейност, дъщерно предприятие по член 125 или дъщерно предприятие по член 119, параграф 3, намиращи се в друга държава членка, те отправят искане към компетентните органи на съответната държава членка да извършат проверката. Органите, получили такова искане, реагират в рамките на своите правомощия или като сами извършват проверката, или като дадат възможност на отправилите искането органи да я извършат, или като дадат възможност да я извърши одитор или експерт. Ако желае, отправилият искането компетентен орган може да участва в проверката, когато не я провежда самостоятелно.
Раздел II
Финансови холдинги, финансови холдинги със смесена дейности холдинги със смесена дейност
Член 119
Включване на холдинги в консолидирания надзор
1. Държавите членки приемат всички необходими мерки за включване, когато това е уместно, на финансовите холдинги и финансовите холдинги със смесена дейност в консолидирания надзор.
2. Когато дъщерно предприятие, което е институция не е включено в надзора на консолидирана основа в някой от случаите, предвидени в член 19 от Регламент (ЕС) № 575/2013, компетентните органи на държавата членка, в която се намира дъщерното предприятие, могат да поискат от предприятието майка информация, която може да улесни надзора им върху това дъщерното предприятие.
3. Държавите членки оправомощават своите компетентни органи, отговарящи за упражняване на надзор на консолидирана основа, да искат от дъщерните предприятия на институция, финансов холдинг, или финансов холдинг със смесена дейност, които не са включени в обхвата на надзора на консолидирана основа, информацията по член 122. В такъв случай се прилагат процедурите за предаване и проверка на информация, предвидени в посочения член.
Член 120
Надзор върху финансовите холдинги със смесена дейност
1. Когато спрямо финансов холдинг със смесена дейност са приложими равностойни разпоредби по настоящата директива и по Директива 2002/87/ЕО, по-специално във връзка с рисково-базиран надзор, консолидиращият надзорник може след консултация с компетентните органи, отговарящи за надзора върху дъщерните предприятия, да прилага спрямо въпросния финансов холдинг със смесена дейност само Директива 2002/87/ЕО.
2. Когато спрямо финансов холдинг със смесена дейност са приложими равностойни разпоредби по настоящата директива и по Директива 2009/138/ЕО, по-специално по отношение на рисково-базиран надзор, консолидиращият надзорник може по споразумение с компетентния орган, отговарящ за надзора на групова основа в застрахователния сектор, да прилага спрямо този финансов холдинг със смесена дейност само разпоредбите на настоящата директива, отнасяща се до най-значимия финансов сектор съгласно определението по член 3, параграф 2 от Директива 2002/87/ЕО.
3. Консолидиращият надзорник информира ЕБО и ЕОЗППЕ за решенията, които се вземат съгласно параграфи 1 и 2.
4. С помощта на Съвместния комитет по член 54 от Регламенти (ЕС) № 1093/2010, (ЕС) № 1094/2010 и (ЕС) № 1095/2010 ЕБО, ЕОЗППЕ и ЕОЦКП разработват насоки, чиято цел е сближаване на надзорните практики, и в срок от три години след приемането на тези насоки разработват проекти за регулаторни технически стандарти за същата цел.
На Комисията се делегира правомощието за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 121
Квалификация на директорите
Държавите членки изискват членовете на ръководния орган на финансовия холдинг или на финансовия холдинг със смесена дейност да бъдат с достатъчно добра репутация и да имат достатъчно знания, умения и опит, съгласно посоченото в член 91, параграф 1, за да изпълняват тези задължения, като се отчита специфичната роля на финансовия холдинг или финансовия холдинг със смесена дейност.
Член 122
Искания за информация и инспекции
1. Докато се осъществи по-нататъшната координация на методите на консолидация, държавите членки предвиждат, когато предприятието майка на една или повече институции е холдинг със смесена дейност, компетентните органи, отговарящи за лицензирането и надзора на тези институции, като се обръщат към холдинга със смесена дейност и неговите дъщерни компании пряко или чрез дъщерни предприятия, които са институции, да изискват от тях да предоставят всякаква информация, която би била относима за целите на надзора върху тези дъщерни предприятия.
2. Държавите членки предвиждат техните компетентни органи да могат да извършват или да уредят извършването на проверки на място от външни проверяващи за проверка на информацията, получавана от холдингите със смесена дейност и техните дъщерни предприятия. Ако холдингът със смесена дейност или едно от неговите дъщерни предприятия е застрахователно предприятие, може да се използва и процедурата по член 125. Ако холдинг със смесена дейност или едно от неговите дъщерни предприятия е разположено в държава членка, различна от тази, в която се намира дъщерното предприятие, което е институция, се извършва проверка на информацията на място в съответствие с процедурата по член 118.
Член 123
Надзор
1. Без да се засягат разпоредбите на четвърта част от Регламент (ЕС) № 575/2013, държавите членки предвиждат, когато предприятието майка на една или повече институции е холдинг със смесена дейност, компетентните органи, отговарящи за надзора върху тези институции, да упражняват базов надзор върху трансакциите между институцията и холдинга със смесена дейност и неговите дъщерни предприятия.
2. Компетентните органи изискват институциите да са въвели адекватни процеси за управление на риска и механизми за вътрешен контрол, включително надеждни процедури за отчитане и осчетоводяване, за да идентифицират, измерват, наблюдават и контролират по подходящ начин трансакциите с холдинга майка със смесена дейност и неговите дъщерни предприятия. Компетентните органи изискват институцията да отчита всяка значима трансакция с тези субекти, различна от трансакцията по член 394 от Регламент (ЕС) № 575/2013. Тези процедури и значими трансакции подлежат на преглед от компетентните органи.
Член 124
Обмен на информация
1. Държавите членки гарантират, че не съществуват пречки от правно естество, които да възпрепятстват обмена на каквато и да е информация, която би била от значение за целите на надзора в съответствие с член 110 и глава 3, между предприятията, включени в обхвата на надзора на консолидирана основа, холдингите със смесена дейност и техните дъщерни предприятия или дъщерните предприятия посочени в член 119, параграф 3.
2. Когато предприятието майка и някое от неговите дъщерни предприятия, които са институции, се намират в различни държави членки, компетентните органи на всяка една от тези държави членки си обменят цялата информация от значение, която би дала възможност или би спомогнала за упражняване на надзора на консолидирана основа.
Когато компетентните органи на държавата членка, в която се намира предприятието майка, не осъществяват сами надзор на консолидирана основа съгласно член 111, те могат да бъдат поканени от компетентните органи, на които е възложено да упражняват този надзор, да поискат от предприятието майка всякаква информация, която би била от значение за целите на надзора на консолидирана основа, и да им я предоставят.
3. Държавите членки оправомощават своите компетентни органи да обменят помежду си информацията, посочена в параграф 2, с разбирането, че събирането или разполагането с информация за финансови холдинги, финансови холдинги със смесена дейност, финансови институции или предприятия за спомагателни услуги не означава, че от компетентните органи се изисква да упражняват надзорна функция спрямо тези институции или предприятия на индивидуална основа.
По същия начин държавите членки оправомощават компетентните си органи да обменят информацията, посочена в член 122, с разбирането, че събирането или разполагането с информация не означава, че компетентните органи упражняват надзорна функция спрямо холдинга със смесена дейност и онези негови дъщерни предприятия, които не са кредитни институции, или спрямо дъщерните предприятия, посочени в член 119, параграф 3.
Член 125
Сътрудничество
1. Когато институция, финансов холдинг, финансов холдинг със смесена дейност или холдинг със смесена дейност контролира едно или повече дъщерни предприятия, които са застрахователни компании или други предприятия, предоставящи инвестиционни услуги, които подлежат на лицензиране, компетентните органи и органите, на които е възложена публичната задача да упражняват надзор върху застрахователните предприятия или върху другите предприятия, предоставящи инвестиционни услуги, осъществяват тясно сътрудничество. Без да се засягат съответните им задължения, тези органи обменят помежду си всяка информация, която би могла да облекчи задачата им и да съдейства за надзора върху дейността и цялостното финансово състояние на поднадзорните им предприятия.
2. Информацията, получена в рамките на надзора на консолидирана основа и в частност обмяната на информация между компетентните органи, предвидена в настоящата директива, е предмет на изисквания за опазване на професионалната тайна, които са най-малко равностойни на посочените в член 53, параграф 1 от настоящата директива по отношение на кредитните институции или в Директива 2004/39/ЕО по отношение на инвестиционните посредници.
3. Компетентните органи, отговорни за упражняване на надзора на консолидирана основа, съставят списъци на финансовите холдинги или финансовите холдинги със смесена дейност, посочени в член 11 от Регламент (ЕС) № 575/2013. Тези списъци се предоставят на компетентните органи на останалите държави членки, на ЕБО и на Комисията.
Член 126
Санкции
В съответствие с, глава 1, раздел IV от настоящия дял, държавите членки осигуряват възможност за налагане спрямо финансови холдинги, финансови холдинги със смесена дейност или холдинги със смесена дейност, или спрямо техните фактически управители, които нарушават законите, подзаконовите нормативни актове или административните разпоредби, с които се транспонира настоящата глава, на административни санкции или други административни мерки за прекратяване на установени нарушения или за премахване на причините за тези нарушения.
Член 127
Оценка на равностойността на консолидирания надзор на трети държави
1. Когато институция, чието предприятие майка е институция или финансов холдинг, или финансов холдинг със смесена дейност, с главно управление, чието седалище се намира в трета държава, не подлежи на надзор на консолидирана основа съгласно член 111, компетентните органи оценяват дали институцията подлежи на надзор на консолидирана основа от надзорен орган на трета държава, който да е равностоен на надзора, подчиняващ се на изложените в настоящата директива принципи и на изискванията на част първа, дял II, глава 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
Оценката се извършва от компетентния орган, който в случай на прилагане на параграф 3 би бил отговорен за надзора на консолидирана основа, по искане на предприятието майка или на някой от регулираните субекти, лицензирани в Съюза, или по инициатива на самия орган. Този компетентен орган се консултира с другите участващи компетентни органи.
2. Комисията може да поиска от Европейския банков комитет да даде общи насоки дали има вероятност чрез правилата за надзор на консолидирана основа на надзорните органи в трети държави да се постигнат целите на надзора на консолидирана основа съгласно настоящата глава по отношение на институции, чието предприятие майка има главно управление в трета държава. Европейският банков комитет подлага на непрекъснат преглед тези насоки и взема предвид всички промени в правилата за надзор на консолидирана основа, прилагани от такива компетентни органи. ЕБО подпомага Комисията и Европейския банков комитет при изпълнението на тези задачи, включително за определяне дали е необходима актуализация на тези насоки.
Компетентният орган, който извършва оценката по параграф 1, първа алинея, взема предвид тези насоки. За тази цел преди да приеме решение, компетентният орган се консултира с ЕБО.
3. При липса на такъв равностоен надзор държавите членки прилагат mutatis mutandis спрямо съответната институция настоящата директива и на Регламент (ЕС) № 575/2013 или дават възможност на компетентните си органи да прилагат други подходящи надзорни техники, чрез които да се постигнат целите на надзора на консолидирана основа върху институциите.
След консултации с другите участващи компетентни органи тези надзорни техники се съгласуват с компетентния орган, който отговаря за надзора на консолидирана основа.
Компетентните органи могат в частност да изискат да бъде създаден финансов холдинг или финансов холдинг със смесена дейност с главно управление в Съюза и да прилагат разпоредбите за надзора на консолидирана основа към консолидираната позиция на финансовия холдинг или към консолидираната позиция на институциите на финансовия холдинг със смесена дейност.
Надзорните техники се разработват по такъв начин, че да се постигнат целите на надзора на консолидирана основа, съгласно предвиденото в настоящата глава, и се съобщават на останалите участващи компетентни органи, на ЕБО и на Комисията.
ГЛАВА 4
Капиталови буфери
Раздел I
буфери
Член 128
Определения
За целите на настоящата глава се прилагат следните определения:
1)
„предпазен капиталов буфер“ означава собственият капитал, който институцията трябва да поддържа съгласно член 129;
2)
„специфичен за институцията антицикличен капиталов буфер“ е собственият капитал, който институцията трябва да поддържа съгласно член 130;
3)
„буфер за Г-СЗИ“ означава собственият капитал, който се изисква да бъде поддържан съгласно член 131, параграф 4;
4)
„буфер за Д-СЗИ“ означава собственият капитал, който може да се изисква да бъде поддържан съгласно член 131, параграф 5;
5)
„буфер за системен риск“ е собственият капитал, който се изисква или може да се изиска да бъде поддържан от институцията съгласно член 133.
6)
„комбинирано изискване за буфер“ е общият размер на базовия собствен капитал от първи ред, който е необходим за покриване на изискването за предпазния капиталов буфер, допълнен със следното, както е приложимо:
а)
специфичен за институцията антицикличен капиталов буфер;
б)
буфер за Г-СЗИ;
в)
буфер за Д-СЗИ;
г)
буфер за системен риск.
7)
„ниво на антицикличния буфер“ е нивото, което институцията трябва да прилага, за да изчисли специфичния за нея антицикличен капиталов буфер, и което се определя съгласно член 136, член 137 или от съответния орган на трета държава, в зависимост от конкретния случай;
8)
„вътрешно лицензирана институция“ е институция, лицензирана в държавата членка, за която определянето на нивото на антицикличния буфер се извършва от конкретно определен орган;
9)
„индикатор за буфера“ е сравнително ниво на буфера, изчислен в съответствие с член 135, параграф 1.
Настоящата глава не се прилага за инвестиционни посредници, които не са лицензирани да предоставят инвестиционните услуги, посочени в приложение I, раздел А, точки 3 и 6 към Директива 2004/39/ЕО.
Член 129
Изискване за поддържане на предпазен капиталов буфер
1. В допълнение към базовия собствен капитал от първи ред, поддържан за покриване на капиталовото изискване, наложено в член 92 от Регламент (ЕС) № 575/2013, държавите членки изискват от институциите да поддържат предпазен капиталов буфер за базовия собствен капитал от първи ред, равняващ се на 2,5 % от общата сума на тяхната цялостна рискова експозиция на индивидуална и консолидирана основа, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от посочения регламент и приложима в съответствие с част първа, дял II от същия регламент.
2. Чрез дерогация от параграф 1 държава членка може да освободи малките и средните инвестиционни посредници от предвиденото в посочения параграф изискване, ако такова освобождаване не застрашава стабилността на финансовата система на тази държава членка.
Решението за прилагане на такова освобождаване трябва да е изцяло мотивирано, да включва обяснение защо освобождаването не застрашава стабилността на финансовата система на държавата членка и да съдържа точно определение на малките и средните инвестиционни посредници, които се освобождават от изискванията.
Държавата членка, която реши да прилага такова освобождаване, уведомява Комисията, ЕССР, ЕБО и компетентните органи на засегнатите държави членки съответно.
3. За целите на параграф 2 държавата членка определя органа, отговарящ за прилагането на настоящия член. Този орган е компетентният орган или определеният орган.
4. За целите на параграф 2 инвестиционните посредници се категоризират като малки и средни в съответствие с Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно дефиницията на микропредприятията, малките и средните предприятия (31).
5. Институциите не използват за покриване на изискванията, наложени по член 104, базовия собствен капитал от първи ред, поддържан за покриване на изискването по параграф 1 от настоящия член.
6. Когато дадена институция не изпълнява изцяло изискването по параграф 1 от настоящия член, тя подлежи на ограничения по отношение на разпределенията, предвидени в член 141, параграфи 2 и 3.
Член 130
Изискване за поддържане на специфичен за институцията антицикличен капиталов буфер
1. Държавите членки изискват от институциите да поддържат специфичен за всяка институция антицикличен капиталов буфер, равняващ се на общата сума на тяхната рискова експозиция, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, умножена по средно претеглената стойност на нивата на антицикличния буфер, които се изчисляват съгласно член 140 от настоящата директива на индивидуална и консолидирана основа, приложима в съответствие с част първа, дял II на посочения регламент.
2. Чрез дерогация от параграф 1 държава членка може да освободи малките и средните инвестиционни посредници от предвидените в настоящия параграф изисквания, ако такова освобождаване не застрашава стабилността на финансовата система на тази държава членка.
Решението за прилагане на такова освобождаване трябва да е изцяло мотивирано, да включва обяснение защо освобождаването застрашава стабилността на финансовата система на държавата членка и да съдържа точно определение на малките и средните инвестиционни посредници, които се освобождават от изискванията.
Държавата членка, която реши да прилага такова освобождаване, уведомява Комисията, ЕССР, ЕБО и компетентните органи на засегнатите държави членки съответно.
3. За целите на параграф 2 държавата членка определя органа, отговарящ за прилагането на настоящия член. Този орган е компетентният орган или определеният орган.
4. За целите на параграф 2 инвестиционните посредници се категоризират като малки и средни в съответствие с Препоръка 2003/36/ЕО.
5. Институциите изпълняват изискването по параграф 1 с базов собствен капитал от първи ред, който е допълнителен спрямо базовия собствен капитал от първи ред, поддържан за покриване на капиталовото изискване, предвидено в член 92 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на изискването за поддържане на предпазен капиталов буфер по член 129 от настоящата директива и на всички изисквания, наложени по член 104 от настоящата директива.
6. Когато дадена институция не изпълнява изцяло изискването по параграф 1 от настоящия член, тя подлежи на ограничения по отношение на разпределенията, предвидени в член 141, параграфи 2 и 3.
Член 131
Глобални и други системно значими институции
1. Държавите членки определят органа, който отговаря за идентифицирането, на консолидирана основа, на глобалните системно значими институции (Г-СЗИ) и, на индивидуална, подконсолидирана или консолидирана основа, както е приложимо, на други системно значими институции (Д-СЗИ), които са получили лиценз в рамките на тяхната юрисдикция.. Посоченият орган е компетентният орган или определеният орган. Държавите членки могат да определят повече от един орган. Г-СЗИ е институция майка от ЕС, финансов холдинг майка от ЕС, финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС или институция. Г-СЗИ не е институция, която е дъщерна за институция майка от ЕС, на финансов холдинг майка от ЕС или на финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС. Д-СЗИ може да е институция майка от ЕС, финансов холдинг майка от ЕС, финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС или институция.
2. Методиката за идентифициране на Г-СЗИ се основава на следните категории:
а)
размер на групата;
б)
взаимосвързаност на групата с финансовата система;
в)
заменяемост на услугите или на финансовата инфраструктура, предоставяна от групата;
г)
сложност на групата;
д)
трансгранична дейност на групата, в т.ч. трансгранична дейност между държави членки и между държава членка и трета държава.
Всяка категория получава еднаква тежест и се състои от количествени показатели.
Чрез тази методика се получава цялостен рейтинг за всеки оценен субект, посочен в параграф 1, което дава възможност всяка Г-СЗИ да бъде установена и разпределена в дадена подкатегория съгласно определените в параграф 9.
3. Д-СЗИ се определят в съответствие с параграф 1. Системното значение се оценява на основата на най-малкото един от следващите критерии:
а)
размер
б)
значимост за икономиката на Съюза или на съответната държава членка;
в)
значимост на трансграничните дейности;
г)
взаимосвързаност на институцията или групата с финансовата система.
ЕБО, като се консултира с ЕССР, публикува до 1 януари 2015 г. насоки за критериите за определяне на условията за прилагането на настоящия параграф във връзка с оценяването на Д-СЗИ. Тези насоки са съобразени с международните рамки за системно значими институции в отделните държави, както и с особеностите на Съюза и националните особености.
4. За всяка Г-СЗИ, на консолидирана основа, поддържа задължителен буфер за Г-СЗИ, съответстващ на подкатегорията, в която попада съответната Г-СЗИ. Този буфер се състои от и е допълващ спрямо базовия собствен капитал от първи ред.
5. Компетентният орган или определеният орган може да изисква от всяка Д-СЗИ, на консолидирана, подконсолидирана или индивидуална основа, както е приложимо, да поддържа буфер за Д-СЗИ в размер до 2 % от общата стойност на рисковата експозиция, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, като се спазват критериите за идентифициране на Д-СЗИ. Този буфер се състои от и е допълващ спрямо базовия собствен капитал от първи ред.
6. Когато се поставя изискването за поддържане на буфер за Д-СЗИ, компетентният орган или определеният орган спазва следното:
а)
буферът за Д-СЗИ не трябва да води до несъразмерни отрицателни последици за цялата или за части от финансовата система на други държави членки или на Съюза като цяло или да създава пречка за функционирането на вътрешния пазар;
б)
буферът за Д-СЗИ трябва да се преразглежда от компетентния орган или определения орган поне веднъж годишно.
7. Преди първоначалното или последващо определяне на буфер за Д-СЗИ компетентният орган или определеният орган уведомява Комисията, ЕССР, ЕБО и компетентните и определените органи на съответните държави членки един месец преди публикуването на решението, посочено в параграф 5. Това уведомление съдържа подробно описание на:
а)
обосновката на вероятността буферът за Д-СЗИ да бъде ефективно и пропорционално средство за намаляване на риска;
б)
оценка на вероятното положително или отрицателно въздействие на буфера за Д-СЗИ върху вътрешния пазар, направена въз основа на информацията, с която разполага държавата членка;
в)
нивото на буфера за Д-СЗИ, което държавата членка реши да определи.
8. Без да се засягат член 133 и параграф 5 от настоящия член, когато Д-СЗИ е дъщерно дружество на Г-СЗИ или Д-СЗИ, която е институция майка от ЕС, и подлежи на изискване за буфер за Д-СЗИ на консолидирана основа, приложимият на индивидуална или подконсолидирана основа буфер за Д-СЗИ не надвишава по-голямото от:
а)
1 % от нивото на общата рискова експозиция, изчислено в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013; и
б)
нивото на буфера за Г-СЗИ или Д-СЗИ, приложимо за групата на консолидирана основа.
9. Подкатегориите на Г-СЗИ са най-малко пет. Най-ниската граница и границите между съответните подкатегории се определят от рейтингите, определени по методиката за идентифициране. Рейтингите, определящи границата между съседни подкатегории, са ясно определени и се подчиняват на принципа за постоянно линейно увеличение на системната значимост, като за всяка подкатегория се получава линейно увеличение на изискването за допълнителен базов собствен капитал от първи ред, с изключение на най-високата подкатегория. За целите на настоящия параграф системната значимост е очакваното влияние от въздействието на Г-СЗИ върху глобалния финансов пазар. На най-ниската подкатегория се определя буфер за Г-СЗИ в размер на 1 % от общата стойност на рисковата експозиция, изчислена съгласно член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, а буферът за всяка подкатегория се увеличава със стъпка от 0,5 % от общата сума на рисковата експозиция, изчислена съгласно член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013,, до четвъртата подкатегория включително. За най-високата подкатегория на буфера за Г-СЗИ се определя буфер в размер на 3,5 % от общата сума на рисковата експозиция, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
10. Без да се засягат параграфи 1 и 9 и като разумно упражнява надзорните си правомощия, компетентният орган или определеният орган може:
а)
да премести Г-СЗИ от по-ниска в по-висока подкатегория;
б)
да разпредели субект, посочен в параграф 1, с общ рейтинг, който е по-нисък от най-високия резултат за най-ниската подкатегория, в същата или в по-висока подкатегория, като го определи за Г-СЗИ;
11. Когато компетентният орган или определеният орган вземе решение съгласно параграф 10, буква б), той уведомява ЕБО съответно, като предоставя мотивите си.
12. Компетентният орган или определеният орган съобщава наименованията на Г-СЗИ и Д-СЗИ и съответните подкатегории, в които е разпределена всяка Г-СЗИ, на Комисията, ЕССР и ЕБО, като огласява публично техните наименования. Компетентните органи или определените органи огласяват публично подкатегорията, в която е разпределена всяка Г-СЗИ.
Компетентният орган или определеният орган прави ежегодно преглед на идентификацията на Г-СЗИ и Д-СЗИ и на разпределението на Г-СЗИ в съответните подкатегории, като уведомява за резултата съответната системно значима институция, Комисията, ЕССР и ЕБО и огласява публично актуализирания списък на идентифицираните системно значими институции и подкатегорията, в която е разпределена всяка идентифицирана Г-СЗИ.
13. Системно значимите институции не използват базовия собствен капитал от първи ред, поддържан за покриване на изискванията по параграфи 4 и 5, за покриване на изисквания по член 92 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и членове 129 и 130 от настоящата директива, както и на изисквания, наложени по членове 102 и 104 от настоящата директива.
14. Когато на дадена група, на консолидирана основа, е поставено изискване за следното, се прилага по-високият буфер за всеки отделен случай:
а)
буфер за Г-СЗИ и буфер за Д-СЗИ;
б)
буфер за Г-СЗИ, буфер за Д-СЗИ и буфер за системен риск съгласно член 133.
Когато на дадена институция, на индивидуална или на подконсолидирана основа, подлежи на изискване за буфер за Д-СЗИ и за буфер за системен риск съгласно член 133, се прилага по-високият от тях.
15. Независимо от параграф 14, когато буферът за системен риск се прилага за всички експозиции в държавата членка, наложила изискването за буфера с цел да се преодолее макропруденциалният риск на тази държава членка, но не се прилага за експозиции извън тази държава членка, буферът за системен риск е кумулативен към буфера за Д-СЗИ или Г-СЗИ, приложен съгласно настоящия член.
16. Когато се прилага параграф 14 и дадена институция е част от група или подгрупа, към която принадлежи Г-СЗИ или Д-СЗИ, това не означава, че за тази институция е поставено, на индивидуална основа, комбинирано изискване за буфер, което е по-малко от сбора на предпазния капиталов буфер, антицикличния капиталов буфер и по-високата стойност от буфера за Д-СЗИ или буфера за системен риск, приложими на индивидуална основа.
17. Когато се прилага параграф 15 и дадена институция е част от група или подгрупа, към която принадлежи Г-СЗИ или Д-СЗИ, това не означава, че за тази институция е поставено, на индивидуална основа, комбинирано изискване за буфер, което е по-малко от сбора на предпазния капиталов буфер, антицикличния капиталов буфер и сбора от буфера за Д-СЗИ и буфера за системен риск, които са приложими към него на индивидуална основа.
18. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти, с които за целите на настоящия член се конкретизира методиката, в съответствие с която компетентният орган или определеният орган идентифицира като Г-СЗИ институция майка от ЕС или финансов холдинг майка от ЕС, или финансов холдинг майка със смесена дейност от ЕС, и уточнява методиката за определянето на подкатегориите и разпределението на Г-СЗИ по подкатегории въз основа на системната им значимост, като се вземат предвид договорените международни стандарти;
ЕБО представя на Комисията тези проекти за регулаторни технически стандарти до 30 юни 2014 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа и втора алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 132
Докладване
1. До 31 декември 2015 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад, основан на развитията в международен план и на становището на ЕБО, относно възможността за включване на допълнителни видове системно значими институции в Съюза в предвидената за Г-СЗИ рамка, придружен от законодателно предложение, когато е уместно.
2. До 31 декември 2016 г., след консултации с ЕССР и ЕБО, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад по въпроса дали установените в член 131 разпоредби относно Г-СЗИ следва да бъдат изменени, придружен от законодателно предложение, когато е уместно. Това предложение трябва да е надлежно съобразено с промените в международната нормативна обстановка и, ако е уместно, да включва преразглеждане на процеса на определяне на специфични за институциите буфери за Д-СЗИ в рамките на дадена група, като се вземат предвид евентуални нежелани въздействия върху прилагането на структурно разделяне в рамките на държавите членки.
Член 133
Изискване за поддържане на буфер за системен риск
1. Всяка държава членка може да въведе буфер за системен риск, съставен от базов собствен капитал от първи ред, за финансовия сектор или една или повече сфери на този сектор, с цел предотвратяване и намаляване на дългосрочни нециклични системни или макропруденциални рискове, които не попадат в обхвата на Регламент (ЕС) № 575/2013, в смисъл на риск от смущения във финансовата система, които са в състояние да предизвикат тежки отрицателни последици за нея и за реалната икономика в дадена държава членка.
2. За целите на параграф 1 държавата членка определя органа, отговарящ за определянето на буфера за системен риск и за идентифицирането на онези институции, за които той се прилага. Посоченият орган е компетентният орган или определеният орган.
3. За целите на параграф 1 от институциите може да се изисква да поддържат освен базовия собствен капитал от първи ред, необходим за изпълнение на капиталовото изискване съгласно член 92 от Регламент (ЕС) № 575/2013 и буфер за системен риск от базовия собствен капитал от първи ред, в размер на най-малко 1 % от основата на експозицията, към която се прилага буферът за системен риск, съгласно параграф 8 от настоящия член, на индивидуална, консолидирана или подконсолидирана основа, както е приложимо в съответствие с част първа, дял II от посочения регламент. Съответният компетентен или определен орган може да изиска институциите да поддържат буфера за системен риск на индивидуално, както и на консолидирано ниво.
4. Институциите не могат да използват базовия собствен капитал от първи ред, поддържан за покриване на изискването по параграф 3, за покриване на изисквания по член 92 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и членове 129 и 130 от настоящата директива, както и на изисквания, наложени по членове 102 и 104 от настоящата директива. Когато на дадена група, идентифицирана като системно значима институция с поставено на консолидирана основа изискване за буфер за Г-СЗИ или Д-СЗИ съгласно член 131, е поставено и изискване за буфер за системен риск на консолидирана основа съгласно настоящия член, се прилага по-високият буфер. Когато на дадена институция, на индивидуална или на подконсолидирана основа, е поставено изискване за буфер за Д-СЗИ съгласно член 131 и буфер за системен риск съгласно настоящия член, се прилага по-високият от тях.
5. Независимо от параграф 4, когато буферът за системен риск се прилага за всички експозиции в държавата членка, наложила изискването за този буфер с цел да се преодолее макропруденциалният риск на тази държава членка, но не се прилага за експозиции извън тази държава членка, този буфер за системен риск е кумулативен към буфера за Д-СЗИ или Г-СЗИ, приложен съгласно член 131.
6. Когато се прилага параграф 4 и дадена институция е част от група или подгрупа, към която принадлежи Г-СЗИ или Д-СЗИ, това не означава, че за тази институция е поставено, на индивидуална основа, комбинирано изискване за буфер, което е по-малко от сбора на предпазния капиталов буфер, антицикличния капиталов буфер и буфера за Д-СЗИ или буфера за системен риск - което от двете последни е по-високо, които са приложими към нея на индивидуална основа.
7. Когато се прилага параграф 5 и дадена институция е част от група или подгрупа, към която принадлежи Г-СЗИ или Д-СЗИ, това не означава, че за тази институция е поставено, на индивидуална основа, комбинирано изискване за буфер, което е по-малко от сбора на предпазния капиталов буфер, антицикличния капиталов буфер и сбора от буфера за Д-СЗИ и буфера за системен риск, които са приложими към нея на индивидуална основа.
8. Буферът за системен риск може да се прилага за експозициите в държавата членка, която определя този буфер, а може също да се прилага за експозиции в трети държави. Буферът за системен риск може да се прилага и за експозиции в други държави членки при условията на параграфи 15 и 18.
9. Буферът за системен риск се прилага към всички институции или към една или повече подгрупи на онези институции, за които съгласно настоящата директива са компетентни органите на съответната държава членка, и се определя постепенно или чрез градация на отделните стъпки от 0,5 процентни пункта. За различните подгрупи от сектора могат да бъдат въведени различни изисквания.
10. Когато поставя изискването за поддържане на буфер за системен риск, компетентният орган или определеният орган спазва следното:
а)
буферът за системен риск не трябва да води до прекомерни отрицателни последици за цялата или за части от финансовата система на други държави членки или на Съюза като цяло, като създава пречка за функционирането на вътрешния пазар;
б)
буферът за системен риск трябва да се преразглежда от компетентния орган или определения орган поне веднъж на всеки две години.
11. Преди първоначалното или последващо определяне на нивото на буфера за системен риск в размер до 3 % компетентният орган или определеният орган уведомява Комисията, ЕССР, ЕБО и компетентните и определените органи на съответните държави членки един месец преди публикуването на решението, посочено в параграф 16. Ако буферът се прилага за експозиции в трети държави, компетентният орган или определеният орган уведомява и надзорните органи на тези трети държави. Това уведомление съдържа подробно описание на:
а)
системния или макропруденциалния риск в държавата членка;
б)
причините, поради които свързаното със системните и макропруденциалните рискове измерение застрашава стабилността на финансовата система на национално равнище, с което се обосновава нивото на буфера за системен риск;
в)
обосновката на вероятността буферът за системен риск да бъде ефективно и съразмерно средство за намаляване на риска;
г)
оценка на вероятното положително или отрицателно въздействие на буфера за системен риск върху вътрешния пазар, направена въз основа на информацията, с която разполага държавата членка;
д)
основанията да се смята, че съществуващите мерки в настоящата директива или в Регламент (ЕС) № 575/2013, с изключение на членове 458 и 459 от посочения регламент, използвани самостоятелно или в съчетание, няма да са достатъчни за преодоляване на идентифицирания макропруденциален или системен риск, като има предвид относителната ефективност на мерките;
е)
нивото на буфера за системен риск, което държавата членка реши да изисква.
12. Преди първоначалното или последващо определяне на нивото на буфера за системен риск в размер над 3 % компетентният орган или определеният орган уведомява Комисията, ЕССР, ЕБО и компетентните и определените органи на засегнатите държави членки. Ако буферът се прилага за експозиции в трети държави, компетентният орган или определеният орган уведомява и надзорните органи на тези трети държави. Това уведомление съдържа подробно описание на:
а)
системния или макропруденциалния риск в държавата членка;
б)
причините, поради които измерението на системните и макропруденциалните рискове застрашава стабилността на финансовата система на национално равнище, с което се обосновава нивото на буфера за системен риск;
в)
обосновката на вероятността буферът за системен риск да бъде ефективно и съразмерно средство за намаляване на риска;
г)
оценка на вероятното положително или отрицателно въздействие на буфера за системен риск върху вътрешния пазар, направена въз основа на информацията, с която разполага държавата членка;
д)
основанията да се смята, че съществуващите мерки в настоящата директива или в Регламент (ЕС) № 575/2013, с изключение на членове 458 и 459 от същия регламент, използвани самостоятелно или в съчетание, няма да са достатъчни за преодоляване на идентифицирания макропруденциален или системен риск, като има предвид относителната ефективност на тези мерки;
е)
нивото на буфера за системен риск, който държавата членка реши да изисква.
13. От 1 януари 2015 г. компетентният орган или определеният орган може да определя или променя ниво на буфера за системен риск, което се прилага за експозициите в съответната държава членка и може също да се прилага за експозиции в трети държави в размер до 5 %, и да следва процедурите по параграф 11. При първоначалното или последващо определяне на ниво на буфера за системен риск в размер над 5 % се спазват процедурите по параграф 12.
14. В случаите, когато нивото на буфера за системен риск трябва да бъде определено между 3 % и 5 % в съответствие с параграф 13, компетентният орган или определеният орган на държавата членка, определяща буфера, винаги уведомява за това Комисията и изчаква нейното становище, преди да приеме въпросната мярка.
При отрицателно становище на Комисията компетентният орган или определеният орган на държавата членка, определяща буфера, се съобразява със становището или излага мотивите за несъобразяване с него.
В случаите, когато едно подразделение от финансовия сектор, е дъщерно дружество на дружество майка, установено в друга държава членка, компетентният орган или определеният орган уведомява органите на тази държава членка, Комисията и ЕССР. В срок от един месец от получаване на уведомлението Комисията и ЕССР издават препоръка относно мерките, които да бъдат предприети в съответствие с настоящия параграф. В случай че органите не са съгласни и при отрицателна препоръка както от Комисията, така и от ЕССР, компетентният орган или определеният орган може да отнесе въпроса до ЕБО и да поиска неговото съдействие в съответствие с член 19 от Регламент 1093/2010. Решението за определяне на буфер за тези експозиции се спира, докато ЕБО вземе решение.
15. В рамките на един месец след получаването на уведомлението по параграф 12 ЕССР представя на Комисията становище относно целесъобразността на буфера за системен риск. ЕБО може също да предостави на Комисията становището си относно буфера в съответствие с член 34, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
В рамките на два месеца от получаване на уведомлението, като взема предвид оценката на ЕССР и ЕБО, ако е приложимо, и ако прецени, че буферът за системен риск не води до прекомерни отрицателни последици за цялата или за части от финансовата система на други държави членки или на Съюза като цяло, като създава пречка за гладкото функциониране на вътрешния пазар, Комисията приема акт за изпълнение, с който на компетентния или определения орган се дава разрешение да приеме предлаганата мярка.
16. Всеки компетентен орган или определен орган съобщава за установяването на буфер за системен риск на съответната страница в интернет. Съобщението съдържа най-малко следните данни:
а)
нивото на буфера за системен риск;
б)
институциите, за които се прилага буферът за системен риск;
в)
обосновка на буфера за системен риск;
г)
датата, от която институциите трябва да прилагат установения или изменения буфер за системен риск; и
д)
наименованията на държавите, когато експозициите в тези държави са включени в прилагането на буфер за системен риск.
В случай че посоченото в буква в) съобщение би могло да застраши стабилността на финансовата система, данните по буква в), не се включват в него.
17. Когато дадена институция не изпълнява изцяло изискването по параграф 1 от настоящия член, тя подлежи на ограничения по отношение на разпределенията, предвидени в член 141, параграфи 2 и 3.
Когато прилагането на тези ограничения по отношение на разпределенията води до незадоволително подобрение на базовия собствен капитал от първи ред на институцията в контекста на съответния системен риск, компетентните органи могат да вземат допълнителни мерки в съответствие с член 64.
18. След уведомлението, посочено в параграф 11, държавите членки могат да прилагат буфера за всички експозиции. В случай че компетентният орган или определеният орган реши да определи буфер в размер до 3 % на основата на експозициите в други държави членки, буферът се определя по един и същ начин за всички експозиции в рамките на Съюза.
Член 134
Признаване на нивото на буфера за системен риск
1. Други държави членки могат да признаят нивото на буфера за системен риск, определен в съответствие с член 133, и могат да прилагат нивото на този буфер спрямо вътрешно лицензирани институции за експозициите в държавата членка, определила нивото на буфера.
2. Ако държавите членки признаят нивото на буфера за системен риск за вътрешно лицензирани институции, те уведомяват Комисията, ЕССР, ЕБО и държавата членка, определила нивото на този буфер за системен риск.
3. Когато решава дали да признае нивото на буфер за системен риск, държавата членка взема предвид информацията, предоставена от държавата членка, определила нивото на буфера в съответствие с член 133, параграф 11, 12 или 13.
4. Държавата членка, определила нивото на буфера за системен риск в съответствие с член 133, може да поиска от ЕССР да отправи препоръка по член 16 от Регламент (ЕС) № 1092/2010 към една или повече държави членки, които може да признаят нивото на буфера за системен риск.
Раздел II
Определяне и изчисляване на антицикличните капиталови буфери
Член 135
Насоки на ЕССР за определяне на нивото на антицикличния буфер
1. ЕССР може да предоставя, под формата на препоръки в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1092/2010, насоки на органите, определени от държавите членки съгласно член 136, параграф 1, за установяване на нива на антицикличния буфер, както и следното:
а)
принципи, от които да се ръководят определените органи при преценката си за подходящото ниво на антицикличния буфер, за да се гарантира, че органите възприемат разумен подход по отношение на съответните макроикономически цикли и насърчават разумното и последователно вземане на решения във всички държави членки;
б)
общи насоки за:
i)
измерване и изчисляване на отклонението от дългосрочния тренд на съотношението на кредитите към брутния вътрешен продукт (БВП);
ii)
изготвяне на индикаторите за изчисляването на буфера, изисквано съгласно член 136, параграф 2;
в)
насоки по отношение на променливи, които показват натрупването на системни рискове, свързани с периоди на прекомерен кредитен растеж, в една финансова система, и по-специално съотношението на кредитите към БВП и отклонението му от дългосрочния тренд, и на други уместни фактори, включително третирането на икономическото развитие в рамките на отделните сектори на икономиката, предоставящи информация, необходима за решенията на определените органи във връзка с подходящото ниво на антицикличния буфер по член 136;
г)
насоки по отношение на променливи, включително количествени критерии, които показват, че буферът следва да бъде запазен, намален или прилагането му да бъде прекратено напълно.
2. Когато издава препоръка съгласно параграф 1, ЕССР надлежно отчита различията между държавите членки, и по-конкретно особеностите на държавите членки с малки и отворени икономики.
3. Когато е издал препоръка съгласно параграф 1, ЕССР я преразглежда редовно и я актуализира, когато това е необходимо, в контекста на натрупания опит от определяне на буфери съгласно настоящата директива, или на развитието в практиките, възприети на международно равнище.
Член 136
Определяне на нивото на антицикличния буфер
1. Всяка държава членка определя публичен орган или ведомство („определеният орган“), отговорен за установяването на нивото на антицикличния буфер за тази държава членка.
2. Всеки определен орган изчислява за всяко тримесечие индикатор за изчисляването на буфера, който да служи като референтен индикатор и да го насочва в преценката му при определяне на нивото на антицикличния буфер в съответствие с параграф 3. Индикаторът за буфера представлява съдържателно отражение на кредитния цикъл и рисковете, породени от прекомерен кредитен растеж в държавата членка, и надлежно отчита особеностите на националната икономика. Той се подготвя на базата на отклонението от дългосрочния тренд на съотношението на кредитите към БВП, като наред с другото се взема предвид:
а)
показателят за растежа на нивата на кредитиране в рамките на тази юрисдикция, и по-специално показателят, отразяващ промените в съотношението между предоставените в съответната държава членка кредити и нейния БВП;
б)
всяка актуална насока, подкрепяна от ЕССР съгласно член 135, параграф 1, буква б).
3. Всеки определен орган извършва оценка и определя на тримесечна основа подходящо ниво на антицикличния буфер за определилата го държава членка, като взема предвид:
а)
индикатора за буфера, изготвен в съответствие с параграф 2;
б)
всяка актуална насока, подкрепяна от ЕССР съгласно член 135, параграф 1, букви а), в) и г), и всякакви препоръки, дадени от ЕССР за определянето на нивото на буфера;
в)
други променливи, които определеният орган е преценил за подходящи за преодоляване на цикличния системен риск.
4. Нивото на антицикличния буфер, изразено като процент от общата сума на рисковите експозиции, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на институциите, които имат кредитни експозиции в тази държава членка, е между 0 % и 2,5 %, калибриран на интервали от 0,25 процентни пункта или кратни на 0,25 процентни пункта. Ако е обосновано въз основа на съображенията, посочени в параграф 3, определеният орган може да определи за антицикличния буфер ниво над 2,5 % от общата сума на рисковите експозиции, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013 за посочената в член 140, параграф 2 от настоящата директива цел.
5. Когато определеният орган установи за първи път нивото на антицикличния буфер над нулата или когато след това определеният орган увеличи моментното ниво на антицикличния буфер, той посочва също така и датата, от която институциите трябва да прилагат този увеличен буфер при изчисляването на специфичния за тяхната институция антицикличен капиталов буфер. Тази дата не може да бъде по-късно от 12 месеца след датата, на която е оповестен увеличеният буфер съгласно параграф 7. Ако датата е преди изтичането на 12-месечния срок след оповестяването на увеличения буфер, този по-кратък срок за прилагане трябва да бъде оправдан въз основа на извънредни обстоятелства.
6. Ако определеният орган намалява съществуващото ниво на антицикличния буфер, независимо от това дали нивото е сведено до нула или не, този орган трябва да определи и примерен период, през който не се очаква повишаване на буфера. Този примерен период обаче не е обвързващ за определения орган.
7. Всеки определен орган оповестява чрез публикуване на своята страница в интернет определената за тримесечието стойност на нивото на антицикличния буфер. Оповестяването включва най-малко следните данни:
а)
приложимото ниво на антицикличния буфер;
б)
съответното съотношение между кредитите и БВП, както и неговото отклонение от дългосрочния тренд;
в)
индикатора за буфера, изчислен в съответствие с параграф 2;
г)
обосновка за нивото на буфера;
д)
при увеличаване на нивото на буфера - датата, от която институциите трябва да прилагат това увеличено ниво на буфера при изчисляването на специфичния за всяка институция антицикличен капиталов буфер;
е)
когато датата, посочена в буква д) е по-малко от 12 месеца след датата на оповестяването съгласно настоящия параграф - позоваване на изключителните обстоятелства, които оправдават този по-кратък срок за прилагане;
ж)
при намаляване на нивото на буфера - примерния период, през който не се очаква повишаване на буфера, заедно с обосновка за този период;
Определените органи предприемат всички разумни стъпки за съгласуване на момента на това оповестяване.
Определените органи съобщават на ЕССР определяното на всеки три месеца ниво на антицикличния буфер, както и данните по букви а)-ж). ЕССР публикува на страницата си в интернет всички оповестени нива на буфери и свързаните с тях данни.
Член 137
Признаване на надхвърлящи 2,5 % нива на антицикличния буфер
1. Когато определеният орган, в съответствие с член 136, параграф 4, или съответен орган на трета държава, е установил за антицикличния буфер ниво над 2,5 % от общата сума на рисковите експозиции, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, останалите определени органи могат да признаят това ниво на буфера за целите на изчисляването от вътрешно лицензирани институции на специфичния за всяка институция антицикличен капиталов буфер.
2. Когато определеният орган признава в съответствие с параграф 1 от настоящия член ниво на буфера, по-високо от 2,5 % от общата сума на рисковите експозиции, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, той оповестява това признаване, като го публикува на страницата си в интернет. Оповестяването включва най-малко следните данни:
а)
приложимото ниво на антицикличния буфер;
б)
държавата членка или третите държави, за които се прилага този буфер;
в)
при увеличаване на нивото на буфера - датата, от която институциите, лицензирани в държавата членка на определения орган, трябва да прилагат това увеличено ниво на буфера при изчисляването на специфичния за всяка институция антицикличен капиталов буфер;
г)
когато датата, посочена в буква в), е по-малко от 12 месеца след датата на оповестяването съгласно настоящия параграф - позоваване на извънредните обстоятелства, които оправдават този по-кратък срок за прилагане.
Член 138
Препоръка на ЕССР относно нивата на антицикличния буфер за трети държави
ЕССР може, в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1092/2010, да дава препоръка на определените органи относно подходящото ниво на антицикличния буфер за експозиции към трета държава, за която:
а)
ниво на антицикличния буфер не е определено и не е публикувано от съответния орган на третата държава („съответният орган на трета държава“) за трета държава, към която една или повече институции в Съюза имат кредитни експозиции;
б)
ЕССР счита, че нивото на антицикличния буфер, което е било определено и публикувано от съответния орган на трета държава за трета държава, не е достатъчно за защита на институциите на Съюза по подходящ начин от рисковете от прекомерен кредитен растеж в тази държава, или определеният орган уведомява ЕССР, че счита това ниво на буфера за недостатъчно за тази цел.
Член 139
Решение на определените органи относно нивата на антицикличния буфер за трети държави
1. Настоящият член се прилага независимо от това дали ЕССР е дал препоръка на определените органи, както е посочено в член 138.
2. При обстоятелствата, посочени в член 138, буква а), определените органи могат да установят нивото на антицикличния буфер, което вътрешно лицензираните институции трябва да прилагат при изчисляването на специфичния за всяка институция антицикличен капиталов буфер.
3. Когато нивото на антицикличния буфер е определено и публикувано от съответния орган на трета държава за трета държава, определеният орган може да установи различно ниво на буфера за посочената трета държава, което вътрешно лицензираните институции трябва да прилагат при изчисляването на специфичния за всяка институция антицикличен капиталов буфер, ако те с основание смятат, че нивото на буфера, определено от съответния орган на третата държава, не е достатъчно, за да защити тези институции по подходящ начин от рисковете от прекомерен кредитен растеж в тази страна.
При упражняване на правомощията по първа алинея определеният орган не може да задава ниво на антицикличния буфер под нивото, определено от съответния орган на трета държава, освен в случай че това ниво надхвърля 2,5 %, изразени като процент от общата сума на рисковите експозиции, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на институции, които имат кредитни експозиции в тази трета държава.
За да се постигне съгласуваност при определянето на буфери за трети държави, ЕССР може да даде препоръки за определянето им.
4. Когато определен орган определи ниво на антицикличния буфер за трета държава съгласно параграф 2 или параграф 3, което повишава съществуващото приложимо ниво на антицикличния буфер, определеният орган взема решение за датата, от която вътрешно лицензирани институции трябва да прилагат това ниво на буфера при изчисляването на специфичния за всяка институция антицикличен капиталов буфер. Тази дата не може да бъде по-късно от 12 месеца от датата, на която нивото на буфера е оповестено в съответствие с параграф 5. Ако датата е преди изтичането на 12-месечния срок след оповестяването на определената стойност, този по-кратък срок за прилагане трябва да бъде оправдан въз основа на извънредни обстоятелства.
5. Определените органи оповестяват на своите страници в интернет установяването на всяко ниво на антицикличния буфер за трета държава съгласно параграфи 2 и 3, като включват следната информация:
а)
нивото на антицикличния буфер и третата държава, за която се прилага това ниво;
б)
обосновка за нивото на буфера;
в)
когато нивото на буфера е определено за първи път над нулата или когато е увеличено - датата, от която институциите трябва да прилагат това увеличено ниво на буфера при изчисляването на специфичния за тяхната институция антицикличен капиталов буфер;
г)
когато датата, посочена в буква в) е по-малко от 12 месеца след датата на оповестяването на определената стойност съгласно настоящия параграф - позоваване на извънредните обстоятелства, които оправдават този по-кратък срок за прилагане.
Член 140
Изчисляване на специфичното за институцията ниво на антицикличния капиталов буфер
1. Специфичното за институцията ниво на антицикличния капиталов буфер се състои от среднопретеглената величина на нивата на антицикличния буфер, които се прилагат в юрисдикциите, в които са съответните кредитни експозиции на институцията, или се прилагат за целите на настоящия член по силата на член 139, параграфи 2 или 3.
Държавите членки изискват от институциите при изчисляването на посочената в алинея първа среднопретеглена величина да прилагат към всяко приложимо ниво на антицикличния буфер изискванията за общия размер на собствения капитал за кредитен риск (който се определя в съответствие с разпоредбите на част трета, дялове II и IV на Регламент (ЕС) № 575/2013, отнасящи се до съответните кредитни експозиции на въпросната територия, разделени на изискванията за общия размер на собствения капитал за кредитен риск, свързан с всичките му съответни кредитни експозиции.
2. Когато определеният орган, в съответствие с член 136, параграф 4, определи ниво на антицикличния буфер, по-високо от 2,5 % от общата сума на рисковите експозиции, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, държавите членки гарантират, че следните нива на буфери се прилагат за съответните кредитни експозиции в държавата членка на съответния определен орган („държава членка А“) за целите на изчислението, което се изисква съгласно параграф 1, включително, когато това е относимо, за изчисляване на елемента на консолидирания капитал, свързан с въпросната институция:
а)
вътрешно лицензираните институции прилагат това ниво на буфера, надвишаващо 2,5 % от общата сума на рисковите експозиции;
б)
институции, които са лицензирани в друга държава членка прилагат ниво на антицикличния буфер в размер на 2,5 % от общата сума на рисковите експозиции, в случай че определеният орган в държавата членка, в която са лицензирани, не е признал надвишаващото 2,5 % ниво на буфера съгласно член 137, параграф 1;
в)
институции, лицензирани в друга държава членка, прилагат нивото на антицикличния буфер, установено от определения орган на държавата членка А, в случай че определеният орган в държавата членка, в която са лицензирани, е признал нивото на буфера съгласно член 137.
3. Когато нивото на антицикличния буфер, определено от съответния орган на трета държава за трета държава, надвишава 2,5 % от общата сума на рисковите експозиции, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, държавите членки гарантират, че следните нива на буфери се прилагат за съответните кредитни експозиции в тази трета държава за целите на изчислението, което се изисква съгласно параграф 1, включително, когато това е относимо, за изчисляване на елемента на консолидирания капитал, свързан с въпросната институция:
а)
институциите прилагат ниво на антицикличния буфер в размер на 2,5 % от общата сума на рисковите експозиции в случай че определеният орган в държавата членка, в която са лицензирани, не е признал надвишаващото 2,5 % ниво на буфера в съответствие с член 137, параграф 1;
б)
институциите прилагат нивото на антицикличния буфер, определено от съответния орган на трета държава, в случай че определеният орган в държавата членка, в която са лицензирани, е признал това ниво на буфера в съответствие с член 137.
4. В „съответни кредитни експозиции“ се включват всички класове експозиции, различни от посочените в член 112, букви а) - е) от Регламент (ЕС) № 575/2013, за които е предвидено следното:
а)
капиталовите изисквания за кредитен риск съгласно част трета, дял II от посочения регламент;
б)
когато експозицията се държи в търговския портфейл - капиталовите изисквания за специфичен риск съгласно част трета, дял IV, глава 2 от посочения регламент или за допълнителния риск от неизпълнение и допълнителния миграционен риск, съгласно част трета, дял IV, глава 5 от посочения регламент;
в)
когато експозицията представлява секюритизация - капиталовите изисквания съгласно част трета, дял II, глава 5 от посочения регламент.
5. Институциите идентифицират географското местоположение на съответната кредитна експозиция в съответствие с регулаторни технически стандарти, приети в съответствие с параграф 7.
6. За целите на изчислението, изисквано по параграф 1:
а)
нивото на антицикличния буфер за държава членка се прилага от датата, посочена в информацията, която се публикува в съответствие с член 136, параграф 7, буква д) или член 137, параграф 2, буква в), ако резултатът от това решение е увеличаване на нивото на буфера;
б)
при спазване на буква в) нивото на антицикличния буфер за трета държава се прилага 12 месеца след датата, на която промяната в нивото на буфера е оповестена от съответния орган на трета държава, независимо от това дали този орган изисква от лицензираните в тази трета държава институции да прилагат промяната в по-кратък срок, ако резултатът от това решение е увеличаване на нивото на буфера;
в)
когато определеният орган на държавата членка по произход на институцията установи ниво на антицикличния буфер за трета държава в съответствие с член 139, параграф 2 или 3, или признае нивото на антицикличния буфер за трета държава съгласно член 137, това ниво на буфера се прилага от датата, посочена в информацията, публикувана в съответствие с член 139, параграф 5, буква в) или член 137, параграф 2, буква в), ако резултатът от това решение е увеличаване на нивото на буфера;
г)
нивото на антицикличния буфер се прилага незабавно, ако резултатът от това решение е намаляване на нивото на буфера.
За целите на буква б) се смята, че промяната на нивото на антицикличния буфер за трета държава е оповестена на датата, на която е публикувана от съответния орган на третата държава в съответствие с приложимите национални правила.
7. ЕБО разработва проекти за регулаторни технически стандарти с цел определяне на метода за идентифициране на географското местоположение на съответните кредитни експозиции, посочени в параграф 5.
ЕБО представя на Комисията проектите за технически стандарти до 1 януари 2014 г.
На Комисията се предоставят правомощието за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Раздел III
Мерки за запазване на капитала
Член 141
Ограничения относно разпределенията
1. Държавите членки забраняват на отговаряща на комбинираното изискване за буфер институция да прави разпределяния във връзка с базовия собствен капитал от първи ред в степен, която би намалила нейния базов собствен капитал от първи ред до ниво, при което комбинираното изискване за буфер вече не е изпълнено.
2. Държавите членки изискват от институциите, които не отговарят на комбинираното изискване за буфер, да изчислят максималната сума за разпределяне (МСР) в съответствие с параграф 4 и да уведомят компетентния орган за тази МСР.
Когато се прилага първа алинея, държавите членки забраняват на институцията да предприема всяко от следните действия, преди да е изчислила МСР:
а)
да прави разпределяния във връзка с базовия собствен капитал от първи ред;
б)
да поема задължение за изплащане на променливи възнаграждения или пенсионни права по преценка на работодателя или да изплаща променливи възнаграждения, ако задължението за плащане е поето в период, когато институцията не е изпълнявала комбинираните изисквания за буфер;
в)
да извършва плащания по инструментите, влизащи в състава на допълнителния собствен капитал от първи ред.
3. Докато дадена институция не успее да изпълни или надвиши комбинираното изискване за буфер, държавите членки ѝ забраняват разпределянето чрез действията, посочени в параграф 2, букви а), б) и в), в размер по-голям от МСР, изчислена в съответствие с параграф 4.
4. Държавите членки изискват от институциите да изчислят МСР, като умножат сумата, изчислена в съответствие с параграф 5 по коефициент, който се определя в съответствие с параграф 6. МСР се намалява посредством всяко от действията, посочени в параграф 2, втора алинея, буква а), б) или в):
5. сумата, която трябва да се умножи в съответствие с параграф 4, се състои от:
а)
междинните печалби, невключени в базовия собствен капитал от първи ред съгласно член 26, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, получени след последното решение относно разпределението на печалбите или всяко от действията, посочени в параграф 2, втора алинея, буква а), б) или в) от настоящия член,
плюс
б)
годишните печалби, невключени в базовия собствен капитал от първи ред съгласно член 26, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, получени след последното решение относно разпределението на печалбите или всяко от действията, посочени в параграф 2, втора алинея, буква а), б) или в) от настоящия член,
минус
в)
сумите, дължими като данък в случай че елементите, посочени в букви а) и б) от настоящия параграф не са разпределени;
6. коефициентът се определя по следния начин:
а)
когато базовият собствен капитал от първи ред, поддържан от институцията, който не се използва за покриване на капиталовите изисквания съгласно член 92, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 575/2013, изразен като процент от общата сума на рисковата експозиция, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от посочения регламент, се намира в 1-ви квартил (т.е. най-ниският) на комбинираното изискване за буфер, коефициентът е 0,
б)
когато базовият собствен капитал от първи ред, поддържан от институцията, който не се използва за покриване на капиталовите изисквания съгласно член 92, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 575/2013, изразен като процент от общата сума на рисковата експозиция, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от посочения регламент, се намира във втори квартил на комбинираното изискване за буфер, коефициентът е 0,2,
в)
когато базовият собствен капитал от първи ред, поддържан от институцията, който не се използва за покриване на капиталовите изисквания съгласно член 92, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 575/2013, изразен като процент от общата сума на рисковата експозиция, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от посочения регламент, се намира в трети квартил на комбинираното изискване за буфер, коефициентът е 0,4,
г)
когато базовият собствен капитал от първи ред, поддържан от институцията, който не се използва за покриване на капиталовите изисквания съгласно член 92, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 575/2013, изразен като процент от общата сума на рисковата експозиция, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от посочения регламент, който се намира в четвърти квартил (т.е. най-високият) на комбинираното изискване за буфер, коефициентът е 0,6.
Долните и горни граници на всеки квартил на комбинираното изискване за буфер се изчисляват по следния начин:
„Qn“
е означението на поредния номер на съответния квартил.
7. Наложените от настоящия член ограничения се прилагат само по отношение на плащания, водещи до намаляване на базовия собствен капитал от първи ред или до намаляване на печалбата, и в случаите, при които спирането на плащанията или неплащането не представлява неизпълнение или условие за започване на производство по несъстоятелност, приложимо за институцията.
8. В случай че институцията не отговаря на комбинираното изискване за буфер и възнамерява да разпредели разпределяема печалба или да предприеме някое от действията, посочени в параграф 2, втора алинея, букви а), б) и в), тя уведомява компетентния орган и предоставя следната информация:
а)
размера на капитала, поддържан от институцията, разделен както следва:
i)
базов собствен капитал от първи ред,
ii)
допълнителен капитал от първи ред,
iii)
капитал от втори ред;
б)
размера на междинните и годишните печалби;
в)
МСР, изчислена в съответствие с параграф 4;
г)
размера на подлежащата на разпределение печалба, която институцията възнамерява да разпредели между:
i)
изплащане на дивиденти,
ii)
обратно изкупуване на акции или дялове,
iii)
плащания по инструменти, влизащи в състава на допълнителния собствен капитал от първи ред,
iv)
изплащане на променливи възнаграждения или на пенсионни права по преценка на работодателя, независимо дали това става чрез ново задължение за плащане или чрез плащане съгласно задължение за плащане, поето в момент когато институцията не е изпълнявала комбинираното изискване за буфер.
9. Институциите поддържат правила, гарантиращи че размерът на подлежащата на разпределение печалба и МСР са правилно изчислени и могат да докажат тази точност при поискване от страна на компетентния орган.
10. За целите на параграфи 1 и 2 разпределението във връзка с базовия собствен капитал от първи ред включва следното:
а)
изплащане на парични дивиденти;
б)
разпределение на напълно или частично изплатени премийни акции или други капиталови инструменти, посочени в член 26, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 575/2013;
в)
обратно изкупуване или закупуване от дадена институция на нейните собствени акции или дялове или други капиталови инструменти, посочени в член 26, параграф 1, буква а) от посочения регламент;
г)
възстановяване на суми, изплатени във връзка с капиталовите инструменти, посочени в член 26, параграф 1, буква а) от посочения регламент;
д)
разпределяне на елементи от капитала, посочени в член 26, параграф 1, букви б)-д) от посочения регламент.
Член 142
План за запазване на капитала
1. Когато дадена институция не успее да изпълни комбинираното изискване за буфер, тя изготвя план за запазване на капитала и го представя на компетентния орган не по-късно от 5 работни дни след като е установила, че не изпълнява посоченото изискване, освен в случаите, когато компетентният орган разреши удължен срок до 10 дни.
Компетентните органи дават такова разрешение само въз основа на конкретното положение на дадена кредитна институция и при отчитане на мащаба и сложността на нейната дейност.
2. Планът за запазване на капитала включва следното:
а)
прогнозни оценки на приходите и разходите и прогнозен баланс;
б)
мерки за повишаване на капитализацията на институцията;
в)
план и срок за увеличаване на собствения капитал с цел да се изпълни изцяло комбинираното изискване за буфер;
г)
всякаква друга информация, считана за необходима от компетентните органи за изготвяне на оценката, изисквана по параграф 3.
3. Компетентният орган оценява плана за запазване на капитала и го одобрява само ако прецени, че ако планът бъде изпълнен, би имало основания да се очаква, че ще бъде запазен или набран достатъчен капитал, който да позволи на институцията да изпълни комбинираното изискване за буфер в рамките на срок, който компетентният орган счита за подходящ.
4. В случай че компетентният орган не одобри плана за запазване на капитала в съответствие с параграф 3, той налага една от двете или и двете мерки, както следва:
а)
изисква от институцията да увеличи размера на собствения си капитал в рамките на определен срок;
б)
упражнява правомощията си съгласно член 102 и налага по-строги ограничения по отношение на разпределенията от ограниченията по член 141.
ДЯЛ VIII
ОПОВЕСТЯВАНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ ОТ КОМПЕТЕНТНИТЕ ОРГАНИ
Член 143
Общи изисквания относно оповестяването на информация
1. Компетентните органи оповестяват следната информация:
а)
текстовете на законите, подзаконовите актове, административните правила и общите указания, приети в тяхната държава членка в областта на пруденциалното регулиране;
б)
начина на прилагане на вариантите и правото на преценка, предоставени от правото на Съюза;
в)
общите критерии и методики, които те използват при прегледа и оценката по член 97;
г)
без да се засягат разпоредбите на дял VII, глава 1, раздел II от настоящата директива и на членове 54 и 58 от Директива 2004/39/ЕО, обобщени статистически данни по ключови аспекти от прилагането на пруденциалната рамка във всяка държава членка, както и броя и вида надзорни мерки, предприети в съответствие с член 102, параграф 1, буква а), а също и административните санкции, наложени в съответствие с член 65.
2. Информацията, оповестена в съответствие с параграф 1, е достатъчна, за да даде възможност за съдържателно сравнение на подходите, възприети от компетентните органи на различните държави членки. Оповестената информация се публикува в общоприет формат и се актуализира редовно. Оповестената информация е достъпна на един електронен адрес.
3. ЕБО разработва проекти за технически стандарти за изпълнение с цел установяване на формата, структурата, съдържанието и датата на годишното публикуване на информацията, чието оповестяване е предвидено в параграф 1.
ЕБО представя на Комисията тези проекти за технически стандарти за изпълнение до 1 януари 2014 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.
Член 144
Специфични изисквания за оповестяването на информация
1. За целите на пета част от Регламент (ЕС) № 575/2013, компетентните органи публикуват следната информация:
а)
приетите общи критерии и методики за преглед на спазването на членове 405-409 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
б)
без да се засягат разпоредбите на дял VII, глава 1, раздел II - обобщено описание на резултатите от надзорния преглед и описание на наложените мерки в случай на неспазване на членове 405-409 от Регламент (ЕС) № 575/2013, констатирани на годишна основа.
2. Компетентният орган на държава членка, упражняващ правото на преценка, предвидено в член 7, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, публикува следната информация:
а)
критериите, прилагани от него, за да определи, че няма настоящи или прогнозни съществени практически или правни пречки за бърз трансфер на собствен капитал или за изплащане на задължения;
б)
броя на институциите майки, които имат полза от упражняването на правото на преценка, предвидено в член 7, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и броя на онези от тях, които имат дъщерни предприятия в трета държава;
в)
на съвкупна база за държавата членка:
i)
общия размер на собствения капитал на консолидирана основа на институцията майка в държава членка, която има полза от упражняването на правото на преценка, предвидено в член 7, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, който се държи в дъщерни предприятия в трета държава,
ii)
процента от общия собствен капитал на консолидирана основа на институциите майки в държава членка, която има полза от упражняването на правото на преценка, предвидено в член 7, параграф 3 от посочения регламент, който представлява собственият капитал, държан в дъщерни предприятия в трета държава,
iii)
процента от общия собствен капитал, изискван по член 92 от посочения регламент на консолидирана основа на институциите майки в държава членка, която има полза от упражняването на правото на преценка, предвидено в член 7, параграф 3 от посочения регламент, който представлява собственият капитал, държан в дъщерни предприятия в трета държава.
3. Компетентният орган, упражняващ правото на преценка, предвидено в член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013, публикува следното:
а)
критериите, прилагани от него, за да определи, че няма настоящи или прогнозни съществени практически или правни пречки за бърз трансфер на собствен капитал или за изплащане на задължения;
б)
броя на институциите майки, които имат полза от упражняването на правото на преценка, предвидено в член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и броя на онези институции майки, които имат дъщерни предприятия в трета държава;
в)
на съвкупна база за държавата членка:
i)
общия размер на собствения капитал на институциите майки, които имат полза от упражняването на правото на преценка, предвидено в член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013, който се държи в дъщерни предприятия в трета държава,
ii)
процента от общия размер на собствения капитал на институциите майки, които имат полза от упражняването на правото на преценка, предвидено в член 9, параграф 1 Регламент (ЕС) № 575/2013, който представлява собственият капитал, държан в дъщерни предприятия в трета държава,
iii)
процента на минималните капиталови изисквания по член 92 от Регламент (ЕС) № 575/2013, за институции майки, които имат полза от упражняването на правото на преценка, предвидено в член 9, параграф 1 от посочения регламент, който представлява собственият капитал, държан в дъщерни предприятия в трета държава.
ДЯЛ IХ
ДЕЛЕГИРАНИ АКТОВЕ И АКТОВЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 145
Делегирани актове
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 148, относно следното:
а)
изясняване на определенията, посочени в член 3 и член 128 с цел осигуряване на еднаквото прилагане на настоящата директива;
б)
изясняване на определенията, посочени в член 3 и член 128 с оглед отчитане на промените на финансовите пазари при прилагането на настоящата директива;
в)
привеждане на терминологията и текста на определенията по член 3 в съответствие с последващи актове относно институции и други свързани с това въпроси;
г)
актуализиране на сумите, посочени в член 31, параграф 1, с оглед да се вземат предвид промените в европейския индекс на потребителските цени, публикуван от Евростат, в съответствие със и към момента на преизчисленията по член 4, параграф 7 от Директива 2002/92/ЕО;
д)
разширяване на съдържанието на списъка, посочен в членове 33 и 34, който се съдържа в приложение I, или адаптиране на терминологията, използвана в този списък, с оглед на промените на финансовите пазари;
е)
определяне на областите, в които компетентните органи трябва да обменят информацията, посочена в член 50;
ж)
адаптиране на разпоредбите на членове 76-88 и член 98, за да се отчетат промените на финансовите пазари (по-специално новите финансови продукти), или в счетоводните стандарти или изисквания, които отчитат правото на Съюза, или във връзка със сближаването на надзорните практики;
з)
отлагане на задълженията за оповестяване в съответствие с член 89, параграф 3, втора алинея, когато в доклада на Комисията, представен съгласно първа алинея на посочения параграф се установяват значителни отрицателни последици;
и)
адаптиране на критериите, установени в член 23, параграф 1, с цел да се отчете бъдещото развитие и да се гарантира еднакво прилагане на настоящата директива.
Член 146
Актове за изпълнение
Следните мерки се приемат с актове за изпълнение съгласно процедурата по разглеждане, посочена в член 147, параграф 2:
а)
технически корекции на списъка в член 2;
б)
промяна на размера на първоначалния капитал, предвиден в член 12 и дял IV, във връзка с промените в икономическата и паричната област.
Член 147
Европейски банков комитет
1. При приемането на актове за изпълнение Комисията се подпомага от Европейския банков комитет. Посоченият комитет е комитет по смисъла на член 3, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 148
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия по член 145 се предоставя за неопределен срок, считано от 17 юли 2013 г..
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 145, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 145, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от три месеца, след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета, или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се увеличава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 149
Възражения срещу регулаторни технически стандарти
Когато съгласно настоящата директива Комисията приема регулаторен технически стандарт, еднакъв с проекта за регулаторен технически стандарт, представен от ЕБО, срокът, в който Европейският парламент и Съветът могат да представят възражение срещу съответния регулаторен технически стандарт, е един месец от датата на нотификацията. По инициатива на Европейския парламент или Съвета този срок може да бъде удължен с един месец. Чрез дерогация от член 13, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1093/2010 срокът, в който Европейският парламент или Съветът могат да представят възражение срещу този регулаторен технически стандарт, може при необходимост да бъде удължен с още един месец.
ДЯЛ X
ИЗМЕНЕНИЯ НА ДИРЕКТИВА 2002/87/ЕО
Член 150
Изменения на Директива 2002/87/ЕО
Член 21а от Директива 2002/87/ЕО се изменя, както следва:
а)
в параграф 2 буква а) се заличава.
б)
параграф 3 се заменя със следното:
„3. За да се осигурят еднакви условия за прилагане на методите за изчисление, посочени в част II от приложение I към настоящата директива, във връзка с член 49, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 и член 228, параграф 1 от Директива 2009/138/ЕО, но без да се засяга член 6, параграф 4 от настоящата директива, ЕНО разработват чрез Съвместния комитет проекти за регулаторни технически стандарти в съответствие с член 6, параграф 2 от настоящата директива.
ЕНО представят на Комисията тези проекти за регулаторни технически стандарти най-късно до пет месеца преди датата на прилагане, посочена в член 309, параграф 1 от Директива 2009/138/ЕО.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти, в съответствие с членове 10-14 от съответно Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.“
ДЯЛ XI
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ГЛАВА 1
Преходни разпоредби относно надзора на институции, упражняващи свободата на установяване и свободата на предоставяне на услуги
Член 151
Обхват
1. Разпоредбите в настоящата глава се прилагат вместо членове 40, 41, 43, 49, 50 и 51 до датата, на която изискването за ликвидно покритие стане приложимо в съответствие с делегирания акт, приет съгласно член 460 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
2. За да гарантира, че поетапното въвеждане на разпоредбите относно надзора върху ликвидността е напълно съобразено с разработването на единни правила относно ликвидността, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове, в съответствие с член 145, за отлагане на посочената в параграф 1 дата най-много с две години, в случай че единните правила относно ликвидността не са били въведени в Съюза, защото международните стандарти за надзор върху ликвидността не са били съгласувани към датата, посочена в параграф 1 от настоящия член.
Член 152
Изисквания за предоставяне на информация
За статистически цели приемащите държави членки могат да изискват всички кредитни институции, които имат клонове на тяхна територия, да представят периодични отчети за дейността си в приемащите държави членки пред компетентните органи на тези приемащи държави членки.
При изпълнение на задълженията, наложени им по силата на член 156 от настоящата директива, приемащите държави членки могат да изискват от клоновете на кредитни институции от други държави членки да предоставят същата информация, каквато се изисква за целта от националните кредитни институции.
Член 153
Мерки, предприемани от компетентните органи на държавата членка по произход по отношение на дейностите, извършвани в приемащата държава членка
1. Когато компетентните органи на приемащата държава членка установят, че кредитна институция, която има клон или която предоставя услуги на нейна територия, не спазва правните разпоредби, приети в същата държава членка в съответствие с настоящата директива относно правомощията на компетентните органи на приемащата държава членка, същите органи изискват от кредитната институция да отстрани неспазването на нейните задължения.
2. Ако съответната кредитна институция не предприеме необходимите стъпки, компетентните органи на приемащата държава членка надлежно информират за това компетентните органи на държавата членка по произход.
3. Компетентните органи на държавата членка по произход предприемат при първа възможност всички подходящи мерки, за да гарантират отстраняването на неспазването на задълженията от страна на кредитната институция. Естеството на тези мерки се съобщава на компетентните органи на приемащата държава членка.
4. Ако въпреки мерките, предприети от държавата членка по произход или поради това, че тези мерки се окажат неподходящи или не са предвидени във въпросната държава членка, кредитната институция продължава да нарушава правните норми, посочени в параграф 1, които са в сила в приемащата държава членка, последната може, след като извести компетентните органи на държавата членка по произход, да предприеме необходимите мерки с оглед да предотврати или да санкционира продължаването на нарушението и ако е необходимо да не дава възможност на тази кредитна институция да извършва нови трансакции на нейна територия. Държавите членки гарантират, че е възможно да се връчват на кредитните институции, намиращи се на техните територии, юридическите документи, необходими за тези мерки.
Член 154
Предпазни мерки
Преди да приложат процедурата, предвидена в член 153, компетентните органи на приемащата държава членка могат, в неотложни случаи, да предприемат предпазни мерки, необходими за защита на интересите на вложителите, инвеститорите и на други лица, на които се предоставят услуги. Комисията и компетентните органи на останалите засегнати държави членки все уведомяват за тези мерки при първа възможност.
След консултации с компетентните органи на засегнатите държави членки Комисията може да вземе решение въпросната държава членка да измени или да отмени тези мерки.
Член 155
Задължения
1. Пруденциалният надзор върху институция, включително върху дейностите, които тя извършва в съответствие с членове 33 и 34, е задължение на компетентните органи на държава членка по произход, без с това да се засягат онези разпоредби на настоящата директива, които възлагат задължения на компетентните органи на приемащата държава членка.
2. Параграф 1 не възпрепятства осъществяването на надзор на консолидирана основа съгласно настоящата директива.
3. При изпълнението на общите си задължения, компетентните органи в дадена държава членка отчитат надлежно възможното въздействие на своите решения върху стабилността на финансовата система във всички останали засегнати държави членки, особено при извънредни ситуации, въз основа на наличната към съответния момент информация.
Член 156
Надзор върху ликвидността
До осъществяването на по-нататъшна координация приемащата държава членка продължава да носи отговорност съвместно с компетентните органи на държавата членка по произход за надзора върху ликвидността на клоновете на кредитните институции.
Без да се засягат мерките, необходими за укрепване на Европейската парична система, приемащите държави членки носят пълна отговорност за мерките, произтичащи от прилагането на техните парични политики.
Такива мерки не предвиждат дискриминационно или ограничително третиране въз основа на факта, че дадена кредитна институция е получила лиценз в друга държава членка.
Член 157
Сътрудничество по отношение на надзора
Компетентните органи на съответните държави членки работят в тясно сътрудничество при осъществяване на надзора върху дейността на институциите, които извършват дейност в частност чрез клонове, установени в една или повече държави членки, различни от тези, в които се намират техните главни управления. Те си предоставят взаимно цялата информация за управлението и собствеността върху такива институции, която би могла да улесни надзора и проверката на условията за тяхното лицензиране, както и целия обем информация, която може да улесни наблюдението над такива институции, в частност информация за тяхната ликвидност, платежоспособност, гарантирането на влоговете, ограничаване на големите експозиции, административните и счетоводните процедури и механизмите за вътрешен контрол.
Член 158
Значими клонове
1. Компетентните органи в приемаща държава членка могат да поискат от консолидиращия надзорник, в случай че е приложим член 112, параграф 1, или от компетентните органи в държавата членка по произход определен клон на дадена институция, различна от инвестиционен посредник по член 95 от Регламент (ЕС) № 575/2013, да бъде считан за значим.
2. В искането се посочват причините за определяне на клона като значим, като се отделя особено внимание на следното:
а)
дали пазарният дял на влоговете в съответния клон в приемащата държава членка надвишава 2 %;
б)
възможното въздействие при спиране или прекратяване на дейността на институцията върху системната ликвидност, платежните системи, системите за клиринг и сетълмент в приемащата държава членка;
в)
размера и значението на съответния клон, изразени в брой клиенти, в рамките на банковата или финансовата система на приемащата държава членка.
Компетентните органи в държавата членка по произход и приемащата държава членка, както и консолидиращият надзорник, в случай че е приложим член 112, параграф 1, полагат всички възможни усилия за постигане на съвместно решение за определяне на даден клон като значим.
Ако в срок до два месеца след получаването на искането по първа алинея не бъде взето съвместно решение, компетентните органи на приемащата държава членка, в рамките на допълнителен срок от два месеца, вземат сами решение дали съответният клон е значим. При вземане на решението компетентните органи на приемащата държава членка отчитат всички изразени от консолидиращия надзорник или от компетентните органи на държавата членка по произход становища и резерви.
Посочените във втора и трета алинея решения се оформят в документ, съдържащ пълните мотиви, предоставят се на съответните компетентни органи, признават се за окончателни и се прилагат от компетентните органи на съответните държави членки.
Определянето на даден клон за значим не засяга правата и задълженията на компетентните органи съгласно настоящата директива.
3. Компетентните органи на държавата членка по произход предоставят на компетентните органи на приемащата държава членка, в която е открит значим клон, информацията по член 117, параграф 1, букви в) и г) и изпълняват задачите по член 112, параграф 1, буква в) в сътрудничество с компетентните органи на приемащата държава членка.
4. Ако даден компетентен орган в държавата членка по произход узнае за извънредна ситуация, както е посочено в член 114, параграф 1, той възможно най-бързо информира за това органите, посочени в член 58, параграф 4 и в член 59, параграф 1.
5. Когато член 116 не е приложим, компетентните органи, които упражняват надзор върху институция със значими клонове в други държави членки, създават и председателстват колегия от надзорни органи с цел улесняване вземането на съвместно решение за определянето на клон за значим съгласно параграф 2 от настоящия член и обмена на информация по член 60. Създаването и работата на колегията се основават на писмени правила, определени от компетентния орган на държавата членка по произход след консултация със заинтересованите компетентни органи. Компетентният орган на държавата членка по произход решава кои компетентни органи да участват в дадено заседание или дейност на колегията.
6. Решението на компетентния орган на държавата членка по произход отчита значението за тези органи на надзорната дейност, която предстои да бъде планирана или координирана, по-специално възможното въздействие върху стабилността на финансовата система в съответните държави членки, както е посочено в член 153, параграф 3, и задълженията, посочени в параграф 2 от настоящия член.
7. Компетентният орган на държавата членка по произход предварително предоставя на всички членове на колегията цялата информация относно организирането на тези заседания, основните въпроси за обсъждане и дейностите, които предстои да се разглеждат. Компетентният орган на държавата членка по произход предоставя своевременно на всички членове на колегията и цялата информация във връзка с предприетите на тези заседания действия или предприетите мерки.
Член 159
Проверки на място
1. Приемащите държави членки предвиждат когато дадена институция, получила лиценз в друга държава членка, извършва дейността си чрез клон, компетентните органи на държавата членка по произход да могат, след като са известили компетентните органи на приемащата държава членка, да извършват сами или чрез посредници, проверки на място на информацията по член 50.
2. За целите на тези проверки на място на клоновете компетентните органи на държавата членка по произход могат да използват и някоя от другите процедури, предвидени в член 118.
3. Параграфи 1 и 2 не засягат правото на компетентните органи на приемащата държава членка, при изпълнение на задълженията им по настоящата директива, да извършват проверки на място на клонове, установени на тяхна територия.
ГЛАВА 2
Преходни разпоредби относно капиталовите буфери
Член 160
Преходни разпоредби за капиталов буфер
1. Настоящият член изменя изискванията, предвидени в членове 129 и 130 за преходен период, считано от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2018 г.
2. За периода от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2016 г.:
а)
предпазният капиталов буфер се състои от базов собствен капитал от първи ред, възлизащ на 0,625 % от общата стойност на размерите на рисково претеглените експозиции на институцията, изчислени в съответствие с член 87, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
б)
специфичният за институцията антицикличен капиталов буфер не надхвърля 0,625 % от общата стойност на размера на рисково претеглените експозиции на институцията, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
3. За периода от 1 януари 2017 г. до 31 декември 2017 г.:
а)
предпазният капиталов буфер се състои от базов собствен капитал от първи ред, възлизащ на 1,25 % от общата стойност на размера на рисково претеглените експозиции на институцията, изчислени в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
б)
специфичният за институцията антицикличен капиталов буфер не надхвърля 1,25 % от общата стойност на размера на рисково претеглените експозиции на институцията, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
4. За периода от 1 януари 2018 г. до 31 декември 2018 г.:
а)
предпазният капиталов буфер се състои от базов собствен капитал от първи ред, възлизащ на 1,875 % от общата стойност на размера на рисково претеглените експозиции на институцията, изчислени в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
б)
специфичният за институцията антицикличен капиталов буфер не надхвърля 1,875 % от общата стойност на размера на рисково претеглените експозиции на институцията, изчислена в съответствие с член 92, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
5. Изискването за план за запазване на капитала и ограниченията по отношение на разпределението по членове 141 и 142 се прилагат през преходния период от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2018 г., в случай че институцията не изпълнява комбинираното изискване за буфер, като се отчитат изискванията, посочени в параграфи 2-4 от настоящия член.
6. Държавите членки могат да наложат по-кратък преходен период от посочения в параграфи 1-4 и по този начин да въведат предпазния капиталов буфер и антицикличния капиталов буфер, считано от 31 декември 2013 г.. Когато дадена държава членка наложи такъв по-кратък преходен период, тя уведомява за решението си съответните страни, включително Комисията, ЕССР, ЕБО и съответната колегия от надзорни органи. Този по-кратък преходен период може да бъде признат от други държави членки. Когато друга държава членка признае този по-кратък преходен период, тя уведомява за това Комисията, ЕССР, ЕБО и съответната колегията от надзорни органи.
7. Когато дадена държава членка наложи по-кратък преходен период за антицикличния капиталов буфер, по-краткият период се прилага само при изчисляването на специфичния за институцията антицикличен капиталов буфер от институции, лицензирани в държавата членка, за която отговаря определеният орган.
ГЛАВА 3
Заключителни разпоредби
Член 161
Преглед и доклад
1. Комисията извършва периодичен преглед на прилагането на настоящата директива, за да гарантира, че прилагането й не води до явна дискриминация между институциите въз основа на тяхната правна форма или модел на собственост.
2. След извършен преглед в тясно сътрудничество с ЕБО, до 30 юни 2016 г. Комисията представя доклад на Европейския парламент и на Съвета, придружен в зависимост от случая от законодателно предложение, относно разпоредбите за възнагражденията в настоящата директива и в Регламент (ЕС) № 575/2013, като взема предвид развитието на международно равнище и със специално внимание върху следното:
а)
ефикасността, прилагането и изпълнението им, включително установяването на евентуални пропуски, произтичащи от прилагането на принципа на пропорционалност по отношение на тези разпоредби.
б)
въздействието на спазването на принципа в член 94, параграф 1, буква ж) по отношение на
i)
конкурентоспособността и финансовата стабилност; и
ii)
служители, които на практика работят и физически се намират в установени извън ЕИП дъщерни дружества на институции майки, установени в ЕИП.
Този преглед отчита по-специално дали принципът, предвиден в член 94, параграф 1, буква ж), следва да продължи да се прилага за служителите, обхванати от буква б), първа алинея, подточка ii).
3. От 2014 г., в сътрудничество с ЕОЗППО и ЕОЦПК, ЕБО публикува веднъж на две години доклад, в който се анализира степента, в която правото на държавите членки се позовава на външен кредитен рейтинг за целите на регулирането, и относно мерките, предприети от държавите членки за намаляване на подобно позоваване. В тези доклади се описва също как компетентните органи изпълняват своите задължения по член 77, параграфи 1 и 3 и член 79, буква б). В тези доклади се описва и степента на сближаване на надзорните практики в това отношение.
4. До 31 декември 2014 г. Комисията прави преглед и докладва за прилагането на членове 108 и 109 и представя на Европейския парламент и на Съвета този доклад, придружен, ако е уместно, от законодателно предложение.
5. До 31 декември 2016 г. Комисията прави преглед и представя доклад относно постигнатите резултати по член 91, параграф 11, включително относно целесъобразността на сравняването на практиките по отношение на многообразието, като взема предвид съответните тенденции в Съюза и в международен план и представя този доклад на Европейския парламент и на Съвета, придружен, ако е уместно, от законодателно предложение.
6. До 31 декември 2015 г. Комисията провежда консултации с ЕССР, ЕБО, ЕОЗППО, ЕОЦКП, и други страни относно ефективността на ангажиментите за споделяне на информация по настоящата директива, при нормални обстоятелства и по време на криза.
7. До 31 декември 2015 г. ЕБО извършва преглед и представя на Комисията доклад за прилагането на настоящата директива и на Регламент (ЕС) № 575/2013 относно сътрудничеството на Съюза и държавите членки с трети държави. Този доклад идентифицира областите, които се нуждаят от допълнително развитие на сътрудничеството и споделянето на информация.ЕБО публикува доклада на своята страница в интернет.
8. При получаване на мандат от Комисията, ЕБО проучва дали субектите във финансовия сектор, които заявяват, че извършват дейността си в съответствие с ислямските банкови принципи, са обхванати адекватно от настоящата директива и от Регламент (ЕС) № 575/2013. Комисията разглежда доклада, изготвен от ЕБО, и ако е уместно, представя законодателно предложение на Европейския парламент и на Съвета.
9. До 1 юли 2014 г. ЕБО докладва на Комисията относно използването от страна на кредитните институции на операциите на централните банки от ЕСЦБ по дългосрочно рефинансиране и други подобни мерки на централните банки в подкрепа на финансирането и ползата от тях. Въз основа на този доклад и след консултации с ЕЦБ, в срок до 31 декември 2014 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно използването и ползите от тези операции по рефинансиране и мерки в подкрепа на финансирането за кредитните институции, лицензирани в Съюза, придружен от законодателно предложение относно използването на тези операции по рефинансиране и мерките в подкрепа на финансирането, ако е уместно.
Член 162
Транспониране
1. До 31 декември 2013 г. държавите членки приемат и публикуват законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими за спазването на настоящата директива.
Държавите членки прилагат тези разпоредби от 31 декември 2013 г..
Държавите-членки съобщават на Комисията и на ЕБО текста на основните разпоредби от националното право, които те приемат в областта, обхваната от настоящата директива. Когато документите, придружаващи уведомлението за предвидените от държавите членки мерки за транспониране, са недостатъчни за цялостна оценка на съответствието на разпоредбите за транспониране с определени разпоредби от директивата, Комисията може по искане на ЕБО с оглед изпълнението на неговите задачи съгласно Регламент (ЕС) № 1093/2010 или по собствена инициатива да изиска от държавите членки да предоставят по-подробна информация относно транспонирането и прилагането на тези разпоредби и на настоящата директива.
2. Чрез дерогация от параграф 1 дял VII, глава 4 се прилага от 1 януари 2016 г.
3. Законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими за спазване на член 94, параграф 1, буква ж), изискват от институциите да прилагат изложените в този член принципи към възнаграждението за предоставени услуги или извършена работа, считано от 2014 г. нататък, независимо дали възнаграждението се дължи въз основа на договори, сключени преди или след 31 декември 2013 г..
4. Когато държавите членки приемат разпоредбите, предвидени в параграфи 1 и 2, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. В тях се включва и изявление, че позоваванията в съществуващите законови, подзаконови и административни разпоредби на директивите, отменени с настоящата директива, се считат за позовавания на настоящата директива. Начинът на позоваване и текстът на посоченото изявление се определят от държавите членки.
5. Чрез дерогация от параграф 1 от настоящия член, член 131 се прилага от 1 януари 2016 г. Държавите членки изпълняват член 131, параграф 4 от 1 януари 2016 г. по следния начин:
а)
25 % от буфера за Г-СЗИ, определен съгласно член 131, параграф 4 - през 2016 г.;
б)
50 % от буфера за Г-СЗИ, определен съгласно член 131, параграф 4 - през 2017 г.;
в)
75 % от буфера за Г-СЗИ, определен съгласно член 131, параграф 4 - през 2018 г.; и
г)
100 % от буфера за Г-СЗИ, определен съгласно член 131, параграф 4- през 2019 г.
6. Чрез дерогация от параграф 2 от настоящия член, член 133 се прилага, считано от 31 декември 2013 г..
Член 163
Отмяна
Директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО се отменят, считано 1 януари 2014 г.
Позоваванията на отменените директиви се считат за позовавания на настоящата директива и на Регламент (ЕС) № 575/2013 и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение II към настоящата директива и w приложение IV към Регламент (ЕС) № 575/2013.
Член 164
Влизане в сила
Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 165
Адресати
Адресати на настоящата директива са държавите членки.
Съставено в Брюксел на 26 юни 2013 година.
DIRETTIVA 2013/36/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-26 ta’ Ġunju 2013
dwar l-aċċess għall-attività tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u s-superviżjoni prudenzjali tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu u tad-ditti tal-investiment, li temenda d-Direttiva 2002/87/KE u li tħassar id-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 53(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz ta' att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew (1),
Waqt li jaġixxu f'konformità mal-proċedura leġislattiva ordinarja,
Billi:
(1)
Id-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 rigward il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu (2) u d-Direttiva 2006/49/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 dwar l-adegwatezza tal-kapital ta’ kumpanniji tal-investiment u l-istituzzjonijiet ta’ kreditu (3) ġew emendati b’mod sinifikanti f’diversi okkażjonijiet. Ħafna dispożizzjonijiet tad-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE huma applikabbli kemm għall-istituzzjonijiet tal-kreditu kif ukoll għad-ditti tal-investiment. Għall-fini taċ-ċarezza u sabiex tkun żgurata applikazzjoni koerenti ta’ dawn id-dispożizzjonijiet, dawn għandhom jiġu amalgamati f'atti leġislattivi ġodda li huma applikabbli kemm għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu kif ukoll għad-ditti tal-investiment, jiġifieri din id-Direttiva u r-Regolment (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill ta' 26 ta’ Ġunju 2013 (4). Sabiex ikunu iktar aċċessibbli, id-dispożizzjonijiet tal-Annessi għad-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE għandhom jiġu integrati fit-termini normattivi ta’ din id-Direttiva u dak ir-Regolament.
(2)
Din id-Direttiva għandha tinkludi, fost l-oħrajn, id-dispożizzjonijiet li jirregolaw l-awtorizzazzjoni għan-negozju, l-akkwist tal-parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti, l-eżerċizzju tal-libertà tal-istabbiliment u l-libertà li jiġu pprovduti servizzi, is-setgħat tal-awtoritajiet superviżorji tal-Istati Membri domiċiljari u ospitanti f'dan ir-rigward u d-dispożizzjonijiet li jirregolaw il-kapital inizzjali u r-reviżjoni superviżorja tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment. L-għan prinċipali u s-suġġett ta’ din id-Direttiva huwa li jiġu kkoordinati d-dispożizzjonijiet nazzjonali li jirrigwardaw l-aċċess għall-attività tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment, il-modalitajiet għall-governanza tagħhom, u l-qafas superviżorju tagħhom. Id-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE fihom ukoll rekwiżiti prudenzjali għall-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment. Għandu jkun hemm dispożizzjonijiet għal dawk ir-rekwiżiti fir-Regolament (UE) Nru 575/2013, li jistabbilixxi rekwiżiti prudenzjali uniformi u direttament applikabbli għall-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment, billi tali rekwiżiti huma relatati mill-qrib mal-funzjonament tas-swieq finanzjarji fir-rigward ta’ għadd ta’ assi miżmuma mill-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment. Din id-Direttiva għandha għalhekk tinqara flimkien mar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u għandhom flimkien ma' dak ir-Regolament jiffurmaw il-qafas ġuridiku li jirregola l-attivitajiet bankarji, il-qafas superviżorju u r-regoli prudenzjali għall-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment.
(3)
Ir-rekwiżiti prudenzjali ġenerali stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 575/2013 huma ssupplimentati minn arranġamenti individwali li jkunu deċiżi mill-awtoritajiet kompetenti bħala riżultat tar-reviżjoni superviżorja kontinwa tagħhom ta’ kull istituzzjoni ta' kreditu u d-ditta tal-investiment individwali. Il-firxa ta’ dawn l-arranġamenti superviżorji għandha, fost l-oħrajn, tkun stabbilita f’din id-Direttiva u l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu kapaċi jeżerċitaw il-ġudizzju tagħhom rigward liema arranġamenti għandhom ikunu imposti. Rigward tali arranġamenti individwali li jirrigwardaw il-likwidità, l-awtoritajiet kompetenti għandhom, fost l-oħrajn, jikkunsidraw il-prinċipji stabbiliti fil-Linji Gwida dwar l-Allokazzjoni tal-Ispiża-Benefiċċju tal-Likwidità tas-27 ta' Ottubru 2010 tal-Kumitat tas-Superviżuri Bankarji Ewropej.
(4)
Id-Direttiva 2004/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ April 2004 dwar is-swieq fl-istrumenti finanzjarji (5) tippermetti lid-ditti tal-investiment awtorizzati mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari tagħhom u supervizzati mill-istess awtoritajiet li jistabilixxu fergħat u jipprovdu servizzi mingħajr xkiel fi Stati Membri oħrajn. Dik id-Direttiva għalhekk tipprevedi l-koordinazzjoni tar-regoli li jirregolaw l-awtorizzazzjoni u l-eżerċizzju tan-negozju tad-ditti tal-investiment. Madankollu, din ma tistabilixxix l-ammonti tal-kapital inizjali ta’ ditti bħal dawn jew qafas komuni għall-monitoraġġ tar-riskji mġarrba minnhom, li għandu jkun dispost għalihom f'din id-Direttiva.
(5)
Din id-Direttiva għandha tikkostitwixxi l-istrument essenzjali għall-kisba tas-suq intern mill-aspett kemm tal-libertà tal-istabiliment kif ukoll tal-libertà li jiġu pprovduti servizzi finanzjarji fil-qasam tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu.
(6)
L-operazzjoni bla intoppi tas-suq intern teħtieġ mhux biss regoli legali iżda wkoll kooperazzjoni mill-qrib u regolari u konverġenza konsiderevolment imsaħħa ta’ prattiki regolatorji u superviżorji bejn l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri.
(7)
Ir-Regolament (UE) Nru 1093/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) li jistabilixxi l-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Bankarja Ewropea)("ABE"). Din id-Direttiva għandha tikkunsidra r-rwol u l-funzjoni tal-ABE stipulati f'dak ir-Regolament u l-proċeduri li għandhom jiġu segwiti meta jiġu kkonferiti kompiti lill-ABE.
(8)
Minħabba ż-żieda tal-kompiti mogħtija lill-ABE minn din id-Direttiva u mir-Regolament (UE) Nru 575/2013, il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw li jkun hemm riżorsi umani u finanzjarji xierqa.
(9)
Bħala l-ewwel pass lejn unjoni bankarja, mekkaniżmu superviżorju uniku (MSU) għandu jiżgura li l-politika tal-Unjoni relatata mas-superviżjoni prudenzjali tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu tiġi implimentata b’mod koerenti u effikaċi, li l-ġabra unika ta’ regoli għas-servizzi finanzjarji tiġi applikata bl-istess mod għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu fl-Istati Membri kollha kkonċernati, u li dawk l-istituzzjonijiet ta’ kreditu jkunu soġġetti għal superviżjoni tal-ogħla kwalità, li ma tkunx ristretta minn konsiderazzjonijiet oħra mhux prudenzjali. MSU huwa l-bażi għall-passi li jmiss lejn unjoni bankarja. Dan jirrifletti l-prinċipju li kwalunkwe introduzzjoni ta’ mekkaniżmi ta’ intervent komuni f’każ ta’ kriżi għandu jiġi ppreċedut minn kontrolli komuni li jnaqqsu l-probabbiltà li jkollhom jintużaw tali mekkaniżmi ta’ intervent. Il-Kunsill Ewropew innota fil-konklużjonijiet tiegħu tal-14 ta' Diċembru 2012 li "[i]l-Kummissjoni ser tippreżenta matul l-2013 proposta għal mekkaniżmu uniku ta' riżoluzzjoni għall-Istati Membri parteċipanti fil-MSU, li għandha tiġi eżaminata mill-koleġislaturi bħala prijorità bl-intenzjoni li tiġi adottata matul iċ-ċiklu parlamentari attwali". L-integrazzjoni tal-qafas finanzjarju jista' jissaħħaħ ulterjorment bit-twaqqif ta' mekkaniżmu uniku ta' riżoluzzjoni, li jinkludi arranġamenti għal pjan ta' emerġenza xieraq u effettiv biex ikun żgurat li d-deċiżjonijiet ta' riżoluzzjoni tal-bank jittieħdu malajr, b'mod imparzjali u fl-aħjar interessi ta' dawk kollha kkonċernati.
(10)
Il-konferiment ta’ kompiti superviżorji lill-Bank Ċentrali Ewropew(BĊE) għal uħud mill-Istati Membri għandu jkun konsistenti mal-qafas tas-Sistema Ewropea tas-Superviżjoni Finanzjarja stabbilita fl-2010 u l-għan sottostanti tagħha li tiżviluppa l-ġabra unika ta’ regoli u ssaħħaħ il-konverġenza ta’ prattiki superviżorji fl-Unjoni kollha. Il-BĊE għandu jwettaq il-kompiti tiegħu soġġett għal u f'konformità ma' kwalunkwe liġi primarja u sekondarja rilevanti tal-Unjoni, id-deċiżjonijet tal-Kummissjoni fl-oqsma tal-għajnuniet mill-Istat, ir-regoli dwar il-kompetizzjoni u l-kontroll tal-fużjonijiet u l-ġabra unika ta’ regoli li tapplika għall-Istati Membri kollha. L-ABE hija fdata bil-kompitu li tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi u linji gwida u rakkomandazzjonijiet biex tiżgura konverġenza superviżorja u konsistenza ta’ eżiti superviżorji fl-Unjoni. Il-BĊE m'għandux iwettaq dawk il-kompiti, iżda għandu jeżerċita setgħat għall-adozzjoni ta' regolamenti skont l-Artikolu 132 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) f'konformità ma' atti adottati mill-Kummissjoni abbażi ta' abbozzi żviluppati mill-ABE u b'linji gwida u rakkomandazzjoni skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
(11)
Ir-rwol ta' medjazzjoni legalment vinkolanti tal-ABE huwa element fundamentali fil-promozzjoni tal-koordinazzjoni, il-konsistenza superviżorja u l-konverġenza tal-prattiki superviżorji. Il-medjazzjoni mill-ABE tista' tinbeda jew fuq l-inizjattiva tagħha stess fejn ikun speċifikament previst, jew fuq talba minn awtorità kompetenti jew aktar fil-każ ta' nuqqas ta' qbil li ma taqbilx. Din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013 għandhom jestendu l-firxa ta' sitwazzjonijiet li fihom l-ABE tista' tniedi r-rwol ta' medjazzjoni legalment vinkolanti tagħha bil-għan li tikkontribwixxi għall-konsistenza fil-prattiki superviżorji. L-ABE m'għandha l-ebda rwol ta' medjazzjoni fuq inizjattiva tagħha stess fir-rigward tan-nomina ta' fergħat sinifikanti u d-determinazzjoni ta' rekwiżiti prudenzjali speċifiċi għal istituzzjoni skont din id-Direttiva. Madankollu, sabiex tiġi promossa l-koordinazzjoni u jiġu msaħħa l-prattiki superviżorji konsistenti f'dawk l-oqsma sensittivi, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrikorru għall-medjazzjoni tal-ABE fi stadju bikri tal-proċess f'każ ta' nuqqas ta' qbil. Tali medjazzjoni bikrija tal-ABE għandha tiffaċilita s-sejbien ta' soluzzjoni għan-nuqqas ta' qbil.
(12)
Sabiex jipproteġu t-tfaddil kif ukoll sabiex joħolqu kundizzjonijiet ugwali ta’ kompetizzjoni bejn l-istituzzjonijiet ta' kreditu, il-miżuri li jikkoordinaw is-superviżjoni tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu, japplikaw għalihom kollha. Madankollu għandha tingħata konsiderazzjoni xierqa lid-differenzi oġġettivi fl-istatuti u l-għanijiet tagħhom kif stabbiliti mil-liġijiet nazzjonali.
(13)
Sabiex jiġi żgurat suq intern li jaħdem sew, prattiki u deċiżjonijiet superviżorji, trasparenti, prevedibbli u armonizzati huma meħtieġa biex isir in-negozju u biex jitmexxew gruppi transkonfinali tal-istituzzjonijiet ta' kreditu. L-ABE għandha għalhekk issaħħaħ l-armonizzazzjoni tal-prattiki superviżorji. Il-proċessi u d-deċiżjonijiet superviżorji m'għandhomx itellfu l-funzjonament tas-suq intern fir-rigward taċ-ċirkolazzjoni libera tal-kapital. Il-kulleġġi superviżorji għandhom jiżguraw programm ta' ħidma komuni u allinjat u deċiżjonijiet superviżorji armonizzati. Il-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri domiċiljari u dawk ospitanti għandha tissaħħaħ permezz ta' livell ogħla ta' trasparenza u kondiviżjoni tal-informazzjoni.
(14)
L-ambitu tal-miżuri li jikkoordinaw is-superviżjoni tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu għalhekk għandu jkun kemm jista’ jkun wiesa’, u jkopri l-istituzzjonijiet kollha li n-negozju tagħhom huwa li jirċievu fondi ripagabbli mill-pubbliku, kemm fil-forma ta’ depożiti jew f’forom oħrajn bħall-ħruġ kontinwu ta’ bonds u titoli oħrajn komparabbli u li jagħtu krediti f'isimhom stess. Għandhom jiġu previsti eċċezzjonijiet fil-każ ta’ ċerti istituzzjonijiet ta’ kreditu li għalihom ma tapplikax din id-Direttiva. Din id-Direttiva m'għandhomx jaffettwaw l-applikazzjoni tal-liġijiet nazzjonali li jipprevedu awtorizzazzjonijiet supplimentari speċjali li jippermettu lill-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jwettqu attivitajiet speċifiċi jew li jidħlu għal tipi ta’ operazzjonijiet speċifiċi.
(15)
Huwa xieraq li ssir l-armonizzazzjoni li tkun neċessarja u suffiċjenti biex jiġi żgurat ir-rikonoxximent reċiproku ta’ awtorizzazzjoni u ta’ sistemi ta' superviżjoni prudenzjali, biex b'hekk ikun possibbli l-għoti ta’ liċenzja unika rikonoxxuta fl-Unjoni kollha u l-applikazzjoni tal-prinċipju ta' superviżjoni prudenzjali mill-Istat Membru domiċiljari.
(16)
Il-prinċipji tar-rikonoxximent reċiproku u s-superviżjoni mill-Istat Membru domiċiljari jeħtieġu li l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri għandhom jirrifjutaw jew jirtiraw awtorizzazzjoni meta fatturi bħall-kontenut tal-programm tal-attivitajiet, id-distribuzzjoni ġeografika tal-attivitajiet jew l-attivitajiet li effettivament isiru jindikaw b’mod ċar li istituzzjoni ta’ kreditu tkun għażlet is-sistema ġuridika ta’ Stat Membru partikolari bl-għan li tevadi standards aktar rigorużi fis-seħħ fi Stat Membru ieħor fejn twettaq jew għandha l-intenzjoni li twettaq il-parti l-kbira tal-attivitajiet tagħha. Fejn ma jkunx hemm indikazzjoni ċara ta’ dan, iżda l-parti l-kbira tal-assi totali tal-entitajiet fi grupp bankarju tinsab fi Stat Membru ieħor, li l-awtoritajiet kompetenti tiegħu jkunu responsabbli li jeżerċitaw superviżjoni fuq bażi konsolidata, ir-responsabbiltà għall-eżerċizzju tas-sorveljanza fuq bażi konsolidata għandha tinbidel biss bi ftehim ma’ dawk l-awtoritajiet kompetenti.
(17)
L-awtoritajiet kompetenti m'għandhomx jawtorizzaw jew ikomplu jawtorizzaw istituzzjoni ta’ kreditu meta jkun hemm il-possibbiltà li jkunu mfixkla milli jeżerċitaw b’mod effikaċi l-funzjonijiet ta' superviżjoni tagħhom minħabba r-rabtiet mill-qrib bejn dik l-istituzzjoni u persuni oħrajn fiżiċi jew ġuridiċi. L-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jkunu diġà awtorizzati għandhom ukoll jissodisfaw lill-awtoritajiet kompetenti fir-rigward ta’ tali rabtiet mill-qrib.
(18)
Ir-referenza għall-eżerċizzju effettiv tal-funzjonijiet superviżorji tal-awtoritajiet superviżorji tkopri s-superviżjoni fuq bażi konsolidata li għandha titwettaq fuq istituzzjoni ta' kreditu jew id-ditta tal-investiment fejn il-liġi tal-Unjoni hekk tipprevedi. F’każijiet bħal dawn, l-awtoritajiet li tkun saritilhom talba għall-awtorizzazzjoni għandhom ikunu jistgħu jidentifikaw l-awtoritajiet kompetenti għal eżerċitar ta' superviżjoni fuq bażi konsolidata fuq dik l-istituzzjoni ta' kreditu jew id-ditta tal-investiment.
(19)
L-istituzzjonijiet ta’ kreditu awtorizzati fl-Istati Membri domiċiljari tagħhom għandhom jitħallew iwettqu, fl-Unjoni kollha, kwalunkwe jew kull attività msemmija fil-lista tal-attivitajiet soġġetti għar-rikonoxximent reċiproku billi jistabilixxu fergħat jew billi jipprovdu servizzi.
(20)
Huwa xieraq li r-rikonoxximent reċiproku jiġi estiż għal dawk l-attivitajiet elenkati fl- meta jitwettqu minn istituzzjonijiet finanzjarji li jkunu sussidjarji ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, sakemm dawn is-sussidjarji jkunu koperti mis-superviżjoni konsolidata tal-impriżi prinċipali (parent) tagħhom u jissodisfaw ċerti kundizzjonijiet rigorużi.
(21)
L-Istat Membru ospitanti għandu jkun jista’, b’konnessjoni mal-eżerċizzju tad-dritt tal-istabiliment u l-libertà li jiġu pprovduti s-servizzi, jirrikjedi konformità ma’ dispożizzjonijiet speċifiċi tal-liġijiet jew regolamenti nazzjonali tiegħu stess min-naħa tal-entitajiet li mhumiex awtorizzati bħala istituzzjonijiet ta’ kreditu fl-Istati Membri domiċiljari tagħhom u fir-rigward ta’ attivitajiet mhux imsemmija fil-lista tal-attivitajiet soġġetti għar-rikonoxximent reċiproku sakemm, minn naħa, dawn id-dispożizzjonijiet ma jkunux diġà previsti fir-Regolament (UE) Nru 575/2013, ikunu kompatibbli mal-liġi tal-Unjoni u jkunu maħsuba sabiex jipproteġu l-ġid komuni u, sakemm min-naħa l-oħra, dawn l-entitajiet jew dawn l-attivitajiet ma jkunux soġġetti għal regoli ekwivalenti taħt il-liġijiet jew regolamenti tal-Istati Membri domiċiljari tagħhom.
(22)
Minbarrra r-Regolament (UE) Nru 575/2013 li jistabbilixxi rekwiżiti prudenzjali direttament applikabbli għall-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li ma hemmx ostakoli għat-twettiq ta’ attivitajiet li jingħataw rikonoxximent reċiproku bl-istess mod bħal fl-Istat Membru domiċiljari, dment li dan tal-aħħar ma jkunx inkompatibbli mad-dispożizzjonijiet tal-liġi li jħarsu l-ġid komuni fl-Istat Membru domiċiljari.
(23)
Ir-regoli li jirregolaw il-fergħat tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jkollhom l-uffiċċju prinċipali f'pajjiż terz għandhom ikunu analogi fl-Istati Membri kollha. Huwa importanti li jkun dispost li dawn ir-regoli ma jkunux aktar favorevoli minn dawk applikabbli għal fergħat ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu minn Stat Membru ieħor. L-Unjoni għandha jkollha l-kapaċità li tikkonkludi ftehimiet ma’ pajjiżi terzi, li jipprevedu l-applikazzjoni ta’ regoli li jagħtu lil fergħat bħal dawn l-istess trattament fit-territorju kollu tagħha. Fergħat ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu awtorizzati f’pajjiżi terzi m'għandhomx igawdu l-libertà li jipprovdu s-servizzi jew il-libertà tal-istabiliment fi Stati Membri oħrajn għajr dawk li huma stabbiliti fihom.
(24)
Għandu jintlaħaq ftehim bejn l-Unjoni u pajjiżi terzi bl-għan li tkun tista’ tiġi eżerċitata b’mod prattiku superviżjoni konsolidata fuq l-akbar żona ġeografika possibbli.
(25)
Ir-responsabbiltà tas-superviżjoni tas-solidità finanzjarja ta’ istituzzjoni ta’ kreditu, u b’mod partikolari s-solvenza tagħha fuq bażi konsolidata, għandha tkun tal-Istat Membru domiċiljari tagħha. Is-superviżjoni tal-gruppi bankarji tal-Unjoni għandha tkun l-oġġett ta’ kooperazzjoni mill-qrib bejn l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri domiċiljari u dawk ospitanti.
(26)
L-awtoritajiet superviżorji tal-Istat Membru ospitanti għandu jkollhom is-setgħa li jwettqu, każ b’każ, kontrolli fuq il-post tal-attivitajiet tal-fergħat tal-istituzzjonijiet fit-territorju tagħhom u jeħtieġu informazzjoni minn fergħa dwar l-attivitajiet tagħha u għal finijiet ta’ superviżjoni, fejn huma jqisu li jkunu rilevanti għal raġunijiet ta' stabbiltà finanzjarja fl-Istat Membru ospitanti.
(27)
L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ospitanti għandhom jiksbu informazzjoni dwar attivitajiet li jitwettqu fit-territorju tagħhom. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom jieħdu miżuri superviżorji sakemm l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ospitanti ma jkunux iridu jieħdu miżuri prekawzjonarji ta’ emerġenza.
(28)
L-operat bla intoppi tas-suq bankarju intern jeħtieġ mhux biss regoli ġuridiċi iżda wkoll kooperazzjoni mill-qrib u regolari u konverġenza konsiderevolment imsaħħa ta’ prattiki regolatorji u superviżorji bejn l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri. Għal dak il-għan, jistgħu jiġu kkunsidrati l-problemi li jirrigwardaw istituzzjonijiet ta’ kreditu individwali u għandu jkun hemm skambju reċiproku ta’ informazzjoni permezz tal-ABE. Dik il-proċedura ta’ informazzjoni reċiproka m'għandhiex tissostittwixxi l-kooperazzjoni bilaterali. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ospitanti għandhom dejjem ikollhom il-kapaċità, f’emerġenza, fuq inizjattiva tagħhom stess jew fuq inizjattiva tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari, jikkontrollaw li l-attivitajiet ta’ istituzzjoni ta’ kreditu stabbilita fit-territorji tagħhom jikkonformaw mal-liġijiet rilevanti u mal-prinċipji ta’ proċeduri amministrattivi u kontabilitistiċi validi u ta' kontroll intern adegwat.
(29)
Huwa xieraq li jkun permess l-iskambju ta' informazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti u l-awtoritajiet jew il-korpi li, minħabba l-funzjoni tagħhom, jgħinu sabiex tissaħħaħ l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja. Sabiex tinżamm in-natura kunfidenzjali tal-informazzjoni mgħoddija, il-lista tad-destinatarji għandha tinżamm ristretta.
(30)
Ċerta mġiba, bħall-frodi jew abbuż minn informazzjoni privileġġata, tista' taffettwa l-istabbiltà u l-integrità tas-sistema finanzjarja. Jeħtieġ li jiġu speċifikati l-kundizzjonijiet li taħthom ikun awtorizzat l-iskambju tal-informazzjoni f’dawn il-każijiet.
(31)
Meta jkun stipulat li l-informazzjoni tista’ tkun żvelata biss bil-kunsens espress tal-awtoritajiet kompetenti, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu jistgħu jistipulaw li l-kunsens tagħhom ikun soġġett għal konformità ma’ kundizzjonijiet rigorużi.
(32)
Għandu jkun awtorizzat l-iskambju ta’ informazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti u l-banek ċentrali u korpi oħrajn b’funzjoni simili fil-kapaċità tagħhom bħala awtoritajiet monetarji u, fejn neċessarju għal raġunijiet ta' superviżjoni prudenzjali prevenzjoni u riżoluzzjoni ta' istituzzjonijiet li qed ifallu u f'sitwazzjonijiet ta' emerġenza jekk rilevanti, awtoritajiet pubbliċi oħrajn u dipartimenti tal-amministrazzjonijiet tal-gvern ċentrali responsabbli għat-tfassil ta' leġislazzjoni dwar is-superviżjoni ta' istituzzjonijiet ta’ kreditu, istituzzjonijiet finanzjarji, servizzi ta' investiment u kumpanniji tal-assigurazzjoni, u awtoritajiet pubbliċi, responsabbli mis-superviżjoni tas-sistemi ta’ pagamenti.
(33)
Għall-finijiet tat-tisħiħ tas-superviżjoni prudenzjali tal-istituzzjonijiet u l-protezzjoni tal-klijenti ta’ istituzzjonijiet, l-awdituri għandu jkollhom id-dmir li minnufih jagħmlu rapport lill-awtoritajiet kompetenti, kull meta, fit-twettiq tal-kompiti tagħhom, isiru konxji minn ċerti fatti li jistgħu jħallu effett serju fuq is-sitwazzjoni finanzjarja jew l-organizzazzjoni amministrattiva u kontabilistika ta’ istituzzjoni. Għall-istess raġuni, l-Istati Membri għandhom jipprevedu wkoll li tali dmir japplika fiċ-ċirkostanzi kollha fejn fatti bħal dawn ikunu skoperti minn awditur fit-twettiq tal-kompiti tiegħu f’impriża li jkollha rabtiet mill-qrib ma’ istituzzjoni. Id-dmir tal-awdituri li jinformaw, fejn xieraq, lill-awtoritajiet kompetenti b’ċerti fatti u deċiżjonijiet li jirrigwardaw lil xi istituzzjoni li huma jiskopru waqt it-twettiq tal-kompiti tagħhom f’impriża mhux finanzjarja m'għandux fih innifsu jibdel in-natura tal-kompiti tagħhom f’dik l-impriża u lanqas il-mod li bih għandhom iwettqu dawk il-kompiti f’dik l-impriża.
(34)
Din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013 l-għan li jiżguraw is-solvenza tal-istituzzjonijiet. Jekk, minkejja r-rekwiżiti ta' solvenza sseħħ kriżi, jeħtieġ li jiġi żgurat li l-istituzzjonijiet ikunu jistgħu jiġu riżolti b'mod ordnat, biex jiġi limitat l-impatt negattiv fuq l-ekonomija reali u tiġi evitata l-ħtieġa tal-involviment tal-kontribwenti fiskali. Għal dak il-għan, sakemm ikun hemm aktar koordinazzjoni fil-livell tal-Unjoni, l-ABE għandha tivvaluta u tikkoordina inizjattivi, f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, rigward il-pjanijiet ta' rkupru u riżoluzzjoni bil-ħsieb li tippromwovi l-konverġenza f'dak il-qasam. Għal dak l-għan, l-ABE għandha tiġi informata bis-sħiħ u minn qabel dwar l-organizzazzjoni ta' laqgħat dwar il-pjanijiet ta' rkupru u riżoluzzjoni u għandha tkun intitolata tieħu sehem f'dawn il-laqgħat. L-awtoritajiet f'xi Stati Membri diġà introduċew obbligi għall-istituzzjonijiet u l-awtoritajiet biex dawn iħejju pjanijiet ta' rkupru u riżoluzzjoni. Għaldaqstant, ikun adatt li l-istituzzjonijiet ikunu meħtieġa jikkooperaw mal-awtoritajiet f'dak ir-rigward. Meta jkun qed jiġi abbozat pjan ta' rkupru jew riżoluzzjoni, l-ABE għandha tikkontribwixxi fl-iżvilupp u l-koordinazzjoni ta' pjanijiet ta' rkupru u riżoluzzjoni effettivi u konsistenti, u tipparteċipa fihom b'mod attiv, f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. Għandha tingħata prijorità fejn tali pjanijiet jinvolvu istituzzjonijiet sistemikament importanti.
(35)
Sabiex tiġi żgurata l-konformità mal-obbligi li jirriżultaw minn din id-Direttiva u mir-Regolament (UE) Nru 575/2013 mill-istituzzjonijiet, minn dawk li effettivament jikkontrollaw in-negozju ta' istituzzjoni u mill-membri tal-korp ta' ġestjoni ta' istituzzjoni u sabiex jiġi żgurat l-istess trattament fl-Unjoni kollha, l-Istati Membri għandhom ikunu meħtieġa li jipprovdu għal penali amministrattivi u miżuri amministrattivi oħra li jkunu effikaċi, proporzjonati u dissważivi. Għaldaqstant, il-penali amministrattivi u l-miżuri amministrattivi oħra stabbiliti mill-Istati Membri għandhom jissodisfaw ċerti rekwiżiti essenzjali fir-rigward tad-destinatarji, il-kriterji li għandhom ikunu kkunsidrati fl-applikazzjoni tagħhom, fil-pubblikazzjoni tagħhom, is-setgħat ewlenin għall-impożizzjoni ta’ penali u livelli ta’ penali pekunjarji amministrattivi.
(36)
B'mod partikolari, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jingħataw is-setgħa li jimponu penali amministrattivi pekunarji li jkunu għolja biżżejjed biex ipattu għall-benefiċċji li jistgħu jkunu mistennija u li jkunu dissważivi anki għal istituzzjonijiet akbar u d-diriġenti tagħhom.
(37)
Sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ penali amministattivi jew miżuri amministrattivi oħra fl-Istati Membri kollha, meta jiġi ddeterminat it-tip ta’ penali amministrattivi jew miżuri amministrattivi oħra u l-livell tal-penali amministrattivi pekunarji, l-Istati Membri għandhom ikunu meħtieġa li jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti jqisu ċ-ċirkostanzi rilevanti kollha.
(38)
Sabiex jiġi żgurat li tali penali amministrattivi jkollhom effett dissważiv, dawn għandhom normalment ikunu ppubblikati ħlief f'ċerti ċirkostanzi speċifikati biċ-ċar.
(39)
Għall-finijiet tal-valutazzjoni tar-reputazzjoni tajba tad-diretturi u l-membri tal-korp ta' ġestjoni, hija meħtieġa sistema effiċjenti ta' skambju ta' informazzjoni, fejn soġġett għal rekwiżiti dwar is-segretezza professjonali u l-protezzjoni tad-data, l-ABE għandu jkollha d-dritt li żżomm bażi ta' data ċentrali li fiha dettalji ta' penali amministrattivi, inkluż kwalunkwe appell fir-rigward tagħhom, li tkun aċċessibbli biss għall-awtoritajiet kompetenti. Fi kwalunkwe każ, l-informazzjoni dwar il-kundanni kriminali għandha tiġi skambjata f'konformità mad-Deċiżjoni Qafas tal-Kunsill 2009/315/ĠAI (7) u mad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/316/ĠAI (8), kif trasposti fil-liġi nazzjonali, u ma' dispożizzjonijiet rilevanti oħra tal-liġi nazzjonali.
(40)
Sabiex ikunu identifikati vjolazzjonijiet potenzjali tad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jittrasponu din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom is-setgħat investigattivi neċessarji, u għandhom jistabilixxu mekkaniżmu effikaċi biex jinkoraġġixxu r-rapportar tal-vjolazzjonijiet potenzjali jew reali. Dawk il-mekkaniżmi għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għad-drittijiet ta' difiża ta' kwalunkwe persuna li ġiet imħarrka.
(41)
Din id-Direttiva għandha tipprevedi għal penali amministrattivi u miżuri amministrattivi oħra sabiex tiżgura l-usa' kamp ta' applikazzjoni possibbli għal azzjoni wara ksru, u biex tgħin il-prevenzjoni ta' aktar ksur, irrispettivament mill-kwalifika tagħhom bħala penali amministrattiva jew miżura amministrattiva oħra taħt il-liġi nazzjonali. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jipprevedu penali addizzjonali għal, u livelli ogħla ta' penali pekunjarji amministrattivi minn dawk previsti f'din id-Direttiva.
(42)
Din id-Direttiva għandha tkun mingħajr ħsara għal kwalunkwe dispożizzjoni fid-dritt tal-Istati Membri li tikkonċerna penali kriminali.
(43)
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment jkollhom kapital intern li, meta jitqiesu r-riskji li għalihom ikunu esposti jew jistgħu jkunu esposti, ikun adegwat fil-kwantità, fil-kwalità u fid-distribuzzjoni. Għaldaqstant, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment ikollhom strateġiji u proċessi fis-seħħ sabiex jivvalutaw u jżommu l-adegwatezza tal-kapital intern tagħhom.
(44)
Għandha tingħata responsabbiltà lill-awtoritajiet kompetenti biex jiżguraw li l-istituzzjonijiet ikollhom organizzazzjoni tajba u fondi proprji adegwati, b'konsiderazzjoni tar-riskji li għalihom l-istituzzjonijiet ikunu esposti jew jistgħu jkunu esposti.
(45)
Sabiex ikun żgurat li l-istituzzjonijiet li huma attivi f’bosta Stati Membri ma jkunux mgħobbija b’mod sproporzjonat bħala riżultat tar-responsabbiltajiet kontinwi tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri individwali fir-rigward tal-awtorizzazzjoni u s-superviżjoni, huwa essenzjali li l-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti tittejjeb b’mod sinifikanti. L-ABE għandha tiffaċilita u ttejjeb din il-kooperazzjoni.
(46)
Sabiex tiġi żgurata dixxiplina komprensiva fis-suq fl-Unjoni kollha, ikun xieraq li l-awtoritajiet kompetenti jippubblikaw l-informazzjoni dwar it-twettiq tan-negozju tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment. Tali informazzjoni għandha tkun suffiċjenti biex tippermetti paragun tal-approċċi adottati mill-awtoritajiet kompetenti differenti tal-Istati Membri u jiġu kkumplimentati r-rekwiżiti tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 dwar l-iżvelar tal-informazzjoni teknika mill-istituzzjonijiet.
(47)
Is-superviżjoni tal-istituzzjonijiet fuq bażi konsolidata timmira li tipproteġi interessi tad-depożituri u l-investituri tal-istituzzjonijiet u li tiżgura l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja. Sabiex tkun effikaċi, is-superviżjoni fuq bażi konsolidata għandha għalhekk tkun applikata għall-gruppi bankarji kollha, inklużi dawk li l-impriżi prinċipali tagħhom ma jkunux istituzzjonijiet ta' kreditu jew id-ditti tal-investiment. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-awtoritajiet kompetenti bl-istrumenti legali neċessarji sabiex jippermettulhom jeżerċitaw tali superviżjoni.
(48)
Fil-każ ta’ gruppi b’attivitajiet diversifikati fejn l-impriżi prinċipali jikkontrollaw mill-inqas sussidjarja waħda, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu kapaċi jivvalutaw is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ kull istituzzjoni ta' kreditu jew id-ditta tal-investiment fi grupp bħal dan. L-awtoritajiet kompetenti għandhom mill-inqas ikollhom il-mezzi sabiex jiksbu mill-impriżi kollha fi ħdan il-grupp l-informazzjoni neċessarja għat-twettiq tal-funzjoni tagħhom. Għandha tiġi stabbilita kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti responsabbli mis-superviżjoni ta’ setturi finanzjarji differenti fil-każ ta’ gruppi ta’ impriżi li jwettqu firxa ta’ attivitajiet finanzjarji.
(49)
L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jirrifjutaw jew jirtiraw awtorizzazzjoni ta' istituzzjoni ta' kreditu fil-każ ta’ ċerti strutturi ta’ gruppi meqjusa mhux xierqa għat-twettiq ta’ attivitajiet bankarji, minħabba li strutturi bħal dawn ma jistgħux jiġu supervizzati b’mod effikaċi. F’dak ir-rigward l-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom is-setgħat neċessarji sabiex jiżguraw il-ġestjoni valida u prudenti tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu. Sabiex tkun żgurata kultura bankarja sostenibbli u varjata fl-Unjoni li sservi primarjament l-interess taċ-ċittadini tal-Unjoni, l-attivitajiet bankarji fuq skala żgħira, bħal dawk tal-unjonijiet tal-kreditu u l-banek kooperattivi, għandhom jiġu inkoraġġuti.
(50)
Il-mandati tal-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkunsidraw, b’mod xieraq, id-dimensjoni tal-Unjoni. L-awtoritajiet kompetenti għandhom għalhekk debitament jikkunsidraw l-effett tad-deċiżjonijiet tagħhom mhux biss fuq l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fil-ġurisdizzjoni tagħhom iżda wkoll fl-Istati Membri l-oħrajn ikkonċernati. Bla ħsara għad-dritt nazzjonali, dak il-prinċipju għandu jservi sabiex jippromwovi l-istabbiltà finanzjarja fl-Unjoni kollha u m'għandux jorbot legalment lill-awtoritajiet kompetenti li jiksbu riżultat speċifiku.
(51)
Il-kriżi finanzjarja wriet rabtiet bejn is-settur bankarju u l-hekk imsejħa sistema bankarja "parallela". Xi sistemi bankarji "paralleli" jżommu, utilment, ir-riskji separati mis-settur bankarju u, b'hekk, jiġu evitati effetti negattivi fuq il-kontribwenti fiskali u impatt potenzjali sistemiku. Madankollu, intendiment aħjar tal-operat tas-sistema bankarja "parallela" u r-rabtiet tiegħu ma' entitatjiet fis-settur finanzjarju u tar-regolamentazzjoni li tipprovdu trasparenza, tnaqqis tar-riskju sistemiku u l-eliminazzjoni ta' kwalunkwe prassi mhux xierqa huma meħtieġa għal-istabbiltà tas-sistema finanzjarja. Rappurtar addizzjonali mill-istituzzjonijiet jista' jkun utli f'dan is-sens iżda hija meħtieġa wkoll regolamentazzjoni ġdida speċifika.
(52)
Iż-żieda fit-trasparenza fir-rigward tal-attivitajiet ta' istituzzjonijiet, u b'mod partikolari fir-rigward tal-profitti magħmula, it-taxxi mħallsa u s-sussidji li jirċievu, hija essenzjali biex tinkiseb mill-ġdid il-fiduċja taċ-ċittadini tal-Unjoni fis-settur finanzjarju. Rappurtaġġ obbligatorju f'dak il-qasam jista' jitqies bħala element importanti fir-responsabbiltà korporattiva tal-istituzzjonijiet lejn il-partijiet interessati u s-soċjetà.
(53)
Punti debboli fil-governanza korporattiva f’għadd ta’ istituzzjonijiet kienu fattur li kkontribwixxa għat-teħid eċċessiv u imprudenti ta’ riskji fis-settur bankarju li wassal għall-falliment ta’ istituzzjonijiet individwali u problemi sistemiċi fl-Istati Membri u globalment. Id-dispożizzjonijiet ferm ġenerali dwar il-governanza tal-istituzzjonijiet u n-natura mhux vinkolanti ta’ parti sostanzjali tal-qafas ta’ governanza korporattiva, ibbażati essenzjalment fuq kodiċijiet ta’ kondotta volontarji, ma ffaċilitawx biżżejjed l-implimentazzjoni effikaċi ta’ prattiki validi ta’ governanza korporattiva mill-istituzzjonijiet. F'xi każijiet in-nuqqas ta’ kontrolli u ekwilibriji effettivi fi ħdan l-istituzzjonijiet irriżulta f’nuqqas ta’ sorveljanza effettiva tat-teħid ta’ deċiżjonijiet tad-diriġenza, li aggrava l-istrateġiji ta' ġestjoni li jħarsu lejn l-immedjat u eċċessivament riskjużi. Ir-rwol xejn ċar tal-awtoritajiet kompetenti fis-sorveljanza tas-sistemi ta’ governanza korporattiva fl-istituzzjonijiet ma ppermettiex superviżjoni suffiċjenti tal-effikaċja tal-proċessi interni ta’ governanza.
(54)
Sabiex jindirizzaw l-effett potenzjalment detrimentali ta’ miżuri ta’ governanza korporattiva mfassla ħażin fuq il-ġestjoni valida tar-riskji, l-Istati Membri għandhom jintroduċu prinċipji u standards sabiex jiżguraw is-sorveljanza effikaċi mill-korp ta' ġestjoni, jippromwovu kultura tar-riskju valida fil-livelli kollha tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment u jippermettu lill-awtoritajiet kompetenti jimmonitorjaw l-adegwatezza tal-arranġamenti interni ta’ governanza. Dawk il-prinċipji u standards għandhom japplikaw b'kunsiderazzjoni għan-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jimponu prinċipji u standards ta' governanza korporattiva li huma addizzjonali għal dawk meħtieġa minn din id-Direttiva.
(55)
L-Istati Membri jużaw strutturi ta' governanza differenti. Fil-parti l-kbira tal-każijiet tiġi użata struttura ta' bord unitarju jew doppju, jew it-tnejn li huma. Id-definizzjonijiet użati f'din id-Direttiva huma maħsuba biex jinkludu l-istrutturi kollha eżistenti mingħajr ma jippromwovu l-ebda struttura partikolari. Huma purament funzjonali għall-fini tal-istabbiliment ta' regoli mmirati għal eżitu partikolari irrispettivament mil-liġi nazzjonali dwar il-kumpanniji applikabbli għal istituzzjoni f'kull Stat Membru. Għalhekk id-definizzjonijiet m'għandhomx ifixklu l-allokazzjoni ġenerali tal-kompetenzi skont il-liġi nazzjonali dwar il-kumpanniji.
(56)
Għandu jkun mifhum li korp ta' ġestjoni għandu jkollu funzjonijiet eżekuttivi u superviżorji. Il-kompetenza u l-istruttura tal-korpi ta' ġestjoni huma differenti minn Stat Membru għal ieħor. Fl-Istati Membri fejn il-korpi ta' ġestjoni għandhom struttura b'livell wieħed, il-bord normalment iwettaq kompiti ta' ġestjoni u kompiti superviżorji. Fl-Istati Membri li għandhom sistema b'żewġ livelli, il-funzjoni superviżorja tal-korp ta' ġestjoni titwettaq minn bord superviżorju separat li m'għandu l-ebda funzjoni eżekuttiva u l-funzjoni eżekuttiva titwettaq minn bord ta' tmexxija separat li huwa responsabbli għall-ġestjoni ta' kuljum tal-impriża u li għandu jagħti rendikont għaliha. Għaldaqstant, kompiti separati huma assenjati lill-entitajiet differenti fi ħdan korp ta' ġestjoni.
(57)
Ir-rwol tal-membri mhux eżekuttivi tal-korp ta' ġestjoni fi ħdan istituzzjoni għandu jinkludi li jqajmu dubji kostruttivi għall-istrateġija tal-istituzzjoni biex b'hekk jikkontribwixxu għall-iżvilupp tagħha, l-iskrutinju tal-prestazzjoni tal-membri tal-korp ta' ġestjoni fil-kisba ta' objettivi maqbula; għandhom jiżguraw huma stess li l-informazzjoni finanzjarja hija preċiża u li l-kontrolli finanzjarji u s-sistemi ta' ġestjoni tar-riskju huma robusti u jistgħu jiġu difiżi,l-iskrutinju tat-tfassil u l-implimentazzjoni tal-politika ta' rimunerazzjoni tal-istituzzjoni; u l-forniment ta' opinjonijiet oġġettivi dwar ir-riżorsi, il-ħatriet u l-istandards ta' imġiba.
(58)
Sabiex jiġu mmonitorjati effikaċement l-azzjonijiet u d-deċiżjonijiet tad-diriġenza, il-korp ta' ġestjoni ta’ istituzzjoni għandu jiddedika biżżejjed ħin biex ikun jista' jwettaq il-funzjonijiet tiegħu u jkun kapaċi jifhem in-negozju tal-istituzzjoni, l-iskoperturi ewlenin tagħha għar-riskji u l-implikazzjonijiet tan-negozju u l-istrateġija tar-riskju. L-ikkombinar ta’ għadd wisq kbir ta’ karigi ta' direttur jipprekludi lil membru tal-korp ta' ġestjoni milli jiddedika ħin adegwat għat-twettiq ta' dak ir-rwol ta’ sorveljanza. Għalhekk, huwa neċessarju li jiġi limitat l-għadd ta' karigi ta' direttur li membru tal-korp ta' ġestjoni ta’ istituzzjoni jkun jista' jżomm fl-istess waqt f'entitajiet differenti. Madankollu, il-karigi ta' direttur fl-organizzazzjonijiet li normalment ma jkollhomx objettivi kummerċjali, bħal organizzazzjonijiet mingħajr skop ta' qligħ jew tal-karità, m'għandhomx jitqiesu fl-applikazzjoni ta' dan il-limitu.
(59)
Meta jinħatru l-membri tal-korp ta' ġestjoni, l-azzjonisti jew il-membri ta' istituzzjoni għandhom jikkunsidraw jekk il-kandidati għandhomx l-għarfien, il-kwalifiki u l-ħiliet meħtieġa biex jassiguraw ġestjoni prudenti u kif xieraq tal-istituzzjoni. Dawk il-prinċipji għandhom jiġu eżerċitati u manifestati permezz ta' proċeduri ta' nomina trasparenti u miftuħa, fir-rigward tal-membri tal-korp ta' ġestjoni.
(60)
In-nuqqas ta’ monitoraġġ mill-korpi ta' ġestjoni tad-deċiżjonijiet ta' ġestjoni huwa parzjalment minħabba l-fenomenu tar-raġunar gregarju. Dan il-fenomenu huwa, fost raġunijiet oħra, ikkawżat minn nuqqas ta’ diversità fil-kompożizzjonital-korpi ta' ġestjoni. Sabiex jiġu ffaċilitati opinjonijiet indipendenti u kontestazzjoni kritika, korpi ta' ġestjoni tal-istituzzjonijiet għandhom għalhekk ikunu varjati biżżejjed f’dak li jirrigwarda l-età, il-ġeneru, l-oriġini ġeografika u l-isfond edukattiv u professjonali sabiex joffru varjetà ta’ fehmiet u esperjenzi. Il-bilanċ bejn is-sessi huwa ta’ importanza partikolari sabiex tkun żgurata rappreżentanza adegwata tal-popolazzjoni. B'mod partikolari, istituzzjonijiet li ma jilħqux limitu minimu ta' rappreżentanza tal-ġeneru sottorappreżentat għandu jieħu azzjoni adatta bħala kwistjoni ta' prijorità. Ir-rappreżentanza tal-impjegati fil-korpi ta' ġestjoni tista' wkoll, biż-żieda ta' perspettiva fundamentali u għarfien ġenwin ta' kif jaħdmu internament l-istituzzjonijiet, titqies bħala mod pożittiv għat-titjib tad-diversità. Korpijiet ta' ġestjoni aktar diversifikati għandhom jimmonitorjaw b'mod aktar effikaċi lill-ġestjoni u għalhekk jikkontribwixxu favur sorveljanza aħjar tar-riskji u r-reżiljenza tal-istituzzjonijiet. Għalhekk, id-diversità għandha tkun waħda mill-kriterji għall-kompożizzjoni tal-korpi ta' ġestjoni. Id-diversità għandha wkoll tiġi indirizzata fil-politika ta' reklutaġġ tal-istituzzjonijiet b'mod ġenerali aktar. Din il-politika għandha, pereżempju, tinkoraġġixxi lill-istituzzjonijiet jagħżlu kandidati minn listi mqassra li jinkludu iż-żewġ ġeneri.
(61)
Sabiex jissaħħu l-konformità legali u l-governanza korporattiva, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu mekkaniżmi effettivi u affidabbli biex iħeġġu r-rappurtar lill-awtoritajiet kompetenti dwar ksur potenzjali jew reali tad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jittrasponu din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/ 2013 L-impjegati li jirrapportaw il-ksur li jitwettaq fi ħdan l-istituzzjonijiet tagħhom stess għandhom ikunu protetti bis-sħiħ.
(62)
Il-politiki ta’ rimunerazzjoni li jinkoraġġixxu mġiba ta’ teħid eċċessiv ta’ riskju jistgħu jimminaw il-ġestjoni valida u effikaċi tar-riskju mill-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment. Membri tal-G-20 impenjaw ruħom li jimplimentaw l-Prinċipji għall-Prattiki u Standards ta’ Implimentazzjoni Tajba dwar il-Kumpens ("Principles for Sound Compensation Practices and Implementing Standards") tal-Bord għall-Istabbiltà Finanzjarja (FSB) li jindirizzaw l-effett potenzjalment detrimentali ta’ strutturi ta’ rimunerazzjoni mfassla ħażin fuq il-ġestjoni valida tar-riskji u l-kontroll ta’ mġiba tat-teħid ta’ riskju minn individwi. Din id-Direttiva timmira li timplimenta prinċipji u standards internazzjonali fil-livell tal-Unjoni billi tintroduċi obbligu speċifiku għall-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment sabiex jistabilixxu u jżommu, għal kategoriji tal-persunal li l-attivitajiet professjonali tagħhom ikollhom impatt materjali fuq il-profil tar-riskju tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment, politiki u prattiki ta’ rimunerazzjoni li jkunu konsistenti mal-ġestjoni effikaċi tar-riskji.
(63)
Sabiex ikun żgurat li l-istituzzjonijiet ikollhom fis-seħħ politiki ta’ rimunerazzjoni validi, huwa xieraq li jkunu speċifikati prinċipji ċari dwar il-governanza u dwar l-istruttura tal-politiki ta’ rimunerazzjoni. B'mod partikolari, il-politiki dwar ir-rinumerazzjoni għandhom jiġu allinjati mal-atitudni lejn ir-riskju, il-valuri u l-interessi fit-tul tal-istituzzjoni ta' kreditu u d-ditta tal-investiment. Għal dak il-għan, il-valutazzjoni tal-komponent tar-rimunerazzjoni bbażat fuq il-prestazzjoni għandha tkun ibbażata fuq il-prestazzjoni fit-tul u tikkunsidra r-riskji attwali u dawk futuri assoċjati ma’ dik il-prestazzjoni.
(64)
Meta tiġi kkunsidrata l-politika dwar ir-rimunerazzjoni varjabbli għandha ssir distinzjoni bejn rimunerazzjoni fissa, li tinkludi ħlasijiet, kontribuzzjonijiet proporzjonali regolari tal-pensjonijiet jew benefiċċji fejn dawn il-benefiċċji huma mingħajr kunsiderazzjoni ta' kwalunkwe kriterju ta' prestazzjoni), u r-rimunerazzjoni varjabbli, li tinkludi ħlasijiet addizzjonali, jew benefiċċji li jiddependu mill-prestazzjoni jew, f'ċirkostanzi eċċezzjonali, elementi kuntrattwali oħrajn iżda mhux dawk li jiffurmaw parti minn pakketti ġenerali tal-impjiegi (bħall-kura tas-saħħa, il-faċilitajiet għat-tħaris tat-tfal, jew kontribuzzjonijiet proporzjonali regolari tal-pensjonijiet). Sew benefiċċji monetarji u sew dawk mhux monetarji għandhom ikunu inklużi.
(65)
Fi kwalunkwe każ, sabiex ikunu evitati riskji eċċessivi, għandu jkun stabbilit proporzjon massimu bejn il-komponent fiss u dak varjabbli tar-rimunerazzjoni totali. F'dak ir-rigward, huwa xieraq li jkun previst rwol partikolari għall-azzjonisti, is-sidien jew il-membri tal-istituzzjonijiet. L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jistabbilixxu rekwiżiti aktar stretti fir-rigward tar-relazzjoni bejn il-komponent fiss u dak varjabbli tar-rimunerazzjoni totali. Bil-għan li jkun inkoraġġit l-użu ta' strumenti azzjonarji jew tad-dejn li huma pagabbli skont arranġamenti ta' differiment fit-tul bħala komponent ta' rimunerazzjoni varjabbli, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu, sa ċerti limiti, jippermettu lill-istituzzjonijiet japplikaw rata ta' skont nozzjonali meta jikkalkulaw il-valur ta' tali strumenti għall-għanijiet tal-applikazzjoni tal-proporzjon massimu. Madankollu, l-Istati Membri m'għandhomx ikunu obbligati jipprevedu għal faċilità bħal din u għandhom ikunu jistgħu jippreveduha biex tapplika għal perċentwal massimu aktar baxx tar-rimunerazzjoni totali varjabbli minn kif jinsab f'din id-Direttiva. Bil-għan li jkun żgurat approċċ armonizzat u koerenti li jiggarantixxi kondizzjonijiet indaqs fis-suq intern kollu, l-ABE għandha tipprevedi gwida xierqa dwar ir-rata ta' skont nazzjonali applikabbli li għandha tintuża.
(66)
Sabiex jiġi żgurat li t-tfassil tal-politiki ta’ rimunerazzjoni jkun integrat fil-ġestjoni tar-riskju tal-istituzzjoni, il-korp ta' ġestjoni għandu jadotta u jirrieżamina perjodikament il-politiki ta’ rimunerazzjoni li jkunu fis-seħħ. Id-dispożizzjonijiet ta' din id-Direttiva dwar ir-rimunerazzjoni għandhom jirriflettu d-differenzi bejn it-tipi differenti tal-istituzzjonijiet b'mod propozjonali, b'kont meħud tad-daqs tagħhom, l-organizzazzjoni interna u n-natura, l-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom. B’mod partikolari ma jkunx proporzjonat li ċerti tipi ta’ ditti tal-investiment ikunu meħtieġa li jikkonformaw ma' dawk il-prinċipji kollha.
(67)
Sabiex tkun protetta u mrawma stabbiltà finanzjarja fl-Unjoni u biex ikun indirizzat kwalunkwe evitar possibbli tar-rekwiżiti mniżżla f'din id-Direttiva, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw konformità mal-prinċipji u r-regoli dwar ir-rimunerazzjoni għall-istituzzjonijiet fuq bażi konsolidata, jiġifieri fil-livelli ta' grupp, ta' impriżi prinċipali u ta' sussidjarji, inkluż il-fergħat u s-sussidjarji mwaqqfa f'pajjiżi terzi.
(68)
Minħabba li politiki ta’ rimunerazzjoni u skemi ta’ inċentivi mfassla ħażin jistgħu jżidu sa punt inaċċettabbli r-riskji li għalihom huma esposti l-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment, għandha tittieħed azzjoni ta’ rimedju fil-pront u, jekk ikun meħtieġ, għandhom jittieħdu miżuri korrettivi xierqa. Konsegwentement, huwa xieraq li jkun żgurat li l-awtoritajiet kompetenti jkollhom is-setgħa li jimponu miżuri kwalitattivi u kwantitattivi fuq l-istituzzjonijiet rilevanti li jkunu mfassla sabiex jindirizzaw il-problemi li jkunu ġew identifikati fir-rigward tal-politiki ta’ rimunerazzjoni fir-reviżjoni superviżorja.
(69)
Id-dispożizzjonijiet dwar ir-rimunerazzjoni għandhom ikunu mingħajr ħsara għall-eżerċizzju sħiħ tad-drittijiet fundamentali ggarantiti mill-Artikolu 153(5) TFUE, il-prinċipji ġenerali tad-dritt nazzjonali dwar il-kuntratti u x-xogħol, il-liġi tal-Unjoni u dik nazzjonali li tirrigwarda d-drittijiet u l-involviment tal-azzjonisti u r-responsabbiltajiet ġenerali tal-korpi ta' ġestjoni tal-istituzzjoni kkonċernata, u id-drittijiet, fejn applikabbli, tal-imsieħba soċjali li jikkonkludu u jinfurzaw ftehimiet kollettivi, f’konformità mad-dritt u l-użanzi nazzjonali.
(70)
Ir-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju tal-kreditu u r-riskju tas-suq għandhom ikunu bbażati fuq klassifikazzjonijiet esterni tal-kreditu biss safejn ikun neċessarju. Fejn ir-riskju tal-kreditu jkun materjali, l-istituzzjonijiet għandhom għalhekk ġeneralment ifittxu li jimplimentaw approċċi bbażati fuq klassifikazzjonijiet interni jew mudelli interni. Madankollu, l-approċċi standardizzati li jiddependu minn klassifikazzjonijiet esterni tal-kreditu jistgħu jintużaw meta r-riskju tal-kreditu jkun inqas materjali, li huwa tipikament il-każ għal istituzzjonijiet inqas sofistikati, għal klassijiet ta’ skoperturi insinifikanti, jew f’sitwazzjonijiet fejn l-użu ta’ approċċi interni jkun ta’ piż eċċessiv.
(71)
Id-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE huma wieħed mill-pilastri li fuqu nbniet id-dipendenza żejda fuq il-klassifikazzjonijiet esterni tal-kreditu. Din id-Direttiva għandha tieħu kont tal-konklużjonijiet tal-G20 u l-prinċipji tal-FSB għat-tnaqqis tad-dipendenza fuq il-klassifikazzjonijiet esterni tal-kreditu. Għalhekk, l-istituzzjonijiet għandhom jiġu inkoraġġuti jużaw klassifikazzjonijiet interni tal-kreditu minflok klassifikazzjonijiet esterni tal-kreditu saħansitra għall-fini tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta' fondi proprji.
(72)
Id-dipendenza żejda fuq il-klassifikazzjonijiet esterni tal-kreditu għandha titnaqqas u l-effetti awtomatiċi li jirriżultaw minnhom għandhom jiġu eliminati gradwalment. L-istituzzjonijiet, għandhom għalhekk jiġu meħtieġa li jistabbilixxu kriterji solidi għall-għoti tal-kreditu u proċessi solidi għat-teħid ta' deċiżjonijiet dwar il-kreditu. L-istituzzjonijiet għandhom ikunu jistgħu jużaw klassifikazzjonijiet esterni tal-kreditu bħala wieħed minn ħafna fatturi f’dak il-proċess iżda m’għandhomx jiddependu biss jew b'mod mekkaniku fuqhom.
(73)
Ir-rikonoxximent ta' aġenzija tal-klassifikazzjoni tal-kreditu bħala istituzzjoni esterna tal-valutazzjoni tal-kreditu (ECAI) m'għandux iżid l-esklużjoni minn suq diġà ddominat minn tliet impriżi L-ABE, l-Banek Ċentrali tal-Istati Membri u l-BĊE, għandhom, mingħajr ma jagħmlu l-proċess aktar faċli jew inqas eżiġenti, jipprevedu r-rikonoxximent ta' aktar aġenziji tal-klassifikazzjoni tal-kreditu bħala ECAIs sabiex is-suq jinfetaħ għal impriżi oħra.
(74)
Meta titqies il-firxa wiesgħa ta' approċċi adottati mill-istituzzjonijiet li jużaw approċċi ta' mudellar interni, huwa importanti li l-awtoritajiet kompetenti u l-ABE jkollhom stampa ċara tal-firxa ta' valuri għall-assi ppeżati skont ir-riskju u r-rekwiżiti ta' fondi proprji li jirriżultaw minn skoperturi simili taħt approċċi ta' dan it-tip. Għal dak il-għan, l-istituzzjonijiet għandhom jiġu meħtieġa jipprovdu lill-awtoritajiet kompetenti r-riżultati tal-mudelli interni applikati għall-portafolli ta' referenza żviluppati mill-ABE li jkopru firxa wiesgħa ta' skoperturi. Abbażi tal-informazzjoni li jirċievu, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jieħdu passi adatti biex jiżguraw li l-aspetti simili jew id-differenzi fir-riżultati għall-istess skopertura jkunu ġustifikabbli f'termini tar-riskji sostnuti. B'mod aktar ġenerali, l-awtoritajiet kompetenti u l-ABE għandhom jiżguraw li l-għażla bejn approċċ ta' mudellar intern u approċċ standardizzat ma tirriżultax fis-sottovalutazzjoni tar-rekwiżiti ta' fondi proprji. Filwaqt li hemm diffikultà akbar fl-allokazzjoni tar-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju operazzjonali fil-livell tal-iskopertura individwali u għalhekk jixraq li din il-kategorija tar-riskji tiġi eskluża mill-proċess ta' valutazzjoni komparattiva, l-awtoritajiet kompetenti għandhom madankollu jżommu ruħhom aġġornati rigward l-iżviluppi fl-approċċi ta' mudellar interni għar-riskju operazzjonali, bl-għan li jissorveljaw il-firxa ta' prattiki użati u jtejbu l-approċċi superviżorji.
(75)
L-iżvilupp ta’ self ibbażat fuq relazzjoni għandu jiġi inkoraġġat, fejn l-informazzjoni miksuba minn relazzjoni kummerċjali kontinwa mal-klijenti tintuża biex tinkiseb kwalità ogħla ta’ diliġenza u ta’ valutazzjoni tar-riskju minn dik disponibbli purament minn informazzjoni standardizzata u mill-punteġġi ta’ kreditu.
(76)
Rigward is-superviżjoni tal-likwidità, ir-responsabbiltà għandha tkun tal-Istati Membri domiċiljari malli jibdew japplikaw il-kriterji dettaljati għar-rekwiżit tal-kopertura tal-likwidità. Għaldaqstant huwa meħtieġ li ssir il-koordinazzjoni tas-superviżjoni f’dan il-qasam sabiex, sa dak iż-żmien, tiġi introdotta s-superviżjoni mill-Istat Membru domiċiljari. Sabiex jiżguraw superviżjoni effikaċi, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ta' oriġini u dawk ospitanti għandhom jikkooperaw ukoll fil-qasam tal-likwidità.
(77)
Meta fi grupp l-assi likwidi f'istituzzjoni waħda f'ċirkostanzi ta’ stress ikunu daqs il-ħtiġijiet ta’ likwidità ta’ membru ieħor ta’ dak il-grupp, l-awtoritajiet kompetenti għandhom ikunu jistgħu jeżentaw istituzzjoni mir-rekwiżiti tal-kopertura tal-likwidità u minflok japplikaw dawk ir-rekwiżiti fuq bażi konsolidata.
(78)
Il-miżuri li jittieħdu abbażi ta' din id-Direttiva għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-miżuri li ttieħdu f'konformità mad-Direttiva 2001/24/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-4 ta’ April 2001 fuq ir-riorganizzazzjoni u l-istralċ ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu (9). Il-miżuri superviżorji m'għandhomx iwasslu għal diskriminazzjoni fost kredituri minn Stati Membri differenti.
(79)
Fid-dawl tal-kriżi finanzjarja u l-mekkaniżmi proċikliċi li kkontribwixxew għall-oriġini tagħha u li aggravaw l-effett tagħha, l-FSB, il-Kumitat ta' Basel dwar is-Superviżjoni Bankarja (BCBS), u l-G-20 għamlu rakkomandazzjonijiet biex jiġu mmitigati l-effetti proċikliċi tar-regolazzjoni finanzjarja. F'Diċembru 2010, il-BCBS ħareġ standards regolatorji globali ġodda dwar l-adegwatezza tal-kapital bankarju (ir-regoli ta' Basel III), inkluż regoli li jeħtieġu l-manutenzjoni tal-konservazzjoni tal-kapital u r-riżervi ta' kapital kontroċikliċi.
(80)
Għalhekk huwa xieraq li, apparti rekwiżiti oħra ta’ fondi proprji, l-istituzzjonijiet ta’ kreditu u d-ditti tal-investiment rilevanti jkunu meħtieġa iżommu riżerva ta’ konservazzjoni tal-kapital u riżerva ta' kapital kontroċiklika biex jiġi żgurat dawn jakkumulaw bażi ta' kapital suffiċjenti matul perjodi ta’ tkabbir ekonomiku għall-assorbiment tat-telf f'perjodi ta’ stress. Ir-riżerva ta' kapital kontroċiklika għandha tiġi akkumulata meta t-tkabbir aggregat fil-kreditu u l-klassijiet oħra ta' assi b'impatt sinifikanti fuq il-profil tar-riskju ta' tali istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment jitqies li jkun assoċjat mal-akkumular tar-riskju mifrux fis-sistema kollha, u jiġi prelevat f'perijodi ta’ stress.
(81)
Sabiex jiġi żgurat li r-riżervi ta' kapital kontroċikliċi jirriflettu tajjeb ir-riskju għas-settur bankarju tat-tkabbir eċċessiv fil-kreditu, l-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment għandhom jikkalkolaw ir-riżervi speċifiċi għall-istituzzjoni tagħhom bħala medja ppeżata tar-rati tar-riżervi kontroċikliku li japplikaw fil-pajjiżi fejn ikunu jinsabu l-iskoperturi tagħhom għall-kreditu. Kull Stat Membru għandu għalhekk jaħtar awtorità responsabbli li fuq bażi trimestrali tiffissa r-rata tar-riżerva kontroċiklika għall-iskoperturi li jkunu jinsabu f'dak l-Istat Membru. Dik ir-rata tar-riżerva għandha tqis it-tkabbir fil-livelli tal-kreditu u l-bidliet fil-proporzjon tal-kreditu għall-PDG f'dak l-Istat Membru, u kwalunkwe varjabbli oħrajn li jkunu rilevanti għar-riskji għall-istabbiltà tas-sistema finanzjarja.
(82)
Sabiex tiġi promossa l-konsistenza internazzjonali fl-iffissar tar-rati tar-riżerva kontroċiklika, il-BCBS żviluppa metodoloġija abbażi tal-proporzjon bejn il-kreditu u l-PDG. Dan għandu jservi ta’ punt komuni ta’ tluq għad-deċiżjonijiet dwar ir-rati tar-riżerva mill-awtoritajiet nazzjonali rilevanti, imma m'għandhomx jirrisżultaw fl-iffissar awtomatiku tar-riżerva jew jorbtu lill-awtorità nominata. Ir-rata tar-riżerva ta' kapital għandha tirrifletti, b'mod sinifikanti, iċ-ċiklu ta' kreditu u r-riskji dovuti għal eċċess ta' tkabbir fil-kreditu fl-Istat Membru u għandha tieħu kont dovut tal-ispeċifiċitajiet tal-kontijiet tal-ekonomija nazzjonali.
(83)
Ir-restrizzjonijiet fuq rimunerazzjoni varjabbli jkunu element importanti biex ikun żgurat li istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment jerġgħu jibnu il-livelli tal-kapital tagħhom meta joperaw fil-medda tar-riżerva. L-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment huma diġà soġġetti għall-prinċipju li għotjiet u pagamenti diskrezzjonarji ta’ rimunerazzjoni varjabbli għal dawk il-kategoriji tal-persunal li l-attivitajiet professjonali tagħhom għandhom impatt materjali fuq il-profil tar-riskju tal-istituzzjoni jridu jkunu sostenibbli, meta titqies is-sitwazzjoni finanzjarja tal-istituzzjoni. Sabiex ikun żgurat li istituzzjoni tirrestawra l-livelli ta’ fondi proprji tagħha f'ħin adatt, huwa xieraq li l-għoti ta’ rimunerazzjoni varjabbli u benefiċċji tal-pensjoni diskrezzjonarji jkun allinjat mas-sitwazzjoni tal-profitt tal-istituzzjoni matul kull perjodu li fih ma jkunx issodisfat ir-rekwiżit kombinat tar-riżerva, filwaqt li jittieħed kont tas-saħħa finanzjarja fit-tul tal-istituzzjoni.
(84)
L-istituzzjonijiet għandhom jindirizzaw u jikkontrollaw ir-riskji tal-konċentrazzjoni kollha permezz ta' politiki u proċeduri bil-miktub. Minħabba n-natura tal-iskoperturi tas-settur pubbliku, il-kontroll tar-riskji tal-konċentrazzjoni huwa aktar effettiv mill-ippeżar tar-riskju ta' dawk l-iskoperturi, minħabba d-daqs tagħhom u d-diffikultajiet fl-ikkalibrar tar-rekwiżiti ta' fondi proprji. Il-Kummissjoni għandha, f'ħin propizju, tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar kwalunkwe bidla mixtieqa għat-trattament prudenti tar-riskji tal-konċentrazzjoni.
(85)
L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jirrikjedu li ċerti istituzzjonijiet iżommu, addizzjonalment għal riżerva ta' konservazzjoni ta' kapital u riżerva ta' kapital kontroċiklika, riżerva tar-riskju sistemiku sabiex jipprevjenu u jimmitigaw ir-riskji sistemiċi jew makroprudenzjali mhux ċikliċi fit-tul li mhumiex koperti bir-Regolament (UE) Nru 575/2013 fejn hemm riskju ta' tħarbit fis-sistema finanzjarja bil-potenzjal li jkun hemm konsegwenzi negattivi serji għas-sistema finanzjarja u għall-ekonomija reali fi Stat Membru speċifiku. Ir-rata tar-riżerva tar-riskju sistemiku għandha tapplika għall-istituzzjonijiet kollha, jew għal sottokategorija waħda jew iżjed ta' dawk l-istituzzjonijiet, fejn l-istituzzjonijiet juru profili tar-riskju simili fl-attivitajiet kummerċjali tagħhom.
(86)
Sabiex tiġi żgurata s-sorveljanza makroprudenzjali konsistenti fl-Unjoni kollha, ikun xieraq li l-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (BERS) jiżviluppa prinċipji mfassla speċifikament għall-ekonomija tal-Unjoni u li jkun responsabbli għall-monitoraġġ tal-applikazzjoni tagħhom. Din id-Direttiva m'għandhiex tipprevjeni lill-BERS milli jieħu kwalunkwe azzjoni li jqis meħtieġa skont ir-Regolament (UE) Nru 1092/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Novembru 2010 dwar is-sorveljanza makroprudenzjali tal-Unjoni Ewropea tas-sistema finanzjarja u li jistabilixxi Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (10).
(87)
L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jirrikonoxxu ir-rata tar-riżerva tar-riskju sistemiku stabbilit minn Stat Membru ieħor u japplikaw dik ir-rata tar-riżerva għal istituzzjonijiet awtorizzati domestikament għall-iskoperturi li jinsabu fl-Istat Membru li jistabbilixxi r-rata tar-riżerva. L-Istat Membru li jistabbilixxi r-rata tar-riżerva għandu jkun jista' wkoll jitlob lill-BERS sabiex joħroġ rakkomandazzjoni kif imsemmi fl-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010, indirizzata lil Stat Membru wieħed jew aktar li huma f'pożizzjoni li jirrikonoxxu r-rata tar-riżerva tar-riskju sistemiku b'rakkomandazzjoni li jagħmlu dan. Tali rakkomandazzjoni hija soġġetta għar-regola ikkonforma jew spjega stabbilita fl-Artikolu 3(2) u l-Artikolu 17 ta' dak ir-Regolament.
(88)
Huwa xieraq li deċiżjonijiet tal-Istati Membri dwar ir-rati tar-riżerva kontroċiklika jkunu kemm jista' jkun ikkoordinati. F'dak ir-rigward, il-BERS, jekk jintalab biex jagħmel hekk mill-awtoritajiet kompetenti jew nominati, għandu jiffaċilita d-diskussjonijiet bejn dawk l-awtoritajiet dwar l-iffissar tar-rati proposti tar-riżervi, inkluż il-varjabbli rilevanti.
(89)
Fejn istituzzjoni ta' kreditu jew id-ditta tal-investiment tonqos milli tissodisfa kompletament ir-rekwiżit għal riżerva kombinata, din għandha tkun soġġetta għal miżuri mfassla biex jiżguraw li hija tirrestawra l-livelli tagħha tal-fondi proprji b'mod propizju. Sabiex jiġi kkonservat il-kapital, huwa xieraq li jiġu imposti restrizzjonijiet proporzjonati fuq id-distribuzzjonijiet diskrezzjonarji tal-profitti, inkluż pagamenti ta’ dividendi u pagamenti ta' rimunerazzjoni varjabbli. Sabiex jiġi żgurat li tali istituzzjonijiet jew ditti jkollhom strateġija kredibbli jerġgħu jibnu l-livelli tal-fondi proprji, jeħtieġ li huma jkollhom l-obbligu li jfasslu u jaqblu mal-awtoritajiet kompetenti dwar pjan ta’ konservazzjoni tal-kapital li jistipula kif ir-restrizzjonijiet fuq id-distribuzzjonijiet ser jiġu applikati u miżuri oħra li l-istituzzjoni jew ditta fi ħsiebha tieħdu biex tiġi żgurata l-konformità mar-rekwiżiti kollha dwar il-riżervi.
(90)
L-awtoritajiet huma mistennijin jimponu rekwiżiti ogħla tal-fondi proprji għal istituzzjonijiet globali sistemikament importanti (G-SIIs) sabiex jikkumpensaw għar-riskju ogħla li l-G-SIIs jirrappreżentaw għas-sistema finanzjarja u l-impatt potenzjali tal-falliment tagħhom fuq il-kontribwenti fiskali. Fejn awtorità timponi r-riżerva tar-riskju sistemiku u r-riżerva ta' G-SII tkun applikabbli, l-ogħla mit-tnejn għandha tapplika. Fejn ir-riżerva tar-riskju sistemiku tapplika biss għall-iskoperturi domestiċi, hija għandha tiżdied mar-riżerva ta' G-SII jew mar-riżerva relatata ma' istituzzjonijiet sistemikament importanti oħrajn((O-SIIs) li hija applikata f'konformità ma' din id-Direttiva.
(91)
L-istandards tekniċi fis-servizzi finanzjarji għandhom jiżguraw armonizzazzjoni konsistenti u protezzjoni adegwata għad-depożitanti, l-investituri u l-konsumaturi fl-Unjoni kollha. Bħala korp b’ħila espert speċjalizzata ħafna, ikun effiċjenti u adatt li l-ABE tiġi fdata bl-elaborazzjoni ta’ abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji u implimentattivi li ma jinvolvux għażliet tal-politika, biex jiġu ppreżentati lill-Kummissjoni. L-ABE għandha tiżgura proċessi amministrattivi u ta' rappurtar effiċjenti meta tkun qed tabbozza l-istandards tekniċi.
(92)
Il-Kummissjoni għandha tadotta standards tekniċi regolatorji żviluppati mill-ABE fl-oqsma tal-awtorizzazzjoni u l-akkwist ta’ parteċipazzjonijiet azzjonarji sinifikanti f'istituzzjonijiet ta’ kreditu, tal-iskambju ta’ informazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti, tal-eżerċizzju tal-libertà tal-istabbiliment u l-libertà li jiġu pprovduti servizzi, tal-kollaborazzjoni superviżorja, tal-politiki ta’ rimunerazzjoni tal-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti tal-investiment u s-superviżjoni ta' kumpanniji b'parteċipazzjoni finanzjarja mħallta permezz ta’ atti delegati skont l-Artikolu 290 TFUE u f'konformità mal-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. Il-Kummissjoni u l-ABE għandhom jiżguraw li dawk l-istandards jkunu jistgħu jiġu applikati mill-istituzzjonijiet kollha kkonċernati b'mod li jkun proporzjonali man-natura, l-iskala u l-kumplessità ta' dawn l-istituzzjonijiet u l-attivitajiet tagħhom.
(93)
Minħabba d-dettall u l-għadd ta' standards tekniċi regolatorji li għandhom jiġu adottati skont din id-Direttiva, fejn il-Kummissjoni tadotta standard regolatorju tekniku li jkun l-istess bħall-abbozz ta' standard regolatorju tekniku ppreżentat mill-ABE, il-perijodu li matulu l-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għal standard tekniku regolatorju, għandu, fejn opportun, jiġi estiż ulterjorment b'xahar. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha timmira li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji fi żmien tajjeb li tippermetti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jeżerċitaw skrutinju sħiħ u li tieħu kont tal-volum u l-kumplessità tal-istandards tekniċi regolatorji, u d-dettalji tar-regoli ta' proċedura, il-kalendarju ta' ħidma u l-kompożizzjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill.
(94)
Il-Kummissjoni għandha wkoll tingħata s-setgħa tadotta standards tekniċi implimentattivi żviluppati mill-ABE fl-oqsma tal-awtorizzazzjoni u l-akkwiti ta’ parteċipazzjonijiet azzjonarji sinifikanti f'istituzzjonijiet ta’ kreditu, tal-iskambju ta’ informazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti, tal-kollaborazzjoni superviżorja, tar-rekwiżiti prudenzjali speċifiċi, u tal-iżvelar ta' informazzjoni mill-awtoritajiet superviżorji permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni skont l-Artikolu 291 TFUE u b'konformità mal-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
(95)
Sabiex jiġi żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva, għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta’ implimentazzjoni fuq il-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta' Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (11).
(96)
Sabiex ikunu speċifikati r-rekwiżiti stabbiliti f’din id-Direttiva, is-setgħa tal-adozzjoni ta’ atti f’konformità mal-Artikolu 290 TFUE għandha tkun iddelegata lill-Kummissjoni f’dak li jirrigwarda l-kjarifika tad-definizzjonijiet u t-terminoloġija użata f’din id-Direttiva, l-espansjoni tal-lista ta’ attivitajiet li jkunu soġġetti għar-rikonoxximent reċiproku u t-titjib tal-iskambju tal-informazzjoni li tirrigwarda l-fergħat tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell ta’ esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qiegħda tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(97)
Ir-referenzi għad-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE għandhom ikunu interpretati bħala referenzi għal din id-Direttiva u għar-Regolament (UE) Nru 575/2013
(98)
Id-Direttiva 2002/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta' Diċembru 2002 dwar is-superviżjoni supplementari ta' istituzzjonijiet ta' kreditu dwar impriżi ta' assigurazzjoni u ditti ta'l-investiment f'konglomerat finanzjarju (12), id-Direttiva 2007/64/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Novembru 2007 dwar is-servizzi ta’ ħlas fis-suq intern (13), id-Direttiva 2009/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta’ Lulju 2009 dwar il-koordinazzjoni ta’ liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi fir-rigward tal- impriżi ta’ investiment kollettiv f’titoli trasferibbli (UCITS) (14), id-Direttiva 2009/110/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Settembru 2009 dwar il-bidu, l-eżerċizzju u s-superviżjoni prudenzjali tan-negozju tal-istituzzjonijiet tal-flus elettroniċi (15) u d-Direttiva 2011/61/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-8 ta' Ġunju 2011 dwar Maniġers ta’ Fondi ta’ Investiment Alternattiv (16) jirriferu għal dispożizzjonijiet tad-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE li jikkonċernaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji li għandhom jiġu stipulati f'din id-Direttiva u fir-Regolament (UE) Nru 575/2013. Konsegwentement, referenzi f'dawk id-Direttivi għad-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE għandhom ikunu interpretati bħala referenzi għad-dispożizzjonijiet li jirregolaw ir-rekwiżiti ta’ fondi proprji f'din id-Direttiva u fir-Regolament (UE) Nru 575/2013
(99)
Sabiex ikun possibbli li jiġu żviluppati standards tekniċi sabiex l-istituzzjonijiet li jkunu parti minn konglomerat finanzjarju japplikaw metodi xierqa ta’ kalkolu għad-determinazzjoni tal-kapital meħtieġ fuq bażi konsolidata, id-Direttiva 2002/87/KE għandha tiġi emendata skont dan.
(100)
Sabiex is-suq bankarju intern jopera b’mod dejjem aktar effikaċi u sabiex iċ-ċittadini tal-Unjoni jibbenefikaw minn livelli adegwati ta’ trasparenza, jeħtieġ li l-awtoritajiet kompetenti jippubblikaw informazzjoni dwar il-modalità ta' implimentazzjoni ta' din id-Direttiva b’mod li jippermetti paragun attendibbli.
(101)
Rigward is-superviżjoni tal-likwidità, għandu jkun hemm perjodu ta’ żmien li fih l-Istati Membri jagħmlu t-tranżizzjoni lejn reġim regolatorju li skontu japplikaw il-kriterji dettaljati għar-rekwiżit tal-kopertura tal-likwidità.
(102)
Sabiex tiġi żgurata transizzjoni stabbli, bla xkiel u progressiva mill-istituzzjonijiet għal rekwiżiti ġodda rigward il-likwidità u l-finanzjament stabbli fil-livell tal-Unjoni l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħmlu użu sħiħ mis-setgħat superviżorji tagħhom skont din id-Direttiva u skont kwalunkwe dritt nazzjonali applikabbli. B'mod partikolari, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkunsidraw jekk hemmx il-ħtieġa li jiġu applikati penali amministrattivi jew miżuri amministrattivi oħra, inklużi imposti prudenzjali, li l-livell tagħhom għandu jaqbel b'mod ġenerali mad-differenza bejn il-pożizzjoni ta' likwidità reali tal-istituzzjoni u r-rekwiżiti rigward il-likwidità u l-finanzjament stabbli. F F'din il-valutazzjoni, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jieħdu kont dovut tal-kondizzjonijiet tas-suq. Tali penali amministrattivi jew miżuri amministrattivi oħra għandhom japplikaw sakemm fil-livell tal-Unjoni jiġu implimentati atti legali dettaljati dwar ir-rekwiżiti rigward il-likwidità u l-finanzjament stabbli.
(103)
Id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (17) u r-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta' Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta' individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta' data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta' dik id-data (18), għandhom ikunu applikabbli bis-sħiħ għall-ipproċessar tad-data personali għall-finijiet ta’ din id-Direttiva.
(104)
Ladarba l-għanijiet ta’ din id-Direttiva, jiġifieri l-introduzzjoni ta’ regoli li jirrigwardaw l-aċċess għall-attività ta' istituzzjonijiet, u s-superviżjoni prudenzjali ta' istituzzjonijiet, ma jistgħux jinkisbu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u jistgħu għalhekk, minħabba l-iskala u l-effett tal-azzjoni proposta, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, f’konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F’konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkisbu dawk l-għanijiet.
(105)
F'konformità mad-Dikjarazzjoni Politika Konġunta tal-Istati Membri u l-Kummissjoni tat-28 ta' Settembru 2011 dwar id-dokumenti ta’ spjegazzjoni, l-Istati Membri ntrabtu li, f’każijiet iġġustifikati, in-notifika tal-miżuri ta’ traspożizzjoni tagħhom tiġi akkumpanjata minn dokument wieħed jew aktar li jispjegaw ir-relazzjoni bejn il-komponenti ta’ direttiva u l-partijiet korrispondenti tal-istrumenti nazzjonali ta' traspożizzjoni. Fir-rigward ta’ din id-Direttiva, il-leġislatur iqis li t-trasmissjoni ta’ tali dokumenti hija ġustifikata.
(106)
Il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data ġie kkonsultat skont l-Artikolu 28(2) tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 u adotta opinjoni (19).
(107)
Id-Direttiva 2002/87/KE għandha tiġi emendata skont dan u d-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE għandhom jitħassru,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
TITOLU I
SUĠĠETT, KAMP TA' APPLIKAZZJONI U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Suġġett
Din id-Direttiva tistabbilixxi regoli dwar:
(a)
l-aċċess għall-attività tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu u d-ditti tal-investiment (kollettivament imsejħa "istituzzjonijiet");
(b)
is-setgħat superviżorji u l-għodod għas-superviżjoni prudenzjali tal-istituzzjonijiet mill-awtoritajiet kompetenti;
(c)
is-superviżjoni prudenzjali tal-istituzzjonijiet mill-awtoritajiet kompetenti b'mod li jkun konsistenti mar-regoli stabbiliti fir-Regolament(UE) Nru 575/2013;.
(d)
ir-rekwiżiti ta’ pubblikazzjoni għall-awtoritajiet kompetenti fil-qasam tar-regolamentazzjoni prudenzjali u s-superviżjoni tal-istituzzjonijiet.
Artikolu 2
Kamp ta’ applikazzjoni
1. Din id-Direttiva għandha tapplika fir-rigward ta' istituzzjonijiet.
2. L-Artikolu 30 għandu japplika fir-rigward ta' ditti lokali.
3. L-Artikolu 31 għandu japplika fir-rigward tad-ditti msemmija fil-punti (28)(c) sa (23) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
4. L-Artikolu 34 u l-Kapitolu 3 tat-Titolu VII għandhom japplikaw għall-kumpanniji azzjonarji finanzjarji, il-kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta u l-kumpanniji azzjonarji b'attività mħallta li jkollhom l-uffiċċji prinċipali tagħhom fl-Unjoni;
5. Din id-Direttiva m'għandhiex tapplika għal dan li ġej:
(1)
l-aċċess għall-attività tad-ditti tal-investiment dment li jkun irregolat mid-Direttiva 2004/39/KE;
(2)
il-banek ċentrali;
(3)
l-istituzzjonijiet ġiro tal-uffiċċji postali;
(4)
fil-Belġju, l-‘Institut de Réescompte et de Garantie/Herdiscontering- en Waarborginstituut’;
(5)
fid-Danimarka, l-‧Eksport Kredit Fonden‧, l-‧Eksport Kredit Fonden A/S‧, id-‧Danmarks Skibskredit A/S‧ u l-‧KommuneKredit‧;
(6)
fil-Ġermanja, il-‘Kreditanstalt für Wiederaufbau’, impriżi li huma rikonoxxuti taħt il-‘Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz’ bħala korpi tal-Politika statali dwar l-akkomodazzjoni li mhumiex involuti prinċipalment fi transazzjonijiet bankarji, u impriżi rikonoxxuti skont dik il-liġi bħala impriżi tal-akkomodazzjoni mingħajr skop ta' qligħ;
(7)
fl-Estonja, l-‧hoiu-laenuühistud‧, bħala impriżi kooperattivi li huma rikonoxxuti taħt il-‧hoiu-laenuühistu seadus‧;
(8)
fl-Irlanda, il-credit unions u l-friendly societies,
(9)
fil-Greċja, il-‘Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων’ (Tamio Parakatathikon kai Danion);
(10)
fi Spanja, l-‘Instituto de Crédito Oficial’;
(11)
fi Franza, il-‘Caisse des dépôts et consignations’;
(12)
fl-Italja, il-‘Cassa depositi e prestiti’;
(13)
fil-Latvja, il-‘krājaizdevu sabiedrības’, impriżi li huma rikonoxxuti taħt il-‘krājaizdevu sabiedrību likums’ bħala impriżi kooperattivi li joffru servizzi finanzjarji lill-membri tagħhom biss;
(14)
fil-Litwanja, il-‘kredito unijos’ minbarra s-‘Centrinė kredito unija’;
(15)
fl-Ungerija, il-‘MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság’ u l-‘Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság’;
(16)
fil-Pajjiżi l-Baxxi, in-‘Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV’, l-‘NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij’, l-‘NV IndustriABEnk Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering’ u l-‘Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV’;
(17)
fl-Awstrija, l-impriżi rikonoxxuti bħala assoċjazzjonijiet tal-akkomodazzjoni fl-interess pubbliku u l-‘Österreichische Kontrollbank AG’;
(18)
fil-Polonja, il-‘Spółdzielcze Kasy Oszczędnościowo - Kredytowe’ u l-‘Bank Gospodarstwa Krajowego’;
(19)
fil-Portugall, il-‘Caixas Económicas’ li kienu jeżistu fl-1 ta’ Jannar 1986 bl-eċċezzjoni ta' dawk inkorporati bħala kumpanniji ta' responsabbiltà litimata u l-‘Caixa Económica Montepio Geral’;
(20)
fis-Slovenja, is-‧SID-Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d. Ljubljana‧;
(21)
fil-Finlandja, it-‘Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB’, u l-‘Finnvera Oyj/Finnvera Abp’;
(22)
fl-Isvezja, il-‘Svenska Skeppshypotekskassan’;
(23)
fir-Renju Unit, in-National Savings Bank, il-Commonwealth Development Finance Company Ltd, l-Agricultural Mortgage Corporation Ltd, is-Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd, il-Crown Agents for overseas governments and administrations, il-credit unions u l-municipal banks.
6. L-entitajiet imsemmija fil-punt (1) u l-punti (3) sa (23) tal-paragrafu 5 ta’ dan l-Artikolu għandhom ikunu ttrattati bħala istituzzjonijiet finanzjarji għall-finijiet tal-Artikolu 34 u l-Kapitolu 3 tat-Titolu VII.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
1. Għall-finijiet ta’ din id-Direttiva, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‘istituzzjoni ta’ kreditu’ tfisser istituzzjoni ta’ kreditu kif definita fil-punt (1) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(2)
‘ditta ta' investiment’ tfisser ditta ta' investiment kif definita fil-punt (2) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(3)
‘istituzzjoni’ tfisser istituzzjoni kif definita fil-punt (3) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(4)
‘ditta lokali’ tfisser ditta lokali kif definita fil-punt (4) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(5)
‘impriża tal-assigurazzjoni’ tfisser impriża tal-assigurazzjoni kif definita fil-punt (5) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(6)
‘impriża tar-riassigurazzjoni’ tfisser impriża tar-riassigurazzjoni kif definita fil-punt (6) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(7)
‧korp ta' ġestjoni‧ tfisser korp jew korpi ta' istituzzjoni, li jkunu maħturin skont il-liġi nazzjonali, li jingħataw is-setgħa li jistabbilixxu l-istrateġija, l-objettivi u d-direzzjoni ġenerali tal-istituzzjoni, u li jissorveljaw u jimmonitorjaw t-teħid ta' deċiżjonijiet ta' ġestjoni, u jinkludu l-persuni li effettivament imexxu n-negozju tal-istituzzjoni;
(8)
‧korp ta' ġestjoni fil-funzjoni superviżorja tiegħu‧ tfisser il-korp ta' ġestjoni li jaġixxi fir-rwol tiegħu ta' sorveljanza u monitoraġġ tat-teħid ta' deċiżjonijiet ta' ġestjoni;
(9)
‘amministrazzjoni għolja’ tfisser dawk il-persuni fiżiċi li jeżerċitaw funzjonijiet eżekuttivi fi ħdan istituzzjoni u li jkunu responsabbli, u jagħtu kont lill-korp ta' ġestjoni, għall-ġestjoni ta’ kuljum tal-istituzzjoni;
(10)
‧riskju sistemiku‧ tfisser riskju ta’ disturbi fis-sistema finanzjarja bil-potenzjal li jkun hemm konsegwenzi negattivi serji għas-sistema finanzjarja u għall-ekonomija reali;
(11)
‧riskju involut fl-użu tal-mudelli‧ tfisser it-telf potenzjali li tista' ġġarrab istituzzjoni, bħala konsegwenza ta' deċiżjonijiet li jistgħu jkunu prinċipalment ibbażati fuq ir-riżultati tal-mudelli interni, minħabba żbaji fl-iżvilupp, l-implimentazzjoni jew l-użu ta' dawn il-mudelli;
(12)
‘oriġinatur’ tfisser oriġinatur kif definit fil-punt (13) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(13)
‘sponser’ tfisser sponser kif definit fil-punt (14) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(14)
‘impriża prinċipali’ tfisser impriża prinċipali kif definita fil-punt (15) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(15)
‘sussidjarja’ tfisser impriża sussidjarja kif definita fil-punt (16) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(16)
‘fergħa’ tfisser fergħa kif definita fil-punt (17) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(17)
‘impriża ta’ servizzi anċillari’ tfisser impriża ta’ servizzi anċillari kif definita fil-punt (18) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(18)
‧kumpannija tal-ġestjoni ta' assi‧ tfisser kumpannija tal-ġestjoni ta' assi kif definita fil-punt (19) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(19)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja’ tfisser istituzzjoni azzjonarja finanzjarja kif definita fil-punt (20) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(20)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta’ tfisser istituzzjoni azzjonarja finanzjarja mħallta kif definita fil-punt (21) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(21)
‘kumpannija azzjonarja ta’ attività mħallta’ tfisser kumpannija azzjonarja ta’ attività mħallta kif definita fil-punt (22) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(22)
‘istituzzjoni finanzjarja’ tfisser istituzzjoni finanzjarja kif definita fil-punt (26) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(23)
‘entità tas-settur finanzjarju’ tfisser entità tas-settur finanzjarju kif definita fil-punt (27) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(24)
‘istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru’ tfisser istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru kif definita fil-punt (28) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(25)
‘istituzzjoni prinċipali tal-UE’ tfisser istituzzjoni prinċipali tal-UE kif definita fil-punt (29) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(26)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali fi Stat Membru’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali fi Stat Membru kif definita fil-punt (30) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(27)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE kif definita fil-punt (31) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(28)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru kif definita fil-punt (32) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(29)
‘kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE’ tfisser kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE kif definita fil-punt (33) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(30)
‧istituzzjoni sistemikament importanti‧ tfisser istituzzjoni prinċipali tal-UE, kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE, kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew istituzzjoni li l-falliment jew il-funzjonament ħażin tagħha jista' jwassal għal riskju sistemiku;
(31)
‘kontroparti ċentrali’ tfisser kontroparti ċentrali kif definita fil-punt (34) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(32)
‘parteċipazzjoni’ tfisser parteċipazzjoni kif definita fil-punt (35) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(33)
‘holding kwalifikattiva’ tfisser holding kwalifikattiva kif definita fil-punt (36) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(34)
‘kontroll’ tfisser kontroll kif definit fil-punt (37) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(35)
‘rabtiet mill-qrib’ tfisser rabtiet mill-qrib kif definiti fil-punt (38) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(36)
‘awtorità kompetenti’ tfisser awtorità kompetenti kif definita fil-punt (40) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(37)
‘superviżur konsolidanti’ tfisser superviżur konsolidanti kif definit fil-punt (41) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(38)
‘awtorizzazzjoni’ tfisser awtorizzazzjoni kif definita fil-punt (42) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(39)
‘Stat Membru domiċiljari’ tfisser Stat Membru domiċiljari kif definit fil-punt (43) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(40)
‘Stat Membru ospitanti’ tfisser Stat Membru ospitanti kif definit fil-punt (44) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(41)
‘banek ċentrali tas-SEBĊ’ tfisser banek ċentrali tas-SEBĊ kif definiti fil-punt (45) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(42)
‘banek ċentrali‧ tfisser banek ċentrali kif definiti fil-punt (46) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(43)
‘sitwazzjoni konsolidata’ tfisser sitwazzjoni konsolidata kif definita fil-punt (47) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(44)
‘bażi konsolidata’ tfisser bażi konsolidata kif definita fil-punt (48) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(45)
‘bażi subkonsolidata’ tfisser bażi subkonsolidata kif definita fil-punt (49) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(46)
‘strument finanzjarju’ tfisser strument finanzjarju kif definit fil-punt (50) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(47)
‘fondi proprji’ tfisser fondi proprji kif definiti fil-punt (118) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(48)
‘riskju operattiv’ tfisser riskju operattiv kif definit fil-punt (52) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(49)
‘mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu’ tfisser mitigazzjoni tar-riskju ta’ kreditu kif definit fil-punt (57) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(50)
‘titolizzazzjoni’ tfisser titolizzazzjoni kif definita fil-punt (61) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(51)
‘pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni’ tfisser pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni kif definita fil-punt (62) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(52)
‧entità ta’ għan speċjali ta’ titolizzazzjoni‧ tfisser entità ta’ għan speċjali ta’ titolizzazzjoni kif definita fil-punt (66) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(53)
‘benefiċċji tal-pensjoni diskrezzjonarji’ tfisser benefiċċji tal-pensjoni diskrezzjonarji kif definiti fil-punt (73) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(54)
‘portafoll tan-negozjar’ tfisser portafoll tan-negozjar kif definit fil-punt (86) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(55)
‘suq regolat’ tfisser suq regolat kif definit fil-punt (92) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(56)
‘lieva finanzjarja’ tfisser lieva finanzjarja kif definita fil-punt (93) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(57)
‘riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva’ tfisser riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva kif definit fil-punt (94) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(58)
‘istituzzjoni esterna tal-valutazzjoni tal-kreditu’ tfisser istituzzjoni esterna tal-valutazzjoni tal-kreditu kif definita fil-punt (98) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(59)
‧approċċi interni‧ tfisser l-approċċ ibbażat fuq il-klassifikazzjonijiet interni li huwa msemmi fl-Artikolu 143(1), l-approċċ ibbażat fuq il-mudelli interni li huwa msemmi fl-Artikolu 221, l-approċċ ibbażat fuq l-istimi proprji li huwa msemmi fl-Artikolu 225, l-approċċi bbażati fuq qies avanzat li huma msemmija fl-Artikolu 312(2), il-metodu għall-mudelli interni li huwa msemmi fl-Artikoli 283 u 363, u l-approċċ ibbażat fuq il-valutazzjoni interna li huwa msemmi fl-259(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
2. Fejn din id-Direttiva tirreferi għall-korp amministrattiv u, skont il-liġi nazzjonali, il-funzjonijiet ta' ġestjoni u superviżorji tal-korp ta' ġestjoni ikunu assenjati lil korpi differenti jew membri differenti fi ħdan korp wieħed, l-Istat Membru għandu jidentifika l-korpi jew il-membri tal-korp ta' ġestjoni responsabbli f'konformità mal-liġi nazzjonali tiegħu, sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor minn din id-Direttiva.
TITOLU II
AWTORITAJIET KOMPETENTI
Artikolu 4
In-nomina u s-setgħat tal-awtoritajiet kompetenti
1. L-Istati Membri għandhom jaħtru l-awtoritajiet kompetenti biex iwettqu l-funzjonijiet u d-dmirijiet previsti f’din id-Direttiva u fir-Regolament (UE) Nru 575/2013. Huma għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni u lill-ABE dwarhom, filwaqt li jindikaw kwalunkwe tqassim tal-funzjonijiet u tad-dmirijiet.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti jimmonitorjaw l-attivitajiet ta’ istituzzjonijiet, u meta applikabbli, ta' kumpaniji azzjonarji finanzjarji u ta' kumpaniji azzjonarji finanzjarji mħallta, sabiex jivvalutaw il-konformità mar-rekwiżiti ta’ din id-Direttiva u tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jiġu stabbiliti miżuri adatti biex l-awtoritajiet kompetenti jkunu jistgħu jiksbu l-informazzjoni meħtieġa sabiex jivvalutaw il-konformità tal-istituzzjonijiet u, fejn applikabbli, ta' kumpanniji azzjonarji finanzjarji u ta' kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta, mar-rekwiżiti msemmija fil-paragrafu 2 u biex jinvestigaw ksur possibbli ta' dawk ir-rekwiżiti.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti jkollhom il-ħila esperta, ir-riżorsi, il-kapaċità operazzjonali, is-setgħat kollha u l-indipendenza meħtieġa sabiex iwettqu l-funzjonijiet relatati mas-superviżjoni prudenzjali, l-investigazzjoni u l-penali stabbiliti f’din id-Direttiva u fir-Regolament (UE) Nru 575/2013.
5. L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li l-istituzzjonijiet jipprovdu lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri domiċiljari tagħhom bl-informazzjoni kollha meħtieġa għall-valutazzjoni tal-konformità tagħhom mar-regoli adottati skont din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013. L-Istati Membri għandhom jiżguraw ukoll li l-mekkaniżmi ta’ kontroll intern u l-proċeduri amministrattivi u kontabbilistiċi tal-istituzzjonijiet jippermettu l-verifika tal-konformità tagħhom ma' tali regoli f'kull waqt.
6. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet jirreġistraw it-transazzjonijiet tagħhom kollha u jiddokumentaw is-sistemi u l-proċessi, li jkunu soġġetti għal din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013 b'tali mod li l-awtoritajiet kompetenti jkunu jistgħu jikkontrollaw il-konformità ma’ din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013 f'kull waqt.
7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-funzjonijiet ta' superviżjoni skont din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013 u kwalunkwe funzjoni oħra tal-awtoritajiet kompetenti jkunu separati u indipendenti mill-funzjonijiet relatati mar-riżoluzzjoni. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni u lill-ABE dwarhom, filwaqt li jindikaw kwalunkwe separazzjoni tad-dmirijiet.
8. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li meta awtoritajiet minbarra l-awtoritajiet kompetenti jkollhom is-setgħa ta' riżoluzzjoni, dawk l-awtoritajiet l-oħra jikkooperaw mill-qrib u jikkonsultaw l-awtoritajiet kompetenti fir-rigward tat-tħejjija tal-pjanijiet ta' riżoluzzjoni.
Artikolu 5
Koordinazzjoni mal-Istati Membri
Meta l-Istati Membri jkollhom aktar minn awtorità kompetenti waħda għas-superviżjoni prudenzjali tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu, id-ditti tal-investiment u l-istituzzjonijiet finanzjarji, l-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa sabiex jorganizzaw il-koordinazzjoni fost dawn l-awtoritajiet.
Artikolu 6
Kooperazzjoni mas-Sistema Ewropea tas-Superviżuri Finanzjarji
Fl-eżerċizzju tad-dmirijiet tagħhom, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkunsidraw il-konverġenza fir-rigward tal-għodod superviżorji u l-prattiki superviżorji fl-applikazzjoni tal-liġi, ir-regolamenti u r-rekwiżiti amministrattivi adottati skont din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013 Għal dak il-fini, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li:
(a)
l-awtoritajiet kompetenti, bħala partijiet għas-Sistema Ewropea tas-Superviżuri Finanzjarji (SESF), jikkooperaw b'fiduċja u rispett reċiproku sħiħ, b'mod partikolari huma u jiżguraw iċ-ċirkolazzjoni ta' informazzjoni adatta u affidabbli bejniethom u partijiet oħrajn għas-SESF, f'konformità mal-prinċipju ta' kooperazzjoni stipulata fl-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea;
(b)
l-awtoritajiet kompetenti jipparteċipaw fl-attivitajiet tal-ABE u, kif adatt, fil-kulleġġi tas-superviżuri;
(c)
l-awtoritajiet kompetenti jagħmlu kull sforz sabiex jikkonformaw ma’ dawk il-linji gwida u r-rakkomandazzjonijiet maħruġa mill-ABE f’konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 u li jwieġbu għall-avviżi u r-rakkomandazzjonijiet maħruġa mill-BERS skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010;
(d)
l-awtoritajiet kompetenti jikkooperaw mill-qrib mal-BERS;
(e)
il-mandati nazzjonali kkonferiti lill-awtoritajiet kompetenti ma jimpedixxux it-twettiq ta' dmirijiethom bħala membri tal-ABE, fejn xieraq tal-BERS jew skont din id-Direttiva u skont ir-Regolament (UE) Nru 575/2013.
Artikolu 7
Id-dimensjoni tal-Unjoni tas-superviżjoni
L-awtoritajiet kompetenti f'kull wieħed mill-Istati Membri għandhom, fl-eżerċizzju tad-dmirijiet ġenerali tagħhom, jikkunsidraw debitament l-impatt potenzjali tad-deċiżjonijiet tagħhom fuq l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Istati Membri l-oħra kkonċernati u, b’mod partikolari, f’sitwazzjonijiet ta’ emerġenza, abbażi tal-informazzjoni disponibbli fiż-żmien rilevanti.
TITOLU III
REKWIŻITI GĦALL-AĊĊESS GĦALL-ATTIVITÀ TAL-ISTITUZZJONIJIET TA’ KREDITU
KAPITOLU 1
Rekwiżiti ġenerali għall-aċċess għall-attività tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu
Artikolu 8
Awtorizzazzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jeħtieġu lill-istituzzjonijiet ta’ kreditu biex jiksbu awtorizzazzjoni qabel ma jibdew bl-attivitajiet tagħhom. Mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 10 sa 14, huma għandhom jistabbilixxu r-rekwiżiti għal din l-awtorizzazzjoni u jinnotifikaw lill-ABE.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika:
(a)
l-informazzjoni li għandha tingħata lill-awtoritajiet kompetenti fl-applikazzjoni għall-awtorizzazzjoni tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu, inkluż il-programm tal-attivitajiet previst fl-Artikolu 10;
(b)
ir-rekwiżiti applikabbli għall-azzjonisti u l-membri b’parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti skont l-Artikolu 14; u
(c)
l-ostakoli li jistgħu jipprevjenu l-eżerċizzju effikaċi tal-funzjonijiet superviżorji tal-awtorità kompetenti, kif imsemmi fl-Artikolu 14.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi implimentattivi dwar formoli, mudelli u proċeduri standard għall-għoti tal-informazzjoni msemmija fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 2.
Il-Kummissjoni tiġi kkonferita s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. L-ABE għandha tippreżenta l-abbozz ta' standards tekniċi msemmija fil-paragrafi 2 u 3 lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2015.
Artikolu 9
Projbizzjoni kontra persuni jew impriżi li mhumiex istituzzjonijiet ta’ kreditu milli jwettqu n-negozju ta' ġbir ta' depożiti jew fondi rimborżabbli oħrajn mill-pubbliku
1. L-Istati Membri għandhom jipprojbixxu li persuni jew impriżi li mhumiex istituzzjonijiet ta’ kreditu jwettqu n-negozju ta' ġbir ta' depożiti jew fondi rimborżabbli oħrajn mill-pubbliku.
2. L-ewwel paragrafu m'għandux japplika għal ġbir ta’ depożiti jew fondi oħrajn rimborżabbli oħrajn minn Stat Membru, minn awtoritajiet reġjonali jew lokali ta’ Stat Membru, minn korpi internazzjonali pubbliċi li tagħhom ikun membru Stat Membru wieħed jew aktar, jew għal każijiet koperti espressament mil-liġi nazzjonali jew tal-Unjoni, dment li dawk l-attivitajiet ma jkunux soġġetti għal regolamenti u kontrolli maħsuba biex jipproteġu lid-depożitanti u l-investituri.
Artikolu 10
Programm tal-operazzjonijiet u l-organizzazzjoni strutturali
L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li l-applikazzjonijiet għall-awtorizzazzjoni jkunu akkumpanjati minn programm ta’ attivitajiet li jistipula t-tipi ta’ negozji ppjanati u l-organizzazzjoni strutturali tal-istituzzjoni ta’ kreditu.
Artikolu 11
Ħtiġijiet ekonomiċi
L-Istati Membri m'għandhomx jeħtieġu li l-applikazzjoni għall-awtorizzazzjoni tkun eżaminata f'termini ta' ħtiġijiet ekonomiċi tas-suq.
Artikolu 12
Kapital inizjali
1. Mingħajr preġudizzju għal kondizzjonijiet ġenerali oħrajn stipulati mil-liġi nazzjonali, l-awtoritajiet kompetenti m'għandhomx jirrifjutaw l-awtorizzazzjoni biex tinbeda l-attività ta' istituzzjoni ta' kreditu, fejn istituzzjoni ta’ kreditu ma jkollhiex fondi proprji separati jew fejn l-kapital inizjali tagħha jkun ta’ inqas minn EUR 5 miljuni.
2. Il-kapital inizjali għandu jinkludi wieħed jew iżjed mill-elementi imsemmija fl-Artikolu 26(1)(a) sa (e) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
3. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu li ma jissodisfawx ir-rekwiżit li jkollhom fondi proprji separati u li kienu eżistenti fil-15 ta’ Diċembru 1979 jistgħu jibqgħu jwettqu n-negozju tagħhom. Huma jistgħu jeżentaw lil tali istituzzjonijiet ta’ kreditu milli jikkonformaw mar-rekwiżit li jinsab fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 13(1).
4. L-Istati Membri jistgħu, jagħtu awtorizzazzjoni lil kategoriji partikolari tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu li l-kapital inizjali tagħhom ikun inqas minn dak speċifikat fil-paragrafu 1, soġġett għall-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-kapital inizjali m'huwiex inqas minn EUR 1 miljun;
(b)
l-Istati Membri kkonċernati jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lill-ABE bir-raġunijiet tagħhom għall-eżerċizzju ta' dik l-opzjoni.
Artikolu 13
Tmexxija effettiva tan-negozju u l-post tal-uffiċċju prinċipali
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu awtorizzazzjoni biex tinbeda l-attività ta' istituzzjoni ta' kreditu biss meta jkun hemm mill-inqas żewġ persuni li effettivament imexxu n-negozju tal-istituzzjoni ta' kreditu.
Huma m'għandhomx jirrifjutaw l-awtorizzazzjoni jekk il-membri tal-korp ta' ġestjoni ma jissodisfawx ir-rekwiżiti msemmija fl-Artikolu 91(1).
2. Kull Stat Membru għandu jeħtieġ li:
(a)
istituzzjoni ta’ kreditu li tkun persuna ġuridika u li, skont il-liġi nazzjonali tagħha, ikollha uffiċċju rreġistrat għandu jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fl-istess Stat Membru fejn ikollha l-uffiċċju rreġistrat tagħha;
(b)
istituzzjoni ta’ kreditu minbarra dik imsemmija fil-punt (a) jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fl-Istat Membru li jkun ta l-awtorizzazzjoni tiegħu u li fih effettivament twettaq in-negozju tagħha.
Artikolu 14
Azzjonisti u membri
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrifjutaw l-awtorizzazzjoni biex tinbeda l-attività ta' istituzzjonijiet ta’ kreditu sakemm l-istituzzjoni ta' kreditu ma tkunx infurmathom dwar l-identitajiet tal-azzjonisti tagħha jew il-membri, sew jekk diretti jew indiretti, persuni fiżiċi jew ġuridiċi, li jkollhom parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti u bl-ammonti ta’ dawk il-parteċipazzjonijiet azzjonarji jew, fejn ma jkunx hemm parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti, l-akbar 20 azzjonisti jew membri.
Biex jiġi ddeterminat jekk il-kriterji għal parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti jkunux ġew sodisfatti, għandhom jiġu kkunsidrati d-drittijiet tal-vot imsemmija fl-Artikoli 9 u 10 tad-Direttiva 2004/109/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta' Diċembru 2004 dwar l-armonizzazzjoni tar-rekwiżiti ta' trasparenza f'dak li għandu x'jaqsam ma' informazzjoni dwar emittenti li t-titoli tagħhom huma ammessi għall-kummerċ f'suq regolat u li temenda d-Direttiva 2001/34/KE (20), u l-kondizzjonijiet rigward l-aggregazzjoni tagħhom stipulati fl-Artikolu 12(4) u (5) ta’ dik id-Direttiva.
L-Istati Membri m'għandhomx jikkunsidraw id-drittijiet tal-vot jew l-ishma li istituzzjonijiet jkollhom bħala riżultat tal-provvediment ta’ sottoskrizzjoni ta’ strumenti finanzjarji jew tqegħid ta’ strumenti finanzjarji fuq bażi ta’ impenn irrevokabbli inkluż skont il-punt 6 tat-Taqsima A tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE, dment li dawk id-drittijiet ma jkunux eżerċitati jew użati mod ieħor għal intervent fil-ġestjoni tal-emittent, u mneħħija fi żmien sena mill-akkwist.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrifjutaw l-awtorizzazzjoni biex tinbeda l-attività ta' istituzzjonijiet ta’ kreditu jekk, meta, b'kont meħud tal-ħtieġa li tiġi żgurata ġestjoni soda u prudenti tal-istituzzjoni ta' kreditu, huma ma jkunux sodisfatti dwar l-idonjetà tal-azzjonisti jew tal-membri, b'mod partikolari fejn ma jiġux sodisfattti l-kriterji stipulati fl-Artikolu 23(1). L-Artikolu 23 (2) u (3) u l-Artikolu 24 għandhom japplikaw.
3. Meta jkunu jeżistu rabtiet mill-qrib bejn l-istituzzjonijiet ta’ kreditu u persuni fiżiċi jew ġuridiċi oħra, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu l-awtorizzazzjoni biss jekk dawk ir-rabtiet ma jimpedixxux l-eżerċizzju effikaċi tal-funzjonijiet superviżorji tagħhom.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrifjutaw l-awtorizzazzjoni biex tinbeda l-attività ta' istituzzjonijiet ta’ kreditu meta l-liġijiet, ir-regolamenti jew id-dispożizzjonijiet amministrattivi ta’ pajjiż terz li jirregolaw persuna jew persuni fiżiċi jew ġuridiċi li magħhom l-istituzzjoni ta’ kreditu jkollha rabtiet mill-qrib, jew diffikultajiet involuti fl-infurzar ta’ dawk il-liġijiet, ir-regolamenti jew id-dispożizzjonijiet amministrattivi, jimpedixxu l-eżerċizzju effikaċi tal-funzjonijiet superviżorji tagħhom.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu jipprovdulhom l-informazzjoni li jeħtieġu għas-sorveljanza tal-konformità mal-kondizzjonijiet imsemmija f’dan il-paragrafu fuq bażi kontinwa.
Artikolu 15
Ċaħda ta' awtorizzazzjoni
Meta l-awtorità kompetenti tirrifjuta l-awtorizzazzjoni biex tinbeda l-attività ta' istituzzjonijiet ta’ kreditu, din għandha tinnotifika lill-applikant dwar id-deċiżjoni u r-raġunijiet għaliha fi żmien sitt xhur minn meta tirċievi l-applikazzjoni jew, fejn l-applikazzjoni ma tkunx kompluta, fi żmien sitt xhur mir-riċezzjoni tal-informazzjoni kompleta meħtieġa għad-deċiżjoni.
Id-deċiżjoni għandha, f'kull każ, tittieħed fi żmien 12-il xahar mill-wasla tal-applikazzjoni.
Artikolu 16
Konsultazzjoni minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti ta’ Stati Membri oħrajn
1. L-awtorità kompetenti għandha, qabel tagħti l-awtorizzazzjoni lill-istituzzjoni ta’ kreditu, tikkonsulta mal-awtoritajiet kompetenti ta' Stat Membru ieħor fejn l-istituzzjoni ta’ kreditu tkun:
(a)
sussidjarja ta’ istituzzjoni ta’ kreditu awtorizzata fi Stat Membru ieħor;
(b)
sussidjarja tal-impriża prinċipali ta’ istituzzjoni ta’ kreditu awtorizzata fi Stat Membru ieħor;
(c)
kkontrollata mill-istess persuni fiżiċi jew ġuridiċi, sew jekk fiżiċi jew ġuridiċi, bħal dawk li jikkontrollaw istituzzjoni ta’ kreditu awtorizzata fi Stat Membru ieħor.
2. L-awtorità kompetenti għandha, qabel ma tagħti l-awtorizzazzjoni lill-istituzzjoni ta’ kreditu, tikkonsulta l-awtorità kompetenti li hi responsabbli għas-superviżjoni ta’ impriżi tal-assigurazzjoni jew ditti tal-investiment fl-Istat Membru kkonċernat fejn l-istituzzjoni ta' kreditu tkun:
(a)
sussidjarja ta’ impriża tal-assigurazzjoni jew ditta tal-investiment awtorizzata fl-Unjoni;
(b)
sussidjarja ta’ impriża prinċipali ta’ impriża tal-assigurazzjoni jew ditta tal-investiment awtorizzata fl-Unjoni;
(c)
ikkontrollata mill-istess persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jikkontrollaw impriża tal-assigurazzjoni jew ditta tal-investiment awtorizzata fl-Unjoni.
3. L-awtoritajiet kompetenti rilevanti msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom b’mod partikolari jikkonsultaw ma’ xulxin meta jivvalutaw l-idoneità tal-azzjonisti u r-reputazzjoni u l-esperjenza tal-membri tal-korp ta' ġestjoni involuti fil-ġestjoni ta’ entità oħra tal-istess grupp. Huma għandhom jiskambjaw kull informazzjoni li tirrigwarda l-idoneità tal-azzjonisti u r-reputazzjoni u l-esperjenza tal-membri tal-korp ta' ġestjoni li tkun ta’ rilevanza għall-għoti ta’ awtorizzazzjoni kif ukoll għall-valutazzjoni kontinwa tal-konformità mal-kondizzjonijiet operattivi.
Artikolu 17
Fergħat ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu awtorizzati fi Stat Membru ieħor
L-Istati Membri ospitanti m'għandhomx jeħtieġu l-awtorizzazzjoni jew kapital ta’ dotazzjoni għal fergħat tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu awtorizzati fi Stati Membri oħra. L-istabbiliment u s-superviżjoni ta’ fergħat bħal dawn għandu jkollhom effett f'konformità mal-Artikoli 35, l-Artikolu 36(1), (2) u (3), l-Artikolu 37, l-Artikoli 40 sa 46, l-Artikolu 49 u l-Artikoli 74 u 75.
Artikolu 18
Irtirar tal-awtorizzazzjoni
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirtiraw l-awtorizzazzjoni mogħtija biss fejn tali istituzzjoni ta’ kreditu:
(a)
ma tagħmilx użu mill-awtorizzazzjoni fi żmien 12-il xahar, tirrinunzja espressament l-awtorizzazzjoni jew ma tkunx baqgħet twettaq in-negozju għal aktar minn sitt xhur, sakemm l-Istat Membru kkonċernat ma jkunx għamel dispożizzjoni dwar l-iskadenza tal-awtorizzazzjoni f'tali każijiet;
(b)
tkun kisbet l-awtorizzazzjoni permezz ta’ stqarrijiet foloz jew bi kwalunkwe mezz ieħor irregolari;
(c)
ma tkunx għadha tissodisfa l-kondizzjonijiet li bihom tkun ingħatat l-awtorizzazzjoni;
(d)
ma tkunx baqgħet tissodisfa r-rekwiżiti prudenzjali stipulati fil-Partijiet Tlieta, Erbgħa jew Sitta tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, jew impost skont l-Artikolu 104 (1)(a) jew l-Artikolu 105 ta' din id-Direttiva jew ma tkunx tista' tibqa' fdata biex twettaq l-obbligi tagħha lejn il-kredituri tagħha, u b'mod partikolari, ma baqgħetx tipprovdi sigurtà għall-assi fdati f'idejha mid-depożituri tagħha;
(e)
taqa’ taħt xi wieħed mill-każijiet l-oħra fejn il-liġi nazzjonali tipprevedi l-irtirar tal-awtorizzazzjoni; jew
(f)
twettaq xi ksur imsemmi fl-Artikolu 67(1).
Artikolu 19
Ismijiet tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu
Għall-finijiet tat-twettiq tal-attivitajiet tagħhom, l-istituzzjonijiet ta’ kreditu jistgħu, independentement minn kwalunkwe dispożizzjoni fl-Istat Membru ospitanti rigward l-użu tal-kliem ‘bank’, ‘bank tat-tfaddil’ jew ismijiet bankarji oħra, jużaw fit-territorju kollu tal-Unjoni l-istess isem li jużaw fl-Istat Membru fejn ikun jinstab l-uffiċċju prinċipali tagħhom. Fil-każ li jkun hemm periklu ta’ konfużjoni, l-Istat Membru ospitanti jista’, għall-finijiet ta’ kjarifika, jeħtieġ li l-isem ikun akkumpanjat minn ċerti dettalji ta’ spjegazzjoni.
Artikolu 20
Notifika tal-awtorizzazzjoni u rtirar tal-awtorizzazzjoni
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinnotifikaw lill-ABE dwar kull awtorizzazzjoni mogħtija skont l-Artikolu 8.
2. L-ABE għandha tippubblika fuq is-sit web tagħha, u għandha taġġorna regolarment, lista tal-ismijiet tal- istituzzjonijiet ta’ kreditu kollha li ngħataw awtorizzazzjoni.
3. Is-superviżur konsolidanti għandu jipprovdi lill-awtoritajiet kompetenti kkonċernati u lill-ABE l-informazzjoni kollha rigward il-grupp ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu skont l-Artikolu 14(3), l-Artikolu 74(1) u l-Artikolu 109(2), b’mod partikolari rigward l-istruttura ġuridika u organizzattiva tal-grupp u l-governanza tiegħu.
4. Il-lista msemmija fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu għandha tinkludi l-ismijiet tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu li ma jkollhomx il-kapital speċifikat fl-Artikolu 12(1) u għandha tidentifika dawk l-istituzzjonijiet ta’ kreditu f’dak is-sens.
5. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinnotifikaw lill-ABE dwar kull irtirar ta’ awtorizzazzjoni flimkiem mar-raġunijiet għal tali rtirar.
Artikolu 21
Eżenzjonijiet għal istituzzjonijiet ta’ kreditu affiljati b’mod permanenti ma’ korp ċentrali
1. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jikkonċedu eżenzjoni mir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 10 u 12 u fl-Artikolu 13(1) ta’ din id-Direttiva fir-rigward ta' istituzzjoni ta’ kreditu msemmija fl-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti fih.
L-Istati Membri jistgħu jżommu u jagħmlu użu mil-liġi nazzjonali eżistenti dwar l-applikazzjoni ta' tali eżenzjoni dment li din ma tkunx f'kunflitt ma' din id-Direttiva u mar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
2. Fejn l-awtoritajiet kompetenti jagħtu l-eżenzjoni msemmija fil-paragrafu 1, l-Artikoli 17, 33, 34 u 35, l-Artikolu 36(1) sa (3) u l-Artikoli 39 sa 46, it-Taqsima II tal-Kapitolu 2 tat-Titolu VII u l-Kapitolu 4 tat-Titolu VII għandhom japplikaw għat-totalità kif kostitwit mill-korp ċentrali flimkien mal-istituzzjonijiet affiljati tiegħu.
KAPITOLU 2
Parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti f’istituzzjoni ta’ kreditu
Artikolu 22
Notifika u valutazzjoni ta’ akkwiżizzjonijiet proposti
1. L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li kull persuna fiżika jew ġuridika jew tali persuni li jaġixxu b'mod konġunt (l-"akkwirent propost"), li ħadu deċiżjoni jew li jixtru, b’mod dirett jew indirett, parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti f’istituzzjoni ta’ kreditu jew li jkomplu jżidu, b’mod dirett jew indirett, tali parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti f’istituzzjoni ta’ kreditu li, bħala riżultat tagħha, il-proporzjon tad-drittijiet tal-vot jew tal-kapital miżmum jilħaq jew jaqbeż l-20 %, it-30 % jew il-50 % jew b’mod li l-istituzzjoni ta’ kreditu ssir sussidjarja tagħha (l-"akkwist propost"), l-ewwel jinnotifikaw lill-awtoritajiet kompetenti tal-istituzzjoni ta’ kreditu li fiha jkunu qegħdin jippruvaw jakkwistaw jew iżidu l-parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti bil-miktub qabel l-akkwist, filwaqt li jindikaw id-daqs tal-parteċipazzjoni azzjonarja maħsuba u l-informazzjoni rilevanti, kif speċifikata skont l-Artikolu 23(4). L-Istati Membri m'għandhomx ikunu meħtieġa li japplikaw il-livell limitu ta’ 30 % meta, f’konformità mal-Artikolu 9(3)(a) tad-Direttiva 2004/109/KE, huma japplikaw il-limitu ta’ terz.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrikonoxxu l-wasla ta' notifika skont il-paragrafu 1 jew ta' informazzjoni skont il-paragrafu 3 minnufih u fi kwalunkwe każ fi żmien jumejn ta' ħidma wara l-wasla bil-miktub lill-akkwirenti propost.
L-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom mhux aktar minn 60 jum ta' ħidma mid-data tal-konferma tal-wasla bil-miktub tan-notifika u d-dokumenti kollha meħtieġa mill-Istat Membru li għandhom jinhemżu man-notifika fuq il-bażi tal-lista msemmija fl-Artikolu 23(4) (l-"perijodu ta' valutazzjoni"), sabiex iwettqu l-valutazzjoni prevista fl-Artikolu 23(1) (l-"valutazzjoni").
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinfurmaw lill-akkwirent propost dwar id-data tal-iskadenza tal-perijodu ta' valutazzjoni fil-waqt tal-konferma tal-wasla.
3. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu, matul il-perijodu ta' valutazzjoni, jekk meħtieġ, u mhux aktar tard minn nhar il-50 jum ta' ħidma tal-perijodu ta' valutazzjoni, jitolbu informazzjoni ulterjuri li tkun meħtieġa biex tiġi kkompletata l-valutazzjoni. Din it-talba għandha ssir bil-miktub u għandha tispeċifika l-informazzjoni addizzjonali meħtieġa.
Għall-perijodu bejn id-data tat-talba għall-informazzjoni mill-awtoritajiet kompetenti u meta tasal it-tweġiba għaliha mill-akkwirent propost, il-perijodu ta’ valutazzjoni għandu jiġi sospiż. Is-sospensjoni m'għandhiex teċċedi 20 jum ta' ħidma. Kwalunkwe talba ulterjuri mill-awtoritajiet kompetenti għall-ikkompletar jew il-kjarifika tal-informazzjoni għandha tkun fid-diskrezzjoni tagħha iżda ma għandhiex tirriżulta f’sospensjoni tal-perijodu ta' valutazzjoni.
4. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jestendu s-sospensjoni msemmija fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 3 sa 30 jum ta' ħidma jekk l-akkwirent propost ikun jinsab jew irregolat f'pajjiż terz jew huwa persuna fiżika jew ġuridika mhux soġġetta għas-superviżjoni skont din id-Direttiva jew skont id-Direttivi 2009/65/KE, 2009/138/KE jew 2004/39/KE.
5. Jekk l-awtoritajiet kompetentijiddeċiedu li jopponu l-akkwist propost, huma għandhom, fi żmien jumejn ta' ħidma wara li titlesta l-valutazzjoni, u filwaqt li ma jaqbżux il-perijodu ta' valutazzjoni, jinfurmaw lill-akkwirent propost bil-miktub u jipprovdu r-raġunijiet. Bla preġudizzju għad-dritt nazzjonali, dikjarazzjoni xierqa tar-raġunijiet għad-deċiżjoni tista' titpoġġa għad-dispożizzjoni tal-pubbliku fuq talba tal-akkwirent propost. Dan m'għandux jimpedixxi lil Stat Membru milli jippermetti lill-awtorità kompetenti li tippubblika tali informazzjoni jekk ma ssirx talba mill-akkwirent propost.
6. Jekk l-awtoritajiet kompetenti ma jopponux bil-miktub għall-akkwist propost fi żmien il-perijodu ta’ valutazzjoni bil-miktub, dan għandu jitqies bħala approvat.
7. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jistabbilixxu perijodu massimu għall-konklużjoni tal-akkwist propost u jestenduh fejn adatt.
8. L-Istati Membri ma għandhomx jimponu rekwiżiti għan-notifika lill-awtoritajiet kompetenti, jew l-approvazzjoni tagħhom ta’ akkwisti diretti jew indiretti ta’ drittijiet ta’ vot jew kapital li jkunu aktar stetti minn dawk stabbiliti f’din id-Direttiva.
9. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi implimentattivi sabiex tistabbilixxi proċeduri, formoli u mudelli komuni għall-proċess ta’ konsultazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti rilevanti kif imsemmi fl-Artikolu 24.
L-ABE għandha tippreżenta dak l-abbozz ta' standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2015.
Tiġi kkonferita s-setgħa lill-Kummissjoni biex tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 23
Kriterji ta’ valutazzjoni
1. Fil-valutazzjoni tan-notifika prevista fl-Artikolu 22(1) u l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 22(3), l-awtoritajiet kompetenti għandhom, sabiex jiżguraw il-ġestjoni soda u prudenti tal-istituzzjoni ta’ kreditu li fiha jkun qiegħed jiġi propost l-akkwist, u filwaqt li titqies l-influwenza eventwali eżerċitata mill-akkwirent propost fuq dik l-istituzzjoni ta’ kreditu, jivvalutaw l-ideoneità tal-akkwirent propost u s-sodizza finanzjarja tal-akkwist propost skont il-kriterji li ġejjin:
(a)
ir-reputazzjoni tal-akkwirent propost;
(b)
ir-reputazzjoni, għarfien, ħiliet u l-esperjenza, kif imniżżel fl-Artikolu 91(1), ta’ kwalunkwe membru tal-korp ta' ġestjoni u kwalunkwe membru tal-amministrazzjoni għolja li ser imexxi n-negozju tal-istituzzjoni ta’ kreditu bħala riżultat tal-akkwist propost;
(c)
is-sodizza finanzjarja tal-akkwirent propost, b’mod partikolari fir-rigward tat-tip ta’ negozju li jsir u li jkun previst fl-istituzzjoni ta’ kreditu li fiha jkun qiegħed jiġi propost l-akkwist;
(d)
jekk l-istituzzjoni ta’ kreditu tkunx tista' tikkonforma u tkompli tikkonforma mar-rekwiżiti prudenzjali bbażati fuq din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013, u fejn applikabbli, liġi oħra tal-Unjoni, b'mod partikolari, id-Direttivi 2002/87/KE u 2009/110/KE, inkluż, jekk il-grupp li tkun ser issir parti minnu jkollux struttura li tippermetti l-eżerċizzju ta' superviżjoni effikaċi, l-iskambju effikaċi ta’ informazzjoni fost l-awtoritajiet kompetenti u d-determinazzjoni tal-allokazzjoni tar-responsabbiltajiet fost l-awtoritajiet kompetenti;
(e)
jekk ikunx hemm motivazzjonijiet raġonevoli għal suspett li, b’rabta mal-akkwist propost, ikun qiegħed jitwettaq jew ġie mwettaq ħasil ta’ flus jew finanzjament ta’ terroristi fis-sens tal-Artikolu 1 tad-Direttiva 2005/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-26 ta' Ottubru 2005 dwar il-prevenzjoni tal-użu tas-sistema finanzjarja għall-iskop tal-ħasil tal-flus u l-finanzjament tat-terroriżmu (21), jew li l-akkwist propost seta’ jżid ir-riskju ta’ dan.
2. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jopponu l-akkwist propost biss jekk ikun hemm motivazzjonijiet raġonevoli għal dan abbażi tal-kriterji stabbiliti fil-paragrafu 1 jew jekk l-informazzjoni pprovduta mill-akkwirent propost ma tkunx kompluta.
3. L-Istati Membri m'għandhom jimponu l-ebda kondizzjoni minn qabel fir-rigward tal-livell tal-parteċipazzjoni azzjonarja li għandha tiġi akkwistata u lanqas m'għandhom jippermettu lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom li jeżaminaw l-akkwist propost f'termini tal-ħtiġijiet ekonomiċi tas-suq.
4. L-Istati Membri għandhom jippubblikaw lista li tispeċifika l-informazzjoni li tkun meħtieġa sabiex issir il-valutazzjoni u li għandha tiġi pprovduta lill-awtoritajiet kompetenti fil-mument tan-notifika msemmija fl-Artikolu 22(1). L-informazzjoni meħtieġa għandha tkun proporzjonata u adattata għan-natura tal-akkwirent propost u l-akkwist propost. L-Istati Membri m'għandhomx jeħtieġu informazzjoni li ma tkunx rilevanti għal valutazzjoni prudenzjali.
5. Minkejja l-Artikolu 22(2), (3) u (4), żewġ proposti jew aktar ta’ akkwist ta’ parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti jew biex dawn jiżdiedu fl-istess istituzzjoni ta’ kreditu jkunu ġew innotifikati lill-awtorità kompetenti, din tal-aħħar għandha titratta lill-akkwirenti proposti b'mod nondiskriminatorju.
Artikolu 24
Kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti
1. L-awtoritajiet kompetenti rilevanti għandhom jikkonsultaw bis-sħiħ ma’ xulxin meta jkunu qegħdin iwettqu l-valutazzjoni jekk l-akkwirent propost ikun wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
istituzzjoni ta’ kreditu, impriża tar-riassigurazzjoni, ditta tal-investiment, jew kumpannija ta' ġestjoni fis-sens tal-Artikolu 2(1)(b), tad-Direttiva 2009/65/KE ("kumpannija ta' ġestjoni tal-UCITS") awtorizzata fi Stat Membru ieħor jew f’settur li ma jkunx dak li fih tkun proposta l-akkwist;
(b)
il-kumpannija prinċipali ta’ istituzzjoni ta’ kreditu, impriża tar-riassigurazzjoni, ditta tal-investiment jew kumpannija ta' ġestjoni tal-UCITS awtorizzata fi Stat Membru ieħor jew f’settur differenti minn dak li fih ikun propost l-akkwist;
(c)
persuna fiżika jew ġuridika li tikkontrolla istituzzjoni ta’ kreditu, impriża tar-riassigurazzjoni, ditta tal-investiment jew kumpannija ta' ġestjoni UCITS awtorizzata fi Stat Membru ieħor jew f’settur differenti minn dak li fih ikun propost l-akkwist.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom, mingħajr dewmien żejjed, jipprovdu lil xulxin bi kwalunkwe informazzjoni li tkun essenzjali jew rilevanti għall-valutazzjoni. F’dak ir-rigward, fuq talba, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkomunikaw lil xulxin l-informazzjoni kollha rilevanti u għandhom jikkomunikaw fuq inizjattiva tagħhom stess kull informazzjoni essenzjali. Deċiżjoni mill-awtorità kompetenti li tkun awtorizzat lill-istituzzjoni ta’ kreditu li fiha jkun propost l-akkwist, għandha tindika kwalunkwe fehma jew riżerva espressa mill-awtorità kompetenti responsabbli għall-akkwirent propost.
Artikolu 25
Notifika fil-każ ta’ ċessjoni
L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li kull persuna fiżika jew ġuridika li tkun ħadet deċiżjoni li tiddisponi, direttament jew indirettament, minn parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti f’istituzzjoni ta’ kreditu l-ewwel tinnotifika lill-awtoritajiet kompetenti bil-miktub qabel iċ-ċessjoni, filwaqt li tindika d-daqs tal-parteċipazzjoni azzjonarja kkonċernata. Tali persuna għandha wkoll tinnotifika lill-awtoritajiet kompetenti jekk hija tkunx ħadet deċiżjoni li tnaqqas il-parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti tagħha b’mod li l-proporzjoni tad-drittijiet tal-vot jew tal-kapital miżmum jaqa’ taħt l-20 %, it-30 % jew il-50 % jew b’mod li l-istituzzjoni ta’ kreditu ma tibqax aktar sussidjarja tagħha. L-Istati Membri m'għandhomx ikunu meħtieġa li japplikaw il-livell limitu ta’ 30 % meta, f’konformità mal-Artikolu 9(3)(a) tad-Direttiva 2004/109/KE, huma japplikaw il-limitu ta’ terz.
Artikolu 26
Obbligi ta’ informazzjoni u penali
1. Malli jsiru jafu bi kwalunkwe akkwist jew ċessjoni ta’ parteċipazzjonijiet azzjonarji fil-kapital tagħhom li huma kaġun ta' parteċipazzjonijiet azzjonarji li jeċċedu jew jaqgħu taħt xi wieħed mil-livelli limitu imsemmija fl-Artikolu 22(1) u l-Artikolu 25, l-istituzzjonijiet ta’ kreditu għandhom jinfurmaw lill-awtoritajiet kompetenti b’dawk l-akkwisti jew iċ-ċessjonijiet.
L-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jistgħu jagħmlu negozju f'suq regolat għandhom, mill-inqas darba fis-sena, jinfurmaw lill-awtoritajiet kompetenti bl-ismijiet tal-azzjonisti u l-membri li għandhom parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti fil-pussess tagħhomu d-daqs ta’ tali parteċipazzjonijiet azzjonarji kif murija, pereżempju, bl-informazzjoni li tkun waslet fil-laqgħat ġenerali annwali tal-azzjonisti u l-membri jew bħala riżultat ta’ konformità mar-regolamenti rigward il-kumpanniji li jistgħu jagħmlu negozju f'suq regolat.
2. L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li, meta l-influwenza eżerċitata mill-persuni msemmija fl-Artikolu 22(1) aktarx li tkun topera għad-detriment tal-ġestjoni prudenti u soda tal-istituzzjoni, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jieħdu l-miżuri xierqa biex iwaqqfu dik is-sitwazzjoni. Miżuri bħal dawn jistgħu jikkonsistu f’inġunzjonijiet, penali, soġġetti għall-Artikoli 65 sa 72, kontra membri tal-korp ta' ġestjoni u l-amministraturi jew is-sospenzjoni tal-eżerċizzju tad-drittijiet tal-vot marbuta mal-ishma miżmuma mill-azzjonisti jew mill-membri tal-istituzzjoni ta’ kreditu inkwistjoni.
Miżuri simili għandhom japplikaw għal persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jonqsu milli jikkonformaw mal-obbligu li jipprovdu l-informazzjoni bil-quddiem, kif stipulat fl-Artikolu 22(1) u soġġetti għall-Artikoli 65 sa 72.
Jekk il-parteċipazzjoni azzjonarja tkun ġiet akkwistata minkejja l-oppożizzjoni mill-awtoritajiet kompetenti, l-Istati Membri għandhom, indipendentement minn kwalunkwe penali oħra li għandha tiġi adottata, jipprevedu jew l-eżerċizzju tad-drittijiet tal-vot korrispondenti, jew in-nullità tal-voti mitfugħa, jew il-possibbiltà li dawn ikunu annullati.
Artikolu 27
Kriterji għall-parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti
Sabiex jiġi ddeterminat jekk il-kriterji għal parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti msemmija fl-Artikoli 22, 25 u 26 ikunux sodisfatti, għandhom jiġu kkunsidrati d-drittijiet tal-vot imsemmija fl-Artikoli 9, 10 u 11 tad-Direttiva 2004/109/KE, u l-kondizzjonijiet rigward l-aggregazzjoni tagħhom stipulati fl-Artikolu 12(4) u (5) ta’ dik id-Direttiva.
Biex jiġi ddeterminat jekk il-kriterji għal parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti kif imsemmija fl-Artikolu 26 ikunux issodisfati, l-Istati Membri m'għandhomx jikkunsidraw id-drittijiet tal-vot jew l-ishma li istituzzjonijiet jista’ jkollhom b'riżultat tal-provvediment ta’ sottoskrizzjoni ta’ strumenti finanzjarji jew tqegħid ta’ strumenti finanzjarji fuq bażi ta’ impenn sod inkluż taħt il-punt 6 tat-Taqsima A tal-Anness I għad-Direttiva 2004/39/KE, sakemmdawk id-drittijiet ma jkunux eżerċitati jew użati mod ieħor għal intervent fil-ġestjoni tal-emittent u huma mneħħija fi żmien sena mill-akkwiżizzjoni.
TITOLU IV
KAPITAL INIZJALI TAD-DITTI TAL-INVESTIMENT
Artikolu 28
Kapital inizjali tad-ditti tal-investiment
1. Il-kapital inizjali tad-ditti tal-investiment għandu jinkludi biss wieħed jew aktar mill-elementi msemmija fil-punti (a) sa (e) tal-Artikolu 26(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
2. Id-ditti tal-investiment l-oħrajn kollha minbarra dawk imsemmija fl-Artikolu 29 għandu jkollhom kapital inizjali ta’ EUR 730 000.
Artikolu 29
Kapital inizjali ta’ tipi partikolari ta’ ditti tal-investiment
1. Ditta tal-investiment li ma tinnegozja f’ebda strument finanzjarju għall-kont proprju tagħha jew li ma tissottoskrivix il-ħruġ ta’ strumenti finanzjarji fuq bażi ta’ impenn irrevokabbli, li madankollu żżomm il-flus jew it-titoli ta’ klijent u li toffri wieħed jew aktar mis-servizzi li ġejjin, għandu jkollha kapital inizjali ta’ EUR 125 000:
(a)
il-wasla u t-trasmissjoni ta’ ordnijiet tal-investituri għal strumenti finanzjarji;
(b)
l-eżekuzzjoni ta’ ordnijiet tal-investituri għal strumenti finanzjarji;
(c)
il-ġestjoni ta’ portafolli individwali ta’ investimenti fi strumenti finanzjarji.
2. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu lil ditta tal-investiment li teżegwixxi l-ordnijiet tal-investituri għal strumenti finanzjarji, li żżomm tali strumenti għaliha nnifisha jekk tissodisfa l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
dawn il-pożizzjonijiet joriġinaw biss bħala riżultat tan-nuqqas min-naħa tad-dittta li tilħaq bl-eżatt l-ordnijiet tal-investituri;
(b)
il-valur totali tas-suq ta’ dawn il-pożizzjonijiet kollha jkun soġġett għal limitu massimu ta’ 15 % tal-kapital inizjali tad-ditta;
(c)
id-ditta tissodisfa r-rekwiżiti stipulati fl-Artikoli 92 sa 95 u l-Parti Erbgħa tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(d)
tali pożizzjonijiet ikunu inċidentali u proviżorji fin-natura tagħhom u limitati strettament għaż-żmien meħtieġ sabiex titwettaq it-transazzjoni inkwistjoni.
3. L-Istati Membri jistgħu jnaqqsu l-ammont imsemmi fil-paragrafu 1 għal EUR 50 000 meta d-ditta ma tkunx awtorizzata li żżomm il-flus jew it-titoli tal-klijent, li tinnegozja għaliha nnifisha, jew li tissottoskrivi l-ħruġ fuq bażi ta’ impenn irrevokabbli.
4. Il-pussess ta’ pożizzjonijiet f'portafolli mhux ta’ negozjar fi strumenti finanzjarji sabiex isir investiment f'fondi proprji m'għandux jitqies bħala negozju għall-kont tagħha proprju fir-rigward tas-servizzi stabbiliti fil-paragrafu 1 jew għall-finijiet tal-paragrafu 3.
Artikolu 30
Kapital inizjali ta' ditti lokali
Id-ditti lokali għandu jkollhom kapital inizjali ta’ EUR 50 000 dment li jibbenefikaw mil-libertà ta' stabbiliment jew li jipprovdu servizzi speċifikati fl-Artikoli 31 u 32 tad-Direttiva 2004/39/KE.
Artikolu 31
Kopertura għal ditti li mhumiex awtorizzati li jżommu flus jew titoli ta' klijent
1. Il-kopertura għad-ditti msemmija fil-punt (2)(c) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 għandha tkun f’waħda minn dawn il-forom:
(a)
kapital inizjali ta’ EUR 50 000;
(b)
assigurazzjoni ta’ indennizz professjonali li tkopri t-territorju kollu tal-UE jew xi garanzija oħra simili kontra r-responsabbiltà li tirriżulta minn negliġenza professjonali, li tirrappreżenta mill-inqas EUR 1,000,000 li japplikaw għal kull pretensjoni u fl-aggregat EUR 1 500 000 fis-sena għall-pretensjonijiet kollha;
(c)
kombinazzjoni ta’ kapital inizjali u assigurazzjoni ta’ indennizz professjonali f’forma li tirriżulta f’livell ta’ kopertura ekwivalenti għal dik imsemmija fil-punti (a) jew (b).
Il-Kummissjoni għandha tirevedi perjodikament l-ammonti msemmija fl-ewwel subparagrafu.
2. Jekk ditta msemmija fil-punt (2)(c) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tkun ukoll irreġistrata skont id-Direttiva 2002/92/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-9 ta’ Diċembru 2002 dwar il-medjazzjoni fl-assigurazzjoni (22), din għandha tikkonforma mal-Artikolu 4(3) ta’ dik id-Direttiva u jkollha kopertura f’waħda mill-forom li ġejjin:
(a)
kapital inizjali ta’ EUR 25,000;
(b)
assigurazzjoni ta’ indennizz professjonali li tkopri t-territorju kollu tal-UE jew xi garanzija oħra simili kontra r-responsabbiltà li tirriżulta minn negliġenza professjonali, li tirrappreżenta mill-inqas EUR 500 000 li japplikaw għal kull pretensjoni u fl-aggregat EUR 750 000 fis-sena għall-pretensjonijiet kollha;
(c)
kombinazzjoni ta’ kapital inizjali u assigurazzjoni ta’ indennizz professjonali f’forma li tirriżulta f’livell ta’ kopertura ekwivalenti għal dik imsemmija fil-punti (a) jew (b).
Artikolu 32
Dispożizzjonijiet ta’ anterjorità
1. Permezz ta’deroga mill-Artikolu 28(2), l-Artikolu 29(1) u (3) u l-Artikolu 30, l-Istati Membri jistgħu jkomplu jawtorizzaw ditti tal-investiment u ditti koperti mill-Artikolu 30 li kienu jeżistu fil-31 ta’ Diċembru 1995 jew qabel din id-data, li l-fondi proprji tagħhom ikunu inqas mil-livelli ta’ kapital inizjali speċifikati għalihom fl-Artikolu 28(2), l-Artikolu 29(1) jew (3) jew l-Artikolu 30.
Il-fondi proprji ta’ tali ditti tal-investiment jew ditti m'għandhomx jaqgħu taħt l-ogħla livell ta’ referenza kkalkulat wara t-23 ta’ Marzu 1993. Dak il-livell ta' referenza għandu jkun il-livell medju ta’ kuljum tal-fondi proprji kkalkulati fuq perijodu ta’ sitt xhur qabel id-data tal-kalkolu. Dan għandu jiġi kkalkulat kull sitt xhur fir-rigward tal-perijodu preċedenti korrispondenti.
2. Jekk il-kontroll ta’ ditta tal-investiment jew ditta koperta mill-paragrafu 1 jittieħed minn persuna fiżika jew ġuridika differenti mill-persuna li kkontrollatha fil-31 ta’ Diċembru 1995 jew qabel din id-data, il-fondi proprji ta’ dik id-ditta tal-investiment jew ditta għandhom jilħqu mill-inqas il-livell speċifikat għalihom fl-Artikolu 28(2), l-Artikolu 29(1) jew (3) jew l-Artikolu 30, għajr fil-każ tal-ewwel trasferiment b’eredità magħmul wara l-31 ta’ Diċembru 1995, soġġett għall-approvazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti u għal perijodu ta’ mhux aktar minn 10 snin mid-data ta’ dak it-trasferiment.
3. Fil-każ li jsseħħ fużjoni ta' żewġ ditti tal-investiment jew ditti koperti mill-Artikolu 30 jew aktar, il-fondi proprji tad-ditta li jirriżultaw mill-fużjoni ma jkunux meħtieġa jilħqu l-livell speċifikat fl-Artikolu 28(2), l-Artikolu 29(1) jew (3) jew l-Artikolu 30. Madankollu, matul kwalunkwe perijodu li fih il-livell speċifikat fl-Artikolu 28(2), l-Artikolu 29(1) jew (3) jew l-Artikolu 30 ma jkunx intlaħaq, il-fondi proprji tad-ditta l-ġdida li tirriżulta mill-fużjoni m'għandhomx jaqgħu taħt il-livell tal-fondi proprji totali taż-żewġ ditti flimkien fiż-żmien meta tkun saret il-fużjoni.
4. Il-fondi proprji tad-ditti tal-investiment u d-ditti koperti mill-Artikolu 30 m'għandhomx jaqgħu taħt il-livell speċifikat fl-Artikolu 28(2), l-Artikolu 29(1) jew (3) jew l-Artikolu 30 u fil-paragrafi 1 u 3 ta’ dan l-Artikolu.
5. Fejn l-awtoritajiet kompetenti jqisu li biex jiżguraw is-solvenza ta’ tali ditti tal-investiment u ditti, jeħtieġ li jiġu sodisfatti r-rekwiżiti stipulati fil-paragrafu 4, il-paragrafi 1, 2 u 3 m'għandhomx japplikaw.
TITOLU V
DISPOŻIZZJONIJIET RIGWARD IL-LIBERTÀ TA' STABBILIMENT U L-LIBERTÀ TA' FORNIMENT TA' SERVIZZI
KAPITOLU 1
Prinċipji Ġenerali
Artikolu 33
Istituzzjonijiet ta’ kreditu
L-Istati Membri għandhom jipprovdu li l-attivitajiet elenkati fl-Anness I jkunu jistgħu jitwettqu fit-territorji tagħhom, skont l-Artikolu 35, l-Artikolu 36(1), (2) u (3), l-Artikolu 39(1) u (2) u l-Artikoli 40 sa 46 jew bl-istabbiliment ta’ fergħa jew bil-forniment ta' servizzi, minn kwalunkwe istituzzjoni ta’ kreditu awtorizzata u ssorveljata mill-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru ieħor, dment li dawk l-attivitajiet ikunu koperti bl-awtorizzazzjoni.
Artikolu 34
Istituzzjonijiet finanzjarji
1. L-Istati Membri għandhom jipprovdu li l-attivitajiet elenkati fl-Anness I jkunu jistgħu jitwettqu fit-territorji tagħhom, skont l-Artikolu 35, l-Artikolu 36(1), (2) u (3), l-Artikolu 39(1) u (2) u l-Artikoli 40 sa 46, jew bl-istabbiliment ta’ fergħa jew bil-forniment ta' servizzi, minn xi istituzzjoni finanzjarja minn Stat Membru ieħor, sew jekk sussidjarja ta’ istituzzjoni ta’ kreditu jew sussidjarja taħt sjieda konġunta ta’ żewġ istituzzjonijiet ta’ kreditu jew aktar, li l-Memorandum u l-Artikoli ta’ Assoċjazzjoni tagħhom jippermettu t-twettiq ta’ dawk l-attivitajiet u li jissodisfaw kull waħda minn dawn il-kondizzjonijiet:
(a)
l-impriża jew impriżi prinċipali huma awtorizzati bħala istituzzjonijiet ta’ kreditu fl-Istat Membru li bid-dritt tiegħu tkun irregolata l-istituzzjoni finanzjarja;
(b)
l-attivitajiet inkwistjoni fil-fatt jitwettqu fit-territorju tal-istess Stat Membru;
(c)
l-impriża jew impriżi prinċipali għandhom 90 % jew aktar tad-drittijiet tal-vot marbuta mal-ishma fil-kapital tal-istituzzjoni finanzjarja;
(d)
l-impriża jew impriżi prinċipali jissodisfaw lill-awtoritajiet kompetenti rigward il-ġestjoni prudenti tal-istituzzjoni finanzjarja u ikunu ddikjaraw, bil-kunsens tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari rilevanti, li huma in solidum u individwalment jiggarantixxu l-impenji li tkun ħadet l-istituzzjoni finanzjarja;
(e)
l-istituzzjoni finanzjarja hija effettivament inkluża, b'mod partikolari għall-attivitajiet inkwistjoni, fis-superviżjoni kkonsolidata tal-impriża prinċipali, jew ta’ kull waħda mill-impriżi prinċipali, skont il-Kapitolu 3 tat-Titolu VII ta’ din id-Direttiva u il-Kapitolu 2 tat-Titolu II, Parti Wieħed, tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, b'mod partikolari għall-finijiet tar-rekwiżiti tal-fondi proprji stipulati fl-Artikolu 92 ta’ dak ir-Regolament għal kontroll ta’ skoperturi kbar previsti fil-Parti Erbgħa ta’ dak ir-Regolament u għall-finijiet tal-limitazzjoni tal-parteċipazzjonijiet azzjonarji previsti fl-Artikoli 89 u 90 ta’ dak ir-Regolament.
L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom jikkontrollaw il-konformità mal-kondizzjonijiet stabbiliti fl-ewwel subparagrafu u għandhom jipprovdu lill-istituzzjoni finanzjarja b’ċertifikat ta’ konformità li għandu jagħmel parti min-notifika msemmija fl-Artikoli 35 u 39.
2. Jekk l-istituzzjoni finanzjarja msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 ma tibqax tissodisfa xi waħda mill-kondizzjonijiet imposti, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandu jinnotifika lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti u l-attivitajiet imwettqa minn dik l-istituzzjoni finanzjarja fl-Istat Membru ospitanti għandhom isiru soġġetti għal-liġi tal-Istat Membru ospitanti.
3. Għaldaqstant, il-paragrafi 1 u 2 għandhom japplikaw għal sussidjarji ta’ istituzzjoni finanzjarja kif imsemmi fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1.
KAPITOLU 2
Id-dritt tal-istabbiliment tal-istituzzjoniijiet ta’ kreditu
Artikolu 35
Ir-rekwiżit tan-notifika u l-interazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti
1. L-istituzzjoni ta’ kreditu li tkun tixtieq li tistabbilixxi fergħa fit-territorju ta’ Stat Membru ieħor għandha tinnotifika lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari tagħha.
2. L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li kull istituzzjoni ta’ kreditu li tkun tixtieq tistabbilixxi fergħa fi Stat Membru ieħor tipprovdi l-informazzjoni kollha li ġejja meta tagħmel in-notifika msemmija fil-paragrafu 1:
(a)
l-Istat Membru li fit-territorju tiegħu tkun qed tippjana li tistabbilixxi fergħa;
(b)
programm tal-attivitajiet li jistipula, fost l-oħrajn, it-tipi ta’ negozju previsti u l-organizzazzjoni strutturali tal-fergħa;
(c)
l-indirizz tal-Istat Membru ospitanti li minn fejn ikunu jistgħu jinkisbu d-dokumenti;
(d)
l-ismijiet ta’ dawk li ser ikunu responsabbli għall-ġestjoni tal-fergħa.
3. Dment li l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari ma jkollhomx raġuni biex jiddubitaw mill-adegwatezza tal-istruttura amministrattiva jew tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-istituzzjoni ta’ kreditu, b'kont meħud tal-attivitajiet previsti, huma għandhom, fi żmien tliet xhur minn meta tasal l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 2, huma għandhom jikkomunikaw dik l-informazzjoni lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti u għandhom jinfurmaw b’dan lill-istituzzjoni ta’ kreditu.
L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom ukoll jikkomunikaw l-ammont u l-kompożizzjoni tal-fondi proprji u s-somma tar-rekwiżiti ta' fondi proprji skont l-Artikolu 92 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-istituzzjoni ta’ kreditu.
B’deroga mit-tieni subparagrafu, fil-każ imsemmi fl-Artikolu 34, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom jikkomunikaw l-ammont u l-kompożizzjoni tal-fondi proprji tal-istituzzjoni finanzjarja u l-ammonti totali tal-iskopertura għar-risjku ikkalkulati f'konformità mal-Artikolu 92(3) u (4) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-istituzzjoni ta’ kreditu li tkun l-impriża prinċipali tagħha.
4. Meta l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari jirrifjutaw li jikkomunikaw l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti, huma għandhom jagħtu r-raġunijiet għar-rifjut tagħhom lill-istituzzjoni ta’ kreditu kkonċernata fi żmien tliet xhur minn meta tasal l-informazzjoni kollha.
Dak ir-rifjut jew in-nuqqas ta’ tweġiba għandu jkun soġġett għad-dritt ta’ rikors quddiem il-qrati tal-Istat Membru domiċiljari.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-informazzjoni li għandha tiġi nnotifikata skont dan l-Artikolu.
Il-Kummissjoni tiġi ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi biex tistabbilixxi formoli, mudelli u proċeduri standard għal tali notifika.
Il-Kummissjoni tiġi kkonferita s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
7. L-ABE għandha tippreżenta l-abbozz ta' standards tekniċi msemmija fil-paragrafi 5 u 6 lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 36
Bidu tal-attivitajiet
1. Qabel ma l-fergħa tal-istituzzjoni ta’ kreditu tibda bl-attivitajiet tagħha, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandhom, fi żmien xahrejn minn meta jirċievu l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 35, iħejju għas-superviżjoni tal-istituzzjoni ta’ kreditu skont il-Kapitolu 4 u jekk meħtieġ, jindikaw il-kondizzjonijiet li bihom, fl-interess tal-ġid komuni, dawk l-attivitajiet għandhom jitwettqu fl-Istat Membru ospitanti.
2. Mal-wasla tal-komunikazzjoni mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti, jew fil-każ li jiskadi l-perijodu previst fil-paragrafu 1 meta ma tasal l-ebda komunikazzjoni minn dan tal-aħħar, il-fergħa tkun tista’ tiġi stabbilita u tkun tista’ tibda bl-attivitajiet tagħha.
3. Fil-każ ta’ xi bidla fi kwalunkwe informazzjoni kkomunikata skont il-punti (b), (c) jew (d) tal-Artikolu 35(2), l-istituzzjoni ta’ kreditu għandha tavża bil-miktub dwar il-bidla kkonċernata lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari u dak ospitanti, mill-inqas xahar qabel ma ssir il-bidla sabiex l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari jkunu jistgħu jieħdu deċiżjoni dwar l-applikazzjoni biex tiġi stabbilita fergħa fi Stat Membru ieħor skont l-Artikolu 35 u l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti jieħdu deċiżjoni li tistabbilixxi l-kondizzjonijiet għall-bidla skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
4. Għandu jkun preżunt li l-fergħat li jkunu bdew bl-attivitajiet tagħhom, skont id-dispożizzjonijiet fis-seħħ fl-Istati Membri ospitanti tagħhom, qabel l-1 ta’ Jannar 1993, kienu soġġetti għall-proċedura stipulata fl-Artikolu 35 u fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu. Dawn għandhom ikunu rregolati, mill-1 ta’ Jannar 1993, mill-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu u mill-Artikoli 33 u 52 u mill-Kapitolu 4.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-informazzjoni li għandha tiġi nnotifikata skont dan l-Artikolu.
Il-Kummissjoni tiġi ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu f'konformità mal-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi biex tistabbilixxi formoli, mudelli u proċeduri standard għal tali notifika.
Il-Kummissjoni tiġi kkonferita s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
7. L-ABE għandha tippreżenta l-abbozz ta' standards tekniċi msemmija fil-paragrafi 5 u 6 lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 37
Informazzjoni rigward ir-rifjut
L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni u lill-ABE dwar in-numru u t-tip ta’ każijiet fejn kien hemm rifjut skont l-Artikolu 35 u l-Artikolu 36(3).
Artikolu 38
Aggregazzjoni ta’ fergħat
Kwalunkwe numru ta’ postijiet ta’ negozju stabbiliti fl-istess Stat Membru minn istituzzjoni ta’ kreditu b’uffiċċju prinċipali fi Stat Membru ieħor għandhom jitqiesu bħala fergħa waħda.
KAPITOLU 3
Eżerċizzju tal-libertà li jiġu pprovduti s-servizzi
Artikolu 39
Proċedura ta’ notifika
1. Kwalunkwe istituzzjoni ta’ kreditu li tkun tixtieq teżerċita l-libertà ta' forniment ta' servizzi bit-twettiq tal-attivitajiet tagħha fit-territorju ta’ Stat Membru ieħor għall-ewwel darba, għandha tinnotifika lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari, bl-attivitajiet fil-lista tal-Anness I li tkun biħsiebha twettaq.
2. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom, fi żmien xahar minn meta tirċievi n-notifika prevista fil-paragrafu 1, jibagħtu dik in-notifika lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti.
3. Dan l-Artikolu m'għandux jaffettwa d-drittijiet miksuba mill-istituzzjonijiet ta’ kreditu li kienu jipprovdu s-servizzi qabel l-1 ta’ Jannar 1993.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-informazzjoni li għandha tiġi nnotifikata skont dan l-Artikolu.
Il-Kummissjoni tiġi ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont il-proċedura stabbilita fl-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi biex tistabbilixxi formoli, mudelli u proċeduri standard għal tali notifika.
Il-Kummissjoni tiġi kkonferita s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
6. L-ABE għandha tippreżenta l-abbozz ta' standards tekniċi msemmija fil-paragrafi 4 u 5 lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
KAPITOLU 4
Setgħat tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti
Artikolu 40
Rekwiżiti ta' rappurtar
L-awtoritijajiet kompetenti tal-Istati Membri ospitanti jistgħu jeħtieġu li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu kollha li jkollhom fergħat fit-territorji tagħhom, jirrapportaw perjodikament dwar l-attivitajiet tagħhom f’dawk l-Istati Membri ospitanti.
Dawn ir-rapporti għandhom jintalbu biss għal finijiet ta’ informazzjoni jew ta' statistika, għall-applikazzjoni tal-Artikolu 51(1), jew għal finijiet superviżorji f'konformità ma' dan il-Kapitolu. Huma għandhom ikunu soġġetti għar-rekwiżiti ta' segretezza professjonali li jkunu għall-inqas ekwivalenti għal dawk imsemmija fl-Artikolu 53(1).
L-awtoritijajiet kompetenti tal-Istati Membri ospitanti jistgħu b’mod partikolari jeħtieġu informazzjoni mill-istituzzjonijiet ta’ kreditu imsemmija fl-ewwel subparagrafu sabiex dawk l-awtoritajiet kompetenti jkunu jistgħu jivvalutaw jekk fergħa tkunx sinifikanti skont l-Artikolu 51(1).
Artikolu 41
Miżuri meħudin mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari fir-rigward tal-attivitajiet imwettqin fl-Istat Membru ospitanti
1. Meta l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti, abbażi tal-informazzjoni rċevuta mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari skont l-Artikolu 50, jaċċertaw li istituzzjoni ta’ kreditu li jkollha fergħa jew tipprovdi servizzi fit-territorju tiegħu tissodisfa waħda mill-kundizzjonijiet li ġejjin fir-rigward tal-attivitajiet imwettqa fl-Istat Membru ospitanti, dawn għandhom jinformaw lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari:
(a)
l-istituzzjoni ta’ kreditu ma tikkonformax mad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jittrasponu din id-Direttiva jew mar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(b)
hemm riskju materjali li l-istituzzjoni ta’ kreditu mhijiex ser tikkonforma mad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jittrasponu din id-Direttiva jew mar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom, mingħajr dewmien, jieħdu l-miżuri kollha xierqa biex jiżguraw li l-istituzzjoni ta’ kreditu kkonċernata tirrimedja in-nuqqas ta' konformità jew tieħu miżuri sabiex jiġi evitat ir-riskju ta’ nuqqas ta' konformità. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom jikkomunikaw dawk il-miżuri mill-lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti mingħajr dewmien.
2. Meta l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti jikkunsidraw li l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membru domiċiljari ma jkunux issodisfaw l-obbligi tagħhom jew ma jkunux ser jissodisfaw l-obbligi tagħhom skont it-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1, huma jistgħu jirriferu l-kwistjoni lill-ABE u jitolbu l-assistenza tagħha skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. Fejn l-ABE taġixxi skont dak l-Artikolu, hija għandha tieħu kwalunkwe deċiżjoni skont l-Artikolu 19(3) ta' dak ir-Regolament fi żmien 24 siegħa. L-ABE tista' wkoll tgħin lill-awtoritajiet kompetenti biex jilħqu qbil fuq l-inizjattiva tagħha stess f'konformità mat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 19(1) ta' dak ir-Regolament.
Artikolu 42
Raġunijiet u komunikazzjoni
Kwalunkwe miżura li tittieħed skont l-Artikolu 41(1) jew l-Artikolu 43 jew 44 li tinvolvi penali jew restrizzjonijiet fuq l-eżerċizzju tal-libertà ta' forniment ta' servizzi jew tal-libertà ta' stabbiliment għandha tkun motivata kif xieraq u kkomunikata lill-istituzzjoni ta’ kreditu kkonċernata.
Artikolu 43
Miżuri prekawzjonarji
1. Qabel ma jsegwu l-proċedura stipulata fl-Artikolu 41, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti jistgħu, f’sitwazzjonijiet ta' emerġenza, sakemm jittieħdu l-miżuri mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari jew il-miżuri ta’ riorganizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 3 tad-Direttiva 2001/24/KE, jieħdu kwalunkwe miżura prekawzjonarja meħtieġa biex jipproteġu kontra l-instabbiltà finanzjarja li thedded serjament tali interessi kollettivi tad-depożitanti, l-investituri u l-klijenti tal-Istati Membru ospitanti.
2. Kull miżura ta' prekawzjoni taħt il-paragrafu 1 għandhom ikunu proporzjonati għall-fini tagħhom, biex jipproteġu kontra instabbiltà finanzjarja li thedded serjament l-interessi kollettivi ta' depożitanti, investituri u klijenti fl-Istat Membru ospitanti. Tali miżuri ta' prekawzjoni jistgħu jinkludu s-sospensjoni tal-ħlas. Dawn m'għandhomx jirriżultaw fi preferenza għall-kredituri tal-istituzzjoni ta’ kreditu fl-Istat Membru ospitanti fuq kredituri fi Stati Membri oħrajn.
3. Kwalunkwe miżura ta' prekawzjoni taħt il-paragrafu 1 m'għandux jibqa' jkollha effett meta l-awtoritajiet amministrattivi jew ġudizzjarji tal-Istat Membru domiċiljari jieħdu miżuri skont l-Artikolu 3 tad-Direttiva 2001/24/KE.
4. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandhom itemmu l-miżuri ta' prekawzjoni meta huma jikkunsidraw li dawk il-miżuri m'għandhomx japplikaw skont l-Artikolu 41, dment li ma jibqax ikollhom effett f'konformità mal-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu.
5. Il-Kummissjoni, l-ABE u l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri l-oħra kkonċernati għandhom ikunu informati bil-miżuri meħuda skont il-paragrafu 1 ta' prekawzjoni mingħajr dewmien bla bżonn.
Meta l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari jew ta' kwalunkwe Stat Membru ieħor affettwat joġġezzjonaw għall-miżuri meħuda mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti, huma jistgħu jirriferu l-kwistjoni lill-ABE u jitolbu l-assistenza tagħha skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. Fejn l-ABE taġixxi skont dak l-Artikolu, hija għandha tieħu kwalunkwe deċiżjoni skont l-Artikolu 19(3) ta' dak ir-Regolament fi żmien 24 siegħa. L-ABE tista' wkoll tgħin lill-awtoritajiet kompetenti biex jilħqu qbil fuq l-inizjattiva tagħha stess f'konformità mat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 19(1) ta' dak ir-Regolament.
Artikolu 44
Setgħat tal-Istati Membri ospitanti
L-Istati Membri ospitanti jistgħu, irrispettivament mill-Artikoli 40 u 41, jeżerċitaw is-setgħat ikkonferiti lilhom skont din id-Direttiva biex jieħdu miżuri xierqa biex jipprevjenu jew jippenalizzaw il-ksur imwettaq fit-territorji tagħhom tar-regoli li jkunu adottaw skont din id-Direttiva jew fl-interess tal-ġid komuni. Dan għandu jinkludi l-possibbiltà li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jkunu kisru r-regoli ma jitħallewx jibdew transazzjonijiet oħra fit-territorji tagħhom.
Artikolu 45
Miżuri wara l-irtirar tal-awtorizzazzjoni
Fil-każ tal-irtirar tal-awtorizzazzjoni, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandu jinforma lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti mingħajr dewmien. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandhom jieħdu l-miżuri adatti biex l-istituzzjoni ta’ kreditu kkonċernata ma titħallhiex tibda transazzjonijiet oħra fit-territorju tiegħu u biex jiġu ssalvagwardjati l-interessi tad-depożitanti.
Artikolu 46
Reklamar
Dan il-Kapitolu m'għandux jipprevjeni lill-istituzzjonijiet ta’ kreditu b'uffiċċji prinċipali fi Stati Membri oħra milli jirreklamaw is-servizzi tagħhom bil-mezzi ta’ komunikazzjoni kollha disponibbli fl-Istat Membru ospitanti, soġġett għal kwalunkwe regola dwar l-għamla u l-kontenut ta’ tali reklamar adottata fl-interess tal-ġid komuni.
TITOLU VI
RELAZZJONIJIET MA' PAJJIŻI TERZI
Artikolu 47
Notifika b'rabta mal-fergħat ta’ pajjiż terz u l-kondizzjonijiet ta’ aċċess għall-istituzzjonijiet ta' kreditu b' tali fergħat
1. L-Istati Membri m'għandhomx japplikaw, għal fergħat tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jkollhom l-uffiċċju prinċipali tagħhom f’pajjiż terz, meta jibdew jew iwettqu n-negozju tagħhom, dispożizzjonijiet li jirriżultaw fi trattament aktar favorevoli minn dak mogħti lil fergħat tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jkollhom l-uffiċċju prinċipali tagħhom fl-Unjoni.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni, lill-ABE u lill-Kumitat tal-Banek Ewropej stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2004/10/KE (23) bl-awtorizzazzjonijiet kollha għal fergħat mogħtija lill-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jkollhom l-uffiċċju prinċipali tagħhom f'pajjiż terz.
3. L-Unjoni tista', permezz ta’ ftehimiet konklużi ma' pajjiż terz wieħed jew aktar, tiftiehem li tapplika d-dispożizzjonijiet li jagħtu lil fergħat ta' istituzzjonijiet ta’ kreditu li jkollhom l-uffiċċju prinċipali tagħhom f’pajjiż terz trattament ugwali fit-territorju kollu tal-Unjoni.
Artikolu 48
Kooperazzjoni mal-awtoritajiet superviżorji ta’ pajjiżi terzi dwar is-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata
1. Il-Kummissjoni tista’ tippreżenta proposti lill-Kunsill, jew fuq talba ta’ Stat Membru jew fuq l-inizjattiva tagħha stess, għan-negozjar ta’ ftehimiet ma’ pajjiż terz wieħed jew aktar rigward il-mezzi tal-eżerċizzju ta' superviżjoni fuq bażi kkonsolidata fuq dawn li ġejjin:
(a)
l-istituzzjonijiet ta’ kreditu li l-impriżi prinċipali tagħhom ikollhom l-uffiċċju prinċipali f’pajjiż terz;
(b)
l-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jinsabu f’pajjiżi terzi li l-impriżi prinċipali tagħhom, sew jekk ikunu istituzzjonijiet, kumpanniji azzjonarji finanzjarji jew kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta, ikollhom l-uffiċċju prinċipali tagħhom fl-Unjoni.
2. Il-ftehimiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandu jkollhom l-għan, b'mod partikolari, li jiżguraw li:
(a)
l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri jkunu jistgħu jiksbu l-informazzjoni meħtieġa għas-superviżjoni, fuq il-bażi tas-sitwazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati tagħhom, tal-istituzzjonijiet, il-kumpanniji azzjonarji finanzjarji u l-kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta li jkunu jinsabu fl-Unjoni li jkollhom bħala sussidjarji istituzzjonijiet jew istituzzjonijiet finanzjarji li jkunu jinsabu f'pajjiż terz, jew li jkollhom partiċipazzjoni fihom;
(b)
l-awtoritajiet superviżorji ta’ pajjiżi terzi jkunu jistgħu jiksbu l-informazzjoni meħtieġa għas-superviżjoni tal-impriżi prinċipali li l-uffiċċji prinċipali tagħhom ikunu jinsabu fit-territorji tagħhom u li jkollhom bħala sussidjarji istituzzjonijiet jew istituzzjonijiet finanzjarji li jkunu jinsabu f’wieħed mill-Istati Membri jew aktar jew li jkollhom parteċipazzjoni azzjonarja fihom; u
(c)
l-ABE tkun tista’ tikseb mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri informazzjoni li jkunu rċevew mill-awtoritajiet nazzjonali ta’ pajjiżi terzi skont l-Artikolu 35 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
3. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 218 TFUE, il-Kummissjoni għandha, bl-assistenza tal-Kumitat tal-Banek Ewropej, teżamina l-eżitu tan-negozjati msemmija fil-paragrafu 1 u s-sitwazzjoni li tirriżulta.
4. L-ABE għandha tassisti lill-Kummissjoni għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu skont l-Artikolu 33 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
TITOLU VII
SUPERVIŻJONI PRUDENZJALI
KAPITOLU 1
Prinċipji tas-superviżjoni prudenzjali
Taqsima I
Kompetenza u dmirijiet tal-Istati Membriu tal-oriġini u ta’ dawk ospitanti
Artikolu 49
Kompetenza tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri domiċiljari u ospitanti
1. Is-superviżjoni prudenzjali ta’ istituzzjoni, inkluża dik tal-attivitajiet imwettqa minnha skont l-Artikoli 33 u 34, għandha tkun ir-responsabbiltà tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari, mingħajr preġudizzju għal dawk id-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva li jagħtu r-responsabbiltà lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti.
2. Il-paragrafu 1 m'għandux jipprevjeni s-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata.
3. Il-miżuri meħuda mill-Istat Membru ospitanti m'għandhomx jipprovdu trattament diskriminatorju jew restrittiv fuq il-fatt li istituzzjoni tkun awtorizzata fi Stat Membru ieħor.
Artikolu 50
Kollaborazzjoni rigward is-superviżjoni
1. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri kkonċernati għandhom jikkollaboraw mill-qrib sabiex issir superviżjoni tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet li joperaw, b'mod partikolari permezz ta’ fergħa, fi Stat Membru wieħed jew aktar differenti minn dak li fih ikun jinstab l-uffiċċju prinċipali tagħhom. Huma għandhom jipprovdu lil xulxin bl-informazzjoni kollha li tikkonċerna l-ġestjoni u s-sjieda ta’ tali istituzzjonijiet ta’ kreditu li x'aktarx tiffaċilita s-superviżjoni tagħhom u l-eżaminar tal-kondizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tagħhom, u l-informazzjoni kollha li x'aktarx tiffaċilita l-monitoraġġ ta’ istituzzjonijiet, b'mod partikolari fir-rigward tal-likwidità, is-solvenza, il-garanziji ta’ depożitu, il-limitazzjoni ta’ skoperturi kbar, fatturi oħra li jistgħu jinfluwenzaw ir-riskju sistemiku kkawżat mill-istituzzjoni, il-proċeduri amministrattivi u kontabbilistiċi u l-mekkaniżmi ta' kontroll intern.
2. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom jipprovdu minnufih lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ospitanti kwalunkwe informazzjoni u sejbiet li jirrigwardaw is-superviżjoni tal-likwidità skont il-Parti Sitta tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u l-Kapitolu 3 tat-Titolu VII ta’ din id-Direttiva tal-attivitajiet imwettqa mill-istituzzjoni permezz tal-fergħat tagħha, dment li din l-informazzjoni u dawn is-sejbiet ikunu rilevanti għall-protezzjoni tad-depożitanti jew l-investituri fl-Istat Membru ospitanti.
3. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom jinfurmaw minnufih lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ospitanti kollha fejn ikun hemm stress ta’ likwidità jew fejn ikun raġonevolment mistenni li dan iseħħ. Dik l-informazzjoni għandha tinkludi wkoll dettalji dwar l-ippjanar u l-implimentazzjoni ta’ pjan ta’ rkupru u dwar kwalunkwe miżura prudenzjali ta' superviżjoni meħuda f’dak il-kuntest.
4. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom jikkomunikaw u jispjegaw fuq talba lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti kif l-informazzjoni u s-sejbiet ipprovduti minn dawn tal-aħħar ikunu ġew ikkunsidrati. Meta, b'segwitu għal komunikazzjoni ta’ informazzjoni u sejbiet, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti jsostnu li ma ttieħdet l-ebda miżura xierqa mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti, wara li jinformaw lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-oriġini u lill-ABE, jistgħu jieħdu l-miżuri adatti biex jipprevjenu aktar ksur sabiex jiġu protetti l-interessi tad-depożitanti, l-investituri u oħrajn li lilhom jiġu pprovduti servizzi jew biex tiġi protetta l-istabbilità tas-sistema finanzjarja.
Fejn l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari ma jaqblux mal-miżuri li jkollhom jittieħdu mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti, huma jistgħu jirriferu l-kwistjoni lill-ABE u jitolbu l-assistenza tagħha skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. Fejn l-ABE taġixxi f'konformità ma' dak l-Artikolu, hija għandha tieħu kwalunkwe deċiżjoni fi żmien xahar.
5. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirriferu lill-ABE, is-sitwazzjonijiet fejn talba għall-kollaborazzjoni, b’mod partikolari għall-iskambju ta’ informazzjoni, tkun ġiet irrifjutata jew ma tkunx ittieħdet azzjoni fuqha fi żmien raġonevoli. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 258 TFUE, l-ABE tista’, f’dawk is-sitwazzjonijiet, taġixxi skont is-setgħat ikkonferiti lilha skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. L-ABE tista' wkoll tgħin lill-awtoritajiet kompetenti biex jilħqu qbil dwar l-iskambju ta' informazzjoni skont dan l-Artikolu fuq l-inizjattiva tagħha stess f'konformità mat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 19(1) ta' dak ir-Regolament.
6. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-informazzjoni msemmija f'dan l-Artikolu.
Il-Kummissjoni tiġi ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu f'konformità mal-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
7. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi implimentattivi sabiex tistabbilixxi formoli, mudelli u proċeduri standard għar-rekwiżiti ta’ skambju ta’ informazzjoni li x'aktarx li jiffaċilitaw il-monitoraġġ tal-istituzzjonijiet.
Il-Kummissjoni tiġi kkonferita s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
8. L-ABE għandha tippreżenta l-abbozz ta' standards tekniċi msemmija fil-paragrafi 6 u 7 lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Artikolu 51
Fergħat sinifikanti
1. L-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru ospitanti jistgħu jitolbu lis-superviżur konsolidanti, fejn ikun applikabbli l-Artikolu 112(1), jew lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari biex titqies bħala sinifikanti, fergħa ta’ istituzzjoni apparti minn ditta ta' investiment soġġetta għall-Artikolu 95 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
Dik it-talba għandha tipprovdi r-raġunijiet li għalihom il-fergħa għandha titqies sinifikanti b’attenzjoni partikolari għal dan li ġej:
(a)
jekk is-sehem tas-suq tal-fergħa f’termini ta’ depożiti jaqbiżx it-2 % fl-Istat Membru ospitanti;
(b)
l-impatt probabbli ta’ sospensjoni jew għeluq tal-attivitajiet tal-istituzzjoni fuq il-likwidità sistemika u s-sistemi ta’ pagament, ta' kumpens u ta' saldu fl-Istat Membru ospitanti;
(c)
id-daqs u l-importanza tal-fergħa f’termini tal-għadd ta’ klijenti fil-kuntest tas-sistema bankarja jew finanzjarja tal-Istat Membru ospitanti.
L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membri tal-oriġini u tal-Istat Membri ospitanti, u fejn japplika l-Artikolu 112(1), Is-superviżur konsolidanti għandhom jagħmlu dak kollu li jistgħu sabiex jilħqu deċiżjoni konġunta dwar in-nomina ta’ fergħa bħala sinifikanti.
Jekk ma tittiħidx deċiżjoni konġunta fi żmien xahrejn minn meta tasal it-talba taħt l-ewwel subparagrafu, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandhom jieħdu d-deċiżjoni tagħhom stess fi żmien perijodu ulterjuri ta’ xahrejn dwar jekk il-fergħa tkunx sinifikanti. Fit-teħid tad-deċiżjoni, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandhom jikkunsidraw kwalunkwe fehma u riżerva tas-superviżur konsolidanti jew tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari.
Id-deċiżjonijiet imsemmija fit-tielet u r-raba' subparagrafi għandhom ikunu stabbiliti f’dokument li jkun fih raġunijiet kompluti, għandu jintbagħat lill-awtoritajiet kompetenti kkonċernati u għandu jkun rikonoxxut bħala determinanti u applikat mill-awtoritajiet kompetenti fl-Istati Membri kkonċernati.
In-nomina ta’ fergħa bħala sinifikanti m'għandhiex taffettwa d-drittijiet u r-responsabbiltajiet tal-awtoritajiet kompetenti skont din id-Direttiva.
2. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom jikkomunikaw lill-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru ospitanti fejn tkun stabbilita fergħa sinifikanti l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 117(1)(c) u (d) u jwettqu l-kompiti msemmija fl-Artikolu 112(1)(c) f’kooperazzjoni mal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti.
Jekk awtorità kompetenti ta’ Stat Membru domiċiljari ssir taf b’xi sitwazzjoni ta’ emerġenza kif imsemmi fl-Artikolu 114(1), din għandha twissi lill-awtoritajiet imsemmija fl-Artikolu 58(4) u l-Artikolu 59(1) mingħajr dewmien.
L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom jikkomunikaw lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ospitanti fejn ikunu stabbiliti fergħat sinifikanti, ir-riżultati tal-valutazzjonijiet tar-riskji ta’ istituzzjonijiet b’tali fergħat imsemmija fl-Artikolu 97 u, fejn applikabbli, l-Artikolu 113(2). Dawn għandhom jikkomunikaw ukoll d-deċiżjonijiet skont l-Artikoli 104 u 105 sa fejn dawk il-valutazzjonijiet u d-deċiżjonijiet ikunu rilevanti għal dawk il-fergħat.
L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri domiċiljari għandhom jikkonsultaw lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ospitanti fejn ikunu stabbiliti fergħat sinifikanti dwar il-passi operattivi meħtieġa mill-Artikolu 86(11), meta dan ikun rilevanti għar-riskji ta'likwidità fil-munita tal-Istat Membru ospitanti.
Fejn l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari ma jkunux ikkonsultaw lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti, jew meta, wara tali konsultazzjoni, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti jsostnu li l-passi operazzjonali rikjesti mill-Artikolu 86(11) ma jkunux adegwati, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti jistgħu jirriferu l-kwistjoni lill-ABE u jitolbu l-assistenza tagħha skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
3. Fejn l-Artikolu 116 ma jkunx japplika, l-awtoritajiet kompetenti li jkunu qegħdin jissorveljaw l-istituzzjoni b’fergħat sinifikanti fi Stati Membri oħrajn għandhom jistabbilixxu u jippresjedu kulleġġ ta’ superviżuri sabiex tiġi ffaċilitata l-kooperazzjoni skont il-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu u skont l-Artikolu 50. L-istabbiliment u l-funzjonament tal-kulleġġ għandhom ikunu bbażati fuq arranġamenti bil-miktub li għandhom jiġu ddeterminati, wara konsultazzjoni mal-awtoritajiet kompetenti kkonċernati, mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandha tiddeċiedi dwar liema awtoritajiet kompetenti għandhom jieħdu sehem fil-laqgħat jew l-attivitajiet tal-kulleġġ.
Id-deċiżjoni tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandha tikkunsidra r-rilevanza tal-attività superviżorja li għandha tkun ippjanata jew ikkoordinata għal dawk l-awtoritajiet, b’mod partikolari l-impatt potenzjali fuq l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Istati Membri kkonċernati msemmija fl-Artikolu 7 u l-obbligi msemmija fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandha żżomm lill-membri kollha tal-kulleġġ informati bis-sħiħ, bil-quddiem, dwar l-organizzazzjoni ta’ tali laqgħat, il-kwistjonijiet ewlenin li jkunu ser jiġu diskussi u l-attivitajiet li jkunu ser jiġu kkunsidrati. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandha wkoll iżżomm lill-membri kollha tal-kulleġġ informati bis-sħiħ, mingħajr dewmien, dwar l-azzjonijiet meħuda f’dawk il-laqgħat jew il-miżuri mwettqa.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-kondizzjonijiet ġenerali għall-funzjonament tal-kulleġġi tas-superviżuri.
Il-Kummissjoni tiġi ddelagata s-setgħa li tadotta dawn l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi implimentattivi sabiex jiġi ddeterminat il-funzjonament operattiv tal-kulleġġi tas-superviżuri.
Il-Kummissjoni tiġi kkonferita s-setgħa li tadotta dawn l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
6. L-ABE għandha tippreżenta l-abbozz ta' standards tekniċi msemmija fil-paragrafi 4 u 5 lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Artikolu 52
Kontroll u ispezzjoni fuq il-post ta’ fergħat stabbiliti fi Stat Membru ieħor
1. L-Istati Membri ospitanti għandhom jipprovdu li, meta istituzzjoni awtorizzata fi Stat Membru ieħor twettaq l-attivitajiet tagħha permezz ta’ xi fergħa, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari jistgħu, wara li jkunu informaw lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti, iwettqu huma stess jew permezz tal-medjazzjoni ta’ persuni li jinnominaw għal dak il-għan, kontrolli fuq il-post tal-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 50 u ispezzjoni ta' tali fergħat.
2. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari jistgħu wkoll, għall-finijiet tal-ispezzjoni tal-fergħat, jirrikorru għal xi waħda mill-proċeduri l-oħrajn stipulati fl-Artikolu 118.
3. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandu jkollhom is-setgħa li jwettqu, każ b’każ, kontrolli u ispezzjonijiet fuq il-post tal-attivitajiet imwettqa mill-fergħat tal-istituzzjonijiet fit-territorju tagħhom u jeħtieġu informazzjoni minn fergħa dwar l-attivitajiet tagħha u għal finijiet ta’ superviżjoni, fejn huma jqisu li jkunu rilevanti għal raġunijiet ta' stabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Istat Membru ospitanti. Qabel ma jsiru dawn il-kontrolli u ispezzjonijiet, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandhom jikkonsultaw lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari. Wara dawn il-kontrolli u ispezzjonijiet, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandhom jikkomunikaw lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari l-informazzjoni miksuba u s-sejbiet li jkunu rilevanti għall-valutazzjoni tar-riskju tal-istituzzjoni jew l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Istat Membru ospitanti. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom jieħdu kont dovut ta' dik l-informazzjoni u dawk is-sejbiet fid-determinazzjoni tal-programm tal-eżami superviżorju tagħhom imsemmi fl-Artikolu 99, filwaqt li jikkunsidraw ukoll l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Istat Membru ospitanti.
4. Il-kontrolli u l-ispezzjonijiet fuq il-post tal-fergħat għandhom jitwettqu f'konformità mal-liġi tal-Istat Membru fejn isiru l-kontroll jew l-ispezzjoni.
Taqsima II
Skambju ta’ informazzjoni u segretezza professjonali
Artikolu 53
Segretezza professjonali
1. L-Istati Membri għandhom jipprovdu li l-persuni kollha li jaħdmu jew li jkunu ħadmu għall-awtoritajiet kompetenti, u l-awdituri jew l-esperti li jaġixxu f’isem l-awtoritajiet kompetenti, għandhom jintrabtu bl-obbligu tas-segretezza professjonali.
Informazzjoni kunfidenzjali li tali persuni, awdituri jew esperti jirċievu matul it-twettiq tad-dmirijiet tagħhom tista' tiġi żvelata biss f’forma sommarja jew aggregata, hekk li l-istituzzjonijiet ta' kreditu individwali ma jistgħux ikunu identifikati, bla preġudizzju għall-każijiet koperti bid-dritt kriminali.
Madankollu, meta istituzzjoni ta' kreditu tkun ġiet iddikjarata falluta jew tkun soġġetta għal stralċ b’mod obbligatorju, l-informazzjoni kunfidenzjali li ma tkunx tikkonċerna lill-partijiet terzi involuti f'tentattivi ta' salvataġġ ta' din l-istituzzjoni ta' kreditu tista’ tiġi żvelata fi proċedimenti ċivili jew kummerċjali.
2. Il-paragrafu 1 m'għandux jimpedixxi lill-awtoritajiet kompetenti milli jiskambjaw informazzjoni ma' xulxin jew jittrasmettu l-informazzjoni lill-BERS, lill-ABE, jew lill-Awtorità Superviżorja Ewropea (Awtorità Ewropea tat-Titoli u s-Swieq) (“AETS”) stabbilita mir-Regolament (UE) Nru 1095/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (24) skont din id-Direttiva, ir-Regolament (UE) Nru 575/2013, ma' Direttivi oħrajn applikabbli għall-istituzzjonijiet ta' kreditu, u l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010, mal-Artikoli 31, 35 u 36 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 u mal-Artikoli 31 u 36 tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010. Dik l-informazzjoni għandha tkun soġġetta għall-paragrafu 1.
3. Il-paragrafu 1 m'għandux jipprevjeni lill-awtoritajiet kompetenti milli jippubblikaw l-eżitu tal-ittestjar għal stress imwettaq skont l-Artikolu 100 ta’ din id-Direttiva jew l-Artikolu 32 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 jew milli jittrasmettu l-eżitu tal-ittestjar għal stress lill-ABE għall-fini tal-pubblikazzjoni mill-ABE tar-riżultati tal-ittestjar għal stress fl-Unjoni kollha.
Artikolu 54
Użu ta’ informazzjoni kunfidenzjali
L-awtoritajiet kompetenti li jirċievu informazzjoni kunfidenzjali skont l-Artikolu 53 għandhom jużawha biss fit-twettiq ta’ dmirijiethom u biss għal kwalunkwe waħda mill-finijiet li ġejjin:
(a)
biex jiċċekkjaw li l-kondizzjonijiet li jirregolaw l-aċċess għall-attività tal-istituzzjonijiet ta' kreditu jkunu sodisfatti u biex jiffaċilitaw il-monitoraġġ, fuq bażi mhux ikkonsolidata jew ikkonsolidata, tat-twettiq ta’ tali attività, speċjalment fir-rigward tal-monitoraġġ tal-likwidità, is-solvenza, l-iskoperturi kbar u l-proċeduri amministrattivi u kontabbilistiċi u l-mekkaniżmi ta' kontroll intern;
(b)
biex jimponu penali;
(c)
f’appell kontra deċiżjoni tal-awtorità kompetenti inkluż proċeduri fil-qrati skont l-Artikolu 72;
(d)
fi proċeduri fil-qrati mibdija skont dispożizzjonijiet speċjali, previsti fid-dritt tal-Unjoni, adottati fil-qasam tal-istituzzjonijiet ta' kreditu.
Artikolu 55
Ftehimiet ta’ kooperazzjoni
L-Istati Membri u l-ABE, skont l-Artikolu 33 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, jistgħu jikkonkludu ftehimiet ta’ kooperazzjoni, li jipprevedu skambji ta’ informazzjoni, mal-awtoritajiet superviżorji ta’ pajjiżi terzi jew mal-awtoritajiet jew il-korpi ta’ pajjiżi terzi skont l-Artikolu 56 u l-Artikolu 57(1) ta’ din id-Direttiva biss jekk l-informazzjoni żvelata tkun soġġetta għal garanzija ta' konformità ma' rekwiżiti ta’ segretezza professjonali mill-inqas ekwivalenti għal dawk imsemmija fl-Artikolu 53(1) ta’ din id-Direttiva. Dan l-iskambju ta’ informazzjoni għandu jkun għall-finijiet tat-twettiq tal-kompiti ta' superviżjoni minn dawk l-awtoritajiet jew il-korpi.
Meta l-informazzjoni toriġina fi Stat Membru ieħor, din għandhiex tiġi żvelata biss bil-qbil espress tal-awtoritajiet kompetenti li jkunu żvelawha u, fejn xieraq, biss għall-finijiet li għalihom dawk l-awtoritajiet ikunu qablu magħhom.
Artikolu 56
Skambju ta' informazzjoni bejn awtoritajiet
L-Artikolu 53(1) u l-Artikolu 54 m'għandhomx jipprekludu l-iskambju ta' informazzjoni bejn awtoritajiet kompetenti fi Stat Membru, bejn awtoritajiet kompetenti fi Stati Membri differenti jew bejn awtoritajiet kompetenti u dawn li ġejjin, fit-twettiq tal-funzjonijiet superviżorji tagħhom:
(a)
l-awtoritajiet li jkunu fdati bid-dmir pubbliku li jissorveljaw entitajiet oħrajn tas-settur finanzjarju u l-awtoritajiet responsabbli għas-superviżjoni tas-swieq finanzjarji;
(b)
l-awtoritajiet jew il-korpi inkarigati bir-responsabbiltà taż-żamma tal-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Istati Membri permezz tal-użu tar-regoli makroprudenzjali;
(c)
korpi ta' riorganizzazzjoni jew awtoritajiet li għandhom l-għan li jipproteġu l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja;
(d)
skemi ta' protezzjoni kuntrattwali jew istituzzjonali kif imsemmija fl-Artikolu 113(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(e)
il-korpi involuti fl-istralċ u l-falliment tal-istituzzjonijiet u fi proċeduri oħra simili;
(f)
il-persuni responsabbli għat-twettiq ta’ verifiki statutorji tal-kontijijiet ta’ istituzzjonijiet, impriżi tal-assigurazzjoni u istituzzjonijiet finanzjarji.
L-Artikolu 53(1) u l-Artikolu 54 m'għandhomx jipprekludu l-iżvelar lil korpi li jamministraw skemi ta’ garanzija tad-depożiti u skemi ta' kumpens għall-investitur ta’ informazzjoni meħtieġa għall-eżerċizzju tal-funzjonijiet tagħhom.
L-informazzjoni riċevuta għandha f'kull każ tkun soġġetta għar-rekwiżiti ta' segretezza professjonali li jkunu għall-inqas ekwivalenti għal dawk imsemmija fl-Artikolu 53(1).
Artikolu 57
Skambju ta’ informazzjoni ma’ korpi sorveljanti
1. Minkejja l-Artikoli 53, 54 u 55, l-Istati Membri jistgħu jawtorizzaw skambju ta’ informazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti u dawn li ġejjin:
(a)
Il-korpi involuti fl-istralċ u fil-falliment ta' istituzzjonijiet u fi proċeduri oħra simili;
(b)
tal-iskemi ta' protezzjoni kuntrattwali jew istituzzjonali kif imsemmi fl-Artikolu 113(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(c)
persuni inkarigati li jwettqu verifiki statutorji tal-kontijiet tal-istituzzjonijiet, l-impriżi tal-assigurazzjoni u l-istituzzjonijiet finanzjarji.
2. Fil-każijiet imsemmija fil-paragrafu 1, l-Istati Membri għandhom jeħtieġu li tal-inqas li jiġu sodisfatti ta’ dawn il-kondizzjonijiet:
(a)
li l-informazzjoni tiġi skambjata għall-fini tat-twettiq tal-kompiti msemmija fil-paragrafu 1;
(b)
li l-informazzjoni li tasal tkun soġġetta għal rekwiżiti ta' segretezza professjonali li jkunu għall-inqas ekwivalenti għal dawk imsemmija fl-Artikolu 53(1);
(c)
li, fejn l-informazzjoni tkun toriġina fi Stat Membru ieħor, din ma tkunx żvelata mingħajr il-qbil espress tal-awtoritajiet kompetenti li jkunu żvelawha u, fejn xieraq, biss għall-finijiet li dawk l-awtoritajiet ikunu qablu magħhom.
3. Minkejja l-Artikoli 53, 54 u 55, l-Istati Membri jistgħu, bil-għan li tissaħħaħ l-istabbiltà, u l-integrità tas-sistema finanzjarja, jawtorizzaw l-iskambju tal-informazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti u l-awtoritajiet jew il-korpi responsabbli bil-liġi għall-kxif u l-investigazzjoni ta' ksur tal-liġi dwar il-kumpanniji.
F’dawn il-każijiet, l-Istati Membri għandhom jeħtieġu li tal-inqas għandhom jiġu sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
li l-informazzjoni tiġi skambjata bil-għan li jitkixfu u jiġu investigati l-'ksur tal-liġi dwar il-kumpanniji;
(b)
li l-informazzjoni li tasal tkun soġġetta għal rekwiżiti ta' segretezza professjonali li jkunu għall-inqas ekwivalenti għal dawk imsemmija fl-Artikolu 53(1).;
(c)
li, fejn l-informazzjoni tkun toriġina fi Stat Membru ieħor, din ma tkunx żvelata mingħajr il-qbil espress tal-awtoritajiet kompetenti li jkunu żvelawha u, fejn xieraq, biss għall-finijiet li dawk l-awtoritajiet ikunu qablu magħhom.
4. Fejn, l-awtoritajiet jew il-korpi msemmija f’paragrafu 1 jwettqu l-kompitu tagħhom ta’ kxif jew investigazzjoni bl-għajnuna, fid-dawl tal-kompetenza speċifika tagħhom, ta’ persuni nominati għal dak il-fini u li ma jkunux impjegati fis-settur pubbliku, Stat Membru jista' jestendi l-possibbiltà ta’ skambju ta’ informazzjoni prevista fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3 għal tali persuni bil-kondizzjonijiet speċifikati fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 3.
5. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkomunikaw lill-ABE l-ismijiet tal-awtoritajiet jew il-korpi li jkunu jistgħu jirċievu l-informazzjoni skont dan l-Artikolu.
6. Sabiex ikun implimentat il-paragrafu 4, l-awtoritajiet jew il-korpi li jissemmew fil-paragrafu 3 għandhom jikkomunikaw lill-awtoritajiet kompetenti li jkunu żvelaw l-informazzjoni, l-ismijiet u r-reponsabbiltajiet preċiżi tal-persuni li lilhom tkun se tintbagħat.
Artikolu 58
Trasmissjoni ta’ informazzjoni dwar aspetti monetarji ta' protezzjoni tad-depożiti, sistemiċi u ta’ pagament
1. Dan il-Kapitolu m'għandux jipprevjeni lil, awtorità kompetenti milli tittrasmetti informazzjoni lil dawn li ġejjin għall-finijiet tal-kompiti rispettivi tagħhom:
(a)
il-banek ċentrali tas-SEBĊ u korpi oħra b’funzjoni simili fil-kapaċità tagħhom ta’ awtoritajiet monetarji meta l-informazzjoni tkun rilevanti għall-eżerċizzju tal-kompiti statutorji rispettivi tagħhom, inkluż it-twettiq tal-politika monetarja u l-forniment ta' likwidità relatata, is-sorveljanza tas-sistemi tal-pagament, is-sistemi ta' kumpens u saldu, u s-salvagwardja tal-istabbiltà tas-sistema finanzjarja;
(b)
skemi ta' protezzjoni kuntrattwali jew istituzzjonali kif imsemmi fl-Artikolu 113(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(c)
fejn adatt, awtoritajiet pubbliċi oħrajn responsabbli għas-sorveljanza tas-sistemi ta’ pagament;
(d)
il-BERS, l-Awtorità Superviżorja Ewropea (l-Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol) ("EIOPA"), stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 1094/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (25) u l-AETS, meta dik l-informazzjoni tkun rilevanti għat-twettiq tal-kompiti statutorji tagħhom skont ir-Regolamenti (UE) Nru 1092/2010, (UE) Nru 1094/2010 jew (UE) Nru 1095/2010.
L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri adatti biex ineħħu l-ostakoli li jipprevjenu lill-awtoritajiet kompetenti milli jittrasmettu informazzjoni skont l-ewwel subparagrafu.
2. Dan il-Kapitolu m'għandux jipprevjeni lil dawk l-awtoritajiet jew il-korpi msemmija fil-paragrafu 1 milli jikkomunikaw lill-awtoritajiet kompetenti dik l-informazzjoni li jistgħu jeħtieġu l-awtoritajiet kompetenti għall-finijiet tal-Artikolu 54.
3. L-informazzjoni li tasal skont il-paragrafi 1 u 2 għandha tkun soġġetta għal rekwiżiti ta' segretezza professjonali li jkunu għall-inqas ekwivalenti għal dawk imsemmija fl-Artikolu 53(1).
4. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jiżguraw li, f’sitwazzjoni ta’ emerġenza kif imsemmi fl-Artikolu 114(1), l-awtoritajiet kompetenti jikkomunikaw, mingħajr dewmien, l-informazzjoni lill-banek ċentrali tas-SEBĊ meta dik l-informazzjoni tkun rilevanti għat-twettiq tal-kompiti statutorji tagħhom, inkluż it-twettiq tal-politika monetarja u l-forniment ta' likwidità relatat, is-sorveljanza tal-pagamenti, is-sistemi ta' kumpens u saldu, u s-salvagwardja tal-istabbiltà tas-sistema finanzjarja, u lill-BERS meta tali informazzjoni tkun rilevanti għat-twettiq tal-kompiti statutorji tiegħu.
Artikolu 59
Trasmissjoni ta’ informazzjoni lil entitajiet oħrajn
1. Minkejja l-Artikoli 53(1) u l-Artikolu 54, l-Istati Membri jistgħu, bis-saħħa tad-dispożizzjonijiet stabbiliti bil-liġi nazzjonali, jawtorizzaw l-iżvelar ta’ ċerta informazzjoni lil dipartimenti oħra tal-amministrazzjonijiet tal-gvern ċentrali tagħhom li jkunu responsabbli għal-liġi dwar is-superviżjoni ta' istituzzjonijiet, istituzzjonijiet finanzjarji u impriżi tal-assigurazzjoni u lill-ispetturi li jaġixxu f’isem dawk id-dipartimenti.
Madankollu, dan l-iżvelar jista' jsir biss meta jkun meħtieġ u għal raġunijiet ta’ superviżjoni prudenzjali u prevenzjoni u riżoluzzjoni ta' istituzzjonijiet li jkunu qegħdin ifallu. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, il-persuni li jkollhom aċċess għall-informazzjoni għandhom ikunu soġġetti għal rekwiżiti ta' segretezza professjonali tal-inqas ekwivalenti għal dawk imsemmija fl-Artikolu 53(1).
F’sitwazzjoni ta’ emerġenza kif imsemmi fl-Artikolu 114(1), l-Istati Membri għandhom jippermettu lill-awtoritajiet kompetenti li jiżvelaw informazzjoni li tkun rilevanti għad-dipartimenti msemmija fl-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu fl-Istati Membri kollha kkonċernati.
2. L-Istati Membri jistgħu jawtorizzaw l-iżvelar ta’ ċerta informazzjoni relatata mas-superviżjoni prudenzjali ta’ istituzzjonijiet lill-kumitati ta' inkjesta parlamentari fl-Istat Membru tagħhom, il-qrati tal-awdituri fl-Istat Membru tagħhom jew entitajiet oħrajn inkarigati mill-inkjesti fl-Istat Membru tagħhom, bil-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
li l-entitajiet ikollhom mandat preċiż iddefinit mil-liġi nazzjonali sabiex jinvestigaw jew jeżaminaw bir-reqqa l-azzjonijiet tal-awtoritajiet responsabbli għas-superviżjoni tal-istituzzjonijiet jew għal-liġijiet dwar tali superviżjoni;
(b)
li l-informazzjoni tkun strettament meħtieġa biex jintlaħaq il-mandat imsemmi fil-punt (a);
(c)
li l-persuni b'aċċess għall-informazzjoni jkunu soġġetti għal rekwiżiti ta' segretezza professjonali skont il-liġi nazzjonali għall-inqas ekwivalenti għal dawk imsemmija fl-Artiklu 53(1);
(d)
li, fejn l-informazzjoni tkun toriġina fi Stat Membru ieħor, din ma tkunx żvelata mingħajr il-qbil espress tal-awtoritajiet kompetenti li jkunu żvelawha u biss għall-finijiet li dawk l-awtoritajiet ikunu qablu magħhom.
Sa fejn l-iżvelar tal-informazzjoni relatata mas-superviżjoni prudenzjali tkun tinvolvi l-ipproċessar tad-data personali, kwalunkwe proċessar mill-entitajiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu għandhom jikkonformaw mal-liġijiet nazzjonali applikabbli li jittrasponu d-Direttiva 95/46/KE.
Artikolu 60
Żvelar ta' informazzjoni miksuba permezz ta’ kontrolli u ispezzjonijiet fuq il-post
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-informazzjoni li tasal skont l-Artikolu 52(4), l-Artikolu 53(2) u l-Artikolu 56 u l-informazzjoni miksuba permezz ta' kontroll jew ispezzjoni fuq il-post imsemmija fl-Artikolu 52(1) u (2) m'għandhiex tiġi żvelata skont l-Artikolu 59 ħlief bil-kunsens espress tal-awtoritajiet kompetenti li jkunu żvelaw l-informazzjoni jew tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru li fih tkun twettqet tali kontroll jew ispezzjoni fuq il-post.
Artikolu 61
Żvelar ta' informazzjoni rigward servizzi ta’ kklerjar u saldu
1. Dan il-Kapitolu m'għandux jipprevjeni lill-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru milli jikkomunikaw l-informazzjoni msemmija fl-Artikoli 53, 54 u 55 lil kamra tal-kumpens jew korp ieħor simili rikonoxxuta skont il-liġi nazzjonali biex tipprovdi servizzi ta’ kumpens u saldu għal xi wieħed mis-swieq nazzjonali tagħhom jekk huma jqisu li jkun meħtieġ li jikkomunikaw l-informazzjoni sabiex jiżguraw il-funzjonament xieraq ta’ dawk il-korpi rigward l-inadempjenzi jew l-inadempjenzi potenzjali mill-parteċipanti tas-suq. L-informazzjoni għandha tkun soġġetta għal rekwiżiti ta' segretezza professjonali li jkunu għall-inqas ekwivalenti għal dawk imsemmija fl-Artikolu 53(1).
2. L-Istati Membri għandhom, madankollu, jiżguraw li informazzjoni li tasal skont l-Artikolu 53(2) m'għandhiex tiġi żvelata fiċ-ċirkostanzi msemmija fil-paragrafu 1 mingħajr il-kunsens espress tal-awtoritajiet kompetenti li jkunu żvelawha.
Artikolu 62
Ipproċessar ta’ data personali
L-ipproċessar ta' data personali għall-finijiet ta' din id-Direttiva għandu jitwettaq f'konformità mad-Direttiva 95/46/KE u, fejn rilevanti, mar-Regolament (KE) Nru 45/2001.
Taqsima III
Dmir tal-persuni responsabbli għall-kontroll legali tal-kontijiet annwali u kkonsolidati
Artikolu 63
Dmir tal-persuni responsabbli għall-kontroll legali tal-kontijiet annwali u kkonsolidati
1. L-Istati Membri għandhom jipprovdu li kwalunkwe persuna awtorizzata f'konformità mad-Direttiva 2006/43/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas- 17 ta' Mejju 2006 dwar il-verifiki statutorji tal-kontijiet annwali u tal-kontijiet konsolidati (26) u li twettaq f'istituzzjoni l-kompiti deskritti fl-Artikolu 51 tad-Direttiva tal-Kunsill 78/660/KEE tal-25 ta' Lulju tal-1978 dwar il-kontijiet annwali ta' ċerti tipi ta' kumpanniji (27), fl-Artikolu 37 tad-Direttiva tal-Kunsill 83/349/KEE tat-13 ta' Ġunju 1983 dwar il-kontijiet konsolidati (28) jew fl-Artikolu 73 tad-Direttiva 2009/65/KE, jew kwalunkwe kompitu statutorju ieħor, għandu jkollha tal-inqas id-dmir li tirrapporta minnufih lill-awtoritajiet kompetenti kwalunkwe fatt jew deċiżjoni li jikkonċernaw lil dik l-istituzzjoni, li dik il-persuna tkun saret konxja tagħhom filwaqt li tkun qiegħda twettaq dak il-kompitu, li jista':
(a)
jikkonstitwixxi ksur materjali tal-liġijiet, tar-regolamenti u tad-dispożizzjonijiet amministrattivi li jistabbilixxu l-kondizzjonijiet li jirregolaw l-awtorizzazzjoni jew li speċifikament jirregolaw l-eżerċizzju tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet;
(b)
jaffettwa il-funzjonament kontinwu tal-istituzzjoni;
(c)
iwassal għaċ-ċaħda ta’ ċertifikazzjoni tal-kontijiet jew għall-espressjoni ta’ riżervi.
L-Istati Membri għandhom jipprovdu tal-inqas li persuna msemmija fl-ewwel subparagrafu għandu jkollha wkoll id-dmir li tirrapporta kwalunkwe fatt jew deċiżjoni li dik il-persuna ssir konxja tagħhom waqt it-twettiq tal-kompitu tagħha kif deskritt fl-ewwel subparagrafu f’impriża li jkollha rabtiet mill-qrib li jirriżultaw minn relazzjoni ta’ kontroll mal-istituzzjoni li fiha tkun qiegħda twettaq dak il-kompitu.
2. Dan l-iżvelar in bona fede lill-awtoritajiet kompetenti, minn persuni awtorizzati fit-tifsira tad-Direttiva 2006/43/KE, ta' kwalunkwe fatt jew deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 1 m'għandux jikkostitwixxi ksur ta’ xi restrizzjoni dwar l-iżvelar tal-informazzjoni imposta b’kuntratt jew b’xi dispożizzjoni leġislattiva, regolatorja jew amministrattiva u m'għandux jinvolvi lil tali persuni fi kwalunkwe responsabbiltà. Tali żvelar għandu jsir simultanjament lill-korp ta' ġestjoni tal-istituzzjoni sakemm ma jkunx hemm raġunijiet konvinċenti biex dan ma jsirx.
Taqsima IV
Setgħat superviżorji, setgħat ta' impożizzjoni ta' penali u dritt ta’ appell
Artikolu 64
Setgħat superviżorji u setgħat ta' impożizzjoni ta' penali
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jingħataw is-setgħat superviżorji kollha biex jintervjenu fl-attività tal-istituzzjonijiet li jkunu meħtieġa fl-eżerċizzju tal-funzjoni tagħhom, inkluż b'mod partikolari d-dritt li jirtiraw awtorizzazzjoni f'konformità mal-Artikolu 18, is-setgħat meħtieġa f’konformità mal-Artikolu 102 u s-setgħat stipulati fl-Artikoli 104 u 105.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeżerċitaw is-setgħat superviżorji tagħhom u setgħat tagħhom ta' impożizzjoni ta' penali, f'konformità ma' din id-Direttiva u mad-dritt nazzjonali, bi kwalunkwe wieħed mill-modi li ġejjin:
(a)
direttament;
(b)
f’kollaborazzjoni ma’ awtoritajiet oħrajn;
(c)
taħt ir-responsabbiltà tagħhom b'delega lil tali awtoritajiet;
(d)
b'applikazzjoni lill-awtoritajiet ġudizzjarji kompetenti.
Artikolu 65
Penali amministrattivi u miżuri amministrattivi oħra
1. Mingħajr preġudizzju għas-setgħat superviżorji tal-awtoritajiet kompetenti msemmija fl-Artikolu 64 u d-dritt tal-Istati Membri li jipprevedu u jimponu penali kriminali, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu regoli dwar penali amministrattivi u miżuri amministrattivi oħra fir-rigward ta' ksur ta' dispożizzjonijiet nazzjonali li jittrasponu din id-Direttiva utar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw li dawn jiġu implimentati. Fejn l-Istati Membri jiddeċiedu li ma jistabbilixxux regoli għal penali amministrattivi għal ksur li hu soġġett għad-dritt kriminali nazzjonalihuma għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni d-dispożizzjonijiet rilevanti tad-dritt kriminali. Il-penali amministrattivi u miżuri amministrattivi oħra għandhom ikunu effikaċi, proporzjonati u dissważivi.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li fejn l-obbligi msemmija fil-paragrafu 1japplikaw għall-istituzzjonijiet, il-kumpanniji azzjonarji finanzjarji u l-kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta fil-każ ta’ ksur ta’ dispożizzjonijiet nazzjonali li jittrasponu din id-Direttiva jew tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, ikunu jistgħu jiġu applikati penali soġġetti għall-kondizzjonijiet stabbiliti fil-liġi nazzjonali, għall-membri tal-korp ta' ġestjoni, u għal persuni fiżiċi oħrajn li skont il-liġi nazzjonali jkunu responsabbli għall-ksur.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom disponibbli l-ġbir ta' informazzjoni u s-setgħat investigattivi kollha li huma meħtieġa għat-twettiq tal-funzjonijiet tagħhom. Mingħajr preġudizzju għal dispożizzjonijiet rilevanti oħra stipulati f'din id-Direttiva u fir-Regolament (UE) Nru 575/2013 dawk is-setgħat għandhom jinkludu:
(a)
is-setgħa li l-persuni fiżiċi jew ġuridiċi li ġejjin ikunu meħtieġa jipprovdu l-informazzjoni kollha neċessarja biex jitwettqu l-kompiti tal-awtoritajiet kompetenti, inkluża informazzjoni li għandha tiġi pprovduta f’intervalli rikorrenti u f’formati speċifikati għall-finijiet superviżorji u ta' statistika relatati:
(i)
istituzzjonijiet stabbiliti fl-Istati Membri parteċipanti;
(ii)
kumpanniji azzjonarji finanzjarji stabbiliti fl-Istati Membri parteċipanti;
(iii)
kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta stabbiliti fl-Istat Membru parteċipanti;
(iv)
kumpanniji azzjonarji b'attività mħallta stabbiliti fl-Istat Membru kkonċernat;
(v)
persuni li jappartjenu għall-entitajiet imsemmijin fil-punti(i) sa (iv);
(vi)
partijiet terzi li l-entitajiet msemmija fil-punti(i) sa (iv) ikunu esternalizzawlhom funzjonijiet jew attivitajiet operazzjonali;
(b)
is-setgħa li jitwettqu l-investigazzjonijiet neċessarji kollha ta' kwalunkwe persuna msemmija fil-punti (a)(i) sa (vi) stabbilita jew li tinsab fl-Istat Membru kkonċernat fejn meħtieġ biex twettaq il-kompiti tal-awtoritajiet kompetenti, inkluż:
(i)
id-dritt li jesiġi l-preżentazzjoni ta' dokumenti;
(ii)
li jiġu eżaminati l-kotba u r-reġistri tal-persuni msemmija fl-punti(a)(i) sa (vi)) u jsiru kopji jew jittieħdu estratti mit-tali kotba u reġistri;
(iii)
jinkisbu spjegazzjonijiet bil-miktub jew bil-fomm minn kwalunkwe persuna msemmija fil-punti (i) sa (vi)) jew ir-rappreżentanti jew il-persunal tagħhom; u
(iv)
tiġi intervistata kwalunkwe persuna oħra li tagħti l-kunsens tagħha li tiġi intervistata għall-iskop li tinġabar informazzjoni relatata mas-suġġett ta' investigazzjoni;
(c)
is-setgħa, soġġetta għal kondizzjonijiet oħra stipulati fid-dritt tal-Unjoni, li jitwettqu l-ispezzjonijiet neċessarji kollha fuq il-post fil-bini tan-negozju tal-persuni ġuridiċi msemmija fil-punti (a)(i) sa (vi) u kwalunkwe impriża oħra inkluża fis-superviżjoni kkonsolidata meta awtorità kompetenti tkun is-superviżur konsolidanti, soġġett għal notifika minn qabel tal-awtoritajiet kompetenti kkonċernati soġġett għal applikazzjoni għat-twettiq fejn rikjest mil-liġi nazzjonali.
Artikolu 66
Penali amministrattivi u miżuri amministrattivi oħra għal ksur ta' rekwiżiti tal-awtorizzazzjoni u rekwiżiti għall-akkwiżizzjoni ta’ parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi tagħhom jipprevedu penali amministrattivi u miżuri amministrattivi oħra, tal-inqas fir-rigward ta':
(a)
it-twettiq tan-negozju ta' ġbir ta' depożiti jew fondi rimborżabbli oħra mill-pubbliku mingħajr ma tkun istituzzjoni ta’ kreditu, bi ksur tal-Artikolu 9;
(b)
il-bidu ta’ attivitajiet bħala istituzzjoni ta’ kreditu mingħajr ma tinkiseb awtorizzazzjoni, bi ksur tal-Artikolu 9;
(c)
l-akkwist, dirett jew indirett, ta’ parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti f'istituzzjoni ta’ kreditu jew iż-żieda ulterjuri, diretta jew indiretta, ta' tali parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti f'istituzzjoni ta’ kreditu li b'riżultat ta’ dan il-proporzjon tad-drittijiet tal-vot jew tal-kapital miżmum jilħaq jew jaqbeż il-limiti msemmijin fl-Artikolu 22(1) jew b’mod li l-istituzzjoni ta’ kreditu ssir sussidjarja tagħha, mingħajr ma jiġu nnotifikati bil-miktub l-awtoritajiet kompetenti tal-istituzzjoni ta’ kreditu li fiha jkunu qegħdin jippruvaw jiksbu jew iżidu l-parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti, matul il-perijodu ta' valutazzjoni, jew kontra l-oppożizzjoni tal-awtoritajiet kompetenti, bi ksur tal- Artikolu 22(1);
(d)
iċ-ċessjoni, diretta jew indiretta, ta’ parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti f'istituzzjoni ta’ kreditu jew it-tnaqqis fil-parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti biex b'hekk il-proporzjon tad-drittijiet tal-vot jew tal-kapital miżmum jaqa' taħt il-limiti msemmijin fl-Artikolu 25 jew b’mod li l-istituzzjoni ta’ kreditu ma tibqax sussidjarja, mingħajr ma jiġu nnotifikati bil-miktub l-awtoritajiet kompetenti.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li fil-każijiet imsemmija fil-paragrafu 1, il-penali amministrattivi u miżuri amministrattivi oħra li jkunu jistgħu jiġu applikati jinkludu tal-inqas dawn li ġejjin:
(a)
dikjarazzjoni pubblika li tidentifika l-persuna fiżika, l-istituzzjoni, il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta responsabbli u n-natura tal-ksur;
(b)
ordni li teħtieġ li l-persuna fiżika jew ġuridika responsabbli twaqqaf l-imġiba u ma terġax tirrepeti dik l-imġiba;
(c)
fil-każ ta’ persuna ġuridika, penali amministrattivi pekunarji sa mhux aktar minn 10 % tal-valur tal-bejgħ nett annwali totali inkluż l-introjtu gross li jikkonsisti minn imgħax riċevibbli u introjtu simili, introjtu mill-ishma u titoli oħrajn b'rendita fissa jew varjabbli, u kummissjonijiet jew tariffi riċevibbli f'konformità mal-Artikolu 316 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-impriża fis-sena kummerċjali preċedenti;
(d)
fil-każ ta’ persuna fiżika, penali amministrattivi pekunarji sa mhux aktar minn EUR 5 000 000, jew fl-Istati Membri li l-munita tiegħu mhijiex l-euro, il-valur korrispondenti fil-munita nazzjonali fi 17 ta’ Lulju 2013;
(e)
penali amministrattivi pekunarji sa mhux aktar mid-doppju tal-ammont tal-benefiċċju derivat mill-ksur fejn dan il-benefiċċju jkun jista' jiġi ddeterminat;
(f)
sospensjoni tad-drittijiet tal-vot mill-azzjonist jew l-azzjonisti miżmuma responsabbli għall-ksur imsemmi f’paragrafu 1.
Fejn l-impriża msemmija fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tkun sussidjarja ta’ impriża prinċipali, id-dħul gross rilevanti għandu jkun id-dħul gross li jirriżulta mill-kontijiet ikkonsolidati tal-impriża prinċipali aħħarija fis-sena kummerċjali preċedenti;
Artikolu 67
Dispożizzjonijiet oħrajn
1. Dan l-Artikolu għandu japplika tal-inqas fi kwalunkwe waħda miċ-ċirkostanzi li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni tkun kisbet awtorizzazzjoni permezz ta’ dikjarazzjonijiet foloz jew b’xi mezz irregolari ieħor;
(b)
l-istituzzjoni, li meta ssir konxja ta' kwalunkwe akkwist jew ċessjoni ta’ parteċipazzjonijiet azzjonarji fil-kapital tagħhom li huma l-kawża ta' parteċipazzjonijiet azzjonarji li jeċċedu jew jaqgħu taħt wieħed mil-livelli limitu msemmija fl-Artikolu 22(1) jew l-Artikolu 25, ma tkunx infurmat lill-awtoritajiet kompetenti b’dawk l-akkwisti jew iċ-ċessjonijiet bi ksur tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 26(1);
(c)
l-istituzzjoni elenkata f'suq regolat kif imsemmi fil-lista li għandha tiġi ppubblikata mill-AETS f'konformità mal-Artikolu 47 tad-Direttiva 2004/39/KE ma tkunx informat, mill-inqas darba fis-sena, lill-awtoritajiet kompetenti bl-ismijiet tal-azzjonisti u l-membri li jipposjedu parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti u d-daqs ta’ tali parteċipazzjonijiet bi ksur tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 26(1) ta' din id-Direttiva;
(d)
l-istituzzjoni ma jkollhiex fis-seħħ l-arranġamenti ta’ governanza meħtieġa mill-awtoritajiet kompetenti skont id-dispożizzjonijiet nazzjonali li jittrasponu l-Artikolu 74;
(e)
l-istituzzjoni ma tkunx irrappurtat informazzjoni jew tipprovdi informazzjoni mhux kompluta jew mhux eżatta dwar il-konformità mal-obbligu li jiġu sodisfatti r-rekwiżiti ta’ fondi proprji stipulati fl-Artikolu 92 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 lill-awtoritajiet kompetenti bi ksur tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 99(1) ta’ dak ir-Regolament;
(f)
l-istituzzjoni ma tkunx irrappurtat jew tipprovdi informazzjoni mhux kompluta jew mhux eżatta lill-awtoritajiet kompetenti fir-rigward tad-data msemmija fl-Artikolu 101 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(g)
istituzzjoni ma tkunx irrappurtat informazzjoni jew tipprovdi informazzjoni mhux kompluta jew mhux eżatta dwar skopertura kbira lill-awtoritajiet kompetenti bi ksur tal-Artikolu 394(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(h)
l-istituzzjoni ma tkunx irrappurtat informazzjoni jew tipprovdi informazzjoni mhux kompluta jew mhux eżatta dwar il-likwidità lill-awtoritajiet kompetenti bi ksur tal-Artikolu 415(1) u (2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(i)
istituzzjoni tonqos li tirrapporta informazzjoni jew tipprovdi informazzjoni mhux kompluta jew mhux eżatta dwar il-proporzjon tal-lieva finanzjarja lill-awtoritajiet kompetenti bi ksur tal-Artikolu 430(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(j)
istituzzjoni tonqos b'mod ripetut jew persistenti, li żżomm assi likwidi bi ksur tal-Artikolu 412 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(k)
l-istituzzjoni ġġarrab skopertura akbar mil-limiti stipulati fl-Artikolu 395 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(l)
l-istituzzjoni li tkun esposta għar-risku tal-kreditu ta’ pożizzjoni ta’ titolizzazzjoni mingħajr ma tissodisfa l-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 405 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(m)
istituzzjoni ma tkunx żvelat l-informazzjoni jew tipprovdi informazzjoni mhux kompluta jew mhux eżatta bi ksur tal-Artikolu 431(1), (2) u (3) jew l-Artikolu 451(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(n)
istituzzjoni tagħmel pagamenti lil detenturi ta' strumenti inklużi fil-fondi proprji tal-istituzzjoni bi ksur tal-Artikolu 141 ta' din id-Direttiva jew f'każijiet fejn l-Artikoli 28, 51 jew 63 ta' Regolament (UE) Nru 575/2013 jipprojbixxu tali pagamenti lil detenturi ta' strumenti inklużi fil-fondi proprji;
(o)
istituzzjoni tinsab responsabbli għal ksur serju ta' dispożizzjonijiet nazzjonali adottati skont id-Direttiva 2005/60/KE;
(p)
istituzzjoni tippermetti lil persuna waħda jew aktar li ma jikkonformawx mal-Artikolu 91 li jsiru membri jew jibqgħu bħala membri tal-korp ta' ġestjoni.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li fil-każijiet imsemmija fil-paragrafu 1, il-penali amministrattivi u miżuri amministrattivi oħra li jkunu jistgħu jiġu applikati jinkludu tal-inqas dawn li ġejjin:
(a)
dikjarazzjoni pubblika li tidentifika l-persuna fiżika, l-istituzzjoni, il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta responsabbli u n-natura tal-ksur;
(b)
ordni li teħtieġ li l-persuna fiżika jew ġuridika responsabbli twaqqaf l-imġiba u li ma tirrepetix dik l-imġiba;
(c)
fil-każ ta' istituzzjoni, l-irtirar tal-awtorizzazzjoni tal-istituzzjoni skont l-Artikolu 18;
(d)
soġġett għall-Artikolu 65(2), projbizzjoni temporanja kontra xi membru tal-korp ta' ġestjoni tal-istituzzjoni jew kwalunkwe persuna fiżika oħra, li titqies responsabbli, milli jeżerċita funzjonijiet fl-istitizzjonijiet;
(e)
fil-każ ta’ persuna ġuridika, penali amministrattivi pekunarji sa 10 % tal-valur tal-bejgħ nett annwali totali inkluż l-introjtu gross li jikkonsisti minn imgħax riċevibbli u introjtu simili, introjtu mill-ishma u titoli oħrajn b'rendita fissa jew varjabbli, u kummissjonijiet jew tariffi riċevibbli f'konformità mal-Artikolu 316 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-impriża fis-sena kummerċjali preċedenti.
(f)
fil-każ ta’ persuna ġuridika, penali amministrattivi pekunarji sa mhux aktar minn EUR 5 000 000, jew fl-Istati Membri li l-munita uffiċjali tagħhom mhijiex l-euro, il-valur korrispondenti fil-munita nazzjonali fi 17 ta’ Lulju 2013;
(g)
penali amministrattivi pekunarji sa mhux aktar mid-doppju tal-ammont tal-profitti miksuba jew telf evitat minħabba l-ksur fejn dawn ikun jistgħu jiġu ddeterminati.
Fejn impriża msemmija fil-punt (e) tal-ewwel subparagrafu tkun sussidjarja ta’ impriża prinċipali, l-introjtu gross rilevanti għandu jkun l-introjtu gross li jirriżulta mill-kontijiet ikkonsolidati tal-impriża prinċipali aħħarija fis-sena kummerċjali preċedenti.
Artikolu 68
Pubblikazzjoni tal-penali amministrattivi
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti jippublikaw fuq is-sit web uffiċjali tagħhom tal-inqas kwalunkwe sanzjoni amministrattiva li ma tistax tiġi appellata u li tkun imposta għal ksur tad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jittrasponu din id-Direttiva jew tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 inkluż informazzjoni rigward it-tip u n-natura tal-ksur u l-identità tal-persuna fiżika jew ġuridika li fuqha hija imposta s-sanzjoni, mingħajr dewmien mhux dovut wara li dik il-persuna tiġi informata b'dawk il-penali.
Meta l-Istati Membri jippermettu l-pubblikazzjoni ta' penali li jistgħu jiġu appellati, l-awtoritajiet kompetenti għandhom, mingħajr dewmien mhux dovut, jippubblikaw ukoll fuq is-sit web uffiċjali tagħhom, informazzjoni dwar l-istatus tal-appell u l-eżitu tiegħu.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippubblikaw il-penali fuq bażi anonima, b'mod konformi mad-dritt nazzjonali, fi kwalunkwe waħda miċ-ċirkostanzi li ġejjin:
(a)
meta is-sanzjoni tiġi imposta fuq persuna fiżika u, wara valutazzjoni a priori obbligatorja, jinstab li l-pubblikazzjoni tad-data personali tkun sproporzjonata;
(b)
meta l-pubblikazzjoni tipperikola l-istabbiltà tas-swieq finanzjarji jew investigazzjoni kriminali li tkun għadha għaddejja;
(c)
meta l-pubblikazzjoni tikkawża, sa fejn dan ikun jista' jiġi determinat, dannu sproporzjonat lill-istituzzjonijiet jew lill-persuni fiżiċi involuti.
Alternattivament, fejn iċ-ċirkostanzi msemmija fl-ewwel subparagrafu x'aktarx jieqfu fi perijodu ta' żmien raġonevoli, il-pubblikazzjoni skont il-paragrafu 1 tista' tiġi posposta għal tali perijodu ta' żmiem.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li informazzjoni ppubblikata skont il-paragrafi 1 jew 2 tibqa' fuq is-sit web uffiċjali tagħhom għal mhux inqas minn ħames snin. Id-data personali għandha tinżamm fuq is-sit web uffiċjali tal-awtorità kompetenti biss għall-perijodu li meħtieġ, f'konformità mar-regoli applikabbli dwar il-protezzjoni tad-data.
4. Sa 18 ta’ Lulju 2015 l-ABE għandha tippreżenta rapport lill-Kummissjoni dwar il-pubblikazzjoni ta' penali mill-Istati Membri fuq bażi anonima kif previst skont paragrafu 2 u, b'mod partikolari fejn kien hemm diverġenzi sinifikanti bejn l-Istati Membri f'dan ir-rigward. Barra minn hekk, l-ABE għandha tippreżenta rapport lill-Kummissjoni rigward kwalunkwe diverġenza sinifikanti fit-tul taż-żmien tal-pubblikazzjoni tal-penali skont il-liġi nazzjonali.
Artikolu 69
kambju ta' informazzjoni dwar penali u żamma ta' bażi ta' data ċentrali mill-ABE
1. Soġġett għar-rekwiżiti tas-segretezza professjonali msemmija l-Artikolu 53(1), l-awtoritajiet kompetenti għandhom jinfurmaw lill-ABE bil-penali amministrattivi kollha, inklużi l-projbizzjonijiet permanenti kollha, imposti skont l-Artikoli 65, 66 u 67 u dwar l-istatus tal-appelli u l-eżiti tagħhom. L-ABE għandha żżomm bażi ta' data ċentrali ta' penali amministrattivi komunikati lilha unikamenti għall-finijiet tal-iskambju ta' informazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti. Dik il-bażi ta' data għandha tkun aċċessibbli għall-awtoritajiet kompetenti biss u għandha tiġi aġġornata abbażi tal-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet kompetenti.
2. Fejn awtorità kompetenti tagħti valutazzjoni rigward reputazzjoni tajba għall-finijiet tal-Artikolu 13(1), l-Artikolu 16(3), l-Artikolu 91(1) u l-Artikolu 121, hija għandha tikkonsulta l-bażi ta' data tal-ABE dwar il-penali amministrattivi. Fil-każ ta' tibdil fl-istatus jew ta' appell li ikollu suċċess, l-ABE għandha tħassar jew taġġorna l-entrati rilevanti fil-bażi ta' data fuq talba mill-awtoritajiet kompetenti.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkontrollaw, f'konformità mad-dritt nazzjonali, l-eżistenza ta' kundanna rilevanti fir-rekord kriminali tal-persuna kkonċernata. Għal dawk il-finijiet, l-informazzjoni għandha tiġi skambjata f'konformità mad-Deċiżjoni 2009/316/ĠAI u d-Deċiżjoni Qafas 2009/315/ĠAI kif implimentati fil-liġi nazzjonali.
4. L-ABE għandha żżomm sitweb b'links għall-pubblikazzjoni tal-penali amministrattivi ta' kull awtorità kompetenti skont l-Artikolu 68 u għandha turi l-perijodu ta' żmien ta' kemm idumu ppubblikati l-penali amministrattivi ta' kull Stat Membru.
Artikolu 70
Applikazzjoni effettiva tal-penali u l-eżerċizzju tas-setgħat ta’ sanzjonar mill-awtoritajiet kompetenti
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li meta jiddeterminaw it-tip ta' penali amministrattivi u miżuri amministrattivi oħra u l-livell ta’ penali amminstrattivi pekunarji, l-awtoritajiet kompetenti għandhom iqisu ċ-ċirkostanzi rilevanti kollha, inkluż, fejn adatt:
(a)
il-gravità u kemm idum iseħħ il-ksur;
(b)
il-grad ta’ responsabbiltà tal-persuna fiżika jew ġuridika responsabbli għall-ksur;
(c)
is-saħħa finanzjarja tal-persuna fiżika jew ġuridika responsabbli għall-ksur, kif indikat, pereżempju, mill-valur tal-bejgħ totali ta' persuna ġuridika jew l-introjtu annwali ta' persuna fiżika;
(d)
l-importanza tal-profitti miksuba jew it-telf evitat mill-persuna fiżika jew ġuridika responsabbli għall-ksur, sa fejn ikunu jistgħu jiġu ddeterminati;
(e)
it-telf għal partijiet terzi kkawżat mill-ksur, sa fejn dan ikun jista’ jiġi ddeterminat;
(f)
il-livell ta’ kooperazzjoni tal-persuna fiżika jew ġuridika responsabbli għall-ksur mal-awtorità kompetenti;
(g)
il-ksur preċedenti mill-persuna fiżika jew ġuridika responsabbli għall-ksur;
(h)
kwalunkwe konsegwenza sistemika potenzjali tal-ksur.
Artikolu 71
Rapportar ta’ ksur
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti jistabilixxu mekkaniżmi effikaċi u affidabbli sabiex jinkoraġġixxu r-rapportar ta’ ksur potenzjali jew attwali tad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jittrasponu din id-Direttiva u tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 lill-awtoritajiet kompetenti.
2. Il-mekkaniżmi msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jinkludu mill-inqas:
(a)
proċeduri speċifiċi għar-riċezzjoni ta’ rapporti dwar ksur u s-segwitu tagħhom;
(b)
protezzjoni adatta għall-impjegati tal-istituzzjonijiet li jirrappurtaw ksur imwettaq fl-istituzzjoni kontra ritaljazzjoni, diskriminazzjoni jew tipi oħrajn ta' trattament inġust bħala minimu;
(c)
protezzjoni tad-data personali li tirrigwarda kemm lill-persuna li tirrapporta l-ksur kif ukoll lill-persuna fiżika li allegatement hija responsabbli għall-ksur, skont id-Direttiva 95/46/KE;
(d)
regoli ċari li jiżguraw li l-kunfidenzjalità tiġi ggarantita fil-każijiet kollha fir-rigward tal-persuna li tirrapporta l-ksur imwettaq fl-istituzzjoni, sakemm l-iżvelar tagħha ma jkunx meħtieġ mil-liġi nazzjonali fil-kuntest ta' investigazzjonijiet ulterjuri jew proċedimenti ġudizzjarji sussegwenti.
3. L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li l-istituzzjonijiet ikollhom fis-seħħ proċeduri xierqa għall-impjegati tagħhom sabiex jirrapportaw ksur internament b’mezz speċifiku, indipendenti u awtonomu.
Tali mezz jista' wkoll jiġi pprovdut permezz ta' arranġamenti previsti għall-imsieħba soċjali. Għandha tapplika l-istess protezzjoni msemmija fil-punti (b), (c) u (d) tal-paragrafu 2.
Artikolu 72
Dritt ta’ appell
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li d-deċiżjonijiet u l-miżuri meħuda skont il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi adottati skont din id-Direttiva jew ir-Regolament (UE) Nru 575/2013 ikunu soġġetti għal dritt ta' appell. L-Istati Membri għandhom jiżguraw ukoll li n-nuqqas ta' teħid ta' deċiżjoni, fi żmien sitt xhur mill-preżentazzjoni ta' applikazzjoni għal awtorizzazzjoni li jkun fiha l-informazzjoni kollha meħtieġa skont id-dispożizzjonijiet nazzjonali li jittrasponu din id-Direttiva, huwa soġġett għal dritt ta' appell.
KAPITOLU 2
Proċessi ta' Reviżjoni
Taqsima I
Proċess ta’ valutazzjoni dwar l-adegwatezza tal-kapital intern
Artikolu 73
Kapital Intern
L-istituzzjonijiet għandu jkollhom fis-seħħ strateġiji u proċessi sodi, effikaċi u komprensivi biex jivvalutaw u jżommu fuq bażi kontinwa l-ammonti, it-tipi u d-distribuzzjoni tal-kapital intern li huma jqisu bħala xieraq biex ikopru n-natura u l-livell tar-riskji li huma esposti għalihom jew li jistgħu jkunu esposti għalihom.
Dawk l-istrateġiji u l-proċessi għandhom ikunu soġġetti għar-rieżami intern regolari biex ikun żgurat li jibqgħu komprensivi u proporzjonati għan-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjoni kkonċernata.
Taqsima II
Arranġamenti, proċessi u mekkaniżmi tal-istituzzjonijiet
Sottotaqsima 1
Prinċipji ġenerali
Artikolu 74
Governanza interna u pjanijiet ta' rkupru u riżoluzzjoni
1. L-istituzzjonijiet għandu jkollhom arranġamenti ta’ governanza robusti, li jinkludu struttura organizzattiva ċara b’linji ta’ responsabbiltà ddefiniti tajjeb, trasparenti u konsistenti, proċessi effikaċi għall-identifikazzjoni, il-ġestjoni, il-monitoraġġ u r-rappurtar tar-riskji li huma jew li jistgħu jkunu esposti għalihom, mekkaniżmi ta’ kontroll intern adegwati, inkluż proċeduri amministrattivi u kontabbilistiċi tajba, u politiki u prattiki ta’ rimunerazzjoni li jkunu konsistenti ma’ ġestjoni tar-riskji soda u effikaċi u jippromwovuha.
2. L-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi msemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu komprensivi u proporzjonati għan-natura, l-iskala u l-kumplessità tar-riskji inerenti fil-mudell tan-negozju u l-attivitajiet tal-istituzzjoni. Għandu jittieħed kont tal-kriterji tekniċi stabiliti fl-Artikoli 76 sa 95.
3. L-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar l-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi msemmija fil-paragrafu 1, f'konformità mal-paragrafu 2.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li jkunu stabbiliti pjanijiet ta' rkupru għar-restawr tas-sitwazzjoni finanzjarja ta' istituzzjoni, konsegwentement għal deterjorazzjoni sinifikanti, kif ukoll pjanijiet ta' riżoluzzjoni. F'konformità mal-prinċipju ta' proporzjonalità, ir-rekwiżiti biex istituzzjoni tfassal, iżżomm u taġġorna pjanijiet ta' rkupru u għall-awtorità ta' riżoluzzjoni wara li tikkonsulta lill-awtorità kompetenti biex jitħejjew il-pjanijiet ta' riżoluzzjoni, jistgħu jitnaqqsu jekk, wara li jikkonsultaw lill-awtorità makroprudenzjali nazzjonali, l-awtortiajiet kompetenti jqisu li l-falliment ta' istituzzjoni speċifika minħabba, interalia, id-daqs tagħha, il-mudell ta' negozju tagħha, l-interkonnettività tagħha ma' istituzzjonijiet oħra, jew mas-sistema finanzjarja inġenerali, mhux ser ikollha effett negattiv fuq swieq finanzjarji, fuq istituzzjonijiet oħra jew fuq il-kondizzjonijiet ta' finanzjament.
L-istituzzjonijiet għandhom jikkooperaw mill-qrib mal-awtoritajiet ta' riżoluzzjoni u għandhom jiprovduhom bl-informazzjoni kollha neċessarja għat-tħejjija u l-abbozzar ta' pjanijiet ta' riżoluzzjoni vijabbli li jistabbilixxu għażliet għar-riżoluzzjoni b'mod ordnat tal-istituzzjonijiet f'każ ta' falliment f'konformità mal-prinċipju ta' proporzjonalità.
Skont l-Artikolu 25 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, l-ABE għandha d-dritt li tipparteċipa fi u tikkontribwixxi għall-iżvilupp u l-koordinazzjoni tal-irkupru effikaċi u konsistenti u tal-pjanijiet ta' riżoluzzjoni.
F'dak ir-rigward l-ABE għandha tkun infurmata u għandha d-dritt li tipparteċipa fir-rigward ta' laqgħat relatati mal-iżvilupp u l-koordinazzjoni ta' pjanijiet ta' rkupru u riżoluzzjoni. Meta ssir kwalunkwe laqgħa jew attività bħal din, l-ABE għandha tkun infurmata bis-sħiħ minn qabel dwar l-organizzazzjoni ta' tali laqgħat, dwar il-kwistjonijiet ewlenin li għandhom jiġu diskussi u dwar l-attivitajiet li għandhom jiġu kkunsidrati.
Artikolu 75
Sorveljanza tal-politiki tar-rimunerazzjoni
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiġbru l-informazzjoni żvelata f'konformità mal-kriterji għall-iżvelar stabbiliti fil-punti (g), (h) u (i) tal-Artikolu 450(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u għandhom jużawha biex jagħmlu analiżi komparattiva għal xejriet u prattiki tar-rimunerazzjoni. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jipprovdu dik l-informazzjoni lill-ABE.
2. L-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar politiki sodi ta’ rimunerazzjoni li jikkonformaw mal-prinċipji stipulati fl-Artikoli 92 sa 95. Il-linji gwida għandhom iqisu l-prinċipji dwar politiki sodi ta’ rimunerazzjoni stipulati fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2009/384/KE tat-30 ta’ April 2009 dwar il-politiki ta’ rimunerazzjoni fis-settur tas-servizzi finanzjarji (29).
L-AETS għandha tikkoopera mill-qrib mal-ABE għall-iżvilupp ta' linji gwida dwar il-politiki ta’ rimunerazzjoni għall-kategoriji tal-persunal involut fil-forniment ta' servizzi u attivitajiet ta’ investiment fit-tifsira tal-punt 2 tal-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2004/39/KE.
L-ABE għandha tuża l-informazzjoni li tirċievi mingħand l-awtoritajiet kompetenti f'konformità mal-paragrafu 1 biex tagħmel analiżi komparattiva tax-xejriet u l-prattiki tar-rimunerazzjoni fil-livell tal-Unjoni.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiġbru informazzjoni dwar l-għadd ta’ persuni fiżiċi f’kull istituzzjoni li jirċievu rimunerazzjoni ta’ EUR 1 miljun jew aktar kull sena finanzjarja, li jaqilgħu mill-inqas EUR 1 miljun, inkluż ir-responsabbiltajiet tagħhom tal-impjiegi, il-qasam tan-negozju involut u l-elementi ewlenin tas-salarju, il-bonus, l-għotja fuq terminu twil u l-kontribuzzjoni tal-pensjoni. Dik l-informazzjoni għandha tintbagħat lill-ABE, li għandha tippubblikaha fuq bażi aggregata skont l-Istat Membru domiċiljari f’format komuni ta’ rapportar. L-ABE tista’ wkoll telabora linji gwida biex tiffaċilita l-implimentazzjoni ta’ dan il-paragrafu u tiżgura l-konsistenza tal-informazzjoni miġbura.
Subtaqsima 2
Kriterji tekniċi rigward l-organizzazzjoni u t-trattament tar-riskji
Artikolu 76
Trattament tar-riskji
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-korp ta' ġestjoni, japprova u jirrieżamina perjodikament l-istrateġiji u l-politiki għat-teħid, il-ġestjoni, il-monitoraġġ u l-mitigazzjoni tar-riskji li l-istituzzjoni tkun jew tista’ tkun esposta għalihom, inklużi dawk ikkawżati mill-ambjent makroekonomiku li tkun topera fih fir-rigward tal-istatus taċ-ċiklu ekonomiku.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-korp ta' ġestjoni jiddedika ħin biżżejjed għall-konsiderazzjoni tal-kwistjonijiet ta' riskju. Il-korp ta' ġestjoni għandu jkun attivament involut fil-ġestjoni tar-riskji materjali kollha indirizzati f'din id-Direttiva u fir-Regolament (UE) Nru 575/2013 kif ukoll fil-valutazzjoni tal-assi, tal-użu ta' klassifikazzjonijiet esterni tal-kreditu u ta' mudelli interni relatati ma' dawk ir-riskji. L-istituzzjoni għandha tistabbilixxi linji ta' rappurtar lill-korp ta' ġestjoni li jkopru r-riskji materjali u l-politiki dwar il-ġestjoni tar-riskji kollha u l-bidliet relatati magħhom.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet li huma sinifikanti f'termini tad-daqs tagħhom, l-organizzazzjoni interna u n-natura, l-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom jistabbilixxu kumitat tar-riskji magħmul minn membri tal-korp ta' ġestjoni li ma jaqdu l-ebda funzjoni eżekuttiva fl-istituzzjoni kkonċernata. Il-membri tal-kumitat tar-riskji għandu jkollhom l-għarfien, il-ħiliet u l-ħila esperta xierqa biex jifhmu u jikkontrollaw bis-sħiħ l-istrateġija rigward ir-riskji u l-attitudni tal-istituzzjoni fir-rigward tar-riskji.
Il-kumitat tar-riskji għandu jagħti pariri lill-korp ta' ġestjoni dwar l-attitudni u l-istrateġija ġenerali attwali u futura tal-istituzzjoni fir-rigward tar-riskji u jassisti lill-korp ta' ġestjoni fis-sorveljanza tal-implimentazzjoni ta’ dik l-istrateġija mill-amministrazzjoni għolja. Il-korp ta' ġestjoni għandu jżomm ir-responsabbiltà ġenerali għar-riskji.
Il-kumitat tar-riskji għandu jeżamina jekk il-prezzijiet kollha tal-passivi u l-assi offerti lill-klijenti jiħdux kont bis-sħiħ tal-mudell kummerċjali tal-istituzzjoni u l-istrateġija relatata mar-riskju. Meta l-prezzijiet ma jirriflettux b'mod adatt ir-riskji f'konformità mal-mudell kummerċjali u l-istrateġija relatata mar-riskju, il-kumitat tar-riskju għandu jippreżenta pjan ta' rimedju lill-korp ta' ġestjoni.
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jippermettu li istituzzjoni, li mhijiex meqjusa sinifikanti kif imsemmi fl-ewwel subparagrafu, tgħaqqad il-kumitat tar-riskju mal-kumitat tal-verifika kif imsemmi fl-Artikolu 41 tad-Direttiva 2006/43/KE. Il-membri tal-kumitat ikkombinat għandu jkollhom l-għarfien, il-ħiliet u l-ħila esperta meħtieġa għall-kumitat tar-riskju u għall-kumitat tal-verifika.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-korp ta' ġestjoni fil-funzjoni superviżorja tiegħu u, fejn jkun ġie stabbilit kumitat tar-riskji jkun ġie stabbilit, il-kumitat tar-riskji jkollhom aċċess adatt għall-informazzjoni dwar is-sitwazzjoni tal-istituzzjoni fir-rigward tar-riskji u, jekk meħtieġ u adatt, għall-funzjoni tal-ġestjoni tar-riskji u għal pariri minn esperti esterni.
Il-korp ta' ġestjoni fil-funzjoni superviżorja tiegħu u, fejn ikun ġie stabbilit il-kumitat tar-riskji għandu jiddetermina n-natura, l-ammont, il-format, u l-frekwenza tal-informazzjoni dwar ir-riskju li huma jkollhom jirċievu. Bil-għan li jassisti fl-istabbiliment ta' politiki u prattiki sodi ta' rimunerazzjoni, il-kumitat tar-riskju għandu, mingħajr preġudizzju għall-kompiti tal-kumitat ta' rimunerazzjoni, jeżamina jekk l-inċentivi pprovduti mis-sistema ta' rimunerazzjoni jikkunsidrawx ir-riskju, il-kapital, il-likwidità u l-probabbiltà u ż-żmien meta jsir il-qligħ.
5. L-Istati Membri għandhom, f'konformità mar-rekwiżit ta' proporzjonalità stipulat fl-Artikolu 7(2) tad-Direttiva tal-Kummisjoni 2006/73/KE (30), jiżguraw li l-istituzzjonijiet ikollhom funzjoni ta' ġestjoni tar-riskji indipendenti mill-funzjonijiet operazzjonali u li jkollhom awtorità, statura, riżorsi u aċċess suffiċjenti għall-korp ta' ġestjoni.
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-funzjoni tal-ġestjoni tar-riskji tiżgura li r-riskji materjali kollha jiġu identifikati, mkejla, u rrapportati b'mod adatt. Huma għandhom jiżguraw li l-funzjoni ta' ġestjoni tar-riskji tkun involuta attivament fl-elaborazzjoni tal-istrateġija tal-istituzzjoni fir-rigward tar-riskji u fid-deċiżjonijiet materjali kollha tal-ġestjoni tar-riskji u li tkun tista’ tagħti perspettiva kompluta tal-firxa sħiħa tar-riskji tal-istituzzjoni.
Meta meħtieġ, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-funzjoni tal-ġestjoni tar-riskju tkun tista’ tirrapporta direttament lill-korp ta' ġestjoni fil-funzjoni superviżorja tiegħu meta jkun meħtieġ, indipendentement mill-amministrazzjoni superjuri, u tista' tindika preokkupazzjonijiet u twissi lil dak il-korp, fejn dan ikun adatt, fejn żviluppi speċifiċi tar-riskju li jaffettwaw jew li jistgħu jaffettwaw lill-istituzzjoni, bla preġudizzju għar-responsabbiltajiet tal-korp ta' ġestjoni fil-funzjoni superviżorja tiegħu u/jew ta' ġestjoni skont din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/ 2013.
Il-kap tal-funzjoni tal-ġestjoni tar-riskju għandu jkun amministratur eżekuttiv superjuri indipendenti b’responsabbiltà distinta għall-funzjoni tal-ġestjoni tar-riskju. Meta n-natura, l-iskala u kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjoni ma jkunux jiġġustifikaw li jkun hemm persuna nominata speċjalment għal dan, persuna superjuri oħra fi ħdan l-istess istituzzjoni tista’ twettaq dik il-funzjoni, dment li ma jkunx hemm kunflitt ta’ interess.
Il-kap tal-funzjoni tal-ġestjoni tar-riskji m'għandux jitneħħa mingħajr l-approvazzjoni minn qabel tal-korp ta' ġestjoni fil-funzjoni superviżorja tiegħu u għandu jkun jista’ jkollu aċċess dirett għall-korp ta' ġestjoni fil-funzjoni superviżorja tiegħu fejn meħtieġ.
L-applikazzjoni ta' din id-Direttiva għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tad-Direttiva 2006/73/KE għad-ditti tal-investiment.
Artikolu 77
Approċċi Interni għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' fondi proprji
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinkoraġġixxu lill-istituzzjonijiet li huma sinifikanti f'termini ta' daqs, organizzazzjoni interna u n-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitjiet tagħhom biex jiżviluppaw kapaċità interna ta' valutazzjoni tar-riskji tal-kreditu u jżidu l-użu tal-approċċ ibbażat fuq il-klassifikazzjonijiet interni għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskji tal-kreditu meta l-iskoperturi tagħhom ikunu materjali f’termini assoluti u meta, fl-istess ħin, huma jkollhom numru kbir ta’ kontropartijiet materjali. Dan l-Artikolu għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-konformità mal-kriterji stipulati fil-Parti Tlieta, Titolu I, Kapitolu 3, Taqsima 1 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom, b'kont meħud tan-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjonijiet, jissorveljaw li dawn ma jiddipendux unikament jew b'mod mekkaniku fuq il-klassifikazzjonijiet esterni tal-kreditu għall-valutazzjoni tal-affidabbiltà kreditizja tal-entità jew l-istrument finanzjarju.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinkoraġġixxu l-istituzzjonijiet, b'kont meħud tad-daqs, l-organizzazzjoni interna tagħhom u tan-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom, biex jiżviluppaw kapaċità interna speċifika ta' valutazzjoni tar-riskji u jżidu l-użu tal-mudelli interni għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku tal-istrumenti tad-dejn fil-portafoll tan-negozjar, flimkien mal-mudelli interni għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju ta’ inadempjenza u migrazzjoni fejn l-iskoperturi tagħhom għar- riskju speċifiku jkunu materjali f’termini assoluti u fejn ikollhom numru kbir ta’ pożizzjonijiet materjali fi strumenti tad-dejn ta’ emittenti differenti.
Dan l-Artikolu għandu jkun mingħajr preġudizzju għas-sodisfar tal-kriterji stipulati fil-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 5, it-Taqsimiet 1 sa 5, tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji biex tiddefinixxi aktar il-kunċett ta’ ‧skoperturi għal riskju speċifiku li jkunu materjali f’termini assoluti‧ msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 3 u l-limiti għal numri kbar ta’ kontropartijiet u pożizzjonijiet materjali fi strumenti ta’ dejn ta’ emittenti differenti.
L-ABE għandha tippreżenta dak l-abbozz ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta' Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tiġi mogħtija s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu f'konformità mal-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 78
Valutazzjoni komparattiva għas-superviżjoni ta’ approċċi interni għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' fondi proprji
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet awtorizzati li jużaw approċċi interni għall-kalkolu tal-ammonti ta' skopertura ppeżati skont ir-riskju jew ir-rekwiżiti ta' fondi proprji bl-eċċezzjoni tar-riskju operazzjonali jirrappurtaw ir-riżultati tal-kalkoli tal-approċċi interni tagħhom għall-iskoperturi tagħhom jew il-pożizzjonijiet li huma inklużi fil-portafolli ta' referenza. L-istituzzjonijiet għandhom jippreżentaw ir-riżulati tal-kalkoli tagħhom flimkien ma' spjegazzjoni tal-metodoloġiji użati biex jipproduċuhom lill-awtoritajiet kompetenti bi frekwenza adatta, u ta' mill-inqas darba f'sena.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet jippreżentaw ir-riżultati tal-kalkoli msemmija fil-paragrafu 1 f'konformità mal-mudell żviluppat mill-ABE skont il-paragrafu 8 lill-awtoritajiet kompetenti u lill-ABE. Meta l-awtoritajiet kompetenti jagħżlu li jiżviluppaw portafolli speċifiċi, huma għandhom jagħmlu dan b'konsultazzjoni mal-ABE u jiżguraw li l-istituzzjonijiet jirrappurtaw ir-riżultati tal-kalkoli separatament mir-riżultati tal-kalkoli għal portafolli tal-ABE.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom, abbażi tal-informazzjoni ppreżentata mill-istituzzjonijiet f'konformità mal-paragrafu 1, jissorveljaw il-firxa ta' ammonti ta' skopertura ppeżati skont ir-riskju jew ir-rekwiżiti ta' fondi proprji, kif applikabbli, bl-eċċezzjoni tar-riskju operazzjonali, għall-iskoperturi jew it-transazzjonijiet fil-portafoll ta' referenza li jirriżulta mill-approċċi interni ta' dawk l-istituzzjonijiet. Tal-inqas darba f'sena, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħmlu valutazzjoni tal-kwalità ta' dawk l-approċċi filwaqt li jagħtu attenzjoni partikolari lil:
(a)
dawk l-approċċi li juru differenzi sinifikanti fir-rekwiżiti ta' fondi proprji għall-istess skopertura;
(b)
approċċi fejn hemm diversità partikolarment għolja jew baxxa, u wkoll fejn hemm sottovalutazzjoni sinifikanti u sistematika tar-rekwiżiti ta' fondi proprji.
L-ABE għandha tipproduċi rapport li jassistu lill-awtoritajiet kompetenti fil-valutazzjoni tal-kwalità tal-approċċi interni abbażi tal-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 2.
4. Fejn istituzzjonijiet partikolari juru diverġenza sinifikanti mill-maġġoranza tal-pari tagħhom jew fejn ma tantx ikun hemm karatteristiċi komuni fl-approċċi, li jwassal għal diversità wiesgħa ta' riżultati, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jinvestigaw ir-raġunijiet għal dan u, jekk ikun jista' jiġi identifikat biċ-ċar li l-approċċ ta' istituzzjoni partikolari jwassal għal sottovalutazzjoni tar-rekwiżiti ta' fondi proprji li ma tistax tiġi attribwita għad-differenzi fir-riskji sottostanti tal-iskoperturi jew il-pożizzjonijiet, huma għandhom jieħdu azzjoni korrettiva.
5. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li d-deċiżjonijiet tagħhom dwar l-adegwatezza tal-azzjonijiet korrettivi kif imsemmija fil-paragrafu 4 jikkonformaw mal-prinċipju li tali azzjonijiet għandhom iżommu l-objettivi ta' approċċ intern, u għalhekk:
(a)
ma jwasslux għall-istandardizzazzjoni jew għall-metodi preferiti;
(b)
ma joħolqux inċentivi ħżiena; jew
(c)
ma jikkawżawx sitwazzjoni fejn kulħadd jagħmel l-istess ħaġa.
6. L-ABE tista' toħroġ linji gwida u rakkomandazzjonijiet f'konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 fejn tqis li jkunu meħtieġa abbażi tal-informazzjoni u l-valutazzjonijiet imsemmija fil-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu sabiex jitjiebu l-prattiki superviżorji jew il-prattiki tal-istituzzjonijiet fir-rigward tal-approċċ interni.
7. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika:
(a)
il-proċeduri għall-kondiviżjoni tal-valutazzjonijiet magħmula f'konformità mal-paragrafu 3 bejn l-awtoritajiet kompetenti u mal-ABE;
(b)
l-istandards għall-valutazzjoni magħmula mill-awtoritajiet kompetenti msemmija fil-paragrafu 3.
L-ABE għandha tippreżenta dak l-abbozz ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta' Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tiġi ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu f'konformità mal-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
8. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika:
(a)
il-mudell, id-definizzjonijiet u s-soluzzjonijiet tal-IT li għandhom jiġu applikati fl-Unjoni għar-rappurtar imsemmi fil-paragrafu 2;
(b)
il-portafoll jew portafolli ta' referenza msemmija fil-paragrafu 1.
L-ABE għandha tippreżenta dak l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tiġi kkonferita s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu f'konformità mal-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
9. Sal-1 ta' April 2015 u wara li tkun ikkonsultat lill-ABE, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fir-rigward tal-funzjonament tal-valutazzjoni komparattiva tal-mudelli interni inkluż il-kamp ta' applikazzjoni tal-mudell. Fejn xieraq, ir-rapport għandu jiġi segwit minn proposta leġislattiva.
Artikolu 79
Il-kreditu u r-riskju tal-kontraparti
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li:
(a)
l-għoti tal-kreditu jkun ibbażat fuq kriterji sodi u ddefiniti sewwa u li l-proċess għall-approvazzjoni, l-emendar, it-tiġdid u r-rifinanzjament tal-krediti jkun stabbilit b’mod ċar;
(b)
l-istituzzjonijiet ikollhom metodoloġiji interni li permezz tagħhom ikunu jistgħu jivvalutaw ir-riskju tal-kreditu tal-iskoperturi għad-debituri individwali, it-titoli jew il-pożizzjonijiet ta’ titolizzazzjoni u r-riskju tal-kreditu fil-livell tal-portafoll. B’mod partikolari, il-metodoloġiji interni m'għandhomx jistrieħu unikament jew mekkanikalment fuq il-klassifikazzjonijiet esterni tal-kreditu. Meta r-rekwiżiti ta' fondi proprji jkunu bbażati fuq klassifikazzjoni minn Istituzzjoni Esterna tal-Valutazzjoni tal-Kreditu (ECAI) jew ibbażati fuq il-fatt li skopertura ma tkunx ikklassifikata, dan m'għandux jeżenta lill-istituzzjonijiet milli jqisu b'mod addizzjonali l-informazzjoni rilevanti oħra għall-valutazzjoni tal-allokazzjoni interna tal-kapital tagħhom;
(c)
l-amministrazzjoni u l-monitoraġġ kontinwi tal-portafolli u l-iskoperturi riskjużi varji tal-istituzzjonijiet, inkluż għall-identifikazzjoni u l-ġestjoni ta’ krediti problematiċi u biex ikun hemm aġġustamenti u dispożizzjonijiet ta' valur u adegwati, ikunu mħaddma permezz ta’ sistemi effikaċi.
(d)
id-diversifikazzjoni tal-portafolli tal-kreditu tkun adegwata fl-ambitu tas-swieq fil-mira u l-istrateġija tal-kreditu kumplessiva tal-istituzzjoni.
Artikolu 80
Riskju residwu
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li r-riskju li t-tekniki rrikonoxxuti tal-mitigazzjoni tar-riskji tal-kreditu użati mill-istituzzjonijiet jirrizultaw inqas effikaċi milli kien mistenni jkun indirizzat u kkontrollat inkluż permezz ta’ politiki u proċeduri bil-miktub.
Artikolu 81
Riskju ta’ konċentrazzjoni
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li r-riskju ta’ konċentrazzjoni li joriġina minn skoperturi għal kull kontroparti, inklużi kontropartijiet ċentrali, gruppi ta’ kontropartijiet konnessi, u kontropartijiet fl-istess settur ekonomiku, reġjun ġeografiku jew mill-istess attività jew prodott bażiku, l-applikazzjoni tat-tekniki ta' mitigazzjoni tar-riskji tal-kreditu, u inkluż b’mod partikolari r-riskji assoċjati ma’ skoperturi indiretti kbar ta’ kreditu bħal emittent ta’ kollateral waħdieni, ikun indirizzat u kkontrollat inkluż permezz ta’ politiki u proċeduri bil-miktub.
Artikolu 82
Riskju ta’ titolizzazzjoni
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li r-riskji li joriġinaw minn transazzjonijiet ta’ titolizzazzjoni li fir-rigward tagħhom l-istituzzjonijiet ta' kreditu jkunu investitur, oriġinatur jew sponsor, inklużi riskji ta' reputazzjoni bħal dawk li joriġinaw fir-rigward ta’ strutturi jew prodotti kumplessi, jiġu evalwati u indirizzati permezz ta’ politiki u proċeduri adatti, biex ikun żgurat li s-sustanza ekonomika tat-transazzjoni tkun riflessa bis-sħiħ fil-valutazzjoni tar-riskju u d-deċiżjonijiet tal-amministrazzjoni.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-pjanijiet tal-likwidità biex ikunu indirizzati l-implikazzjonijiet tal-amortizzazzjoni kemm dik skedata kif ukoll dik bikrija jkunu jeżistu fl-istituzzjonijiet li jkunu l-oriġinaturi ta’ transazzjonijiet ċirkolanti ta’ titolizzazzjoni li jinvolvu dispożizzjonijiet għal amortizzazzjoni bikrija.
Artikolu 83
Riskju tas-suq
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-politiki u l-proċessi għall-identifikazzjoni, il-kalkolu u l-ġestjoni tas-sorsi materjali kollha u l-effetti tar-riskji tas-suq ikunu implimentati.
2. Fejn il-pożizzjoni bin-nieqes ikollha skadenza qabel il-pożizzjoni twila, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet ukoll jieħdu miżuri kontra r-riskju ta’ nuqqas ta’ likwidità.
3. Il-kapital intern għandu jkun adegwat għar-riskji tas-suq materjali li ma jkunux soġġetti għal rekwiżit ta’ fondi proprji.
L-istituzzjonijiet li huma u jikkalkolaw ir-rekwiżiti tal-fondi proprji għal riskju tal-pożizzjoni f'konformità mal-Parti Tlieta, it-Titolu IV, il-Kapitolu 2, tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, ikunu kkalkolaw il-valur nett tal-pożizzjonijiet tagħhom f’wieħed jew aktar mill-ekwitajiet li jikkostitwixxu indiċi tal-borża kontra pożizzjoni waħda jew aktar fil-futuri tal-indiċi tal-borża jew prodotti oħra tal-indiċi tal-borża, għandu jkollhom kapital intern adegwat biex ikopru r-riskju bażiku ta’ telf ikkawżat mill-valur tal-futures jew ta' prodotti oħra li ma jiċċaqalqux totalment skont dak tal-ekwitajiet kostitwenti tagħha. L-istituzzjonijiet għandhom ukoll ikollhom tali kapital intern adegwat fejn ikollhom pożizzjonijiet opposti fil-futures tal-indiċi tal-borża li ma jkunux identiċi jew fir-rigward tal-maturità tagħhom jew rigward il-kompożizzjoni tagħhom jew fir-rigward tat-tnejn.
Fl-użu tat-trattament fl-Artikolu 345 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-istituzzjonijiet għandhom jiżguraw li jkollhom kapital intern suffiċjenti kontra r-riskju ta’ telf li jkun jeżisti bejn iż-żmien tal-impenn inizjali u l-ewwel jum ta' ħidma segwenti.
Artikolu 84
Riskji ta' ċaqliq fir-rata tal-imgħax li jirriżultaw minn attivitajiet li mhumiex parti mill-portafoll tan-negozjar
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet jimplimentaw sistemi għall-identifikazzjoni, l-evalwazzjoni u l-ġestjoni tar-riskji li jirriżultaw minn bidliet potenzjali fir-rati tal-imgħax li jaffettwaw l-attivitajiet li mhumiex parti mill-portafoll tan-negozjar tal-istituzzjoni.
Artikolu 85
Riskju operazzjonali
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet jimplimentaw politiki u proċessi għall-evalwazzjoni u l-ġestjoni tal-iskopertura għal riskji operazzjonali, inkluż ir-riskju tal-immudellar, u biex ikopru l-avvenimenti ta’ severità għolja u frekwenza baxxa. L-istituzzjonijiet għandhom ifissru x'inhu li jikkostitwixxi riskju operattiv għall-finijiet ta’ dawk il-politiki u l-proċeduri.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li jkunu fis-seħħ pjanijiet ta’ kontinġenza u kontinwità tan-negozju biex tiġi żgurata l-kapaċità ta' istituzzjoni li topera fuq bażi kontinwa u tillimita t-telf fil-każ ta’ interruzzjoni serja għan-negozju.
Artikolu 86
Riskju tal-likwidità
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet ikollhom strateġiji, politiki, proċessi u sistemi għall-identifikazzjoni, il-kalkolu, il-ġestjoni u l-monitoraġġ tar-riskju ta' likwidità fuq sett ta' perjodi ta’ żmien adatti, inklużi fl-istess ġurnata, sabiex ikun żgurat li l-istituzzjonijiet iżommu livelli xierqa ta’ riżervi ta' likwidità. Dawk l-istrateġiji, il-politiki, il-proċessi u s-sistemi għandhom jitfasslu skont il-linji tan-negozju, il-muniti, il-fergħat u l-entitajiet ġuridiċi u għandhom jinkludu mekkaniżmi adegwati ta’ allokazzjoni tal-ispejjeż, il-benefiċċji u r-riskji tal-likwidità.
2. L-istrateġiji, il-politiki, il-proċessi u s-sistemi msemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu proporzjonati għall-kumplessità, il-profil ta' riskju, l-ambitu tal-operat tal-istituzzjonijiet u t-tolleranza għar-riskju stabbiliti mill-korp ta' ġestjoni u jirriflettu l-importanza tal-istituzzjoni f’kull Stat Membru li fih tkun twettaq in-negozju. L-istituzzjonijiet għandhom jikkomunikaw it-tolleranza għar-riskju lil-linji tan-negozju rilevanti kollha.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet, meta jitqiesu n-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom, għandhom profili relatati mar-riskju ta' likwidità li huma konsistenti, u mhux iktar minn, dawk meħtieġa għal sistema li taħdem sew u robusta.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jissorveljaw l-iżviluppi fir-rigward tal-profili relatati mar-riskju ta' likwidità, pereżempju d-disinn tal-prodott u l-volumi tiegħu, il-ġestjoni tar-riskju, il-politiki relatati mal-finanzjament u l-konċentrazzjonijiet tal-finanzjament.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jieħdu azzjoni effettiva fejn l-iżviluppi msemmija fit-tieni subparagrafu jistgħu jwasslu għall-instabbiltà ta' istituzzjoni individwali jew instabbiltà sistemika.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinfurmaw lill-ABE dwar kwalunkwe azzjoni mwettqa skont it-tielet subparagrafu.
L-ABE għandha tagħmel rakkomandazzjonijiet fejn xieraq f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet jiżviluppaw metodoloġiji għall-identifikazzjoni, il-kalkolu, il-ġestjoni u l-monitoraġġ tal-pożizzjonijiet ta’ finanzjament. Dawk il-metodoloġiji għandhom jinkludu l-likwidità materjali attwali u pproġettati fi, u li jitnisslu minn, assi, obbligazzjonijiet, entrati barra mill-karta tal-bilanċ inklużi obbligazzjonijiet kontinġenti u l-impatt potenzjali ta’ riskju għar-reputazzjoni.
5. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet jiddistingwu bejn assi mirhuna u assi ħielsa minn irbit li jkunu disponibbli f'kull ħin, b'mod partikolari f’sitwazzjonijiet ta’ emerġenza. Huma għandhom jiżguraw ukoll li l-istituzzjonijiet iqisu l-entità ġuridika li fiha jkunu jinsabu l-assi, il-pajjiż fejn l-assi jkunu rreġistrati legalment jew f’reġistru jew inkella f’kont, u l-eliġibbiltà tagħhom u għandhom jissorveljaw kif l-assi jistgħu jiġu mmobilizzati mingħajr dewmien.
6. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet iqisu wkoll il-limitazzjonijiet legali, regolatorji u operattivi eżistenti għat-trasferimenti potenzjali tal-likwidità u tal-assi ħielsa minn irbit fost l-entitajiet fiż-Żona Ekonomika Ewropea, kif ukoll ’il barra minnha.
7. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet iqisu l-għodod differenti għall-mitigazzjoni tar-riskji ta' likwidità, inkluża sistema ta’ limiti u riżervi ta' likwidità sabiex ikunu b'saħħithom biżżejjed għal sensiela ta’ avvenimenti ta’ stress differenti u struttura ta’ finanzjament adegwatement diversifikata u aċċess għal sorsi ta’ finanzjament. Dawk l-arranġamenti għandhom ikunu rieżaminati regolarment.
8. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet iqisu xenarji alternattivi ta’ pożizzjonijiet ta' likwidità u tal-mitiganti tar-riskji u jirrieżaminaw is-suppożizzjonijiet sottostanti għad-deċiżjonijiet rigward il-pożizzjoni ta’ finanzjament mill-inqas kull sena. Għal dawk il-finijiet, ix-xenarji alternattivi għandhom jindirizzaw, b'mod partikolari, l-entrati li ma jidhrux u obbligazzjonijiet kontinġenti oħrajn, inklużi dawk tal-Entitajiet bi Skop Speċjali fir-rigward tat-Titolizzazzjoni (SSPEs) jew entitajiet oħrajn bi skopijiet speċjali, kif iddefinit fir-Regolament (UE) Nru 575/2013, li fir-rigward tagħhom l-istituzzjoni taġixxi ta’ sponsor jew tipprovdi appoġġ ta’ likwidità materjali.
9. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet iqisu l-impatt potenzjali ta’ xenarji alternattivi li jkunu speċifiċi għall-istituzzjoni, mifruxin mas-suq kollu u kkombinati. Għandhom jitqiesu perijodi ta’ żmien differenti u kondizzjonijiet ta’ stress ta’ gradi varjanti.
10. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet jaġġustaw l-istrateġiji, il-politiki interni u l-limitazzjonijiet fuq ir-riskju ta' likwidità tagħhom u jiżviluppaw pjanijiet ta’ kontinġenza effikaċi, filwaqt li jqisu l-eżitu tax-xenarji alternattivi msemmija fil-paragrafu 8.
11. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet ikollhom fis-seħħ pjanijiet ta’ rkupru tal-likwidità li jistabbilixxu strateġiji adegwati u miżuri ta' implimentazzjoni xierqa sabiex jindirizzaw il-possibbiltà ta’ nuqqas ta’ likwidità, inkluż fir-rigward ta’ fergħat stabbiliti f'xi Stat Membru ieħor. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li dawk il-pjanijiet jiġu ttestjati mill-istituzzjonijiet mill-inqas kull sena, jiġu aġġornati abbażi tal-eżitu tax-xenarji alternattivi stipulati fil-paragrafu 8, u jiġu rrapportati lill-amministrazzjoni għolja u approvati minnha, sabiex il-politiki u l-proċessi interni jkunu jistgħu jiġu aġġustati kif meħtieġ. L-istituzzjoniiet għandhom jieħdu l-passi operattivi meħtieġa minn qabel biex jiżguraw li l-pjanijiet ta’ rkupru tal-likwidità jkunu jistgħu jiġu implimentati minnufih. Għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu, tali passi operattivi għandhom jinkludu l-pussess ta’ kollateral disponibbli b'mod immedjat għal finanzjament mill-bank ċentrali. Dan jinkludi l-pussess ta’ kollateral fejn meħtieġ fil-munita ta’ Stat Membru ieħor, jew il-munita ta’ pajjiż terz li għalih l-istituzzjoni ta' kreditu jkollha skopertura, u meta jkun meħtieġ b'mod operattiv fit-territorju ta’ Stat Membru ospitanti jew ta' pajjiż terz li tkun esposta għall-munita tiegħu.
Artikolu 87
Riskju ta’ ingranaġġ eċċessiv
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet ikollhom politiki u proċessi fis-seħħ għall-identifikazzjoni, il-ġestjoni u l-monitoraġġ tar-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva. L-indikaturi tar-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva għandhom jinkludu l-proporzjon tal-lieva finanzjarja ddeterminat skont l-Artikolu 429 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u d-diskrepanzi bejn l-assi u l-obbligi.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet jindirizzaw ir-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva bi prekawzjoni billi jqisu ż-żidiet potenzjali fir-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva kkawżat minn tnaqqis fil-fondi proprji tal-istituzzjoni minħabba telf mistenni jew realizzat, skont ir-regoli kontabbilistiċi applikabbli. Għal dak il-għan, l-istituzzjonijiet għandhom ikunu jifilħu għal firxa ta’ avvenimenti ta’ stress differenti fir-rigward tar-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva.
Sottotaqsima 3
Governanza
Artikolu 88
Arranġamenti ta’ governanza
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-korp ta' ġestjoni jiddefinixxi, jissorvelja u jkun responsabbli għall-implimentazzjoni tal-arranġamenti ta’ governanza li jiżguraw ġestjoni effikaċi u prudenti ta’ istituzzjoni, inkluża s-segregazzjoni tad-dmirijiet fl-organizzazzjoni u l-prevenzjoni ta’ kunflitti ta’ interess.
Dawk l-arranġamenti għandhom jikkonformaw mal-prinċipji li ġejjin:
(a)
il-korp ta' ġestjoni jrid ikollu r-responsabilità kumplessiva għall-istituzzjoni u japprova u jissorvelja l-implimentazzjoni tal-objettivi strateġiċi, l-istrateġija tar-riskju u l-governanza interna tal-istituzzjoni;
(b)
il-korp ta' ġestjoni jrid jiżgura l-integrità tas-sistemi tal-kontabbiltà u tar-rappurtar finanzjarju, inklużi kontrolli finanzjarji u operazzjonali u konformità mal-liġi u l-istandards rilevanti;
(c)
il-korp ta' ġestjoni jrid jissorvelja l-proċess tal-iżvelar u l-komunikazzjoni;
(d)
il-korp ta' ġestjoni jrid ikun responsabbli li jipprovdi sorveljanza effikaċi tal-amministrazzjoni għolja;
(e)
il-president tal-korp ta' ġestjoni responsabbli fil-funzjoni superviżorja tiegħu għal istituzzjoni ma jridx fl-istess ħin jeżerċita l-funzjonijiet ta’ uffiċjal għoli superjuri fi ħdan l-istess istituzzjoni, dment li dan ma jkunx iġġustifikat mill-istituzzjoni u awtorizzat mill-awtoritajiet kompetenti.
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-korp ta' ġestjoni jissorvelja u jivvaluta perjodikament l-effikaċja tal-arranġamenti ta' governanza tal-istituzzjoni u jieħu passi adatti biex jindirizza kwalunkwe nuqqas.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet li huma sinifikanti f'termini tad-daqs, l-organizzazzjoni interna u n-natura, l-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom jistabbilixxu kumitat ta' nominazzjoni magħmul minn membri tal-korp ta' ġestjoni li ma jwettqu l-ebda funzjoni eżekuttiva fl-istituzzjoni kkonċernata.
Il-kumitat tan-nominazzjoni għandu:
(a)
jidentifika u jirrakkomanda, għall-approvazzjoni tal-korp ta' ġestjoni jew għall-approvazzjoni tal-laqgħa ġenerali, kandidati sabiex jimtlew il-postijiet battala fil-korp ta' ġestjoni, jevalwa l-bilanċ tal-għarfien, il-ħiliet, id-diversità u l-esperjenza tal-korp ta' ġestjoni u jħejji deskrizzjoni tar-rwoli u l-kapaċitajiet għal ħatra partikolari, u jivvaluta l-impenn ta' ħin mistenni.
Barra minn hekk, il-kumitat tan-nominazzjoni għandu jiddeċiedi dwar mira għar-rappreżentazzjoni tal-ġeneru mhux rappreżentat biżżejjed fil-korp ta' ġestjoni u jħejji politika dwar kif jiżdied l-għadd tal-ġeneru mhux rappreżentat biżżejjed fil-korp ta' ġestjoni sabiex tintlaħaq dik il-mira. Il-mira, il-politika u l-implimentazzjoni tagħha għandhom jiġu ppubblikati f'konformità mal-Artikolu 435(2)(c) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(b)
huwa għandu jivvaluta perjodikament, u tal-inqas kull sena, l-istruttura, id-daqs, il-kompożizzjoni u l-prestazzjoni tal-korp ta' ġestjoni u jagħmel rakkomandazzjonijiet lill-korp ta' ġestjoni fir-rigward ta’ kwalunkwe bidla;
(c)
huwa għandu jevalwa perjodikament, u tal-inqas darba f'sena, l-għarfien, il-ħiliet u l-esperjenza tal-membri individwali tal-korp ta' ġestjoni u tal-korp ta' ġestjoni kollettivament, u jirrapporta dan kollu lill-korp ta' ġestjoni;
(d)
jirrieżamina perjodikament il-politika tal-korp ta' ġestjoni għall-għażla u n-nomina tal-amministrazzjoni għolja u jagħmel rakkomandazzjonijiet lill-korp ta' ġestjoni.
Fit-twettiq tad-dmirijiet tiegħu, il-kumitat ta' nominazzjoni għandu, sa fejn ikun possibbli u fuq bażi kontinwa, jieħu kont tal-ħtieġa li jiġi żgurat li t-teħid ta' deċiżjonijiet mill-korp ta' ġestjoni ma jkun iddominat mill-ebda individwu jew grupp żgħir ta' individwi b'mod li jkun ta' ħsara għall-interessi tal-istituzzjoni inġenerali.
Il-kumitat tan-nominazzjoni għandu jkun jista’ juża kwalunkwe forma ta’ riżorsi li huwa jqis adatta, inklużi l-pariri esterni, u għandu jirċievi finanzjament adatt għal dan il-għan.
Fejn, skont il-liġi nazzjonali, il-korp ta' ġestjoni ma jkollu l-ebda kompetenza fil-proċess tal-għażla u n-nomina ta' kwalunkwe membru tiegħu, dan il-paragrafu m'għandux japplika.
Artikolu 89
Rappurtar Pajjiż b'Pajjiż
1. Mill-1 ta' Jannar 2015, l-Istati Membri għandhom jesiġu lil kull istituzzjoni biex kull sena tiżvela lill-pubbliku, waqt li tispeċifika skont l-Istat Membru u skont il-pajjiż terz li fih għandha stabbiliment, l-informazzjoni li ġejja fuq bażi konsolidata għas-sena finanzjarja:
(a)
in-natura tal-isem/ismijiet tal-attivitajiet u l-post ġeografiku;
(b)
il-valur tal-bejgħ;
(c)
l-għadd ta' impjegati fuq bażi ekwivalenti għal full time;
(d)
il-qligħ jew telf qabel it-taxxa;
(e)
it-taxxa fuq il-qligħ jew it-telf;
(f)
is-sussidji pubbliċi riċevuti.
2. Minkejja l-paragrafu 1, l-Istati Membri għandhom jesiġu li l-istituzzjonijiet jiżvelaw l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1(a), (b) u (c) għall-ewwel darba fi 1 ta’ Lulju 2014.
3. Sa 1 ta’ Lulju 2014, l-istituzzjonijiet globali sistemikament importanti kollha awtorizzati fl-Unjoni għabhom jippreżentawlill-Kummissjoni l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1(d) sa (f)fuq bażi kunfidenzjali. Il-Kummissjoni, wara li tikkonsulta lill-ABE, lill-EIOPA u lill-AETS, kif opportun, għandha twettaq valutazzjoni ġenerali fir-rigward tal-konsegwenzi ekonomiċi negattivi potenzjali tal-iżvelar pubbliku ta' tali informazzjoni, inkluż l-impatt fuq il-kompetittività, l-investiment u d-disponibbiltà tal-kreditu u l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta r-rapport tagħha lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sal-31 ta' Diċembru 2014.
Fejn ir-rapport tal-Kummissjoni jidentifika effetti negattivi sinifikanti, il-Kummissjoni għandha tqis li tagħmel proposta leġislattiva adatta għall-emendar tal-obbligi tal-iżvelar stipulati fil-paragrafu 1 u tista' konformement mal-punt (h) tal-Artikolu 145 tiddeċiedi li tiddifferixxi dawk l-obbligi. Il-Kummissjoni kull sena għandha tirrieżamina kull sena n-neċessità li testendi dan id-differiment.
4. L-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiġi vverifikata skont id-Direttiva 2006/43/KE u għandha tiġi ppubblikata, fejn possibbli, bħala anness għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji annwali jew, fejn applikabbli, għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati tal-istituzzjoni kkonċernata.
5. Sa fejn atti leġislattivi futuri tal-Unjoni għal obbligi ta' żvelar ikunu jeċċedu dawk stabbiliti f'dan l-Artikolu, dan l-Artikolu m'għandux jibqa' japplika u għandu jitħassar kif meħtieġ.
Artikolu 90
Żvelar pubbliku tal-prestazzjoni fuq l-assi
L-istituzzjonijiet għandhom jiżvelaw fir-rapport annwali tagħhom fost l-indikaturi ewlenin il-prestazzjoni tagħhom fuq l-assi, ikkalkulata bħala l-qligħ nett tagħhom diviża bil-karta tal-bilanċ totali tagħhom.
Artikolu 91
Korp ta' ġestjoni
1. Il-membri tal-korp ta' ġestjoni għandhom ikunu dejjem ta’ reputazzjoni tajba biżżejjed u jkollhom għarfien, ħiliet u esperjenza biżżejjed biex iwettqu d-dmirijiet tagħhom. Il-kompożizzjoni ġenerali tal-korp ta' ġestjoni għandha tirrifletti firxa adegwatament wiesgħa ta' esperjenzi. Il-membri tal-korp ta' ġestjoni għandhom, b’mod partikolari, jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 8.
2. Il-membri kollha tal-korp ta' ġestjoni għandhom jiddedikaw ħin biżżejjed għat-twettiq tal-funzjonijiet tagħhom fl-istituzzjoni.
3. L-għadd ta’ karigi ta' direttur li jista' jkollu membru tal-korp ta' ġestjoni fl-istess waqt għandu jqis iċ-ċirkostanzi individwali u n-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjoni. Sakemm ma jirrappreżentawx l-Istat Membru, il-membri tal-korp ta' ġestjoni ta' istituzzjoni li tkun sinifikanti f'termini ta' daqs, organizzazzjoni interna u tan-natura, ambitu u kumplessità tal-attivitajiet tagħha, għandhom, mill-1 ta' Lulju 2014, ikollhom biss waħda, u mhux iżjed, mill-kombinazzjonijiet li ġejjin ta' karigi ta' direttur fl-istess ħin:
(a)
kariga ta' direttur eżekuttiv wieħed b'żewġ karigi ta' direttur mhux eżekuttivi;
(b)
erba' karigi ta' direttur mhux eżekuttivi.
4. Għall-finijiet tal-paragrafu 3, dawn li ġejjin jgħoddu bħala kariga ta' direttur wieħed:
(a)
karigi ta' direttur eżekuttiv jew mhux eżekuttiv miżmuma fl-istess grupp;
(b)
karigi ta' direttur eżekuttiv jew mhux eżekuttiv miżmuma fi:
(i)
istituzzjonijiet li huma membri tal-istess skema ta' protezzjoni istituzzjonali sakemm ikunu sodisfatti l-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 113(7) tar-Regolament (UE) Nru 575/ 2013; jew
(ii)
impriżi (inklużi entitajiet mhux finanzjarji) li fihom l-istituzzjoni għandha parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti.
5. Il-karigi ta' direttur f'organizzazzjonijiet li ma jsegwux b'mod predominanti objettivi kummerċjali m'għandhomx jgħoddu għall-finijiet tal-paragrafu 3.
6. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jawtorizzaw membri tal-korp ta' ġestjoni biex ikollhom kariga addizzjonali ta' direttur mhux eżekuttiv. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinformaw b'mod regolari lill-ABE dwar tali awtorizzazzjonijiet.
7. Il-korp ta' ġestjoni għandu jkollu għarfien, ħiliet u esperjenza kollettivi adegwati biex ikun jista’ jifhem l-attivitajiet tal-istituzzjoni, inklużi r-riskji ewlenin.
8. Kull membru tal-korp ta' ġestjoni għandu jaġixxi b’onestà, integrità u indipendenza fil-ħsieb biex jivvaluta u jikkontesta b’mod effikaċi d-deċiżjonijiet tal-amministrazzjoni għolja fejn meħtieġ u biex jissorvelja u jwettaq monitoraġġ effikaċi fuq it-teħid ta' deċizjonijiet ta' ġestjoni.
9. L-Istituzzjonijiet għandhom jiddedikaw riżorsi umani u finanzjarji adegwati għat-trawwim u t-taħriġ tal-membri tal-korp ta' ġestjoni.
10. L-Istati Membri jew l-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu li l-istituzzjonijiet u l-kumitati ta' nominazzjoni rispettivi tagħhom jużaw persuni b'sett wiesa' ta' kwalitajiet u kompetenzi fir-reklutaġġ ta' membri għall-korp ta' ġestjoni u għal dak l-għan jistabbilixxu politika li tippromwovi d-diversità fi ħdan il-korp ta' ġestjoni.
11. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiġbru l-informazzjoni żvelata f'konformità mal-Artikolu 435(2)(c) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u għandhom jagħmlu użu minnha biex jivvalutaw b'mod komparattiv il-prattiki ta' diversità. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jipprovdu dik l-informazzjoni lill-ABE. L-ABE għandha tuża dik l-informazzjoni għall-valutazzjoni komparattiva tal-prattika ta' diversità fil-livell tal-Unjoni.
12. L-ABE għandha toħroġ linji gwida dwar dan li ġej:
(a)
il-kunċett ta’ impenn suffiċjenti tal-ħin iddedikat ta’ membru tal-korp ta' ġestjoni biex iwettaq il-funzjonijiet tiegħu, b'rabta maċ-ċirkostanzi individwali u n-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet fl-istituzzjoni;
(b)
il-kunċett ta' għarfien, ħiliet u esperjenza kollettivi adegwati tal-korp ta' ġestjoni kif imsemmi fil-paragrafu 7;
(c)
il-kunċett ta' onestà, integrità u indipendenza tal-ħsieb ta' membru tal-korp ta' ġestjoni kif imsemmi fil-paragrafu 8;
(d)
il-kunċett ta' riżorsi umani u finanzjarji adegwati ddedikati għat-trawwim u t-taħriġ tal-membri tal-korp ta' ġestjoni kif imsemmi fil-paragrafu 9;
(e)
il-kunċett ta' diversità li għandha titqies fl-għażla tal-membri tal-korp ta' ġestjoni kif imsemmi fil-paragrafu 10.
L-ABE għandha toħroġ dawk il-linji gwida sal-31 ta’ Diċembru 2015.
13. Dan l-Artikolu għandu jkun mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet dwar ir-rappreżentanza tal-impjegati fil-korp ta' ġestjoni kif previst mil-liġi nazzjonali.
Artikolu 92
Politiki ta’ rimunerazzjoni
1. L-applikazzjoni tal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu u tal-Artikoli 93, 94 u 95 għandha tkun żgurata mill-awtoritajiet kompetenti għall-istituzzjonijiet fil-livell ta’ grupp, kumpannija prinċipali u kumpannija sussidjarja, inklużi dawk stabbiliti fiċ-ċentri finanzjarji offshore.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li, meta jistabbilixxu u japplikaw il-politiki ta’ rimunerazzjoni totali, li jinkludu s-salarji u l-benefiċċji ta’ pensjoni diskrezzjonali, għall-kategoriji tal-persunal inkluż l-amministrazzjoni għolja, dawk li jieħdu r-riskju, il-persunal involut fil-funzjonijiet ta’ kontroll u kwalunkwe impjegat li jirċievi rimunerazzjoni totali li jpoġġihom fl-istess kategorija ta’ rimunerazzjoni bħall-amministrazzjoni għolja u dawk li jieħdu r-riskju, li l-attivitajiet professjonali tagħhom għandhom impatt materjali fuq il-profil tar-riskju tagħhom, l-istituzzjonijiet jikkonformaw mal-prinċipji li ġejjin b’mod u sa fejn ikun xieraq għad-daqs, l-organizzazzjoni interna u n-natura, l-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom:
(a)
il-politika ta’ rimunerazzjoni tkun konsistenti ma’ ġestjoni ta' riskji soda u effikaċi u tippromwoviha u ma tinkoraġġixxix it-teħid ta’ riskji li jaqbeż il-livell ta’ riskju tollerat tal-istituzzjoni;
(b)
il-politika tar-rimunerazzjoni tkun konformi mal-istrateġija tan-negozju, l-objettivi, il-valuri u l-interessi fit-tul tal-istituzzjoni, u tinkorpora miżuri biex ikunu evitati kunflitti ta’ interess;
(c)
il-korp ta' ġestjoni ta' istituzzjoni fil-funzjoni superviżorja tiegħu jadotta u perjodikament jirrieżamina l-prinċipji ġenerali tal-politika ta’ rimunerazzjoni u jkun responsabbli għas-sorveljanza tal-implimentazzjoni tagħha;
(d)
l-implimentazzjoni tal-politika ta’ rimunerazzjoni tkun, tal-inqas kull sena, soġġetta għal rieżami intern ċentrali u indipendenti rigward il-konformità mal-politiki u l-proċeduri għar-rimunerazzjoni adottati mill-korp ta' ġestjoni fil-funzjoni superviżorja tiegħu;
(e)
il-persunal involut fil-funzjonijiet ta’ kontroll ikun indipendenti mill-unitajiet tan-negozju li jissorveljaw, ikollu awtorità xierqa, u jkun irrimunerat skont il-kisba tal-objettivi marbuta mal-funzjonijiet tiegħu, indipendentement mill-prestazzjoni tal-oqsma tan-negozju li jikkontrolla;
(f)
ir-rimunerazzjoni tal-uffiċjali għolja fil-funzjonijiet tal-ġestjoni tar-riskji u l-konformità tkun issorveljata direttament mill-kumitat għar-rimunerazzjoni msemmi fl-Artikolu 95 jew, jekk tali kumitat ma jkunx ġie stabbilit, mill-korp ta' ġestjoni fil-funzjoni superviżorja tiegħu;
(g)
il-politika ta' rimunerazzjoni, b'kont meħud tal-kriterji nazzjonali dwar l-iffissar tal-pagi, tagħmel distinzjoni ċara bejn kriterji għall-iffissar ta':
(i)
rimunerazzjoni bażika fissa, li għandha tirrifletti primarjament l-esperjenza professjonali rilevanti u r-responsabilità fl-organizzazzjoni kif stipulat fid-deskrizzjoni tal-impjieg tal-impjegat bħala parti mit-termini tal-impjieg; u
(ii)
rimunerazzjoni varjabbli li għandha tirrifletti prestazzjoni sostenibbli u aġġustata għar-riskju kif ukoll prestazzjoni ikbar minn dik mitluba biex wieħed jissodisfa d-deskrizzjoni tal-impjieg tal-impjegat bħala parti mit-termini tal-impjieg.
Artikolu 93
Istituzzjonijiet li jibbenefikaw minn intervent tal-gvern
Fil-każ tal-istituzzjonijiet li jibbenefikaw minn intervent eċċezzjonali tal-gvern, il-prinċipji li ġejjin għandhom japplikaw flimkien ma’ dawk stipulati fl-Artikolu 92(2):
(a)
rimunerazzjoni varjabbli tkun strettament limitata bħala persentaġġ tad-dħul nett meta din ma tkunx konsistenti maż-żamma ta’ bażi kapitali soda u l-ħruġ f’waqtu mill-appoġġ tal-gvern;
(b)
l-awtoritjajiet kompetenti rilevanti jirrikjedu li l-istituzzjonijiet jirristrutturaw ir-rimunerazzjoni b’mod allinjat mal-ġestjoni tar-riskji sod u t-tkabbir fuq terminu twil, inkluż, meta jkun xieraq, l-istabbiliment ta’ limiti għar-rimunerazzjoni tal-membri tal-korp ta' ġestjoni tal-istituzzjoni;
(c)
l-ebda rimunerazzjoni varjabbli ma titħallas lill-membri tal-korp ta' ġestjoni tal-istituzzjoni sakemm ma tkunx iġġustifikata.
Artikolu 94
Elementi varjabbli tar-rimunerazzjoni
1. Għall-elementi varjabbli tar-rimunerazzjoni, il-prinċipji li ġejjin għandhom japplikaw flimkien ma’, u bl-istess kondizzjonijiet bħal dawk stipulati fl-Artikolu 92(2):
(a)
meta r-rimunerazzjoni tkun irrelatata mal-prestazzjoni, l-ammont totali tar-rimunerazzjoni jkun ibbażat fuq kombinazzjoni tal-valutazzjoni tal-prestazzjoni tal-individwu u tal-unità tan-negozju kkonċernata u tar-riżultati ġenerali tal-istituzzjoni u meta ssir il-valutazzjoni tal-prestazzjoni individwali, għandhom jitqiesu kriterji finanzjarji u mhux finanzjarji;
(b)
il-valutazzjoni tal-prestazzjoni tkun stabbilita f’qafas pluriennali sabiex ikun żgurat li l-proċess ta' evalwazzjoni jkun ibbażat fuq prestazzjoni aktar fit-tul u li l-ħlas reali tal-komponenti tar-rimunerazzjoni bbażati fuq il-prestazzjoni jkun mifrux fuq perijodu li jqis iċ-ċiklu ekonomiku sottostanti tal-istituzzjoni ta' kreditu u r-riskji tan-negozju tagħha;
(c)
ir-rimunerazzjoni varjabbli totali ma tillimitax il-kapaċità tal-istituzzjoni li ssaħħaħ il-bażi kapitali tagħha;
(d)
ir-rimunerazzjoni varjabbli ggarantita mhix konsistenti mal-ġestjoni tajba tar-riskju jew mal-prinċipju ta' ħlas għal prestazzjoni u m'għandhiex tkun parti mill-pjanijiet ta' rimunerazzjoni prospettivi;
(e)
rimunerazzjoni varjabbli ggarantita tkun eċċezzjonali, isseħħ biss meta jiġi impjegat persunal ġdid u fejn l-istituzzjoni jkollha bażi ta' kapital tajba u b'saħħitha u tkun limitata għall-ewwel sena tal-impjieg;
(f)
il-komponenti fissi u varjabbli tar-rimunerazzjoni totali huma bbilanċjati b'mod adatt u l-komponent fiss jirrapreżenta proporzjon għoli biżżejjed tar-rimunerazzjoni totali biex tkun tista’ titħaddem politika kompletament flessibbli, fuq komponenti varjabbli tar-rimunerazzjoni, inkluża l-possibbiltà li ma jitħallas l-ebda komponent varjabbli tar-rimunerazzjoni;
(g)
l-istituzzjonijiet għandhom jistabbilixxu l-proporzjonijiet xierqa bejn il-komponent fiss u l-komponent varjabbli tar-rimunerazzjoni totali, fejn għandhom japplikaw il-prinċipji li ġejjin:
(i)
Il-komponent varjabbli m'għandux jaqbeż il-100 % tal-komponent fiss tar-rimunerazzjoni totali għal kull individwu. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu perċentwali massimu aktar baxx;
(ii)
L-Istati Membri jistgħu jħallu lill-azzjonisti jew lis-sidien jew membri tal-istituzzjoni japprovaw livell massimu ogħla tal-proporzjon bejn il-komponent fiss u dak varjabbli tar-rimunerazzjoni sakemm il-livell ġenerali tal-komponent varjabbli ma jaqbiżx il-200 % tal-komponent fiss tar-rimunerazzjoni totali għal kull individwu. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu perċentwali massimu aktar baxx.
Kwalunkwe approvazzjoni ta' proporzjon ogħla skont l-ewwel subparagrafu ta' dan il-punt, għandha titwettaq f'konformità mal-proċedura li ġejja:
-
l-azzjonisti jew is-sidien jew il-membri tal-istituzzjoni għandhom jaġixxu fuq rakkomandazzjoni dettaljata mill-istituzzjoni, u jagħtu r-raġunijiet għal u l-ambitu ta' approvazzjoni mitluba, inkluż l-għadd ta' persunal affettwat, il-funzjonijiet tagħhom kif ukoll l-impatt mistenni fuq ir-rekwiżit biex tinżamm bażi ta' kapital soda;
-
l-azzjonisti jew sidien jew membri tal-istituzzjoni għandhom jaġixxu b'maġġoranza ta' mill-inqas 66 % sakemm mill-inqas 50 % tal-ishma jew tad-drittijiet ta' sjieda ekwivalenti jkunu rappreżentati jew, jekk ma jsirx hekk, huma għandhom jaġixxu b'maġġoranza ta' 75 % tad-drittijiet tas-sjieda rappreżentati;
-
l-istituzzjoni għandha tinnotifika lill-azzjonisti jew lis-sidien jew lill-membri tal-istituzzjoni, filwaqt li tagħti perijodu ta' notifika raġonevoli minn qabel, li ser tintalab approvazzjoni skont l-ewwel subparagrafu ta' dan il-punt;
-
l-istituzzjoni, għandha tinforma mingħajr dewmien lill-awtorità kompetenti dwar ir-rakkomandazzjoni lill-azzjonisti jew lis-sidien jew lill-membri tagħha, inkluż il-proporzjon massimu ogħla propost u r-raġunijiet għal dan, u għandha, tkun kapaċi turi lill-awtorità kompetenti li l-proporzjon ogħla propost jaqbel mal-obbligi tal-istituzzjoni skont din id-Direttiva u skont ir-Regolament (UE) Nru 575/2013 wara li kkunsidrat b'mod partikolari l-obbligi ta' fondi proprji tal-istituzzjoni;
-
l-istituzzjoni għandha, mingħajr dewmien, tinforma lill-awtorità kompetenti dwar id-deċiżjonijiet meħuda mill-azzjonisti jew sidien membri tagħha, inkluż kwalunkwe proporzjon massimu ogħla skont l-ewwel subparagrafu ta' dan il-punt, u l-awtoritajiet kompetenti għandhom jużaw l-informazzjoni li taslilhom biex jivvalutaw b'mod komparattiv il-prattiki tal-istituzzjonijiet f'dak ir-rigward. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu dik l-informazzjoni lill-ABE, li għandha tippubblikaha fuq bażi aggregata skont l-Istat Membru domiċiljari f’format ta’ rappurtar komuni. L-ABE tista’ wkoll tfassal linji gwida biex tiffaċilita l-implimentazzjoni ta’ dan l-inċiż u tiżgura l-konsistenza tal-informazzjoni miġbura.
-
il-persunal li huwa kkonċernat direttament mil-livelli massimi ogħla ta' rimunerazzjoni varjabbli msemmija f'dan il-punt m'għandhiex, fejn applikabbli, tingħata permess teżerċita, direttament jew indirettament, kwalunkwe dritt tal-vot li huma jista' jkollhom bħala azzjonisti jew sidien jew membri tal-istituzzjoni.
(iii)
L-Istati Membri jistgħu jħallu lill-istituzzjonijiet japplikaw ir-rata ta' skont imsemmija fit-tieni subparagrafu ta' dan il-punt għal massimu ta' 25 % tar-rimunerazzjoni varjabbli totali sakemm titħallas fi strumenti li huma differiti għal perijodu ta' mhux inqas minn ħames snin. L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu perċentwali massimu aktar baxx.
L-ABE għandha tħejji u tippubblika, sal-31 ta' Maruz 2014, linji gwida dwar ir-rata ta' skont nozzjonali applikabbli b'kont meħud tal-fatturi rilevanti kollha inkluż ir-rata tal-inflazzjoni u r-riskju, li jinkludi t-tul ta' differiment. Il-linji gwida tal-ABE dwar ir-rata ta' skont għandha tqis speċifikament kif tagħti inċentiv għall-użu ta' strumenti li huma differiti għal perijodu ta' mhux inqas minn ħames snin.
(h)
il-pagamenti relatati mat-terminazzjoni bikrija ta’ kuntratt jirriflettu l-prestazzjoni miksuba matul iż-żmien u ma jingħatawx falliment jew kondotta ħażina;
(i)
pakketti ta' rimunerazzjoni relatati mal-kumpens jew l-akkwiżizzjoni minn kuntratti f'impjieg preċedenti għandu jallinja mal-interessi fit-tul tal-istituzzjoni inkluż retenzjoni, differiment, prestazzjoni u arranġamenti ta' restituzzjoni (claw back).
(j)
il-kalkolu tal-prestazzjoni użat fil-kalkolu tal-komponenti varjabbli tar-rimunerazzjoni jew aggregazzjonijiet ta’ komponenti varjabbli tar-rimunerazzjoni jinkludi l-aġġustament għat-tipi kollha ta’ riskji attwali u futuri u jqis l-ispejjeż tal-kapital u l-likwidità meħtieġa;
(k)
l-allokazzjoni tal-komponenti varjabbli tar-rimunerazzjoni fi ħdan l-istituzzjoni għandha tqis ukoll it-tipi kollha ta’ riskji attwali u futuri;
(l)
porzjon sostanzjali, u fi kwalunkwe każ mill-inqas 50 %, ta’ kwalunkwe rimunerazzjoni varjabbli għandha tikkonsisti f’bilanċ ta' dan li ġej:
(i)
ishma jew interessi ta’ sjieda ekwivalenti, soġġetti għall-istruttura ġuridika tal-istituzzjoni kkonċernata jew strumenti marbuta ma’ ishma jew strumenti ekwivalenti mhux fi flus, fil-każ ta’ istituzzjoni ta' kreditu mhux kwotata;
(ii)
fejn ikun possibbli, strumenti oħra fis-sens tal-Artikolu 52 jew 63 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jew strumenti oħra li jistgħu jiġu konvertiti kompletament għall-istrumenti tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni jew jinkitbu, li f'kull każ jirriflettu adegwatament il-kwalità tal-kreditu tal-istituzzjoni bħala negozju avvjat u huma adatti biex jintużaw għall-finijiet ta' rimunerazzjoni varjabbli.
L-istrumenti msemmija f’dan il-punt għandhom ikunu soġġetti għal politika ta’ retenzjoni xierqa mfassla b'mod li l-inċentivi jkunu allinjati mal-interessi aktar fit-tul tal-istituzzjoni. L-Istati Membri jew l-awtoritajiet kompetenti tagħhom jistgħu jpoġġu restrizzjonijiet fuq it-tipi u d-disinji ta’ dawk l-istrumenti jew jipprojbixxu ċerti strumenti, kif ikun xieraq. Dan il-punt għandu jkun applikat kemm għall-porzjon tal-komponent varjabbli tar-rimunerazzjoni differit skont il-punt (m) u l-porzjon tal-komponent varjabbli tar-rimunerazzjoni mhux differit;
(m)
porzjon sostanzjali, u fi kwalunkwe każ mill-inqas 40 % tal-komponent varjabbli tar-rimunerazzjoni jkun iddifferit matul perijodu ta’ mhux inqas minn tliet snin sa ħames snin u jkun allinjat b’mod korrett man-natura tan-negozju, ir-riskji tiegħu u l-attivitajiet tal-membru tal-persunal inkwistjoni.
Ir-rimunerazzjoni li għandha titħallas skont l-arranġamenti ta’ differiment m'għandhiex tvesti aktar malajr minn waħda fuq bażi pro-rata. Fil-każ ta’ komponent varjabbli tar-rimunerazzjoni ta’ ammont partikolarment għoli, tal-inqas 60 % tal-ammont għandu jiġi ddifferit. It-tul tal-perijodu tad-differiment għandu jkun stabbilit skont iċ-ċiklu ekonomiku, in-natura tan-negozju, ir-riskji tiegħu u l-attivitajiet tal-membru tal-persunal inkwistjoni;
(n)
ir-rimunerazzjoni varjabbli, inkluż il-porzjon iddifferit, titħallas jew tvesti biss jekk tkun sostenibbli skont is-sitwazzjoni finanzjarja tal-istituzzjoni fl-intier tagħha, u tkun iġġustifikata abbażi tal-prestazzjoni tal-istituzzjoni, l-unità tan-negozju u l-individwu kkonċernat.
Mingħajr preġudizzju għall-prinċipji ġenerali tal-liġijiet nazzjonali dwar il-kuntratti u dwar l-impjiegi, ir-rimunerazzjoni varjabbli totali għandha ġeneralment tiċċekken konsiderevolment meta sseħħ prestazzjoni finanzjarja mdgħajfa jew negattiva tal-istituzzjoni, b’kont meħud kemm tar-rimunerazzjoni attwali kif ukoll tat-tnaqqis fil-pagamenti ta’ ammonti li jkunu ddaħħlu preċedentement, inklużi minħabba arranġamenti ta’ malus jew clawback.
Sa 100 % tar-rimunerazzjoni varjabbli totali għandha tkun soġġetta għal arranġamenti ta' malus jew clawback. L-istituzzjonijiet għandhom jiffissaw kriterji speċifiċi għall-applikazzjoni tal-malus u l-clawback. Tali kriterji għandhom b'mod partikolari jkopru sitwazzjonijiet fejn il-membru tal-persunal:
(i)
ipparteċipa fi jew kien responsabbli għal imġiba li rriżultat f'telf sinifikanti għall-istituzzjoni;
(ii)
naqas li jissodisfa standards xierqa ta' idoneità u proprjetà;
(o)
il-politika dwar il-pensjonijiet tkun konformi mal-istrateġija tan-negozju, l-objettivi, il-valuri u l-interessi fit-tul tal- istituzzjoni.
Jekk l-impjegat jitlaq mill-istituzzjoni qabel ma jirtira, il-benefiċċji diskrezzjonali tal-pensjoni għandhom jinżammu mill-istituzzjoni għal perijodu ta’ ħames snin fil-forma ta’ strumenti msemmija fil-punt (l). Fejn impjegat li jilħaq l-età tal-irtirar, il-benefiċċji diskrezzjonali tal-pensjoni għandhom jitħallsu lill-impjegat fil-forma ta’ strumenti msemmija fil-punt (l) soġġetti għal perijodu ta’ retenzjoni ta’ ħames snin;
(p)
il-membri tal-persunal jkunu meħtieġa jimpenjaw ruħhom li ma jużawx strateġiji personali ta' kopertura jew assigurazzjoni relatata mar-rimunerazzjoni u mar-responsabbiltà biex jimminaw l-effetti tal-allinjament tar-riskju integrati fl-arranġamenti tar-rimunerazzjoni tagħhom;
(q)
ir-rimunerazzjoni varjabbli ma titħallasx b'mezzi jew metodi li jiffaċilitaw in-nuqqas ta' konformità ma’ din id-Direttiva jew ir-Regolament (UE) Nru 575/2013.
2. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi regolatorji fir-rigward tal-ispeċifikazzjoni tal-klassijiet ta' strumenti li jissodisfaw il-kondizzjonijiet stipulati fil-punt (l)(ii) tal-paragrafu 1 u fir-rigward tal-kriterji kwalitattivi u l-kriterji kwantitattivi xierqa biex jiġu identifikati kategoriji ta' persunal li l-attivitajiet professjonali tagħhom għandhom impatt materjali fuq il-profil tar-riskju tal-istituzzjoni kif imsemmi fl-Artikolu 92(2).
L-ABE għandha tippreżenta dak l-abbozz ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta' Marzu 2014.
Il-Kummissjoni hi ddelegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 95
Kumitat għar-Rimunerazzjoni
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-istituzzjonijiet li jkunu sinifikanti fid-daqs u l-organizzazzjoni interna tagħhom u n-natura, l-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom jistabbilixxu kumitat għar-rimunerazzjoni. Il-kumitat għar-rimunerazzjoni għandu jkun ikkostitwit b’tali mod li jkun jista’ jeżerċita ġudizzju kompetenti u indipendenti dwar il-politiki u l-prattiki tar-rimunerazzjoni u l-inċentivi maħluqa għall-ġestjoni tar-riskji, il-kapital u l-likwidità.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-kumitat għar-rimunerazzjoni jkun responsabbli għat-tħejjija ta’ deċiżjonijiet rigward ir-rimunerazzjoni, inklużi dawk li jkollhom implikazzjonijiet għar-riskji u l-ġestjoni tar-riskji tal-istituzzjoni kkonċernata u li jridu jittieħdu mill-korp ta' ġestjoni. Il-President u l-membri tal-kumitat għar-rimunerazzjoni għandhom ikunu membri tal-korp ta' ġestjoni li ma jwettqu l-ebda funzjoni eżekuttiva fl-istituzzjoni kkonċernata. Jekk il-liġi nazzjonali tipprevedi rappreżentanza tal-impjegati fil-korp ta' ġestjoni, il-kumitat għar-rimunerazzjoni għandu jinkludi rappreżentant wieħed jew aktar tal-impjegati. Meta jkun qed iħejji deċiżjonijiet bħal dawn, il-kumitat għar-rimunerazzjoni għandu jqis l-interessi fit-tul tal-azzjonisti, l-investituri u partijiet interessati oħra fl-istituzzjoni u l-interess pubbliku.
Artikolu 96
Sit elettroniku dwar il-governanza korporattiva u r-rimunerazzjoni
L-istituzzjonijiet li jkollhom sit web għandhom jispjegaw hemmhekk kif huma jikkonformaw mar-rekwiżiti tal-Artikoli 88 sa 95.
Taqsima III
Rieżami superviżorju u proċess ta’ evalwazzjoni
Artikolu 97
Rieżami superviżorju u evalwazzjoni
1. B'kont meħud tal-kriterji tekniċi stipulati fl-Artikolu 98, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrieżaminaw l-arranġamenti, l-istrateġiji, il-proċessi u l-mekkaniżmi implimentati mill-istituzzjonijiet biex jikkonformaw ma’ din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013 u jevalwaw:
(a)
ir-riskji li l-istituzzjonijiet ikunu jew jistgħu jkunu esposti għalihom;
(b)
ir-riskji li tikkawża l-istituzzjoni għas-sistema finanzjarja b'kont meħud tal-identifikazzjoni u l-kalkolu tar-riskju sistemiku skont l-Artikolu 23 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, jew ir-rakkomandazzjonijiet tal-BERS, fejn adatt; u
(c)
ir-riskji skoperti mill-ittestjar għal stress b'kont meħud tan-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet ta' istituzzjoni.
2. L-ambitu tar-rieżami u l-evalwazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikopru r-rekwiżiti kollha ta’ din id-Direttiva u tar-Regolament (UE) Nru 575/2013
3. Abbażi tar-rieżami u l-evalwazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddeterminaw jekk l-arranġamenti, l-istrateġiji, il-proċessi u l-mekkaniżmi implimentati mill-istituzzjonijiet u l-fondi proprji u l-likwidità miżmuma minnhom jiżgurawx ġestjoni u kopertura tajbin tar-riskji tagħhom.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jistabbilixxu l-frekwenza u l-intensità tar-rieżami u l-evalwazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 fir-rigward tad-daqs, l-importanza sistemika, in-natura, l-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjoni kkonċernata u jqisu l-prinċipju tal-proporzjonalità. Ir-rieżami u l-evalwazzjoni għandhom ikunu aġġornati mill-inqas fuq bażi annwali għall-istituzzjonijiet koperti mill-programm ta' eżami superviżorju msemmi fl-Artikolu 99(2).
5. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li fejn rieżami juri li istituzzjoni tista' toħloq riskju sistemiku skont l-Artikolu 23 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 l-awtoritajiet kompetenti jinformaw lill-ABE mingħajr dewmien bir-riżultati tar-rieżami.
Artikolu 98
Kriterji tekniċi għar-rieżami u l-evalwazzjoni superviżorji
1. Minbarra r-riskji tal-kreditu, tas-swieq u operattivi, ir-rieżami u l-evalwazzjoni mwettqa mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 97 għandhom jinkludu tal-inqas:
(a)
ir-riżultati tal-ittestjar għal stress mwettaq f'konformità mal-Artikolu 177 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 mill-istituzzjonijiet li japplikaw approċċ ibbażat fuq klassifikazzjonijiet interni;
(b)
l-iskopertura għar-riskju ta’ konċentrazzjoni u l-ġestjoni tiegħu mill-istituzzjonijiet, inklużi l-konformità tagħhom mar-rekwiżiti stipulati fil-Parti Erbgħa tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u l-Artikolu 81 ta’ din id-Direttiva;
(c)
is-sodezza, l-idoneità u l-mod tal-applikazzjoni tal-politiki u l-proċeduri implimentati mill-istituzzjonijiet għall-ġestjoni tar-riskju residwu assoċjat mal-użu ta’ tekniki ta’ mitigazzjoni tar-riskju tal-kreditu rikonoxxuti;
(d)
il-grad sa fejn il-fondi proprji miżmuma minn istituzzjoni fir-rigward tal-assi li tkun iggarantixxiet b'assi eżistenti jkunu adegwati meta titqies is-sustanza ekonomika tat-transazzjoni, inkluż il-grad tat-trasferiment tar-riskju miksub;
(e)
l-iskopertura għar-riskju tal-likwidità, il-kalkolu u l-ġestjoni tiegħu mill-istituzzjonijiet, inkluż l-iżvilupp ta’ analiżijiet ta’ xenarji alternattivi, l-ġestjoni tal-mitiganti tar-riskju (b’mod partikolari l-livell, il-kompożizzjoni u l-kwalità tar-riżervi ta' likwidità) u l-pjani ta’ kontinġenza effikaċi;
(f)
l-impatt tal-effetti tad-diversifikazzjoni u kif tali effetti jiġu kkunsidrati fis-sistema tal-kalkolu tar-riskju;
(g)
ir-riżultati tal-ittestjar għal stress mwettaq mill-istituzzjonijiet permezz ta’ mudell intern għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju tas-suq skont il-Kapitolu 5 tal-Parti Tlieta, Titolu IV tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
(h)
iż-żona ġeografika tal-iskoperturi tal-istituzzjonijiet;
(i)
il-mudell tan-negozju tal-istituzzjoni;
(j)
il-valutazzjoni tar-riskju sistemiku, f'konformità mal-kriterji stipulati fl-Artikolu 97.
2. Għall-finijiet tal-punt (e) tal-paragrafu 1, l-awtoritajiet kompetenti għandhom iwettqu regolarment valutazzjoni komprensiva tal-ġestjoni kumplessiva tar-riskju tal-likwidità mill-istituzzjonijiet u jippromwovu l-iżvilupp ta’ metodoloġiji interni validi. Waqt li jwettqu dawn ir-rieżamijiet, l-awtoritajiet kompetenti għandhom iqisu ir-rwol tal-istituzzjonijiet fis-swieq finanzjarji. L-awtoritajiet kompetenti fi Stat Membru wieħed għandhom iqisu kif xieraq l-impatt potenzjali tad-deċiżjonijiet tagħhom fuq l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Istati Membri l-oħra kollha kkonċernati.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jissorveljaw jekk istituzzjoni tkunx ipprovdiet appoġġ impliċitu għal titolizzazzjoni. Jekk istituzzjoni tinstab li pprovdiet appoġġ impliċitu f’aktar minn okkażjoni waħda, l-awtorità kompetenti għandha tieħu l-miżuri xierqa li jirriflettu aspettattiva akbar li tkun ser tipprovdi appoġġ fil-futur għall-assigurazzjoni tagħha b'assi eżistenti u b’hekk ma tiksibx trasferiment sinifikanti tar-riskju.
4. Għall-finijiet tad-determinazzjoni li trid issir skont l-Artikolu 97(3) ta’ din id-Direttiva, l-awtoritajiet kompetenti għandhom iqisu jekk l-aġġustamenti tal-valutazzjoni magħmula għal pożizzjonijiet jew portafolli fil-protafoll ta’ negozjar, kif stabbilit fl-Artikolu 105 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, jippermettux lill-istituzzjoni tbiegħ jew tkopri l-pożizzjonijiet tagħha fi żmien qasir mingħajr ma tagħmel telf materjali skont kondizzjonijiet normali tas-suq.
5. Ir-rieżami u l-evalwazzjoni mwettqa mill-awtoritajiet kompetenti għandhom jinkludu l-iskopertura tal-istituzzjonijiet għar-riskju ta' ċaqliq fir-rata tal-imgħax li joriġina minn attivitajiet mhux ta’ negozjar. Huma meħtieġa miżuri tal-inqas fil-każ tal-istituzzjonijiet li l-valur ekonomiku tagħhom jonqos b’aktar minn 20 % tal-fondi proprji tagħhom bħala riżultat ta’ bidla f’daqqa u mhux mistennija fir-rati tal-imgħax ta' 200 punt bażi jew tali bidla kif definit fil-linji gwida tal-ABE.
6. Ir-rieżami u l-evalwazzjoni mwettqa mill-awtoritajiet kompetenti għandhom jinkludu l-iskoperturi tal-istituzzjonijiet għar-riskju ta’ lieva finanzjarja eċċessiva kif rifless mill-indikaturi tal-lieva finanzjarja eċċessiva, inkluż il-proporzjon tal-lieva finanzjarja iddeterminat skont l-Artikolu 429 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. Meta jiddeterminaw l-adegwatezza tal-proporzjon tal-lieva finanzjarja tal-istituzzjonijiet u tal-arranġamenti, l-istrateġiji, il-proċessi u l-mekkaniżmi implimentati mill-istituzzjonijiet għall-ġestjoni tar-riskji ta’ lieva finanzjarja eċċessiva, l-awtoritajiet kompetenti għandhom iqisu l-mudell tan-negozju ta’ dawk l-istituzzjonijiet.
7. Ir-rieżami u l-evalwazzjoni mwettqa mill-awtoritajiet kompetenti għandhom jinkludu l-arranġamenti ta' governanza tal-istituzzjonijiet, il-kultura u l-valuri korporattivi tagħhom u l-kapaċità tal-membri tal-korp ta' ġestjoni li jwettqu dmirijiethom. Fit-twettiq ta’ dan ir-rieżami u tal-evalwazzjoni, l-awtoritajiet kompetenti għandhom, mill-inqas, ikollhom aċċess għall-aġendi u d-dokumenti akkumpanjanti tal-laqgħat tal-korp ta' ġestjoni u l-kumitati tiegħu, u r-riżultati tal-evalwazzjoni interna jew esterna rigward il-prestazzjoni tal-korp ta' ġestjoni.
Artikolu 99
Programm ta’ eżami superviżorju
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom, mill-inqas kull sena, jadottaw programm ta’ eżami superviżorju għall-istituzzjonijiet li huma jissorveljaw. Tali programm għandu jqis il-proċess ta' rieżami u l-evalwazzjoni superviżorji skont l-Artikolu 97. Dan għandu jkun fih li ġej:
(a)
indikazzjoni ta' kif l-awtoritajiet kompetenti biħsiebhom iwettqu l-kompiti tagħhom u jallokaw ir-riżorsi tagħhom;
(b)
identifikazzjoni ta’ liema istituzzjonijiet ikunu maħsuba li jkunu soġġetti għal superviżjoni msaħħa u l-miżuri meħuda għal tali superviżjoni kif stipulat fil-paragrafu 3;
(c)
pjan għal ispezzjonijiet fil-bini użat mill-istituzzjoni, inklużi l-fergħat u l-livelli sussidjarji tagħha stabbiliti fi Stati Membri oħra skont l-Artikoli 52, 119 u 122.
2. Il-programmi ta’ eżami superviżorju għandhom jinkludu l-istituzzjonijiet li ġejjin:
(a)
i-istituzzjonijiet li fir-rigward tagħhom ir-riżultati tal-ittestjar għal stress msemmi fil-punti (a) u (g) tal-Artikolu 98(1) u l-Artikolu 100, jew l-eżitu tal-proċess ta' rieżami u l-evalwazzjoni superviżorji skont l-Artikolu 97, jindikaw riskji sinifikanti għas-sodezza finanzjarja kontinwa tagħhom jew jindikaw ksur tad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jittrasponu din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(b)
istituzzjonijiet li joħolqu riskju sistemiku għas-sistema finanzjarja;
(c)
kwalunkwe istituzzjoni oħra li fir-rigward tagħha l-awtoritajiet kompetenti jqisu li dan ikun meħtieġ.
3. Fejn jitqies xieraq skont l-Artikolu 97, il-miżuri li ġejjin għandhom jittieħdu, b'mod partikolari, fejn ikun meħtieġ:
(a)
żieda fin-numru jew il-frekwenza ta’ ispezzjonijiet fuq il-post tal-istituzzjoni;
(b)
preżenza permanenti tal-awtorità kompetenti fl-istituzzjoni;
(c)
rappurtar addizzjonali jew aktar frekwenti mill-istituzzjoni;
(d)
rieżami addizzjonali jew aktar frekwenti tal-pjani operattivi, strateġiċi jew tan-negozju tal-istituzzjoni;
(e)
eżamijiet tematiċi ta' monitoraġġ ta' riskji speċifiċi li x'aktarx li jkunu ser jimmaterjalizzaw.
4. L-adozzjoni ta' programm ta' eżami superviżorju mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari m'għandhiex timpedixxi lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti milli jwettqu, każ b'każ, kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post tal-attivitajiet imwettqin minn fergħat ta' istituzzjonijiet fit-territorju tagħhom f'konformità mal-Artikolu 52(3).
Artikolu 100
Testijiet tal-istress superviżorji
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom iwettqu, kif adatt iżda tal-inqas kull sena, testijiet superviżorji tal-istress fuq l-istituzzjonijiet taħt is-superviżjoni tagħhom, biex jiffaċilitaw il-proċess ta’ rieżami u evalwazzjoni skont l-Artikolu 97.
2. L-ABE għandha toħroġ linji gwida skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 biex tiżgura li jintużaw metodoloġiji komuni mill-awtoritajiet kompetenti meta jwettqu testijiet superviżorji tal-istress ta' kull sena.
Artikolu 101
Rieżami kontinwu tal-permess biex jintużaw approċċi interni
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrieżaminaw fuq bażi regolari, u tal-inqas kull tliet snin, il-konformità tal-istituzzjonijiet mar-rekwiżiti dwar approċċi li jeħtieġu l-permess mill-awtoritajiet kompetenti qabel ma jużaw tali approċċi għall-kalkolu tar-rekwiżiti tal-fondi proprji skont il-Parti Tlieta tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. Huma għandhom iqisu b’mod partikolari l-bidliet fin-negozju ta' istituzzjoni u l-implimentazzjoni ta’ dawk l-approċċi għal prodotti ġodda. Fejn jiġu identifikati nuqqasijiet materjali fil-kopertura tar-riskju mill-approċċ intern tal-istituzzjoni, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li dawn jiġu rranġati jew jittieħdu passi adatti biex jittaffew il-konsegwenzi tagħhom, inkluż billi jiġu imposti fatturi ta’ multiplikazzjoni ogħla, jew jiġu imposti żidiet kapitali, jew jittieħdu miżuri adatti u effettivi oħrajn.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom, b'mod partikolari, jirrieżaminaw u jivvalutaw jekk l-istituzzjoni tużax tekniki u prattiki żviluppati sew u aġġornati għal dawk l-approċċi.
3. Jekk għal mudell intern tar-riskju tas-suq tinqabeż il-mira ħafna drabi kif imsemmi fl-Artikolu 366 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 li jindikaw li l-mudell mhuwiex jew m'għadux preċiż biżżejjed, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jirrevokaw il-permess biex jintuża l-mudell intern jew jimponu miżuri xierqa biex jiżguraw li l-mudell jittejjeb minnufih.
4. Jekk istituzzjoni tkun irċiviet permess li tapplika approċċ li jeħtieġ il-permess tal-awtoritajiet kompetenti qabel ma jintuża tali approċċ għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta’ fondi proprji skont il-Parti Tlieta tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 iżda dan ma jkunx għadu jissodisfa r-rekwiżiti biex jiġi applikat dan l-approċċ, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġ li l-istituzzjoni turi għas-sodisfazzjon tal-awtoritajiet kompetenti li l-effett tan-nuqqas ta' konformità huwa immaterjali fejn ikun applikabbli skont ir-Regolament (UE) Nru 575/2013 jew tippreżenta pjan għar-restawr mingħajr dewmien tal-konformità mar-rekwiżiti u tistabbilixxi skadenza għall-implimentazzjoni tiegħu. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu titjib f’dak il-pjan jekk ikun hemm il-probabbiltà li ma jirriżultax f’konformità sħiħa jew jekk l-iskadenza ma tkunx xierqa. Jekk l-istituzzjoni x'aktarx li ma tkunx tista’ tirrestawra l-konformità fi ħdan skadenza xierqa u - fejn applikabbli - ma tkunx uriet b'mod sodisfaċenti li l-effett tan-nuqqas ta' konformità huwa immaterjali, il-permess biex jintuża l-approċċ għandu jkun irrevokat jew limitat għal oqsma li jkunu konformi jew dawk fejn il-konformità tkun tista’ tinkiseb fi skadenza xierqa.
5. Sabiex tippromwovi s-sodezza konsistenti tal-approċċi interni fl-Unjoni, l-ABE għandha tanalizza l-approċċi interni fl-istituzzjonijiet kollha, inkluża l-konsistenza tal-implimentazzjoni tad-definizzjoni ta’ falliment u kif dawk l-istituzzjonijiet ittrattaw riskji jew skoperturi simli.
L-ABE għandha tiżvilupppa linji gwida skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, li jkun fihom punti ta' riferiment abbażi ta’ dik l-analiżi.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom iqisu dik l-analiżi u l-punti ta' riferiment għar-rieżami tal-permessi li jagħtu lill-istituzzjonijiet biex jużaw l-approċċi interni.
Taqsima IV
Miżuri u setgħat superviżorji
Artikolu 102
Miżuri superviżorji
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu lil istituzzjoni biex tieħu l-miżuri meħtieġa fi stadju bikri biex tindirizza problemi rilevanti fiċ-ċirkustanzi li ġejjin:
(a)
l-istituzzjoni ma tissodisfax ir-rekwiżiti ta’ din id-Direttiva jew tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(b)
l-awtoritajiet kompetenti jkollhom evidenza li hu probabbli li l-istituzzjoni tikser ir-rekwiżiti ta’ din id-Direttiva jew tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 fit-12-il xahar li ġejjin.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, is-setgħat tal-awtoritajiet kompetenti għandhom jinkludu dawk is-setgħat imsemmija fl-Artikolu 104.
Artikolu 103
Applikazzjoni ta’ miżuri superviżorji għal istituzzjonijiet bi profili ta' riskju simili
1. Fejn l-awtoritajiet kompetenti jiddeterminaw skont l-Artikolu 97 li l-istituzzjonijiet bi profili ta' riskju simili bħalma huma mudelli tan-negozju jew żoni ġeografiċi ta' skoperturi simili, huma jew jistgħu jkunu esposti għal riskji simili jew jirrappreżentaw riskji simili għas-sistema finanzjarja, huma jistgħu japplikaw ir-rieżami superviżorju u l-proċess ta' evalwazzjoni msemmijin fl-Artikolu 97 għal dawk l-istituzzjonijiet b'mod simili jew identiku. Għal dawk il-finijiet, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-awtoritajiet kompetenti jkollhom is-setgħat legali meħtieġa biex jimponu r-rekwiżiti skont din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013 fuq dawk l-istituzzjonijiet b'mod simili jew identiku, inkluż b'mod partikolari l-eżerċizzju tas-setgħat superviżorji taħt l-Artikoli 104, 105 u 106.
It-tipi ta' istituzzjoniji imsemmija fl-ewwel subparagrafu jistgħu, b'mod partikolari, jiġu ddeterminati skont il-kriterji msemmija fl-Artikolu 98(1)(j).
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinnotifikaw lill-ABE fejn japplikaw il-paragrafu 1. L-ABE għandha tissorvelja l-prattiki superviżorji u toħroġ linji gwida li jispeċifikaw kif riskji simili għandhom jiġu vvalutati u kif tista' tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti tal-paragrafu 1 kullimkien fl-Unjoni. Dawk il-linji gwida għandhom jiġu adottati skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 104
Setgħat superviżorji
1. Għall-finijiet tal-Artikoli 97, l-Artikolu 98(4), l-Artikolu 101(4), u l-Artikoli 102 u 103 u l-applikazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-awtoritajiet kompetenti għandu jkollhom tal-inqas is-setgħat li ġejjin:
(a)
li jeħtieġu li l-istituzzjonijiet iżommu fondi proprji li jaqbżu r-rekwiżiti stipulati fil-Kapitolu 4 ta' dan it-Titolu u fir-Regolament (UE) Nru 575/2013 relatat ma' elementi ta' riskju u riskji mhux koperti mill-Artikolu 1 ta' dak ir-Regolament;
(b)
li jeħtieġu r-rinfurzar tal-arranġamenti, il-proċessi, il-mekkaniżmi u l-istrateġiji implimentati biex ikun hemm konformità mal-Artikoli 73 sa 74;
(c)
li jeħtieġu li l-istituzzjonijiet jippreżentaw pjan biex jirkupraw il-konformità mar-rekwiżiti superviżorji skont id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013 u jistabbilixxu skadenza għall-implimentazzjoni tiegħu, inkluż għat-titjib għal dak il-pjan rigward l-ambitu u l-iskadenza;
(d)
li jeħtieġu li l-istituzzjonijiet japplikaw politika speċifika ta’ proviżjonament jew it-trattament tal-assi fir-rigward tar-rekwiżiti ta' fondi proprji;
(e)
li jirrestrinġu jew jillimitaw in-negozju, l-attivitajiet jew in-netwerk tal-istituzzjonijiet jew li jitolbu ċ-ċessjoni tal-attivitajiet li joħolqu riskji eċċessivi għas-sodezza ta’ istituzzjoni;
(f)
li jeħtieġu t-tnaqqis tar-riskju inerenti fl-attivitajiet, il-prodotti u s-sistemi tal-istituzzjonijiet;
(g)
li jeħtieġu li l-istituzzjonijiet jillimitaw ir-rimunerazzjoni varjabbli bħala persentaġġ tad-dħul nett meta ma tkunx konsistenti maż-żamma ta’ bażi kapitali soda;
(h)
li jeħtieġu li l-istituzzjonijiet jużaw il-profitti netti biex isaħħu l-fondi proprji;
(i)
li jirrestrinġu jew jipprojbixxu d-distribuzzjonijiet jew il-pagamenti tal-imgħax minn istituzzjoni lill-azzjonisti, il-membri jew id-detenturi tal-istrumenti tal-Grad 1 Addizzjonali fejn il-projbizzjoni ma tikkostituwixxix każ ta' inadempjenza mill-istituzzjoni;
(j)
li jimponu rekwiżiti ta’ rappurtar addizzjonali jew aktar frekwenti, inkluż rappurtar dwar il-pożizzjonijiet ta' kapital u ta' likwidità;
(k)
li jimponu rekwiżiti speċifiċi ta' likwidità, inklużi restrizzjonijiet fuq id-diskrepanzi fil-maturità bejn l-assi u l-passiv;
(l)
li jeħtieġu rilaxx addizzjonali.
2. Ir-rekwiżiti ta' fondi proprji addizzjonali msemmija fil-paragrafu 1(a) għandhom jiġu imposti mill-awtoritajiet kompetenti tal-inqas fejn:
(a)
l-istituzzjoni ma tkunx tissodisfa r-rekwiżit stipulat fl-Artikoli 73 u 74 ta' din id-Direttiva jew fl-Artikolu 393 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(b)
ir-riskji jew l-elementi tar-riskji mhumiex koperti mir-rekwiżiti ta' fondi proprji stipulati fil-Kapitolu 4 ta' dan it-Titolu jew fir-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(c)
L-unika applikazzjoni ta’ miżuri amministrattivi oħrajn x'aktarx li ma ttejjibx l-arranġamenti, il-proċessi, il-mekkaniżmi u l-istrateġiji suffiċjentement fi żmien skadenza adatta;
(d)
ir-rieżami msemmi fl-Artikolu 98(4) jew l-Artikolu 101(4) jiżvela li n-nonkonformità mar-rekwiżiti għall-applikazzjoni tal-approċċ rispettiv x'aktarx li twassal għal rekwiżiti ta' fondi proprji mhux adegwati;
(e)
x'aktarx li r-riskji jiġu sottovalutati minkejja l-konformità mar-rekwiżiti applikabbli ta' din id-Direttiva u tar-Regolament (UE) Nru 575/2013; jew
(f)
l-istituzzjoni tirrapporta lill-awtorità kompetenti f'konformità mal-Artikolu 377(5) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 li r-riżultati tal-ittestjar għal stress imsemmi f'dak l-Artikolu jaqbżu b'mod materjali r-rekwiżit ta' fondi proprji tagħha għall-portafoll ta' negozjar ta’ korrelazzjoni.
3. Għall-finijiet tad-determinazzjoni tal-livell adatt ta’ fondi proprji abbażi tar-rieżami u l-evalwazzjoni mwettqa f'konformità mat-Taqsima III, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jivvalutaw jekk kwalunkwe impożizzjoni ta’ rekwiżit ta’ fondi proprji addizzjonali li jaqbeż ir-rekwiżit ta' fondi proprji tkunx meħtieġa għall-kopertura tar-riskji li l-istituzzjoni tkun jew tista’ tkun esposta għalihom, meta jitqiesu dawn li ġejjin:
(a)
l-aspetti kwantitattivi u kwalitattivi tal-proċess ta’ valutazzjoni ta' istituzzjoni msemmi fl-Artikolu 73;
(b)
l-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi ta' istituzzjoni msemmija fl-Artikolu 74;
(c)
l-eżitu tar-rieżami u l-evalwazzjoni mwettqa skont l-Artikolu 97 jew 101;
(d)
il-valutazzjoni tar-riskju sistemiku.
Artikolu 105
Rekwiżiti speċifiċi ta' likwidità
Għall-finijiet tad-determinazzjoni tal-livell adatt ta’ fondi proprji abbażi tar-rieżami u l-evalwazzjoni mwettqa f'konformità mat-Taqsima III, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jivvalutaw jekk kwalunkwe impożizzjoni ta’ rekwiżit speċifiku rigward il-likwidità tkunx meħtieġa għall-kopertura tar-riskji ta' likwidità li l-istituzzjoni tkun jew tista’ tkun esposta għalihom, meta jittieħed kont ta' dawn li ġejjin:
(a)
il-mudell tan-negozju partikolari tal-istituzzjoni;
(b)
'l-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi ta' istituzzjoni msemmija fit-Taqsima II u b'mod partikolari l-Artikolu 86;
(c)
l-eżitu tar-rieżami u l-evalwazzjoni mwettqa skont l-Artikolu 97;
(d)
ir-riskju sistemiku ta' likwidità li jhedded l-integrità tas-swieq finanzjarji ta' Stat Membru kkonċernat.
B'mod partikolari, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 67, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkunsidraw il-ħtieġa li japplikaw penali amministrattivi jew miżuri amministrattivi oħra, inklużi imposti prudenzjali, li l-livell tagħhom ikun relatat b'mod ġenerali mad-disparità bejn il-pożizzjoni konkreta ta' likwidità ta' istituzzjoni u kwalunkwe rekwiżit ta' likwidità u finanzjament stabbli stabbilit fuq il-livell nazzjonali jew tal-Unjoni.
Artikolu 106
Rekwiżiti speċifiċi ta’ pubblikazzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jagħtu s-setgħa lill-awtoritajiet kompetenti biex jirrikjedu li l-istituzzjonijiet:
(a)
jippubblikaw l-informazzjoni msemmija fil-Parti Tmienja tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 aktar minn darba kull sena, u li jistabbilixxu l-iskadenzi għall-pubblikazzjoni;
(b)
jużaw mezzi tax-xandir u postijiet speċifiċi għall-pubblikazzjonijiet apparti r-rapporti finanzjarji.
2. L-Istati Membri għandhom jagħtu s-setgħa lill-awtoritajiet kompetenti li jirrikjedu lill-impriżi prinċipali li jippubblikaw annwalment jew b’mod sħiħ jew permezz ta’ referenzi għal informazzjoni ekwivalenti, deskrizzjoni tal-istruttura ġuridika tagħhom u l-istruttura ta’ governanza u organizzattiva tal-grupp tal-istituzzjonijiet skont l-Artikoli 14(3), l-Artikolu 74(1) u l-Artikolu 109(2).
Artikolu 107
Konsistenza tar-rieżamijiet superviżorji, l-evalwazzjonijiet u l-miżuri superviżorji
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinfurmaw lill-ABE dwar:
(a)
il-funzjonament tal-proċess tagħhom ta' rieżami u evalwazzjoni msemmi fl-Artikolu 97;
(b)
il-metodoloġija użata biex id-deċiżjonijiet imsemmija fl-Artikoli 98, 100, 101, 102, 104 u 105 dwar il-proċess imsemmi fil-punt (a).
L-ABE għandha tivvaluta l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet kompetenti għall-finijiet li tiżviluppa konsistenza fil-proċess ta' analiżi u evalwazzjoni superviżora. Hija tista' titlob informazzjoni addizzjonali mill-awtoritajiet kompetenti sabiex tlesti l-valutazzjoni tagħha, fuq bażi proporzjonata f'konformità mal-Artikolu 35 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
2. L-ABE għandha tirrapporta annwalment lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-livell ta’ konverġenza tal-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet f'dan il-Kapitolu bejn l-Istati Membri.
Sabiex jiżdied il-livell ta’ tali konverġenza, l-ABE għandha twettaq analiżijiet bejn il-pari skont l-Artikolu 30 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
3. L-ABE għandha toħroġ linji gwida indirizzati lill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 biex tkompli tispeċifika, b'mod li jkun adatt għad-daqs, l-istruttura u l-organizzazzjoni interna tal-istituzzjonijiet u n-natura, l-ambitu u l-kumplessità tal-attivitajiet tagħhom, il-proċeduri u metodoloġiji komuni għar-rieżami superviżorju u l-proċess ta’ evalwazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u l-Artikolu 97 u għall-valutazzjoni tal-organizzazzjoni u t-trattament tar-riskji msemmija fl-Artikoli 76 sa 87, b'mod partikolari relatati mar-riskju ta' konċentrazzjoni f'konformità mal-Artikolu 81.
Taqsima V
Livell ta’ applikazzjoni
Artikolu 108
Proċess ta’ valutazzjoni dwar l-adegwatezza tal-kapital intern
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu lil kull istituzzjoni li la tkun sussidjarja fl-Istat Membru fejn tkun awtorizzata u ssorveljata, u lanqas impriża prinċipali, u kull istituzzjoni mhux inkluża fil-konsolidazzjoni skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, jissodisfaw l-obbligi stabbiliti fl-Artikolu 72 fuq bażi individwali.
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jagħtu eżenzjoni mir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 73 ta' din id-Direttiva fir-rigward ta' istituzzjoni ta’ kreditu skont l-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013
Meta l-awtoritajiet kompetenti jirrinunzjaw l-applikazzjoni tar-rekwiżiti ta' fondi proprji fuq bażi kkonsolidata kif previst fl-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, ir-rekwiżiti tal-Artikolu 73 ta' din id-Direttiva għandhom japplikaw fuq bażi individwali.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu li l-istituzzjonijiet prinċipali fi Stat Membru, sa fejn u bil-mod preskritt fl-Ewwel Parti, Titolu II, Kapitolu 2, Taqsimiet 2 u 3 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, jissodisfaw l-obbligi stipulati fl-Artikolu 73 ta' din id-Direttiva fuq bażi konsolidata.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu li l-istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru, sa fejn u bil-mod preskritt fl-Ewwel Parti, Titolu II, Kapitolu 2, Taqsimiet 2 u 3 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jissodisfaw l-obbligi stipulati fl-Artikolu 73 ta' din id-Direttiva fuq il-bażi tas-sitwazzjoni kkonsolidata ta’ dik il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta.
Meta aktar minn istituzzjoni waħda tkun ikkontrollata minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru, l-ewwel subparagrafu għandu japplika biss għall-istituzzjoni li għaliha tapplika s-superviżjoni fuq bażi konsolidata skont l-Artikolu 111.
4. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu li l-istituzzjonijiet sussidjarji japplikaw ir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 73 fuq bażi subkonsolidata jekk dawk l-istituzzjonijiet, jew l-impriża prinċipali meta tkun kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, ikollhom istituzzjoni jew istituzzjoni finanzjarja jew kumpannija għall-ġestjoni tal-assi kif iddefinit fl-Artikolu 2(5) tad-Direttiva 2002/87/KE bħala sussidjarja f’pajjiż terz, jew ikollhom parteċipazzjoni azzjonarja f’tali impriża.
Artikolu 109
Arranġamenti, proċessi u mekkaniżmi tal-istituzzjonijiet
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu li l-istituzzjonijiet jissodisfaw l-obbligi stipulati fit-Taqsima II ta' dan il-Kapitolu fuq bażi individwali, dment li l-awtoritajiet kompetenti ma jagħmlux użu mid-deroga prevista fl-Artikolu 7 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu li l-impriżi prinċipali u s-sussidjarji soġġetti għal din id-Direttiva jissodisfaw l-obbligi stipulati fit-Taqsima II ta’ dan il-Kapitolu fuq bażi kkonsolidata jew subkonsolidata, biex jiżguraw li l-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi tagħhom meħtieġa mit-Taqsima II ta’ dan il-Kapitolu jkunu konsistenti u integrati sew u li kwalunkwe data u informazzjoni rilevanti għall-fini tas-superviżjoni jkunu jistgħu jiġu prodotti. B’mod partikolari, huma għandhom jiżguraw li l-impriżi prinċipali u s-sussidjarji soġġetti għal din id-Direttiva jimplimentaw tali arranġamenti, proċessi u mekkaniżmi fis-sussidjarji tagħhom mhux soġġetti għal din id-Direttiva. Dawk l-arranġamenti, il-proċessi u l-mekkaniżmi għandhom ukoll ikunu konsistenti u integrati sew u dawk is-sussidjarji għandhom ikunu jistgħu wkoll jipproduċu kwalunkwe data u informazzjoni rilevanti għall-finijiet ta' superviżjoni.
3. L-obbligi li jirriżultaw mit-Taqsima II ta’ dan il-Kapitolu rigward l-impriżi sussidjarji, li huma nnifishom mhumiex soġġetti għal din id-Direttiva, m'għandhomx japplikaw jekk l-istituzzjoni prinċipali tal-UE jew l-istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE, ikunu jistgħu juru lill-awtoritajiet kompetenti li l-applikazzjoni tat-Taqsima II tkun illegali skont il-liġijiet tal-pajjiż terz fejn tkun stabbilita s-sussidjarja.
Artikolu 110
Rieżami u evalwazzjoni u miżuri superviżorji
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom japplikaw il-proċess ta’ rieżami u evalwazzjoni msemmi fit-Taqsima III ta' dan il-Kapitolu u l-miżuri superviżorji msemmija fit-Taqsima IV ta' dan il-Kapitolu f'konformità mal-livell ta' applikazzjoni tar-rekwiżiti tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 stipulati fit-Titolu II tal-Parti Wieħed ta’ dak ir-Regolament.
2. Meta l-awtoritajiet kompetenti jirrinunzjaw għall-applikazzjoni tar-rekwiżiti ta' fondi proprji fuq bażi kkonsolidata kif previst fl-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, ir-rekwiżiti tal-Artikolu 97 ta’ din id-Direttiva għandhom japplikaw għas-superviżjoni tad-ditti tal-investiment fuq bażi individwali.
KAPITOLU 3
Superviżjoni fuq bażi konsolidata
Taqsima I
Prinċipji għat-twettiq ta' superviżjoni fuq bażi konsolidata
Artikolu 111
Determinazzjoni tas-superviżur konsolidanti
1. Meta impriża prinċipali tkun istituzzjoni prinċipali fi Stat Membru jew istituzzjoni prinċipali tal-UE, is-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata għandha titwettaq mill-awtoritajiet kompetenti li jkunu taw l-awtorizzazzjoni.
2. Meta l-entità prinċipali ta’ istituzzjoni tkun kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru jew kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE, is-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata għandha titwettaq mill-awtoritajiet kompetenti li jkunu taw l-awtorizzazzjoni.
3. Meta l-istituzzjonijiet awtorizzati f’żewġ Stati Membri jew aktar ikollhom bħala l-kumpannija prinċipali tagħhom, l-istess kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali, l-istess kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali fi Stat Membru, l-istess kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew l-istess kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE, is-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata għandha titwettaq mill-awtoritajiet kompetenti tal-istituzzjoni awtorizzata fl-Istat Membru li fih kienet ġiet stabbilita l-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta.
Meta l-impriżi prinċipali tal-istituzzjonijiet awtorizzati f’żewġ Stati Membri jew aktar ikunu jinkludu aktar minn kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta waħda bl-uffiċċji prinċipali fi Stati Membri differenti u jkun hemm istituzzjoni ta' kreditu f’kull wieħed minn dawk l-Istati, is-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata għandha titwettaq mill-awtorità kompetenti tal-istituzzjoni ta' kreditu bl-ikbar total fil-karta tal-bilanċ.
4. Meta aktar minn istituzzjoni waħda awtorizzata fl-Unjoni jkollha bħala l-entità prinċipali tagħha l-istess kumpannija azzjonarja finanzjarja jew l-istess kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta u l-ebda waħda minn dawk l-istituzzjonijiet ma tkun awtorizzata fl-Istat Membru li fih kienet ġiet stabbilita l-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, is-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata għandha titwettaq mill-awtorità kompetenti li tkun awtorizzat l-istituzzjoni bl-ikbar total tal-karta tal-bilanċ, li għandha titqies, għall-finijiet ta’ din id-Direttiva, bħala l-istituzzjoni kontrollata minn kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE.
5. F’każijiet partikolari, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu, bi ftehim komuni, jirrinunzjaw il-kriterji msemmija fil-paragrafi 3 u 4 jekk l-applikazzjoni tagħhom ma tkunx xierqa, b'kont meħud tal-istituzzjonijiet u l-importanza relattiva tal-attivitajiet tagħhom f’pajjiżi differenti, u jaħtru awtorità kompetenti differenti biex twettaq is-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata. F’tali każijiet, qabel ma jieħdu d-deċiżjoni tagħhom, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu lill-istituzzjoni prinċipali tal-UE, lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew lill-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE, jew lill-istituzzjoni bl-ikbar total fil-karta tal-bilanċ, kif xieraq, l-opportunità li tiddikjara l-opinjoni tagħha dwar dik id-deċiżjoni.
6. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u l-ABE rigward kwalunkwe ftehim li jaqa' fl-ambitu tal-paragrafu 5.
Artikolu 112
Koordinazzjoni ta’ attivitajiet superviżorji mis-superviżur konsolidanti
1. Minbarra l-obbligi imposti minn din id-Direttiva u mir-Regolament (UE) Nru 575/2013, is-superviżur konsolidanti għandu jwettaq il-kompiti li ġejjin:
(a)
il-koordinazzjoni tal-ġbir u d-disseminazzjoni tal-informazzjoni rilevanti jew essenzjali f'sitwazzjonijiet ta' negozju operattiv jew ta’ emerġenza;
(b)
l-ippjanar u l-koordinazzjoni tal-attivitajiet superviżorji f’sitwazzjonijiet ta' negozju attiv, inkluż rigward l-attivitajiet imsemmija fil-Kapitolu 3 tat-Titolu VII, f'kooperazzjoni mal-awtoritajiet kompetenti involuti;
(c)
l-ippjanar u l-koordinazzjoni tal-attivitajiet superviżorji f’kooperazzjoni mal- awtoritajiet kompetenti involuti, u jekk ikun meħtieġ mal-banek ċentrali tas-SEBĊ, bi tħejjija għal sitwazzjonijiet ta’ emerġenza u matulhom, inklużi żviluppi negattivi fl-istituzzjonijiet jew fis-swieq finanzjarji bl-użu, fejn possibbli, ta’ mezzi ta’ komunikazzjoni definiti eżistenti biex tiġi ffaċilitata l-ġestjoni tal-kriżijiet.
2. Meta s-superviżur konsolidanti jonqos milli jwettaq il-kompiti msemmija f'paragrafu 1 jew meta l-awtoritajiet kompetenti ma jikkooperawx mas-superviżur konsolidanti sal-punt meħtieġ fit-twettiq tal-kompiti f'paragrafu 1, kwalunkwe waħda mill-awtoritajiet kompetenti kkonċernati tista’ tirriferi l-kwistjoni lill-ABE u titlob l-assistenza tagħha, skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (KE) Nru 1093/2010.
L-ABE tista' wkoll tgħin lill-awtoritajiet kompetenti fil-każ ta' nuqqas ta' qbil dwar il-koordinazzjoni tal-attivitajiet superviżorji skont dan l-Artikolu fuq l-inizjattiva tagħha stess f'konformità mat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 19(1) ta' dak ir-Regolament.
3. L-ippjanar u l-koordinazzjoni tal-attivitajiet superviżorji msemmija fil-paragrafu 1(c) ta' dan l-Artikolu jinkludu l-miżuri eċċezzjonali msemmija fl-Artikolu 117(1)(d) u l-Artikolu 117(4)(b), it-tħejjija ta’ valutazzjonijiet konġunti, l-implimentazzjoni ta’ pjani ta’ kontinġenza u l-komunikazzjoni lill-pubbliku.
Artikolu 113
Deċiżjonijiet konġunti dwar rekwiżiti prudenzjali speċifiċi għall-istituzzjoni
1. Is-superviżur konsolidanti u l-awtoritajiet kompetenti responsabbli għas-superviżjoni tas-sussidjarji ta’ istituzzjoni prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE fi Stat Membru għandhom jagħmlu dak kollu li jistgħu biex jaslu għal deċiżjoni konġunta:
(a)
dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 73 u 97 li jiddeterminaw l-adegwatezza tal-livell ikkonsolidat tal-fondi proprji miżmuma mill-grupp ta’ istituzzjonijiet fir-rigward tas-sitwazzjoni finanzjarja u l-profil tar-riskju tiegħu u l-livell meħtieġ ta' fondi proprji għall-applikazzjoni tal-Artikolu 104(1)(a) għal kull entità fi ħdan il-grupp ta’ istituzzjonijiet u fuq bażi kkonsolidata;
(b)
dwar miżuri li jindirizzaw kwalunkwe kwistjoni sinifikanti u sejbiet materjali relatati mas-superviżjoni tal-likwidità inkluż b'rabta mal-adegwatezza tal-organizzazzjoni u t-trattament tar-riskji kif meħtieġ skont l-Artikolu 86 u b'rabta mal-ħtieġa għal rekwiżiti ta' likwidità speċifiċi għall-istituzzjoni f'konformità mal-Artikolu 105 ta’ din id-Direttiva.
2. Id-deċiżjonijiet konġunti msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jittieħdu:
(a)
għall-fini tal-paragrafu 1(a) fi żmien erba’ xhur minn meta s-superviżur konsolidanti jippreżenta rapport li jkun fih il-valutazzjoni tar-riskji tal-grupp ta' istituzzjonijiet f'konformità mal-Artikoli 73 u 97 u l-Artikolu 104(1)(a) lill-awtoritajiet kompetenti rilevanti l-oħra;
(b)
għall-finijiet tal-paragrafu 1(b) fi żmien xahar minn meta s-superviżur konsolidanti jippreżenta rapport li jkun fih l-valutazzjoni tal-profil tar-riskju tal-likwidità tal-grupp ta' istituzzjonijiet skont l-Artikoli 86 u 105.
Id-deċiżjonijiet konġunti għandhom jieħdu kont xieraq ukoll tal-valutazzjoni tar-riskji tas-sussidjarji mwettqa mill-awtoritajiet kompetenti rilevanti skont l-Artikoli 73 u 97.
Id-deċiżjonijiet konġunti mmotivati bis-sħiħ għandhom ikunu stipulati f’dokumenti li għandhom jiġu pprovduti lill-istituzzjoni prinċipali tal-UE mis-superviżur konsolidanti. Fil-każ ta’ nuqqas ta’ ftehim, is-superviżur konsolidanti għandu fuq it-talba ta’ kwalunkwe awtorità kompetenti oħra kkonċernata jikkonsulta lill-ABE. Is-superviżur konsolidanti jista’ jikkonsulta lill-ABE fuq inizjattiva tiegħu stess.
3. Fin-nuqqas ta’ tali deċiżjoni konġunta bejn l-awtoritajiet kompetenti fil-perijodi ta' żmien imsemmija fil-paragrafu 2, għandha tittieħed deċiżjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 73, 86 u 97, l-Artikolu 104(1)(a) u l-Artikolu 105 fuq bażi kkonsolidata mis-superviżur konsolidanti wara li jqis kif jixraq il-valutazzjoni tar-riskji tas-sussidjarji mwettqa mill-awtoritajiet kompetenti rilevanti. Jekk, fi tmiem il-perijodi taż-żmien imsemmija fil-paragrafu 2, kwalunkwe waħda mill-awtoritajiet kompetenti kkonċernata tkun irriferiet il-kwistjoni lill-ABE skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, is-superviżur konsolidanti għandu jiddifferixxi d-deċiżjoni tiegħu u jistenna kwalunkwe deċiżjoni li l-ABE tista’ tieħu skont l-Artikolu 19(3) ta’ dak ir-Regolament, u għandu jieħu d-deċiżjoni tiegħu f’konformità mad-deċiżjoni tal-ABE. Il-perijodi ta' żmien imsemmija fil-paragrafu 2 għandhom jitqiesu bħala l-perijodi ta’ konċiljazzjoni fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. L-ABE għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha fi żmien xahar. Il-kwistjoni m'għandhiex tiġi riferuta lill-ABE wara t-tmiem tal-perijodu ta' erba' xhur jew il-perijodu ta' xahar, skont kif japplika, jew wara li tkun ittieħdet deċiżjoni konġunta.
Id-deċiżjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 73, 86 u 97, l-Artikolu 104(1)(a) u l-Artikolu 105 għandha tittieħed mill-awtoritajiet kompetenti rispettivi responsabbli għas-superviżjoni tas-sussidjarji ta’ istituzzjoni prinċipali ta' kreditu tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE fuq bażi individwali jew subkonsolidata wara li jitqiesu kif jixraq il-fehmiet u r-riżervi espressi mis-superviżur konsolidanti. Jekk, fi tmiem kwalunkwe wieħed mill-perijodi ta' żmien imsemmija fil-paragrafu 2, kwalunkwe waħda mill-awtoritajiet kompetenti kkonċernati tkun irriferiet il-kwistjoni lill-ABE skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiddefferixxu d-deċiżjoni tagħhom u jistennew kwalunkwe deċiżjoni li l-ABE tista’ tieħu skont l-Artikolu 19(3) ta’ dak ir-Regolament, u għandhom jieħdu d-deċiżjoni tagħhom f’konformità mad-deċiżjoni tal-ABE. Il-perijodi ta' żmien imsemmija f'paragrafu 2 għandhom jitqiesu bħala l-perijodi ta’ konċiljazzjoni fit-tifsira tar-Regolament. L-ABE għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha fi żmien xahar. Il-kwistjoni m'għandhiex tiġi riferuta lill-ABE wara t-tmiem tal-perijodu ta' erba' xhur jew ta' xahar, skont kif japplika, jew wara li tkun ittieħdet deċiżjoni konġunta.
Id-deċiżjonijiet mmotivati bis-sħiħ għandhom ikunu stipulati f’dokument u għandhom iqisu l-valutazzjoni tar-riskji, il-fehmiet u r-riżervi tal-awtoritajiet kompetenti l-oħra espressi matul il-perijodu ta' żmien imsemmi fil-paragrafu 2. Id-dokument għandu jiġi pprovdut mis-superviżur konsolidanti lill-awtoritajiet kompetenti kkonċernati kollha u lill-istituzzjoni prinċipali tal-UE.
Meta l-ABE tkun ġiet ikkonsultata, l-awtoritajiet kompetenti kollha għandhom iqisu l-pariri tagħha, u jispjegaw kwalunkwe devjazzjoni sinifikanti minnhom.
4. Id-deċiżjonijiet konġunti msemmija fil-paragrafu 1 u d-deċiżjonijiet meħuda mill-awtoritajiet kompetenti fin-nuqqas ta’ deċiżjoni konġunta msemmija fil-paragrafu 3 għandhom ikunu rikonoxxuti bħala determinanti u applikati mill-awtoritajiet kompetenti fl-Istati Membri kkonċernati.
Id-deċiżjonijiet konġunti msemmija fil-paragrafu 1 u kwalunkwe deċiżjoni meħuda fin-nuqqas ta’ deċiżjoni konġunta skont il-paragrafu 3, għandhom ikunu aġġornati fuq bażi annwali jew, f’ċirkustanzi eċċezzjonali, meta awtorità kompetenti responsabbli għas-superviżjoni tas-sussidjarji ta’ istituzzjoni prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE tagħmel talba bil-miktub u mmotivata bis-sħiħ lis-superviżur konsolidanti biex jaġġorna d-deċiżjoni fl-applikazzjoni tal-Artikolu 104(1)(a) u l-Artikolu 105. Fil-każ tal-aħħar, l-aġġornament jista’ jkun indirizzat fuq bażi bilaterali bejn is-superviżur konsolidanti u l-awtorità kompetenti li tagħmel it-talba.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi implimentattivi biex tiżgura kondizzjonijiet uniformi tal-applikazzjoni tal-proċess ta’ deċiżjonijiet konġunti msemmi f’dan l-Artikolu, fir-rigward tal-applikazzjoni tal-Artikoli 73, 86 u 97, l-Artikolu 104(1)(a) u l-Artikolu 105 bil-għan li jiġu ffaċilitati d-deċiżjonijiet konġunti.
L-ABE għandha tissottometti dak l-abbozz ta' standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta' Lulju 2014.
Il-Kummissjoni tiġi kkonferita s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont -Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 114
Rekwiżiti tal-informazzjoni f’sitwazzjonijiet ta’ emerġenza
1. Meta tinħoloq sitwazzjoni ta’ emerġenza, inkluża sitwazzjoni kif deskritta fl-Artikolu 18 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 jew sitwazzjoni ta’ żviluppi negattivi fis-swieq, li potenzjalment tippreġudika l-likwidità fis-suq u l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fi kwalunkwe Stat Membru fejn l-entitajiet ta’ grupp ikunu ġew awtorizzati jew fejn ikunu stabbiliti fergħat sinifikanti kif imsemmija fl-Artikolu 51, is-superviżur konsolidanti għandu, soġġett għat-Taqsima 2 tal-Kapitolu 1, u fejn applikabbli l-Artikoli 54 u 58 tad-Direttiva 2004/39/KE, iwissi mill-aktar fis possibbli, lill-ABE u lill-awtoritajiet imsemmija fl-Artikolu 58(4) u l-Artikolu 59 u għandu jikkomunika l-informazzjoni essenzjali kollha sabiex iwettqu l-kompiti tagħhom. Dawk l-obbligi għandhom japplikaw għall-awtoritajiet kompetenti kollha.
Jekk bank ċentrali tas-SEBĊ isir konxju ta’ sitwazzjoni deskritta fl-ewwel subparagrafu, dan għandu jwissi mill-aktar fis possibbli lill-awtoritajiet kompetenti msemmija fl-Artikolu 112, u lill-ABE.
Fejn possibbli, l-awtorità kompetenti u l-awtorità msemmija fl-Artikolu 58(4) għandhom jużaw mezzi ta’ komunikazzjoni eżistenti.
2. Is-superviżur konsolidant għandu, fejn jeħtieġ informazzjoni li tkun diġà ngħatat lil awtorità kompetenti oħra, jikkuntattja lil dik l-awtorità kull fejn jkun possibbli sabiex tiġi evitata d-duplikazzjoni tar-rappurtar lid-diversi awtoritajiet involuti fis-superviżjoni.
Artikolu 115
Arranġamenti ta’ koordinazzjoni u kooperazzjoni
1. Sabiex tiġi ffaċilitata u stabbilita superviżjoni effikaċi, is-superviżur konsolidanti u l-awtoritajiet kompetenti l-oħra għandu ikollhom fis-seħħ arranġamenti ta’ koordinazzjoni u kooperazzjoni bil-miktub.
Skont dawk l-arranġamenti jistgħu jkunu fdati kompiti addizzjonali lis-superviżur konsolidanti u jistgħu jkunu speċifikati proċeduri għall-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet u għall-kooperazzjoni ma’ awtoritajiet kompetenti oħra.
2. L-awtoritajiet kompetenti responsabbli biex jawtorizzaw lil sussidjarja ta’ impriża prinċipali li tkun istituzzjoni jistgħu, bi ftehim bilaterali, skont l-Artikolu 28 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, jiddelegaw ir-responsabbiltà tagħhom għas-superviżjoni lill-awtoritajiet kompetenti li jkunu awtorizzaw u wettqu s-superviżjoni tal-impriża prinċipali biex b’hekk jassumu r-responsabbiltà tas-superviżjoni tas-sussidjarja skont din id-Direttiva. L-ABE għandha tinżamm infurmata bl-eżistenza u l-kontenut ta’ tali ftehimiet. Hija għandha tgħaddi tali informazzjoni lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri l-oħra u lill-Kumitat tal-Banek Ewropej.
Artikolu 116
Kulleġġi tas-superviżuri
1. Is-superviżur konsolidanti għandu jistabbilixxi kulleġġi tas-superviżuri biex jiġi ffaċilitat l-eżerċizzju tal-kompiti msemmi fl-Artikoli 112 u 113 u l-Artikolu 114(1) u soġġett għar-rekwiżiti tal-kunfidenzjalità tal-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu u għal-liġi tal-Unjoni, jiżgura koordinazzjoni u kooperazzjoni xierqa mal-awtoritajiet kompetenti ta’ pajjiżi terzi rilevanti fejn ikun xieraq.
L-ABE għandha tikkontribwixxi għall-promozzjoni u l-monitoraġġ tal-funzjonament effiċjenti, effikaċi u konsistenti tal-kulleġġi tas-superviżuri msemmija f’dan l-Artikolu skont l-Artikolu 21 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. Għal dan il-għan, l-ABE għandha tipparteċipa kif ikun xieraq u għandha titqies bħala awtorità kompetenti għal dik il-fini.
Il-kulleġġi tas-superviżuri għandhom jipprovdu qafas għas-superviżur konsolidanti, l-ABE u l-awtoritajiet kompetenti l-oħra kkonċernati biex iwettqu l-kompiti li ġejjin:
(a)
l-iskambju ta’ informazzjoni bejniethom u mal-ABE skont l-Artikolu 21 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010;
(b)
qbil dwar l-affidament volontarju tal-kompiti u d-delega volontarja tar-responsabbiltajiet fejn ikun xieraq;
(c)
id-determinazzjoni ta’ programmi ta’ eżami superviżorju msemmija fl-Artikolu 99 ibbażati fuq valutazzjoni tar-riskju tal-grupp skont l-Artikolu 97;
(d)
żieda fl-effiċjenza tas-superviżjoni bit-tneħħija tad-duplikazzjoni mhux meħtieġa tar-rekwiżiti superviżorji, inkluż b’rabta mar-rekwiżiti tal-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 114 u l-Artikolu 117(3);
(e)
applikazzjoni konsistenti tar-rekwiżiti prudenzjali skont din id-Direttiva u skont ir-Regolament (UE) Nru 575/2013 fl-entijiet kollha fi grupp tal-istituzzjonijiet mingħajr preġudizzju għall-alternattivi u d-diskrezzjonijiet disponibbli fil-liġi tal-Unjoni;
(f)
applikazzjoni tal-Artikolu 112(1)(c) b’kunsiderazzjoni għal-ħidma ta’ fora oħra li jistgħu jitwaqqfu f’dak il-qasam.
2. L-awtoritajiet kompetenti li jipparteċipaw fil-kulleġġi tas-superviżuri u l-ABE għandhom jikkooperaw mill-qrib. Ir-rekwiżiti ta' kunfidenzjalità skont it-Taqsima II tal-Kapitolu 1, ta’ din id-Direttiva u l-Artikoli 54 u 58 tad-Direttiva 2004/39/KE m'għandhomx jipprevjenu lill-awtoritajiet kompetenti milli jiskambjaw informazzjoni kunfidenzjali fil-kulleġġi tas-superviżuri. L-istabbiliment u l-funzjonament tal-kulleġġi tas-supervizuri m'għandhomx jaffettwaw id-drittijiet u r-responsabbiltajiet tal-awtoritajiet kompetenti skont din id-Direttiva u skont ir-Regolament (UE) Nru 575/2013.
3. L-istabbiliment u l-funzjonament tal-kulleġġi għandhom ikunu bbażati fuq arranġamenti bil-miktub msemmija fl-Artikolu 115, iddeterminati wara li ġew ikkonsultati l-awtoritajiet kompetenti kkonċernati mis-superviżur konsolidanti.
4. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi regolatorji sabiex tispeċifika l-kondizzjonijiet ġenerali għall-funzjonament tal-kulleġġi tas-superviżuri.
L-ABE għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni tiġi ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu f'konformità mal-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
5. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi implimentattivi sabiex jiġi ddeterminat il-funzjonament operattiv tal-kulleġġi tas-superviżuri.
L-ABE għandha tippreżenta dawn l-abbozzi ta' standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Diċembru 2014.
Il-Kummissjoni hi kkonferita bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
6. L-awtoritajiet kompetenti responsabbli għas-superviżjoni tas-sussidjarji ta’ istituzzjoni prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE u l-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru ospitanti fejn ikunu stabbiliti fergħat sinifikanti kif imsemmija fl-Artikolu 51, il-banek ċentrali tas-SEBĊ kif xieraq, u l-awtoritajiet superviżorji ta’ pajjiżi terzi fejn ikun xieraq u soġġett għar-rekwiżiti tal-kunfidenzjalità li jkunu ekwivalenti, fl-opinjoni tal-awtoritajiet kompetenti kollha, għar-rekwiżiti skont it-Taqsima II tal-Kapitolu 1 ta' din id-Direttiva u fejn applikabbli, l-Artikoli 54 u 58 tad-Direttiva 2004/39/KE, jistgħu jipparteċipaw fil-kulleġġi tas-superviżuri.
7. Is-superviżur konsolidanti għandu jippresjedi l-laqgħat tal-kulleġġ u għandu jiddeċiedi liema awtoritajiet kompetenti jistgħu jieħdu sehem f’laqgħa jew f’attività tal-kulleġġ. Is-superviżur konsolidanti għandu jżomm lill-membri kollha tal-kulleġġ informati bis-sħiħ, bil-quddiem, dwar l-organizzazzjoni ta’ laqgħat bħal dawn, dwar il-kwistjonijiet prinċipali li jkunu ser jiġu diskussi u dwar l-attivitajiet li jkunu ser jiġu kkunsidrati. Is-superviżur konsolidanti għandu wkoll iżomm lill-membri tal-kulleġġ informati bis-sħiħ, u mingħajr dewmien, dwar l-azzjonijiet meħudin f’dawk il-laqgħat jew dwar il-miżuri mwettqin.
8. Id-deċiżjoni tas-superviżur konsolidanti għandha tieħu kont tar-rilevanza tal-attività superviżorja li tkun ser tiġi ppjanata jew ikkoordinata għal dawk l-awtoritajiet, b’mod partikolari l-impatt potenzjali fuq l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Istati Membri kkonċernati kif imsemmi fl-Artikoli 7 u l-obbligi msemmija fl-Artikolu 51(2).
9. Is-superviżur konsolidanti, soġġett għar-rekwiżiti tal-kunfidenzjalità skont it-Taqsima II tal-Kapitolu 1, ta' din id-Direttiva, u fejn applikabbli, l-Artikoli 54 u 58 tad-Direttiva 2004/39/KE, għandu jinforma lill-ABE dwar l-attivitajiet tal-kulleġġ tas-superviżuri, inkluż f’sitwazzjonijiet ta’ emerġenza, u jikkomunika lill-ABE l-informazzjoni kollha li tkun ta’ rilevanza partikolari għall-finijiet tal-konverġenza superviżorja.
Fil-każ ta' nuqqas ta' qbil bejn l-awtoritajiet kompetenti dwar il-funzjonament tal-kulleġġi superviżorji, kwalunkwe waħda mill-awtoritajiet kompetenti kkonċernati tista' tirriferi l-kwistjoni lill-ABE u titlob l-assistenza tagħha f'konformità mal-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
L-ABE tista' wkoll tgħin lill-awtoritajiet kompetenti fil-każ ta' nuqqas ta' qbil dwar il-funzjonament tal-kulleġġi superviżorji skont dan l-Artikolu fuq l-inizjattiva tagħha stess f'konformità mat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 19(1) ta' dak ir-Regolament.
Artikolu 117
Obbligi ta’ kooperazzjoni
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkooperaw mill-qrib ma' xulxin. Huma għandhom jipprovdu lil xulxin kull informazzjoni li tkun essenzjali jew rilevanti għall-eżerċizzju tal-kompiti superviżorji tal-awtoritajiet l-oħra skont din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013. F’dak ir-rigward, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkomunikaw, fuq talba, l-informazzjoni rilevanti kollha u għandhom jikkomunikaw fuq inizjattiva tagħhom stess kull informazzjoni rilevanti.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jikkooperaw mal-ABE għall-finijiet ta’ din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013, skont ir-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jipprovdu lill-ABE l-informazzjoni kollha meħtieġa biex twettaq id-dmirijiet tagħha skont din id-Direttiva, skont ir-Regolament (UE) Nru 575/2013, u skont ir-Regolament (UE) Nru 1093/2010, f’konformità mal-Artikolu 35 tar-Regolament 1093/2010.
L-informazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu għandha titqies bħala essenzjali jekk tkun tista’ tinfluwenza materjalment il-valutazzjoni tas-sodezza finanzjarja ta’ istituzzjoni jew istituzzjoni finanzjarja fi Stat Membru ieħor.
B’mod partikolari, is-superviżuri konsolidanti tal-istituzzjonijiet prinċipali tal-UE u l-istituzzjonijiet ikkontrollati minn kumpanniji azzjonarji finanzjarji prinċipali tal-UE jew kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta prinċipali tal-UE għandhom jipprovdu l-informazzjoni rilevanti kollha lill-awtoritajiet kompetenti fi Stati Membri oħra li jissorvelja s-sussidjarji ta’ dawk l-impriżi prinċipali. Biex ikun iddeterminat l-ammont ta' informazzjoni rilevanti, għandha titqies l-importanza ta’ dawk is-sussidjarji fis-sistema finanzjarja f’dawk l-Istati Membri.
L-informazzjoni essenzjali jew rilevanti msemmija fl-ewwel subparagrafu għandha tinkludi, b’mod partikolari, il-punti li ġejjin:
(a)
l-identifikazzjoni tal-istruttura ġuridika tal-grupp u l-istruttura tal-governanza inkluża l-istruttura organizzattiva, li jkopru l-entitajiet irregolati, l-entitajiet mhux irregolati, is-sussidjarji mhux irregolati u l-fergħat sinifikanti tal-grupp, l-impriżi prinċipali, skont l-Artikolu 14(3), l-Artikolu 74(1) u l-Artikolu 109(2), u tal-awtoritajiet kompetenti tal-entitajiet irregolati fil-grupp;
(b)
il-proċeduri għall-ġbir tal-informazzjoni mill-istituzzjonijiet fi grupp, u l-kontroll ta’ dik l-informazzjoni;
(c)
żviluppi negattivi fl-istituzzjonijiet jew f’entiajiet oħra ta’ grupp, li jistgħu jaffettwaw serjament lill-istituzzjonijiet;
(d)
penali sinifikanti u miżuri eċċezzjonali meħudin mill-awtoritajiet kompetenti f’konformità ma’ din id-Direttiva, inkluża l-impożizzjoni ta’ rekwiżit speċifiku ta' fondi proprji skont l-Artikolu 104 u l-impożizzjoni ta’ kwalunkwe limitazzjoni fuq l-użu tal-Approċċ Avvanzat ta’ Kalkolu għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' fondi proprji skont l-Artikolu 312(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
2. L-awtoritajiet kompetenti jistgħu jirriferu lill-ABE is-sitwazzjonijiet fejn:
(a)
meta l-awtorità kompetenti ma tkunx ikkomunikat informazzjoni essenzjali;
(b)
meta t-talba għal kooperazzjoni, b’mod partikolari għal skambju ta’ informazzjoni rilevanti, tkun ġiet rifjutata jew ma jkun sar xejn dwarha fi żmien raġonevoli.
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 258 TFUE, l-ABE tista’ taġixxi f'konformità mas-setgħat ikkonferiti lilha skont l-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
L-ABE tista' wkoll tgħin lill-awtoritajiet kompetenti biex jiżviluppaw prattiki konsistenti ta' kooperazzjoni anki fuq l-inizjattiva tagħha stess f'konformità mat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 19(1) ta' dak ir-Regolament.
3. L-awtoritajiet kompetenti responsabbli għas-superviżjoni tal-istituzzjonijiet ikkontrollati minn istituzzjoni prinċipali tal-UE għandhom kull fejn jkun possibbli jikkuntattjaw lis-superviżur konsolidanti meta jeħtieġu infomazzjoni rigward l-implimentazzjoni tal-approċċi u l-metodoloġiji stipulati f’din id-Direttiva u fir-Regolament (UE) Nru 575/2013 li tista’ tkun diġà disponibbli għas-superviżur konsolidanti.
4. L-awtoritajiet kompetenti kkonċernati għandhom, qabel ma jieħdu deċiżjoni, jikkonsultaw lil xulxin rigward il-punti li ġejjin, fejn tali deċiżjonijiet ikunu ta’ importanza għall-kompiti superviżorji ta’ awtoritajiet kompetenti oħra:
(a)
bidliet fl-istruttura tal-azzjonisti, dik organizzattiva jew ta' ġestjoni tal-istituzzjonijiet ta' kreditu fi grupp, li jirrikjedu l-approvazzjoni jew l-awtorizzazzjoni tal-awtoritajiet kompetenti; u
(b)
penali sinifikanti jew miżuri eċċezzjonali meħudin mill-awtoritajiet kompetenti, inkluża l-impożizzjoni ta’ rekwiżit speċifiku ta' fondi proprji skont l-Artikolu 104 u l-impożizzjoni ta’ kwalunkwe limitazzjoni fuq l-użu tal-Approċċi Avvanzati ta’ Kalkolu għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' fondi proprji skont l-Artikolu 312(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
Għall-finijiet tal-punt (b), is-superviżur konsolidanti għandu dejjem jiġi kkonsultat.
Madankollu, l-awtorità kompetenti tista’ tiddeċiedi li ma tikkonsultax awtoritajiet kompetenti oħra f’każijiet ta’ urġenza jew fejn tali konsultazzjoni tista’ tippreġudika l-effikaċja tad-deċiżjonijiet tagħha. F’tali każ, l-awtorità kompetenti għandha, mingħajr dewmien, tinforma lill-awtoritajiet kompetenti l-oħra wara li tieħu d-deċiżjoni tagħha.
Artikolu 118
Kontrolli tal-informazzjoni rigward entitajiet fi Stati Membri oħra
Meta, fl-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru jixtiequ f’każijiet speċifiċi jikkontrollaw l-informazzjoni rigward istituzzjoni, kumpannija azzjonarja finanzjarja, kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, istituzzjoni finanzjarja, impriża ta’ servizzi anċillari, kumpannija azzjonarja b'attività mħallta, sussidjarja kif msemmija fl-Artikolu 125 jew sussidjarja kif msemmija fl-Artikolu 119(3), li jkunu jinstabu fi Stat Membru ieħor, huma għandhom jitolbu lill-awtoritajiet kompetenti ta’ dak l-Istat Membru l-ieħor għat-twettiq ta' dak il-kontroll. L-awtoritajiet li jirċievu tali talba għandhom, fil-qafas tal-kompetenza tagħhom, jaġixxu fir-rigward tagħha jew billi jwettqu l-verifika huma stess, jew billi jippermettu li titwettaq mill-awtoritajiet li jkunu għamlu t-talba, billi jippermettu li titwettaq minn awditur jew espert. L-awtorità kompetenti li tkun għamlet it-talba tista’, jekk tkun tixtieq hekk, tipparteċipa fil-kontroll meta ma twettaqx il-kontroll hija stess.
Taqsima II
Kumpanniji azzjonarji finanzjarji, kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta u kumpanniji azzjonarji b'attività mħallta
Artikolu 119
Inklużjoni ta’ kumpanniji azzjonarji f’superviżjoni konsolidata
1. L-Istati Membri għandhom jadottaw kwalunkwe miżura meħtieġa, fejn xieraq, biex jinkludu kumpanniji azzjonarji finanzjarji u kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta f’superviżjoni kkonsolidata.
2. Fejn sussidjarja li hija istituzzjoni ma tkunx inkluża fis-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata skont wieħed mill-każijiet previsti fl-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru li fih tinsab is-sussidjarja jistgħu jitolbu lill-impriża prinċipali għal informazzjoni li tista’ tiffaċilita s-superviżjoni tagħhom ta’ dik is-sussidjarja.
3. L-Istati Membri għandhom jippermettu li l-awtoritajiet kompetenti tagħhom responsabbli għat-twettiq tas-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata jitolbu lis-sussidjarji ta’ istituzzjoni, kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, li ma jkunux inklużi fl-ambitu tas-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata għall-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 122. F’każ bħal dan, għandhom japplikaw il-proċeduri għat-trasmissjoni u l-kontroll tal-informazzjoni stipulati f’dak l-Artikolu.
Artikolu 120
Superviżjoni ta' kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħalltin
1. Meta kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta tkun soġġetta għal dispożizzjonijiet ekwivalenti skont din id-Direttiva u skont id-Direttiva 2002/87/KE, b'mod partikolari fir-rigward tas-superviżjoni bbażata fuq ir-riskju, is-superviżur konsolidanti jista’, wara li jikkonsulta lill-awtoritajiet kompetenti l-oħra responsabbli għas-superviżjoni tas-sussidjarji, japplika biss id-Direttiva 2002/87/KE għal dik il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta.
2. Meta kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta tkun soġġetta għal dispożizzjonijiet ekwivalenti skont din id-Direttiva u skont id-Direttiva 2009/138/KE, b’mod partikolari fir-rigward tas-superviżjoni bbażata fuq ir-riskju, is-superviżur konsolidanti jista’, bi ftehim mas-superviżur tal-grupp fis-settur tal-assigurazzjoni, għal dik il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta japplika biss id-dispożizzjonijiet ta' din id-Direttiva relatati mas-settur finanzjarju l-aktar sinifikanti kif iddefinit fl-Artikolu 3(2) tad-Direttiva 2002/87/KE.
3. Is-superviżur konsolidanti għandu jinforma lill-ABE u lill-EIOPA dwar id-deċiżjonijiet meħuda skont il-paragrafi 1 u 2.
4. L-ABE, l-EIOPA u l-AETS għandhom, permezz tal-Kumitat Konġunt imsemmi fl-Artikolu 54 tar-Regolamenti (UE) Nru 1093/2010, (UE) Nru 1094/2010 u (UE) Nru 1095/2010, jiżviluppaw linji gwida mmirati lejn il-konverġenza tal-prattiki superviżorji u għandhom, fi żmien tliet snin mill-adozzjoni ta’ dawk il-linji gwida, jiżviluppaw abbozz ta' standards tekniċi regolatorji għall-istess fini.
Il-Kummissjoni hi ddelegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolamenti (UE) Nru 1093/2010, (UE) Nru 1094/2010 u (UE) Nru 1095/2010.
Artikolu 121
Kwalifiki tad-diretturi
L-Istati Membri għandhom jirrikjedu li l-membri tal-korp ta' ġestjoni ta’ kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta jkunu ta’ reputazzjoni tajba biżżejjed u jkollhom tagħrif, ħiliet u esperjenza biżżejjed kif imsemmi fl-Artikolu 91(1) biex iwettqu dawk id-dmirijiet, b'kont meħud tar-rwol speċifiku ta' kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta.
Artikolu 122
Talbiet għal informazzjoni u ispezzjonijiet
1. Sakemm ikun hemm aktar koordinazzjoni fil-metodi ta’ konsolidazzjoni, l-Istati Membri għandhom jipprovdu li, meta l-impriża prinċipali ta’ istituzzjoni waħda jew aktar tkun kumpannija azzjonarja b'attività mħallta, l-awtoritajiet kompetenti responsabbli għall-awtorizzazzjoni u s-superviżjoni ta’ dawk l-istituzzjonijiet għandhom, billi javviċinaw lill-kumpannija azzjonarja b'attività mħallta u s-sussidjarji tagħha direttament jew permezz ta’ sussidjarji li jkunu istituzzjonijiet, jesiġu minnhom li huma jipprovdu kwalunkwe informazzjoni li tista’ tkun rilevanti għall-fini tas-superviżjoni ta' dawk is-sussidjarji.
2. L-Istati Membri għandhom jipprovdu li l-awtoritajiet kompetenti tagħhom jistgħu jwettqu ispezzjonijiet fuq il-post, jew iqabbdu lil spetturi esterni biex iwettquhom, biex jikkontrollaw l-informazzjoni li tkun waslet mill-kumpanniji azzjonarji b'attività mħallta u s-sussidjarji tagħhom. Jekk il-kumpannija azzjonarja mħallta jew waħda mis-sussidjarji tagħha tkun impriża tal-assigurazzjoni, il-proċedura stipulata fl-Artikolu 125 tista’ tintuża wkoll. Jekk kumpannija azzjonarja b'attività mħallta jew waħda mis-sussidjarji tagħha tkun tinsab fi Stat Membru differenti minn dak li fih tinsab sussidjarja li tkun istituzzjoni, il-kontroll fuq il-post tal-informazzjoni għandha titwettaq skont il-proċedura stipulata fl-Artikolu 118.
Artikolu 123
Superviżjoni
1. Mingħajr preġudizzju għall-Parti Erbgħa tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-Istati Membri għandhom jipprovdu li, meta l-impriża prinċipali ta’waħda jew aktar mill-istituzzjonijiet tkun kumpannija azzjonarja b'attività mħallta, l-awtoritajiet kompetenti responsabbli għas-superviżjoni ta’ dawn l-istituzzjonijiet għandhom jeżerċitaw superviżjoni ġenerali fuq it-transazzjonijiet bejn l-istituzzjoni u l-kumpannija azzjonarja b'attività mħallta u s-sussidjarji tagħha.
2. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu li l-istituzzjonijiet jkollhom fis-seħħ proċessi ta' ġestjoni tar-riskji u mekkaniżmi ta’ kontroll intern adegwati, inklużi proċeduri tajba ta’ rappurtar u kontabbilistiċi, sabiex jidentifikaw, ikalkoluu, jissorveljaw u jikkontrollaw kif xieraq it-transazzjonijiet mal-kumpannija azzjonarja b'attività mħallta prinċipali u s-sussidjarji tagħha. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jeħtieġu ir-rappurtar mill-istituzzjoni ta’ kwalunkwe transazzjoni sinifikanti ma’ dawk l-entitajiet minbarra dik imsemmija fl-Artikolu 394 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. Dawk il-proċeduri u transazzjonijiet sinifikanti għandhom ikunu soġġetti għal sorveljanza mill-awtoritajiet kompetenti.
Artikolu 124
Skambju ta' informazzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li ma jkun hemm l-ebda impedimenti ġuridiku li jipprevjeni l-iskambju, bejn l-impriżi inklużi fl-ambitu tas-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata, kumpanniji azzjonarji b'attività mħallta u s-sussidjarji tagħhom, jew sussidjarji msemmija fl-Artikolu 119(3), ta’ kwalunkwe informazzjoni li tista’ tkun rilevanti għall-finijiet tas-superviżjoni skont l-Artikolu 110 u l-Kapitolu 3.
2. Meta impriża prinċipali u kwalunkwe sussidjarja tagħha li tkun istituzzjoni tkun tinsab fi Stati Membri differenti, l-awtoritajiet kompetenti ta’ kull Stat Membru għandhom jikkomunikaw lil xulxin l-informazzjoni rilevanti kollha li tista’ tippermetti jew tgħin fit-twettiq tas-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata.
Meta l-awtoritajiet kompetenti ta' Stat Membru li fih tkun tinsab impriża prinċipali ma jkunux huma stess li jwettqu s-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata skont l-Artikolu 111, huma jistgħu jiġu mistiedna mill-awtoritajiet kompetenti responsabbli għal eżerċizzju ta' tali superviżjoni biex jitolbu lill-impriża prinċipali għal kwalunkwe informazzjoni li tkun rilevanti għall-finijiet superviżorji fuq bażi kkonsolidata u li jittrasmettuha lil dawk l-awtoritajiet.
3. L-Istati Membri għandhom jawtorizzaw l-iskambju bejn l-awtoritajiet kompetenti tal-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 2, bil-ftehim li, fil-każ ta' kumpanniji azzjonarji finanzjarji, kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta, istituzzjonijiet finanzjarji jew impriżi ta' servizzi anċillari, il-ġbir jew il-pussess tal-informazzjoni m'għandux jimplika li l-awtoritajiet kompetenti huma meħtieġa li jwettqu rwol superviżorju fir-rigward ta’ dawk l-istituzzjonijiet jew l-impriżi b'mod awtonomu.
Bl-istess mod, l-Istati Membri għandhom jawtorizzaw lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom biex jiskambjaw l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 122 bil-ftehim li l-ġbir u l-pussess tal-informazzjoni ma jimplikax li l-awtoritajiet kompetenti jwettqu rwol superviżorju fir-rigward tal-kumpannija azzjonarja b'attività mħallta u s-sussidjarji tagħha li ma jkunux istituzzjonijiet ta’ kreditu, jew sussidjarji msemmija fl-Artikolu 119(3).
Artikolu 125
Kooperazzjoni
1. Meta istituzzjoni, kumpannija azzjonarja finanzjarja, kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta jew kumpannija azzjonarja b'attività mħallta tikkontrolla sussidjarja waħda jew aktar li huma kumpanniji tal-assigurazzjoni jew impriżi oħra li jipprovdu servizzi ta' investiment li jkunu soġġetti għall-awtorizzazzjoni, l-awtoritajiet kompetenti u l-awtoritajiet fdati bil-kompitu pubbliku ta' superviżjoni tal-impriżi tal-assigurazzjoni jew dawk l-impriżi l-oħra li jipprovdu servizzi ta' investiment għandhom jikkooperaw mill-qrib. Mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltajiet rispettivi tagħhom, dawk l-awtoritajiet għandhom jipprovdu lil xulxin kwalunkwe informazzjoni li x'aktarx li tissimplifika l-kompitu tagħhom u tippermetti s-superviżjoni tal-attività u tas-sitwazzjoni finanzjarja ġenerali tal-impriżi li huma jissorveljaw.
2. L-informazzjoni li tasal, fil-qafas tas-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata, u b'mod partikolari, kwalunkwe skambju ta' informazzjoni bejn l-awtoritajiet kompetenti previst f'din id-Direttiva, għandha tkun soġġetta għal rekwiżiti ta' segretezza professjonali li jkunu għall-inqas ekwivalenti għal dawk imsemmija fl-Artikolu 53(1) ta' din id-Direttiva għall-istituzzjonijiet ta’ kreditu jew taħt id-Direttiva 2004/39/KE għad-ditti tal-investiment.
3. L-awtoritajiet kompetenti responsabbli għas-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata għandhom jistabbilixxu listi tal-kumpanniji azzjonarji finanzjarji jew kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta msemmija fl-Artikolu 11 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013. Dawk il-listi għandhom ikunu kkomunikati lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri l-oħra, lill-ABE u lill-Kummissjoni.
Artikolu 126
Penali
Konformement mat-Taqsima IV tal-Kapitolu 1 ta' dan it-Titolu, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li jistgħu jiġu imposti penali amministrattivi jew miżuri amministrattivi oħra mmirati li jtemmu l-ksur osservat jew il-kawżi ta’ tali ksur fuq kumpanniji azzjonarji finanzjarji, kumpanniji azzjonarji finanzjarji mħallta u kumpanniji azzjonarji b'attività mħallta, jew l-amministraturi effettivi tagħhom, li jiksru l-liġijiet, ir-regolamenti jew id-dispożizzjonijiet amministrattivi li jittrasponu dan il-Kapitolu.
Artikolu 127
Valutazzjoni tal-ekwivalenza tas-superviżjoni kkonsolidata ta’ pajjiżi terzi
1. Meta istituzzjoni, li l-impriża prinċipali tagħha tkun istituzzjoni jew kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta, li l-uffiċċju ewlieni tagħha jkun jinsab f’pajjiż terz, ma tkunx soġġetta għal superviżjoni kkonsolidata skont l-Artikoli 111, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jivvalutaw jekk l-istituzzjoni tkunx soġġetta għal superviżjoni kkonsolidata minn awtorità superviżorja ta’ pajjiż terz li tkun ekwivalenti għal dik irregolata mill-prinċipji stipulati f‘din id-Direttiva u r-rekwiżiti tal-Kapitolu 2 tat-Titolu II, Parti Wieħed tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
Il-valutazzjoni għandha titwettaq mill-awtorità kompetenti li tkun responsabbli għal superviżjoni kkonsolidata jekk ikun applikabbli l-paragrafu 3, fuq talba tal-impriża prinċipali jew ta’ kwalunkwe entità rregolata awtorizzata fl-Unjoni jew fuq inizjattiva tagħha stess. Dik l-awtorità kompetenti għandha tikkonsulta mal-awtoritajiet kompetenti l-oħra involuti.
2. Il-Kummissjoni tista’ titlob lill-Kumitat tal-Banek Ewropej biex jagħti gwida ġenerali rigward jekk il-possibbiltà li l-arranġamenti ta' superviżjoni kkonsolidata tal-awtoritajiet superviżorji f’pajjiżi terzi jiksbu l-objettivi ta' superviżjoni kkonsolidata kif stabbilit f’dan il-Kapitolu, fir-rigward tal-istituzzjonijiet meta l-impriża prinċipali tagħhom ikollha l-uffiċċju prinċipali f’pajjiż terz. Il-Kumitat Bankarju Ewropew għandu jżomm kwalunkwe tali gwida taħt rieżami u jqis kwalunkwe bidla għall-arranġamenti ta' superviżjoni kkonsolidata applikata minn tali awtoritajiet kompetenti. L-ABE għandha tgħin lill-Kummissjoni u lill-Kumitat tal-Banek Ewropej fit-twettiq ta’ dawk il-kompiti, inklużi fir-rigward tal-valutazzjoni jekk tali gwida għandhiex tkun aġġornata.
L-awtorità kompetenti li twettaq il-valutazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 għandha tqis kwalunkwe gwida ta' dan it-tip. Għal dak il-għan, l-awtorità kompetenti għandha tikkonsulta lill-ABE qabel ma tadotta d-deċiżjoni.
3. Fin-nuqqas ta’ tali superviżjoni ekwivalenti, l-Istati Membri għandhom japplikaw din id-Direttiva u tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 għall-istituzzjoni mutatis mutandisjew għandhom jippermettu lill-awtoritajiet kompetenti tagħhom li japplikaw tekniki superviżorji adattati oħra li jiksbu l-objettivi ta' superviżjoni fuq bażi kkonsolidata tal-istituzzjonijiet.
Dawk it-tekniki superviżorji għandhom, wara li jikkonsultaw lill-awtoritajiet kompetenti l-oħra involuti, ikunu maqbula mill-awtorità kompetenti li ser tkun responsabbli għas-superviżjoni kkonsolidata.
L-awtoritajiet kompetenti jistgħu, b'mod partikolari, jirrikjedu l-istabbiliment ta' kumpannija azzjonarja finanzjarja jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fl-Unjoni, u japplikaw id-dispożizzjonijiet dwar superviżjoni kkonsolidata għall-pożizzjoni kkonsolidata ta' dik il-kumpannija azzjonarja finanzjarja jew il-pożizzjoni kkonsolidata tal-istituzzjonijiet ta’ dik il-kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta.
It-tekniki superviżorji għandhom jitfasslu biex jiksbu l-objettivi tas-superviżjoni kkonsolidata kif stabbilit f'dan il-Kapitolu u għandhom jiġu nnotifikati lill-awtoritajiet kompetenti l-oħra involuti, lill-ABE u lill-Kummissjoni.
KAPITOLU 4
Riżervi ta' Kapital
Taqsima I
Riżervi kontroċikliċi
Artikolu 128
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
‧riżerva ta' konservazzjoni ta' kapital‧ tfisser il-fondi proprji li istituzzjoni tkun meħtieġa żżomm f'konformità mal-Artikolu 129;
(2)
‧riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istituzzjoni‧ tfisser il-fondi proprji li l-istituzzjoni tkun meħtieġa żżomm f'konformità mal-Artikolu 130;
(3)
‧riżerva ta' G-SII‧ tfisser il-fondi proprji huma meħtieġa li jinżammu konformement mal-Artikolu 131(4);
(4)
‧riżerva ta' O-SII‧ tfisser il-fondi proprji li huma meħtieġa li jinżammu konformement mal-Artikolu 131(5);
(5)
‧riżerva għar-riskju sistemiku‧ tfisser il-fondi proprji li istituzzjoni tkun jew tista' tkun meħtieġa żżomm skont l-Artikolu 133;
(6)
‧rekwiżit ta' riżerva kombinata‧ tfisser il-kapital totali tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni meħtieġ biex jissodisfa r-rekwiżit għar-riżerva ta' konservazzjoni ta' kapital estiż b'dawn li ġejjin, skont il-każ:
(a)
riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istituzzjoni;
(b)
'riżerva ta' G-SII;
(c)
riżerva ta' O-SII;
(d)
riżerva għal riskju sistemiku;
(7)
‧rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika‧ tfisser ir-rata li l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw biex jikkalkolaw ir-riżervi ta' kapital kontroċikliċi speċifiċi għall-istituzzjoni tagħhom, u li tiġi stabbilita f'konformità mal-Artikolu 136, l-Artikolu 137 jew minn awtorità rilevanti ta’ pajjiż terz, skont il-każ;
(8)
‧istituzzjoni awtorizzata domestikament‧ tfisser istituzzjoni li tkun ġiet awtorizzata fl-Istat Membru, li għaliha awtorità nnominata partikolari tkun responsabbli għall-istabbiliment tar-rata ta' riżerva ta' kapital kontroċiklika;
(9)
‧gwida għar-riżerva‧ tfisser rata ta' riżerva li tkun punt ta' riferiment ikkalkulata skont l-Artikolu 135(1).
Dan il-Kapitolu m'għandux japplika għad-ditti tal-investiment li ma jkunux awtorizzati jipprovdu s-servizzi ta' investiment imsemmija fil-punti 3 u 6 tat-Taqsima A tal-Anness I tad-Direttiva 2004/39/KE.
Artikolu 129
Rekwiżit li tinżamm riżerva ta’ konservazzjoni ta' kapital
1. L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li, minbarra l-kapital tal-Grad 1 tal-Ekwità Komuni miżmum biex jiġi sodisfatt ir-rekwiżit tal-fondi proprji impost bl-Artikolu 92 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-istituzzjonijiet jżommu riżerva ta' konservazzjoni ta' kapital ta' kapital tal-Grad 1 tal-Ekwità Komuni ugwali għal 2,5 % tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju tagħhom ikkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) ta' dak r-Regolament fuq bażi individwali u kkonsolidata, kif applikabbli f'konformità mat-Titolu II tal-Ewwel Parti ta’ dak ir-Regolament.
2. B'deroga mill-paragrafu 1, Stat Membru jista' jeżenta ditti żgħar u ta' daqs medju tal-investiment mir-rekwiżiti stipulati f'dak il-paragrafu jekk tali eżenzjoni ma theddidx l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja ta' dak l-Istat Membru.
Id-deċiżjoni dwar l-applikazzjoni ta' tali eżenzjoni għandha tkun raġunata bis-sħiħ, għandha tinkludi spjegazzjoni dwar ir-raġuni għaliex l-eżenzjoni ma theddidx l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja tal-Istat Membru u għandu jkun fiha d-definizzjoni preċiża tad-ditti żgħar u ta'daqs medju tal-investiment li huma eżenti.
L-Istati Membri li jiddeċiedu li japplikaw tali eżenzjoni għandu jinnotifika dan il-fatt lill-Kummissjoni, il-BERS, l-ABE u l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri kkonċernati b' dan.
3. Għall-fini tal-paragrafu 2, l-Istat Membru għandu jinnomina l-awtorità responsabbli għall-applikazzjoni ta' dan l-Artikolu. Dik l-awtorità għandha tkun l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata.
4. Għall-fini tal-paragrafu 2, id-ditti tal-investiment għandhom jiġu kkategorizzati bħala żgħar jew ta' daqs medju f'konformità mar-rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE tas-6 ta' Mejju 2003 dwar id-definizzjoni ta' intrapriżi mikro, żgħar u ta' daqs medju (31).
5. L-istituzzjonijiet m'għandhomx jużaw kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni, li jkun miżmum biex jiġi ssodisfatt ir-rekwiżit skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, biex jissodisfaw kwalunkwe rekwiżit impost mill-Artikolu 104.
6. Fejn l-istituzzjoni ma tissodisfax bis-sħiħ ir-rekwiżit skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, din għandha tkun soġġetta għar-restrizzjonijiet fuq id-distribuzzjonijiet stipulati fl-Artikolu 141(2) u (3).
Artikolu 130
Rekwiżit li tinżamm riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istituzzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li l-istituzzjonijiet iżommu riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istituzzjoni ekwivalenti għall-ammont totali tal-iskopertura tagħhom għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 immultiplikat bil-medja peżata tar-rati ta' riżervi ta' kapital kontroċikliċi kkalkulata f'konformità mal-Artikolu 140 ta' din id-Direttiva fuq bażi individwali u kkonsolidata, kif applikabbli f'konformità mat-Titolu II tal-Ewwel Parti ta’ dak ir-Regolament.
2. B'deroga mill-paragrafu 1, Stat Membru jista' jeżenta ditti żgħar u ta' daqs medju tal-investiment stabbiliti f'dak il-paragrafu jekk tali eżenzjoni ma theddidx l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja ta' dak l-Istat Membru.
Id-deċiżjoni dwar l-applikazzjoni ta' tali eżenzjoni għandha tkun raġunata bis-sħiħ, għandha tinkludi spjegazzjoni dwar ir-raġuni għaliex l-eżenzjoni ma theddidx l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja tal-Istat Membru u għandu jkun fiha d-definizzjoni preċiża żgħar u ta' daqs medju tal-investiment li huma eżentati.
L-Istati Membri li jiddeċiedu li japplikaw tali eżenzjoni għandu jinnotifika dan il-fatt lill-Kummissjoni, il-BERS, l-ABE u l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri kkonċernati b' dan.
3. Għall-fini tal-paragrafu 2, l-Istat Membru għandu jinnomina l-awtorità responsabbli għall-applikazzjoni ta' dan l-Artikolu. Dik l-awtorità għandha tkun l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata.
4. Għall-fini tal-paragrafu 2, id-ditti tal-investiment għandhom jiġu kkategorizzati bħala żgħar jew ta' daqs medju f'konformità mar-Rakkomandazzjoni 2003/361/KE;
5. L-istituzzjonijiet għandhom jissodisfaw ir-rekwiżit impost mill-paragrafu 1 b'kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni, li għandu jkun addizzjonali għal kwalunkwe kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni biex jissodisfa r-rekwiżit ta' fondi proprji impost bl-Artikolu 92 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, ir-rekwiżit li tinżamm riżerva ta' konservazzjoni ta' kapital f'konformità mal-Artikolu 129 ta' din id-Direttiva u kwalunkwe rekwiżit impost skont l-Artikolu 104 ta' din id-Direttiva.
6. Fejn l-istituzzjoni ma tissodisfax bis-sħiħ ir-rekwiżit skont il-paragrafu 1, din għandha tkun soġġetta għar-restrizzjonijiet fuq id-distribuzzjonijiet stipulati fl-Artikolu 141(2) u (3).
Artikolu 131
Istituzzjonijiet sistemikament importanti globali u oħrajn
1. L-Istati Membri għandhom jinnominaw l-awtorità responsabbli għall-identifikazzjoni, fuq bażi kkonsolidata, ta' istituzzjonijiet sistemikament importanti globali (G-SIIs), u, fuq bażi individwali subkonsolidata jew ikkonsolidata, kif applikabbli, istituzzjonijiet sistemikament importanti oħrajn (O-SIIs), li ġew awtorizzati fil-ġurisdizzjoni tagħhom. Dik l-awtorità għandha tkun l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata. L-Istati Membri jistgħu jinnominaw aktar minn awtorità waħda. Il-G-SIIs għandhom ikunu istituzzjoni prinċipali tal-UE, kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE, kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE jew istituzzjoni. Il-G-SIIs ma għandhomx ikunu istituzzjoni sussidjarja ta' istituzzjoni prinċipali tal-UE, kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE. L-O-SIIs jistgħu jkunu jew istituzzjoni prinċipali tal-UE, jew kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE, jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE jew istituzzjoni.
2. Il-metodoloġija tal-identifikazzjoni għall-G-SIIs għandha tkun ibbażata fuq il-kategoriji li ġejjin:
(a)
id-daqs tal-grupp;
(b)
l-interkonnettività tal-grupp mas-sistema finanzjarja;
(c)
is-sostitwibilità tas-servizzi jew tal-infrastruttura finanzjarja pprovduta mill-grupp;
(d)
il-kumplessità tal-grupp;
(e)
l-attività transkonfinali tal-grupp, inkluż l-attività transkonfinali bejn l-Istati Membri u bejn Stat Membru u pajjiż terz.
Kull kategorija għandha tirċievi peżar ugwali u għandhom tikkonsisti minn indikaturi kwantifikabbli.
Il-metodoloġija għandha tipproduċi punteġġ globali għal kull entità msemmija fil-paragrafu 1 li tiġi valutata, li jippermetti li l-G-SIIs jkunu identifikati u allokati f'subkategorija kif deskritta fil-paragrafu 9.
3. L-OSIIs għandhom jiġu identifikati skont il-paragrafu 1. L-importanza sistemika għandha tiġi vvalutata fuq il-bażi ta' mill-inqas wieħed mill-kriterji li ġejjin:
(a)
id-daqs;
(b)
l-importanza għall-ekonomija tal-Unjoni, jew tal-Istat Membru rilevanti;
(c)
is-sinifikanza tal-attivitajiet transkonfinali;
(d)
l-interkonnettività tal-istituzzjoni jew tal-grupp mas-sistema finanzjarja.
L-ABE, wara li tikkonsulta lill-BERS, għandha sal-1 ta' Jannar 2015 tippubblika linji gwida dwar il-kriterji li jiddeterminaw il-kondizzjonijiet tal-applikazzjoni ta' dan il-paragrafu b'rabta mal-valutazzjoni tal-O-SIIs. Dawk il-linji gwida għandhom jieħdu kont tal-oqfsa internazzjonali għal istituzzjonijiet sistemikament importanti domestiċi u speċifiċitajiet tal-Unjoni Ewropea kif ukoll dawk nazzjonali.
4. Kull G-SII għandha, fuq bażi kkonsolidata, iżżomm riżerva għall-G-SII li għandha tikkorrispondi għas-subkategorija li tiġi assenjata fiha l-G-SII. Dik ir-riżerva għandha tikkonsisti minn u għandha tissupplimenta l-kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni.
5. L-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata tista' teħtieġ lil kull O-SII, fuq bażi kkonsolidata jew subkonsolidata jew individwali, skont kif japplika, biex iżżomm riżerva għal O-SII sa 2 % tal-ammont tal-iskopertura totali għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, waqt li jitqiesu l-kriterji għall-identifikazzjoni tal-O-SII. Dik ir-riżerva għandha tikkonsisti minn u għandha tissupplimenta l-kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni.
6. Meta tesiġi li tinżamm riżerva O-SII l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata għandha tirrispetta li ġej:
(a)
ir-riżerva ta' O-SII m'għandhiex tinvolvi effetti negattivi sproporzjonati fuq is-sistema finanzjarja kollha jew partijiet minnha ta' Stati Membri oħrajn jew tal-Unjoni kollha kemm hi li jifformaw jew joħolqu ostakolu għall-funzjonament tas-suq intern;
(b)
ir-riżerva ta' O-SII għandha tiġi rieżaminata mill-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata tal-inqas kull sena.
7. Qabel ma tiffissa jew terġa' tiffissa riżerva ta' O-SII, l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata għandha tinnotifika lill-Kummissjoni, lill-BERS, lill -ABE u lill-awtoritajiet kompetenti u nnominati tal-Istati Membri kkonċernati xahar qabel il-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 5. Dik in-notifika għandha tiddeskrivi fid-dettall li ġej:
(a)
il-ġustifikazzjoni tar-raġuni għaliex ir-riżerva O-SII titqies li x'aktarx tkun effettiva u proporzjonata biex ittaffi r-riskju;
(b)
valutazzjoni tal-impatt probabbli, pożittiv jew negattiv, tar-riżerva O-SII fuq is-suq intern, abbażi tal-informazzjoni li hija disponibbli għall-Istat Membru;
(c)
ir-rata tar-riżerva O-SII li l-Istat Membru jixtieq jiffissa.
8. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 133 u l-paragrafu 5 ta' dan l-Artikolu, fejn OSII tkun sussidjarja ta' G-SII jew ta' O-SII li hija istituzzjoni prinċipali tal-UE u soġġetta għal riżerva ta' O-SII fuq bażi kkonsolidata, ir-riżerva li tapplika fuq livell individwali jew subkonsolidat għall-O-SII m'għandhiex tkun iktar mill-ogħla valur ta':
(a)
1 % tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013; u
(b)
ir-rata ta' riżerva ta' G-SII jew O-SII applikabbli għall-grupp f'livell ikkonsolidat.
9. Għandu jkun hemm tal-inqas ħames subkategoriji ta' G-SIIs. Il-limitu l-aktar baxx u l-limiti ta' bejn kull subkategorija għandhom jiġu ddeterminati mill-punteġġi skont il-metodoloġija tal-identifikazzjoni. Il-punteġġi li jifirdu s-subkategoriji li jmissu ma' xulxin għandhom jiġu ddefiniti b'mod ċar u għandhom josservaw il-prinċipju li hemm żieda lineari kostanti ta' sinifikat sistemiku, bejn kull subkategorija li tirriżulta f'żieda lineari fir-rekwiżit ta' kapital tal-Grad 1 tal-Ekwità Komuni, bl-eċċezzjoni tal-ogħla subkategorija. Għall-finijiet ta' dan il-paragrafu, sinifikat sistemikuhija l-impatt mistenni fuq is-suq finanzjarju globali kkawżat minn diffikultajiet għall-G-SII. Is-subkategorija l-aktar baxxa għandha tiġi assenjata riżerva ta' G-SII ta' 1 % tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u r-riżerva assenjata lil kull subkategorija għandu jiżdied b'pendili ta' 0,5 % tal-ammont totali ta' skopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 sa u inkluża r-raba' subkategorija. L-ogħla subkategorija tar-riżerva ta' G-SIIgħandha tkun soġġetta għal riżerva ta' 3,5 % tal-ammont totali ta' skopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
10. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1 u 9, l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata tista', fl-eżerċizzju ta' valutazzjoni superviżorja korretta:
(a)
tirrialloka G-SII minn subkategorija aktar baxxa għal waħda ogħla;
(b)
talloka entità kif imsemmija fil-paragrafu 1 li jkollha punteġġ globali aktar baxx mill-punteġġ limitu tal-iktar subkategorija baxxa f'dik is-subkategorija jew f'subkategorija ogħla, u b'hekk tinnomina bħala G-SII.
11. Jekk l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata tieħu deċiżjoni f'konformità mal-paragrafu 10(b), hija għandha tinnotifika lill-ABE b'dan, u tagħti raġunijiet.
12. L-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata għadha tinnotifika l-ismijiet tal-G-SIIs u l-O-SIIs u s-subkategorija rispettiva fejn tiġi allokata kull G-SII, lill-Kummissjoni, lill-BERS u lill-ABE, u għandha tiżvela isimhom lill-pubbliku. L-awtoritajiet kompetenti jew l-awtoritajiet innominati għandhom jiżvelaw lill-pubbliku s-subkategorija fejn tiġi allokata kull G-SII.
L-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata għandha kull sena tirrieżamina l-identifikazzjoni tal-G-SIIs u l-O-SIIs u l-allokazzjoni tal-G-SIIs fis-subkategoriji rispettivi u tirrapporta r-riżultat lill-istituzzjoniji sistemikament importanti kkonċernata, lill-Kummissjoni, lill-BERS u lill-EBA u tiżvela l-lista aġġornata ta' istituzzjonijijiet sistemikament importanti li jkunu identifikati lill-pubbliku u għandha tiżvela lill-pubbliku s-subkategorija fejn tkun allokata kull G-SII identifikata.
13. Istituzzjoniji sistemikament importanti m'għandhomx jużaw il-kapital tal-Grad 1 tal-Ekwità Komuni li jinżamm biex jissodisfa r-rekwiżiti skont il-paragrafi 4 u 5 biex jiġi sodisfatt kwalunkwe rekwiżit impost skont l-Artikolu 92 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u l-Artikoli 129 u 130 ta' din id-Direttiva u kwalunkwe rekwiżit impost skont l-Artikoli 102 u 104 ta' din id-Direttiva.
14. Fejn grupp, fuq bażi kkonsolidata, ikun soġġett għal li ġej, għandu japplika r-riżerva l-aktar għolja f'kull każ;
(a)
riżerva ta' G-SII u riżerva ta' O-SII;
(b)
riżerva ta' G-SII, riżerva ta' O-SII u riżerva għal riskju sistemiku f'konformità mal-Artikolu 133.
Meta istituzzjoni, fuq bażi individwali jew subkonsolidata, tkun soġġetta għal riżerva O-SII u riżerva għal riskju sistemiku f'konformità mal-Artikolu 133, għandha tapplika r-riżerva l-aktar għolja.
15. Minkejja l-paragrafu 14, fejn tkun tapplika riżerva għal riskju Ssistemiku għall-iskoperturi kollha li jinsabu fl-Istat Membru li jiffissa dik ir-riżerva biex jindirizza r-riskju makroprudenzjali ta' dak l-Istat Membru, iżda ma japplikax għall-iskoperturi barra mill-Istat Membru, dik ir-riżerva għal riskju sistemiku għandha tkun kumulattiva mar-riżerva ta' O-SII jew G-SII li tiġi applikata f'konformità ma' dan l-Artikolu.
16. Fejn ikun japplika l-paragrafu 14 u istituzzjoni tkun parti minn grupp jew subgrupp li għalih jappartjenu G-SII jew O-SII, dik l-istituzzjoni m'għandhiex titqies li hija, fuq bażi individwali, soġġetta għal rekwiżit ta' riżerva kkombinata li hija inqas mis-somma tar-riżerva ta' konservazzjoni ta' kapital, ir-riżerva ta' kapital kontroċiklika, u l-ogħla waħda mir-riżervi O-SII u għal riskju sistemiku applikabbli għaliha fuq bażi individwali.
17. Fejn ikun japplika l-paragrafu 15 u istituzzjoni tkun parti minn grupp jew subgrupp li għalih jappartjenu G-SII jew O-SII, dik l-istituzzjoni m'għandhiex titqies li hija, fuq bażi individwali, soġġetta għal rekwiżit ta' riżerva kkombinata li hija inqas mis-somma tar-riżerva ta' konservazzjoni ta' kapital, ir-riżerva ta' kapital kontroċiklika, u s-somma tar-riżervi O-SII u tar-riskju sistemiku applikabbli għaliha fuq bażi individwali.
18. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi regolatorji biex tispeċifika għall-finijiet ta' dan l-Artikolu,il-metodoloġija li għandha tintuża mill-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata biex tidentifika istituzzjoni prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja prinċipali tal-UE jew kumpannija azzjonarja finanzjarja mħallta prinċipali tal-UE bħala G-SII u biex tiġi speċifikata l-metodoloġija għad-definizzjoni tas-subkategoriji u l-allokazzjoni tal-G-SIIs f'subkategoriji abbażi tar-sinifikat sistemiku tagħhom, waqt li jitqiesu l-istandards maqbula fuq livell internazzjonali.
L-ABE għandha tippreżenta sat-30 ta' Ġunju 2014 dak l-abbozz ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni.
Il-Kummissjoni hi ddelegata bis-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel u t-tieni subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 132
Rapportar
1. Il-Kummissjoni għandha sal-31 ta' Diċembru 2015 tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fuq il-bażi tal-iżviluppi internazzjonali u l-opinjoni tal-ABE, dwar il-possibbiltà li l-qafas għall-G-SIIs jiġi estiż għal aktar istituzzjonijiet sistemikament importanti fl-Unjoni. Fejn ikun xieraq, ir-rapport għandu jkun akkumpanjat minn proposta leġislattiva.
2. Il-Kummissjoni għandha sal-31 ta' Diċembru 2016, wara li tikkonsulta lill-BERS u lill-ABE tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar jekk it-trattament stipulat fl-Artikolu 131 għandux jinbidel. Fejn ikun xieraq, ir-rapport għandu jkun akkumpanjat minn proposta leġislattiva. Kwalunkwe proposta bħal din għandha tieħu kont dovut tal-iżviluppi regolatorji internazzjonali u għandha tirrevedi, fejn ikun meħtieġ, il-proċess tal-allokazzjoni ta' riżervi O-SII speċifiċi għal istituzzjoni fi ħdan grupp waqt li tikkunsidra kull impatt possibbli mhux dovut fuq l-implimentazzjoni tas-separazzjoni strutturali fi ħdan l-Istati Membri.
Artikolu 133
Rekwiżit biex tinżamm riżerva għal riskju sistemiku
1. Kull Stat Membru jista' jintroduċi riżerva għal riskju sistemiku tal-kapital tal-Grad 1 tal-Ekwità Komuni għas-settur finanzjarju jew subsett wieħed jew aktar ta' dak is-settur, biex jipprevjeni u jtaffi r-riskji sistemiċi jew makroprudenzjali mhux ċikliċi fuq perijodu twil li mhumiex koperti bir-Regolament (UE) Nru 575/2013, fis-sens ta' riskju ta' tħarbit fis-sistema finanzjarja bil-potenzjal ta' konsegwenzi negattivi serji għas-sistema finanzjarja u l-ekonomija reali fi Stat Membru speċifiku.
2. Għall-fini tal-paragrafu 1, l-Istat Membru għandu jinnomina l-awtorità responsabbli għall-iffissar tar-riżerva għal riskju sistemiku u għall-identifikazzjoni tas-settijiet ta' istituzzjonijiet li tapplika għalihom. Din l-awtorità għandha tkun l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata.
3. Għall-fini tal-paragrafu 1, l-istituzzjonijiet jistgħu jkunu meħtieġa jżommu, b'żieda mal-kapital tal-Grad 1 tal-Ekwità Komuni miżmum biex jiġi sodisfatt ir-rekwiżit ta' fondi proprji impost bl-Artikolu 92 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, riżerva għal riskju sistemiku ta' kapital tal-Grad 1 tal-Ekwità Komuni ta' mill-inqas 1 % bbażata fuq l-iskoperturi li għalihom tapplika r-riżerva għal riskju sistemiku skont il-paragrafu 8 ta' dan l-Artikolu, fuq bażi individwali kkonsolidata jew subkonsolidata, skont kif japplika f'konformità mal-Ewwel Parti, it-Titolu II ta' dak ir-Regolament. L-awtorità kompetenti jew innominata rilevanti tista' tesiġi li l-istituzzjonijiet iżommu r-riżerva għal riskju sistemiku fuq livell individwali u fuq livell ikkonsolidat.
4. L-istituzzjonijiet m'għandhomx jużaw il-kapital tal-Grad 1 tal-Ekwità Komuni li jinżamm sabiex jissodisfa r-rekwiżit skont il-paragrafu 3 biex jiġi sodisfatt kwalunkwe rekwiżit impost mill-Artikolu 87 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u l-Artikoli 129 u 130 ta' din id-Direttiva u kwalunkwe rekwiżit impost mill-Artikoli 102 u 104 ta' din id-Direttiva. Meta grupp li jkun ġie identifikat bħala istituzzjoni sistemikament importanti li hi soġġetta għal riżerva ta' G-SII jew għal riżerva ta' O-SII fuq bażi kkonsolidata f'konformità mal-Artikolu 131 jkun soġġett ukoll għal riżerva għal riskju sistemiku fuq bażi kkonsolidata f'konformità ma' dan l-Artikolu, għandha tapplika l-ogħla waħda mir-riżervi. Meta istituzzjoni, fuq bażi individwali jew subkonsolidata, tkun soġġetta għal għal riżerva ta' O-SII f'konformità mal-Artikolu 131 u għal riżerva għal riskju sistemiku f'konformità ma' dan l-Artikolu, għandha tapplika l-ogħla waħda mit-tnejn.
5. Minkejja l-paragrafu 4, meta r-rekwiżit ta' riżerva għal riskju sistemiku japplika għall-iskoperturi kollha li jinsabu fl-Istat Membru li jiffissa r-riżerva biex jindirizza r-riskju makroprudenzjali ta' dak l-Istat Membru, iżda ma japplikax għall-iskoperturi barra mill-Istat Membru, dik ir-riżerva għal riskju sistemiku għandha tkun kumulattiva mar-riżerva ta' O-SII jew G-SII li tkun applikata f'konformità mal-Artikolu 131.
6. Fejn ikun japplika l-paragrafu 4 u istituzzjoni tkun parti minn grupp jew subgrupp li għalih jappartjenu G-SII jew O-SII, dan m'għandu qatt jimplika li dik l-istituzzjoni għandha, fuq bażi individwali, tkun soġġetta għal rekwiżit ta' riżerva kkombinata li hija inqas mis-somma tar-riżerva ta' konservazzjoni ta' kapital, ir-riżerva ta' kapital kontroċiklika, u l-ogħla waħda mir-riżervi O-SII u għal riskju sistemiku applikabbli għaliha fuq bażi individwali.
7. Fejn ikun japplika l-paragrafu 5 u istituzzjoni tkun parti minn grupp jew subgrupp li għalih jappartjenu G-SII jew O-SII, dan m'għandu qatt jimplika li dik l-istituzzjoni għandha, fuq bażi individwali, tkun soġġetta għal rekwiżit ta' riżerva kkombinata li hija inqas mis-somma tar-riżerva ta' konservazzjoni ta' kapital, ir-riżerva ta' kapital kontroċiklika, u s-somma tar-riżervi O-SII u għal riskju sistemiku applikabbli għaliha fuq bażi individwali.
8. Ir-riżerva għal riskju sistemiku tista' tapplika għall-iskoperturi li jinsabu fl-Istat Membru li jiffissa dik ir-riżerva u jista' japplika wkoll għal skoperturi f'pajjiżi terzi. Ir-riżerva għal riskju sistemiku tista' tapplika wkoll għal skoperturi li jinsabu fi Stati Membri oħrajn, soġġett għall-paragrafi 15 u 18.
9. Ir- riżerva għal riskju sistemiku għandha tapplika għall-istituzzjonijiet kollha, jew għal subsett wieħed jew iktar ta' dawk l-istituzzjonijiet, li għalihom l-awtoritajiet tal-Istat Membru kkonċernat ikunu kompetenti f'konformità ma' din id-Direttiva u għandu jiġi ffissat b'passi gradwali jew aċċellerati ta' aġġustament ta' 0,5 punti perċentwali. Jistgħu jiġu introdotti rekwiżiti differenti għal subsettijiet differenti tas-settur.
10. Meta tesiġi li tinżamm riżerva għal riskju sistemiku l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata għandha tikkonforma ma' li ġej:
(a)
ir-riżerva għal riskju sistemiku m'għandhiex tinvolvi effetti negattivi sproporzjonati fuq is-sistema finanzjarja kollha jew partijiet minnha fi Stati Membri oħrajn jew tal-Unjoni kollha kemm hi li jifformaw jew joħolqu ostakolu għall-funzjonament tas-suq intern;
(b)
ir-riżerva għal riskju sistemiku għandha tiġi rieżaminata mill-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata tal-inqas kull sena.
11. Qabel tiġi ffissata jew iffissata mill-ġdid rata ta' riżerva għal riskju sistemiku ta' mhux aktar minn 3 %, l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata għandha tinnotifika lill-Kummissjoni,lill-BERS u lill-ABE u lill-awtoritajiet kompetenti u nnominati tal-Istati Membri kkonċernati xahar qabel il-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 16. Jekk ir-riżerva tapplika għall-iskoperturi li qegħdin f'pajjiżi terzi l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata għandha tinnotifika wkoll lill-awtoritajiet superviżorji ta' dawk il-pajjiżi terzi. Dik in-notifika għandha tiddeskrivi fid-dettall:
(a)
ir-riskju sistemiku jew makroprudenzjali fl-Istat Membru;
(b)
ir-raġunijiet għaliex id-dimensjoni tar-riskji sistemiċi jew makroprudenzjali thedded l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fil-livell nazzjonali li tiġġustifika r-rata tar-riżerva għal riskju sistemiku;
(c)
il-ġustifikazzjoni tar-raġuni għaliex ir-riżerva għal riskju sistemiku titqies li x'aktarx tkun effettiva u proporzjonata biex ittaffi r-riskju;
(d)
valutazzjoni tal-impatt probabbli, pożittiv jew negattiv, tar-riżerva għal riskju sistemiku fuq is-suq intern, ibbażata fuq informazzjoni li hija disponibbli għall-Istat Membru;
(e)
il-ġustifikazzjoni għalfejn l-ebda waħda mill-miżuri eżistenti f'din id-Direttiva jew fir-Regolament (UE) Nru 575/2013, bl-esklużjoni tal-Artikoli 458 u 459 ta' dak ir-Regolament, waħedha jew flimkien ma' oħrajn mhu ser tkun biżżejjed biex tindirizza r-riskju makroprudenzjali jew sistemiku identifikat b'kont meħud tal-effettività relattiva ta' dawk il-miżuri;
(f)
ir-rata tar-riżerva għal riskju sistemiku li l-Istat Membru jixtieq jesiġi.
12. Qabel tiġi ffissata jew iffissata mill-ġdid ir-rata tar-riżerva għal riskju sistemiku ta' aktar minn 3 %, l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata għandha tinnotifika lill-Kummissjoni, lill-BERS u lill-ABE u lill-awtoritajiet kompetenti u nnominati tal-Istati Membri kkonċernati. Jekk ir-riżerva tapplika għall-iskoperturi li qegħdin f'pajjiżi terzi l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata għandha tinnotifika wkoll lill-awtoritajiet superviżorji ta' dawk il-pajjiżi terzi. Dik in-notifika għandha tiddeskrivi fid-dettall:
(a)
ir-riskju sistemiku jew makroprudenzjali fl-Istat Membru;
(b)
ir-raġunijiet għaliex id-dimensjoni tar-riskji sistemiċi jew makroprudenzjali thedded l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fil-livell nazzjonali li tiġġustifika r-rata tar-riżerva għal riskju sistemiku;
(c)
il-ġustifikazzjoni tar-raġuni għaliex ir-riżerva għal riskju sistemiku titqies li x'aktarx tkun effettiva u proporzjonata biex ittaffi r-riskju;
(d)
valutazzjoni tal-impatt probabbli, pożittiv jew negattiv, tar-riżerva għal riskju sistemiku fuq is-suq intern abbażi tal-informazzjoni li hija disponibbli għall-Istat Membru;
(e)
il-ġustifikazzjoni għalfejn ebda waħda mill-miżuri eżistenti f'din id-Direttiva jew fir-Regolament (UE) Nru 575/2013, bl-esklużjoni tal-Artikoli 458 u 459 ta' dak ir-Regolament, waħedha jew flimkien ma' oħrajn ma ser tkun biżżejjed biex tindirizza r-riskju makroprudenzjali jew sistemiku identifikat b'kont meħud tal-effettività relattiva ta' dawk il-miżuri;
(f)
ir-rata tar-riżerva għal riskju sistemiku li l-Istat Membru jixtieq jesiġi.
13. Mill-1 ta' Jannar 2015, l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata tista' tiffissa jew tiffissa mill-ġdid rata ta' riżerva għal riskju sistemiku li tapplika għall-iskoperturi li jinsabu f'dak l-Istat Membru u tista' tapplika wkoll għall-iskoperturi f'pajjiżi terzi sa 5 % u ssegwi l-proċeduri stipulati fil-paragrafu 11. Meta tiffissa jew tiffissa mill-ġdid rata ta' riżerva għal riskju sistemiku 'l fuq minn 5 % il-proċeduri stipulati fil-paragrafu 12 għandhom jiġu segwiti.
14. Meta r-rata tar-riżerva għal riskju sistemiku tkun ser tiġi ffissata bejn it-3 % u l-5 % skont il-paragrafu 13, l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata tal-Istat Membru li iffissat r-riżerva għandha dejjem tinnotifika lill-Kummissjoni b'dan u tistenna l-opinjoni tal-Kummissjoni qabel ma tadotta l-miżuri inkwistjoni.
Meta l-opinjoni tal-Kummissjoni tkun negattiva, l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata tal-Istat Membru li iffissat ir-riżerva għandha tikkonforma ma' din l-opinjoni jew jagħtu r-raġunijiet għalfejn mhijiex ser tagħmel dan.
Fejn subsett wieħed tas-settur finanzjarju ikun sussidjarju ta' kumpannija prinċipali stabbilita fi Stat Membru ieħor, l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata għandha tinnotifika lill-awtoritajiet ta' dak l-Istat Membru, lill-Kummissjoni u l-BERS. Fi żmien xahar min-notifika, il-Kummissjoni u l-BERS għandhom joħorġu rakkomandazzjoni dwar il-miżuri meħuda f'konformità ma' dan il-paragrafu. Meta l-awtoritajiet ma jaqblux u fil-każ ta' rakkomandazzjoni negattiva kemm tal-Kummissjoni kif ukoll tal-BERS, l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata tista' tirriferi l-kwistjoni lill-ABE u titlob l-assistenza tagħha f'konformità mal-Artikolu 19 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010. Id-deċiżjoni biex tiġi ffissata riżerva għal dawk l-iskoperturi għandha tiġi sospiża sakemm l-ABE tieħu deċiżjoni.
15. Fi żmien xahar min-notifika msemmija fil-paragrafu 12, il-BERS għandu jipprovdi opinjoni lill-Kummissjoni dwar jekk ir-riżerva għal riskju sistemiku titqiesx adatta. L-ABE tista' wkoll tagħti lill-Kummissjoni l-opinjoni tagħha dwar ir-riżerva f'konformità mal-Artikolu 34(1) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Fi żmien xahrejn min-notifika, il-Kummissjoni, b'kont meħud tal-valutazzjoni tal-BERS u l-ABE, jekk tkun rilevanti, u jekk tkun sodisfatta li r-riżerva għal riskju sistemiku ma tinvolvix effetti negattivi sproporzjonati fuq is-sistema finanzjarja kollha jew partijiet minnha ta' Stati Membri oħrajn jew fl-Unjoni inġenerali li jwasslu biex jiġi ffurmat jew jinħoloq xkiel għall-funzjonament tajjeb tas-suq intern, għandha tadotta att ta' implimentazzjoni li jawtorizza lill-awtorità kompetenti jew lill-awtorità nnominata biex tadotta l-miżura proposta.
16. Kull awtorità kompetenti jew awtorità nnominata għandha tħabbar l-iffissar ta' riżerva għal riskju sistemiku permezz tal-pubblikazzjoni f'sit web adatt. L-aħbar għandha tinkludi tal-inqas l-informazzjoni li ġejja:
(a)
ir-rata tar-riżerva għal riskju sistemiku;
(b)
l-istituzzjonijiet li għalihom tapplika r-riżerva għal riskju sistemiku;
(c)
ġustifikazzjoni għar-riżerva għal riskju sistemiku;
(d)
id-data minn meta l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw l-iffissar jew l-iffissar mill-ġdid tar-riżerva għal riskju sistemiku; u
(e)
l-ismijiet tal-pajjiżi fejn l-iskoperturi li qegħdin f'dawn il-pajjiżi jkunu rikonoxxuti fir-riżerva għal riskju sistemiku.
Jekk il-pubblikazzjoni msemmija fil-punt (c) tista' tippreġudika l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja, l-informazzjoni meħtieġa fil-punt (b) m'għandhiex tiġi inkluża fit-tħabbira.
17. Meta istituzzjoni ma tissodisfax bis-sħiħ ir-rekwiżit skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, hija għandha tkun soġġetta għar-restrizzjonijiet fuq id-distribuzzjonijiet stipulati fl-Artikolu 141(2) u 3.
Meta l-applikazzjoni ta' dawk ir-restrizzjonijiet fuq id-distribuzzjonijiet twassal għal titjib mhux sodisfaċenti tal-kapital tal-Grad 1 tal-Ekwità Komuni tal-istituzzjoni fid-dawl tar-riskju sistemiku rilevanti, l-awtoritajiet kompetenti jistgħu jieħdu miżuri addizzjonali skont l-Artikolu 64.
18. Wara n-notifika msemmija fil-paragrafu 11, l-Istati Membri jistgħu japplikaw ir-riżerva għall-iskoperturi kollha. F'każ li l-awtorità kompetenti jew l-awtorità nnominata tiddeċiedi li tiffissa r-riżerva sa 3 % abbażi tal-iskoperturi fi Stati Membri oħrajn, r-riżerva għandha tiġi ffissata indaqs għall-iskoperturi kollha li jinsabu fl-Unjoni.
Artikolu 134
Rikonoxximent ta' rata ta' riżerva għal riskju sistemiku
1. Stati Membri oħrajn jistgħu jirrikonoxxu r-rata tar-riżerva għal riskju sistemiku ffissata skont l-Artikolu 133 u jistgħu japplikaw dik ir-rata tar-riżerva għal istituzzjonijiet awtorizzati domestikament għall-iskoperturi li qegħdin fl-Istat Membru li jiffissa dik ir-rata tar-riżerva.
2. Jekk l-Istati Membri jirrikonoxxu r-rata tar-riżerva għal riskju sistemiku għal istituzzjonijiet awtorizzati domestikament huma għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni, lill-BERS, lill-ABE u lill-Istat Membru li jiffissa dik ir-rata tar- riżerva għal riskju sistemiku.
3. Meta jiddeċiedi jekk jirrikonoxxix rata ta' riżerva għal riskju sistemiku l-Istat Membru għandu jqis l-informazzjoni ppreżentat mill-Istat Membru li jiffissa r-rata tar-riżerva skont l-Artikolu 133(11),(12) jew (13).
4. Stat Membru li jiffissa rata tar-riżerva għal riskju sistemiku skont l-Artikolu 133 jista' jitlob lill-BERS biex joħroġ rakkomandazzjoni kif imsemmija fl-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010 lil Stati Membru wieħed jew aktar li jistgħu jirrikonoxxu r-rata tar-riżerva għal riskju sistemiku.
Taqsima II
L-iffissar u l-kalkolu tar-riżervi ta' kapital kontroċikliċi
Artikolu 135
Gwida tal-BERS dwar l-iffissar tar-rati ta' riżerva kontroċikliċi
1. Permezz ta’ rakkomandazzjonijiet skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010, il-BERS jista' jipprovdi gwida lill-awtoritajiet nominati mill-Istati Membri skont l-Artikolu 136(1) dwar l-istabbiliment tar-rati tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika, li tinkludi dan li ġej:
(a)
prinċipji li jiggwidaw lill-awtoritajiet nominati meta jeżerċitaw il-ġudizzju tagħhom dwar ir-rata xierqa tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika, biex jiżguraw li l-awtoritajiet jadottaw approċċ tajjeb għaċ-ċikli makroekonomiċi rilevanti u jippromwovu teħid ta' deċiżjonijiet tajjeb u konsistenti fl-Istati Membri kollha;
(b)
gwida ġenerali dwar:
(i)
il-kalkolu u l-kalkolu tad-devjazzjoni minn xejriet fit-tul tal-proporzjonijiet bejn il-kreditu u l-prodott domestiku gross (PDG);
(ii)
il-gwidi għall-kalkolu tar-riżervi ta' kapital meħtieġa skont l-Artikolu 136(2);
(c)
gwida dwar il-fatturi varjabbli li jindikaw l-akkumulu tar-riskju mifrux mas-sistema assoċjat ma' perijodi ta' tkabbir eċċessiv tal-kreditu f'sistema finanzjarja, b'mod partikolari l-koeffiċjent rilevanti tal-kreditu għall-PDG u d-devjazzjoni tiegħu mit-tendenza fuq perijodu taż-żmien twil, u dwar fatturi oħra rilevanti, inkluż it-trattament ta' żviluppi ekonomiċi f'setturi individwali tal-ekonomija, li għandu jservi ta’ informazzjoni għad-deċiżjonijiet tal-awtoritajiet magħżula dwar ir-rata adatta tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika skont l-Artikolu 136;
(d)
gwida dwar il-fatturi varjabbli, inklużi kriterji kwalitattivi, li jindikaw li r-riżerva ta' kapital għandha tinżamm, titnaqqas jew tiġi żvelata totalment.
2. Meta joħroġ rakkomandazzjoni skont il-paragrafu 1, il-BERS għandu jieħu kont dovut tad-differenzi bejn l-Istati Membri u b'mod partiklari l-ispeċifiċitajiet tal-Istati Membri b'ekonomiji żgħar u miftuħin.
3. Fejn ikun ħareġ rakkomandazzjoni skont il-paragrafu 1, il-BERS għandu jżommha taħt rieżami u jaġġornaha, fejn meħtieġ, fid-dawl tal-esperjeza tal-istabbiliment tar-riżervi ta' kapital skont din id-Direttiva jew tal-iżviluppi fil-prattiki miftiehma internazzjonalment.
Artikolu 136
L-iffissar tar-rati ta' riżerva kontroċikliċi
1. Kull Stat Membru għandu jinnomina korp jew awtorità pubblika (minn hawn 'il quddiem "awtorità nnominata") li tkun responsabbli għall-istabbiliment tar-rati tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika għal dak l-Istat Membru.
2. Kull awtorità nnominata għandha tikkalkola, għal kull tliet xhur, gwida għar-riżerva ta' kapital bħala referenza biex tiggwida l-eżerċizzju tal-ġudizzju tagħha fl-istabbiliment tar-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika skont il-paragrafu 3. Il-gwida dwar ir-riżerva ta' kapital għandha tirrifletti, b'mod sinifikanti, iċ-ċiklu ta' kreditu u r-riskji dovuti għal eċċess ta' tkabbir fil-kreditu fl-Istat Membru u għandha tieħu kont dovut tal-ispeċifiċitajiet tal-kontijiet tal-ekonomija nazzjonali. Hi għandha tkun ibbażata fuq id-devjazzjoni tal-proporzjon bejn il-kreditu u l-PDG mix-xejra fit-tul tagħha, b'kont meħud, inter alia:
(a)
ta' indikatur tat-tkabbir tal-livelli tal-kreditu f'dik il-ġurisdizzjoni u, b'mod partikolari, indikatur li jirrifletti l-bidliet fil-proporzjon bejn il-kreditu mogħti f'dak l-Istat Membru u l-PDG;
(b)
ta' kwalunkwe gwida kurrenti miżmuma mill-BERS f'konformità mal-Artikolu 135(1)(b).
3. Kull awtorità nnominata għandha tivvaluta u tistabbilixxi rata xierqa tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika għall-Istat Membru tagħha fuq bażi ta' kull tliet xhur, u hi u tagħmel dan tqis:
(a)
il-gwida tar-riżerva ta' kapital ikkalkulata skont il-paragrafu 2;
(b)
kwalunkwe gwida kurrenti miżmuma mill-BERS f'konformità mal-Artikolu 135(1)(a), (c) u (d) u kwalunkwe rakkomandazzjoni maħruġa mill-BERS dwar l-iffissar ta' rata ta' riżerva;
(c)
fatturi varjabbli oħra li l-awtorità nnominata tqis rilevanti għall-indirizzar tar-riskju sistemiku ċikliku.
4. Ir-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika, espressa bħala persentaġġ tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 87(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-istituzzjonijiet li jkollhom skoperturi tal-kreditu f'dak l-Istat Membru, għandhom ikunu bejn 0 % u 2,5 %, ikkalibrati f'intervalli ta’ 0,25 punti perċentwali jew multipli ta’ 0,25 punti perċentwali. Fejn ġustifikat abbażi tal-konsiderazzjonijiet stipulati fil-paragrafu 3, l-awtorità nnominata tista' tistabbilixxi rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika ogħla minn 2,5 % tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 għall-fini stipulat fl-Artikolu 140(2) ta' din id-Direttiva.
5. Meta l-awtorità nnominata tistabbilixxi rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika ogħla minn żero għall-ewwel darba, jew fejn sussegwentement l-awtorità nnominata żżid l-istabbiliment tar-rata prevalenti tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika, hi għandha wkoll tiddeċiedi dwar id-data minn meta l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dik ir-riżerva ta' kapital ogħla għall-finijiet tal-kalkolu tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istituzzjoni tagħhom. Dik id-data ma għandhiex tkun aktar tard minn 12-il xahar wara d-data meta jitħabbar l-istabbiliment tar-riżerva ta' kapital ogħla skont il-paragrafu 7. Jekk id-data tkun inqas minn 12-il xahar wara li jitħabbar l-istabbiliment tar-riżerva ta' kapital ogħla, dik l-iskadenza iqsar għall-applikazzjoni għandha tiġi ġġustifikata abbażi ta' ċirkostanzi eċċezzjonali.
6. Jekk l-awtorità nnominata tnaqqas ir-rata eżistenti tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika, irrispettivament minn jekk tnaqqashiex għal żero jew le, hi għandha wkoll tiddeċiedi dwar perijodu indikattiv li fih ma tkun mistennija l-ebda żieda fir-riżerva ta' kapital. Madankollu, dak il-perijodu indikattiv m'għandux ikun vinkolanti fuq l-awtorità nnominata.
7. Kull awtorità nnominata għandha tħabbar l-istabbiliment ta' kull tliet xhur tar-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika permezz tal-pubblikazzjoni fuq is-sit web tagħha. L-aħbar għandha tinkludi tal-inqas l-informazzjoni li ġejja:
(a)
ir-rati tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika applikabbli;
(b)
il-proporzjon rilevanti bejn il-kreditu u l-PDG u d-devjazzjoni tiegħu mix-xejra fit-tul;
(c)
il-gwida tar-riżerva ta' kapital ikkalkulata skont il-paragrafu 2;
(d)
ġustifikazzjoni għal dik ir-rata tar-riżerva ta' kapital;
(e)
fejn ir-rata tar-riżerva ta' kapital tiżdied, id-data minn meta l-istituzzjonijiet ikollhom japplikaw dik ir-rata ogħla tar-riżerva ta' kapital għall-finijiet tal-kalkolu tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istituzzjoni tagħhom;
(f)
fejn id-data msemmija fil-punt (e) tkun ta' inqas minn 12-il xahar wara d-data tat-tħabbira skont dan il-paragrafu, referenza għaċ-ċirkostanzi eċċezzjonali li jiġġustifikaw dik l-iskadenza iqsar għall-applikazzjoni;
(g)
fejn ir-rata tar-riżerva ta' kapital titnaqqas, il-perijodu indikattiv li matulu ma tkun mistennija l-ebda żieda fir-rata tar-riżerva ta' kapital, flimkien ma' ġustifikazzjoni għal dak il-perjodu;
L-awtoritajiet nominati għandhom jieħdu l-passi kollha raġonevoli biex jikkoordinaw meta għandha tingħata l-aħbar.
L-awtoritajiet nominati għandhom jinnotifikaw lill-BERS dwar l-istabbiliment ta' kull tliet xhur tar-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika u l-informazzjoni speċifikata fil-punti (a) sa (g). Il-BERS għandu jippubblika, fuq is-sit web tiegħu, tali rati tar-riżervi ta' kapital kollha notifikati u l-informazzjoni relatata.
Artikolu 137
Rikonoxximent tar-rati tar-riżerva kontroċiklika ogħla minn 2,5 %
1. Fejn l-awtorità nnominata, skont l-Artikolu 136(4) jew l-awtorità rilevanti ta’ pajjiż terz tkun stabbilixxiet rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika ogħla minn 2,5 % tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-awtoritajiet nominati l-oħra jistgħu jirrikonoxxu dik ir-rata tar-riżerva ta' kapital għall-finijiet tal-kalkolu mill-istituzzjonijiet awtorizzati domestikament tar-riżervi ta' kapital kontroċikliċi speċifika għall-istituzzjoni tagħhom.
2. Fejn l-awtorità nnominata f'konformità mal-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu tirrikonoxxi rata tar-riżerva ta' kapital ogħla minn 2,5 % tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, skont il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, hi għandha tħabbar dak ir-rikonoxximent permezz ta’ pubblikazzjoni fuq is-sit web tagħha. L-aħbar għandha tinkludi tal-inqas l-informazzjoni li ġejja:
(a)
ir-rati tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika applikabbli;
(b)
l-Istat Membru jew il-pajjiżi terzi li għalihom tkun applikabbli;
(c)
fejn ir-rata tar-riżerva ta' kapital tiżdied, id-data minn meta l-istituzzjonijiet awtorizzati fl-Istat Membru tal-awtorità nnominata għandhom japplikaw dik ir-rata ogħla tar-riżerva ta' kapital għall-finijiet tal-kalkolu tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istituzzjoni tagħhom;
(d)
fejn id-data msemmija fil-punt (c) tkun inqas minn 12-il xahar wara d-data tat-tħabbira skont dan il-paragrafu, referenza għaċ-ċirkostanzi eċċezzjonali li jiġġustifikaw dik l-iskadenza iqsar għall-applikazzjoni.
Artikolu 138
Rakkomandazzjoni tal-BERS dwar ir-rati tar-riżerva kontroċikliċi ta’ pajjiżi terzi
Il-BERS jista', skont l-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1092/2010, joħroġ rakkomandazzjonijiet lill-awtoritajiet nominati dwar ir-rata xierqa tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika għall-iskoperturi għal dak il-pajjiż terz fejn:
(a)
ir-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika ma tkunx ġiet stabbilita u ppubblikata mill-awtorità rilevanti tal-pajjiż terz għal pajjiż terz (l-‧awtorità rilevanti ta’ pajjiż terz‧) li għalih istituzzjoni waħda jew aktar tal-Unjoni jkollha skoperturi tal-kreditu;
(b)
il-BERS iqis li r-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika li tkun ġiet stabbilita u ppubblikata mill-awtorità rilevanti tal-pajjiż terz għal pajjiż terz ma tkunx biżżejjed biex tipproteġi kif xieraq l-istituzzjonijiet tal-Unjoni mir-riskji ta’ tkabbir eċċessiv fil-kreditu f'dak il-pajjiż, jew awtorità nnominata tinnotifika lill-BERS li hija tqis li r-rata tar-riżervi ta' kapital ma tkunx biżżejjed għal dak il-fini.
Artikolu 139
Deċiżjoni mill-awtoritajiet nominati dwar ir-rati ta' riżerva kontroċikliċi ta’ pajjiżi terzi
1. Dan l-Artikolu japplika irrispettivament minn jekk il-BERS ikunx ħareġ rakkomandazzjoni lill-awtoritajiet nominati kif imsemmi fl-Artikolu 138.
2. Fiċ-ċirkostanzi msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 138, l-awtoritajiet nominati jistgħu jistabbilixxu r-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika li l-istituzzjonijiet awtorizzati domestikament għandhom japplikaw għall-finijiet tal-kalkolu tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istitutuzzjonijiet tagħhom.
3. Fejn ir-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika tkun ġiet stabbilita u ppubblikata mill-awtorità rilevanti tal-pajjiż terz għal pajjiż terz, l-awtorità nnominata tista tistabbilixxi rata differenti tar-riżervi ta' kapital għal dak il-pajjiż terz għall-finijiet tal-kalkolu mill-istituzzjonijiet awtorizzati domestikament tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istituzzjoni tagħhom jekk dawn raġonevolment iqisu li r-rata tar-riżerva ta' kapital stabbilita mill-awtorità rilevanti ta’ pajjiż terz ma tkunx biżżejjed biex tipproteġi lil dawk l-istituzzjonijiet kif xieraq mir-riskji ta’ tkabbir eċċessiv fil-kreditu f'dak il-pajjiż.
Meta teżerċita s-setgħa skont l-ewwel subparagrafu, awtorità nnominata m'għandhiex tiffissa rata tar-riżerva kontroċiklika inqas mil-livell iffissat mill-awtorità rilevanti ta' pajjiż terz sakemm dik r-rata ta' riżerva ma taqbiżx it-2,5 %, espressa bħala perċentwali tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-istituzzjonijiet li jkollhom skoperturi ta’ kreditu f'dak il-pajjiż terz.
Biex tinkiseb koerenza għar-rati ffissati tar-riżerva għal pajjiżi terzi l-BERS jista' jagħti rakkomandazzjonijiet għal dawk ir-rati ffissati.
4. Meta awtorità nnominata tistabbilixxi r-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika għal pajjiż terz skont il-paragrafu 2 jew 3 li żżid ir-rata applikabbli eżistenti tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika, l-awtorità nnominata ta’ pajjiż terz għandha tiddeċiedi dwar id-data minn meta l-istituzzjonijiet awtorizzati domestikament għandhom japplikaw dik ir-rata tar-riżerva ta' kapital għall-finijiet tal-kalkolu tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istituzzjoni tagħhom. Dik id-data ma tistax tkun qabel 12-il xahar wara d-data meta r-rata tar-riżerva ta' kapital titħabbar skont il-paragrafu 5. Jekk dik id-data tkun inqas minn 12-il xahar wara li jitħabbar l-istabbiliment, dik l-iskadenza iqsar għall-applikazzjoni għandha tiġi ġġustifikata abbażi ta' ċirkostanzi eċċezzjonali.
5. L-awtoritajiet nominati għandhom jippubblikaw kwalunkwe stabbiliment ta’ rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika għal pajjiż terz skont il-paragrafu 2 jew 3 fuq is-siti web tagħhom u għandhom jinkludu l-informazzjoni li ġejja:
(a)
ir-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika u l-pajjiż terz li għalih tkun applikabbli;
(b)
ġustifikazzjoni għal dik ir-rata tar-riżerva ta' kapital;
(c)
fejn ir-rata tar-riżerva ta' kapital tkun stabbilita ogħla minn żero għall-ewwel darba jew tiżdied, id-data minn meta l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw dik ir-rata ogħla tar-riżerva ta' kapital għall-finijiet tal-kalkolu tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istituzzjoni tagħhom;
(d)
fejn id-data msemmija fil-punt (c) tkun inqas minn 12-il xahar wara d-data tal-pubblikazzjoni tal-istabbiliment skont dan il-paragrafu, referenza għaċ-ċirkostanzi eċċezzjonali li jiġġustifikaw dik l-iskadenza iqsar għall-applikazzjoni.
Artikolu 140
Kalkolu tar-rati ta' riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istituzzjoni
1. Ir-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istituzzjoni għandha tikkonsisti mill-medja peżata tar-rati tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika li japplikaw fil-ġurisdizzjoni fejn l-iskoperturi tal-kreditu rilevanti tal-istituzzjoni jkunu jinsabu, jew jiġu applikati għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu bis-saħħa tal-Artikolu 139(2) jew (3).
L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li bil-għan li jikkalkolaw il-medja peżata msemmija fl-ewwel subparagrafu, l-istituzzjonijiet japplikaw għal kull rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika applikabbli r-rekwiżiti ta' fondi proprji totali tagħha għar-riskju tal-kreditu, iddeterminati skont it-Titoli II u IV tal-Parti Tlieta tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 dwar l-iskoperturi tal-kreditu rilevanti fit-territorju inkwistjoni, diviżi bir-rekwiżiti ta' fondi proprji totali tagħha għar-riskju tal-kreditu b'rabta mal-iskoperturi tal-kreditu rilevanti kollha tagħha tal-kreditu.
2. Jekk, skont l-Artikolu 136(4), l-awtorità nnominata tistabbilixxi rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika ogħla minn 2,5 % tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-rati tar-riżerva ta' kapital li ġejjin japplikaw għall-iskoperturi tal-kreditu rilevanti li jkunu jinstabu fl-Istat Membru ta’ dik l-awtorità nnominata (‧Stat Membru A‧) għall-finijiet tal-kalkolu meħtieġ skont il-paragrafu 1 inkluż, fejn rilevanti, għall-finijiet tal-kalkolu tal-element tal-kapital ikkonsolidat li jirrigwarda l-istituzzjoni inkwistjoni:
(a)
l-istituzzjonijiet awtorizzati domestikament għandhom japplikaw dik ir-rata tar-riżerva ta' kapital ogħla minn 2,5 % tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju;
(b)
l-istituzzjonijiet li jkunu awtorizzati fi Stat Membru ieħor għandhom japplikaw ir-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika ta’ 2,5 % tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju jekk l-awtorità nnominata fl-Istat Membru li fih ikunu ġew awtorizzati ma tkunx irrikonoxxiet ir-rata tar-riżerva ta' kapital ogħla minn 2,5 % skont l-Artikolu 137(1);
(c)
l-istituzzjonijiet li jkunu awtorizzati fi Stat Membru ieħor għandhom japplikaw ir-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika stabbilita mill-awtorità nnominata tal-Istat Membru A jekk l-awtorità nnominata fl-Istat Membru li fih ikunu ġew awtorizzati tkun irrikonoxxiet ir-rata tar-riżerva ta' kapital f'konformità mal-Artikolu 137.
3. Jekk ir-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika stabbilita mill-awtorità rilevanti tal-pajjiż terz għal pajjiż terz teċċedi 2,5 % tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-rati tar-riżerva ta' kapital li ġejjin japplikaw għall-iskoperturi tal-kreditu rilevanti li jkunu jinstabu f'dak il-pajjiż terz għall-finijiet tal-kalkolu meħtieġ skont il-paragrafu 1 inkluż, fejn rilevanti, għall-finijiet tal-kalkolu tal-element tal-kapital ikkonsolidat li jirrigwarda l-istituzzjoni inkwistjoni:
(a)
l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika ta’ 2,5 % tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju jekk l-awtorità nnominata fl-Istat Membru li fih ikunu ġew awtorizzati ma tkunx irrikonoxxiet ir-rata tar-riżerva ta' kapital ogħla minn 2,5 % skont l-Artikolu 137(1);
(b)
l-istituzzjonijiet għandhom japplikaw ir-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika ssettjata mill-awtorità rilevanti tal-pajjiż terz jekk l-awtorità nnominata fl-Istat Membru li fih ikunu ġew awtorizzati tkun irrikonoxxiet ir-rata tar-riżerva ta' kapital skont l-Artikolu 137;
4. L-iskoperturi rilevanti tal-kreditu għandhom jinkludu dawk il-klassijiet kollha ta' skoperturi, għajr dawk imsemmija fil-punti (a), sa (f) tal-Artikolu 112 tar-Regolament (UE) Nru 575/ 2013 li jkunu soġġetti għal:
(a)
rekwiżiti ta’ fondi proprji għar-riskji tal-kreditu skont it-Titolu II tal-Parti Tlieta ta’ dak ir-Regolament;
(b)
fejn l-iskopertura tinżamm f'portafoll tan-negozjar, ir-rekwiżiti ta' fondi proprji għar-riskju speċifiku skont il-Kapitolu 2 tat-Titolu IV, Parti Tlieta ta’ dak ir-Regolament jew r-riskju inkrimentali għall-inadempjenza u migrazzjoni skont il-Kapitolu 5 tat-Titolu IV, Parti Tlieta ta’ dak ir-Regolament;
(c)
fejn l-iskopertura tkun garantita b'assi eżistenti, ir-rekwiżiti ta' fondi proprji skont il-Kapitolu 5 tat-Titolu II, Parti Tlieta ta’ dak ir-Regolament.
5. L-istituzzjonijiet għandhom jidentifikaw il-pożizzjoni ġeografika tal-iskopertura għall-kreditu rilevanti skont l-istandards tekniċi regolatorji adottati skont il-paragrafu 7.
6. Għall-finijiet tal-kalkolu meħtieġ skont il-paragrafu 1:
(a)
ir-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika għal Stat Membru għandha tapplika mid-data speċifikata fl-informazzjoni ppubblikata skont l-Artikolu 136(7)(e) jew l-Artikolu 137(2)(c) jekk l-effett ta’ dik id-deċiżjoni jkun li tiżdied ir-rata tar-riżerva ta' kapital;
(b)
sosoġġett għall-punt (c), ir-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika għal pajjiż terz għandha tapplika 12-il xahar wara d-data li fiha tkun tħabbret bidla fir-rata tar-riżerva ta' kapital mill-awtorità rilevanti tal-pajjiż terz, irrispettivament minn jekk l-awtorità tkunx teħtieġ li l-istituzzjonijiet inkorporati f'dak il-pajjiż terz japplikaw il-bidla f'perijodu iqsar, jekk l-effett ta’ dik id-deċiżjoni jkun li tiżdied ir-rata tar-riżerva ta' kapital;
(c)
fejn l-awtorità nnominata tal-Istat Membru domiċiljari tal-istituzzjoni tistabbilixxi r-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika għal pajjiż terz skont l-Artikolu 139(2) jew (3), jew tirrikonoxxi r-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika għal pajjiż terz skont l-Artikolu 137, dik ir-rata tar-riżerva ta' kapital għandha tapplika mid-data speċifikata fl-informazzjoni ppubblikata skont l-Artikolu 139(5)(c) jew l-Artikolu 137(2)(c), jekk l-effett ta’ dik id-deċiżjoni jkun li tiżdied ir-rata tar-riżerva ta' kapital;
(d)
rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika għandha tapplika immedjatament jekk l-effett ta’ dik id-deċiżjoni jkun li titnaqqas ir-rata tar-riżerva ta' kapital.
Għall-finijiet tal-punt (b), bidla fir-rata tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika għal pajjiż terz għandha titqies li tkun tħabbret fid-data li fiha tkun ippubblikata mill-awtorità rilevanti tal-pajjiż terz skont ir-regoli nazzjonali applikabbli.
7. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta' standards tekniċi regolatorji li jispeċifikaw il-metodi għall-identifikazzjoni tal-postazzjoni ġeografika tal-iskoperturi tal-kreditu rilevanti msemmija fil-paragrafu 5.
L-ABE għandha tippreżenta l-abbozz ta' standards regolatorji lill-Kummissjoni sal-1 ta' Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Taqsima III
Miżuri ta’ konservazzjoni tal-kapital
Artikolu 141
Restrizzjonijiet fuq id-distribuzzjonijiet
1. L-Istati Membri għandhom jipprojbixxu li kwalunkwe istituzzjoni tissodisfa r-rekwiżit ta’ riżerva ta' kapital kombinata milli tagħmel distribuzzjoni b'rabta mal-kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni sal-punt li jitnaqqas il-kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni tagħha għal livell fejn ir-rekwiżit tar-riżerva ta' kapital kombinata ma jibqax issodisfat.
2. L-Istati Membri għandhom jeħtieġu lill-istituzzjonijiet li jonqsu li jissodisfaw ir-rekwiżit tar-riżerva ta' kapital kombinata biex jikkalkolaw l-Ammont Massimu Distribwibbli (AMD) skont il-paragrafu 4 u jinnotifikaw lill-awtorità kompetenti b'dan l-AMD.
Fejn ikun applikabbli l-ewwel subparagrafu, l-Istat Membru għandu jipprojbixxi li kwalunkwe istituzzjoni bħal din twettaq kwalunkwe waħda mill-azzjonijiet li ġejjin qabel ma tkun ikkalkulat l-AMD:
(a)
tagħmel distribuzzjoni b’rabta mal-kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni;
(b)
toħloq obbligu li jitħallsu rimunerazzjoni varjabbli jew benefiċċji diskrezzjonarji tal-pensjoni jew titħallas rimunerazzjoni varjabbli jekk l-obbligu ta' ħlas ikun inħoloq fi żmien meta l-istituzzjoni tkun naqset li tissodisfa r-rekwiżiti tar-riżerva ta' kapital kombinata;
(c)
tagħmel pagamenti fuq strumenti tal-Grad 1 Addizzjonali.
3. Fiż-żmien li istituzzjoni ma tissodisfax jew teċċedi r-rekwiżit tar-riżerva ta' kapital kombinata tagħha, l-Istati Membri għandhom jipprojbixxuha milli tiddistribwixxi aktar mill-AMD ikkalkulat skont il-paragrafu 4 permezz ta' kwalunkwe azzjoni msemmija fil-punti (a), (b) u (c) tal-paragrafu 2.
4. L-Istati Membri għandhom jeħtieġu li l-istituzzjonijiet jikkalkolaw l-AMD billi jimmultiplikaw is-somma kkalkulata skont il-paragrafu 5 b'fattur iddeterminat skont il-paragrafu 6. L-AMD għandu jitnaqqas bi kwalunkwe waħda mill-azzjonijiet msemmija fil-punti (a), (b) jew (c) tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2.
5. Is-somma li tkun immultiplikata f'konformità mal-paragrafu 4 għandha tikkonsisti fi:
(a)
il-profitti interim mhux inklużi fil-kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni skont l-Artikolu 26(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 iġġenerati wara l-aktar deċiżjoni reċenti dwar id-distribuzzjoni tal-profitti jew kwalunkwe waħda mill-azzjonijiet imsemmija fil-punt (a), (b) jew (c) tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu;
biż-żieda ta'
(b)
il-profitti fi tmiem is-sena mhux inklużi fil-kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni skont l-Artikolu 26(2) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 iġġenerati wara l-aktar deċiżjoni reċenti dwar id-distribuzzjoni tal-profitti jew kwalunkwe waħda mill-azzjonijiet imsemmija fil-punt (a), (b) jew (c) tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu;
bit-tnaqqis ta'
(c)
l-ammonti li jkunu pagabbli bit-taxxa li kieku l-entrati speċifikati fil-punti (a) u (b) ta' dan il-paragrafu kellhom jinżammu.
6. Il-fatturi għandhom jiġu ddeterminati kif ġej:
(a)
fejn il-kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni miżmum mill-istituzzjoni li ma jintużax biex jissodisfa r-rekwiżit ta' fondi proprji skont l-Artikolu 92(1)(c) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, espress bħala persentaġġ tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) ta’ dak ir-Regolament, ikun fl-ewwel (jiġifieri, fl-aktar baxx) kwart tar-rekwiżit tar-riżerva ta' kapital kombinata, il-fattur ikun 0;
(b)
fejn il-kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni miżmum mill-istituzzjoni li ma jintużax biex jissodisfa r-rekwiżit ta' fondi proprji skont l-Artikolu 92(1)(c) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, espress bħala persentaġġ tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) ta’ dak ir-Regolament, ikun fit-tieni kwart tar-rekwiżit tar-riżerva ta' kapital kombinata, il-fattur għandu jkun 0,2;
(c)
fejn il-kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni miżmum mill-istituzzjoni li ma jintużax biex jissodisfa r-rekwiżit ta' fondi proprji skont l-Artikolu 92(1)(c) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, espress bħala persentaġġ tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-92(3) ta’ dak ir-Regolament, ikun fit-tielet kwart tar-rekwiżit tar-riżerva ta' kapital kombinata, il-fattur għandu jkun 0,4;
(d)
fejn il-kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni miżmum mill-istituzzjoni li ma jintużax biex jissodisfa r-rekwiżit ta' fondi proprji skont l-Artikolu 92(1)(c) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, espress bħala persentaġġ tal-ammont totali tal-iskopertura għar-riskju kkalkulat f'konformità mal-Artikolu 92(3) ta’ dak ir-Regolament, ikun fir-raba' kwart (jiġifieri, l-ogħla kwart) tar-rekwiżit tar-riżerva ta' kapital kombinata, il-fattur għandu jkun 0,6.
Il-limitu minimu u massimu ta’ kull kwart tar-rekwiżit tar-riżerva ta' kapital kombinata għandu jkun ikkalkulat kif ġej:
"Qn"
tindika n-numru ordinali tal-kwart ikkonċernat.
7. Ir-restrizzjonijiet imposti minn dan l-Artikolu għandhom japplikaw biss għall-pagamenti li jirriżultaw fi tnaqqis fil-kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni jew fi tnaqqis tal-profitti, u fejn is-sospensjoni tal-ħlas jew in-nuqqas li jsir il-ħlas ma tikkostitwixxix każ ta’ inadempjenza jew kondizzjoni għall-ftuħ ta’ proċedimenti skont ir-reġim ta' insolvenza applikabbli għall-istituzzjoni.
8. Fejn l-istituzzjoni ma tissodisfax ir-rekwiżit tar-riżerva ta' kapital kombinata u jkollha l-intenzjoni li tiddistribwixxi kwalunkwe profitt distribwibbli tagħha jew tidħol f'azzjoni msemmija fil-punti (a), (b) u (c) tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2, hi għandha tinnotifika lill-awtorità kompetenti u tipprovdi l-informazzjoni li ġejja:
(a)
l-ammont tal-kapital miżmum mill-istituzzjoni, subdiviż kif ġej:
(i)
kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni,
(ii)
kapital tal-Grad 1 Addizzjonali,
(iii)
kapital tal-Grad 2.
(b)
l-ammont tal-profitti tagħha interim u fi tmiem is-sena;
(c)
l-AMD ikkalkulat skont il-paragrafu 4;
(d)
l-ammont tal-profitti distribwibbli li jkollha l-intenzjoni talloka bejn dawn li ġejjin:
(i)
pagamenti f'dividendi,
(ii)
riakkwist tal-ishma,
(iii)
pagamenti fuq strumenti tal-Grad 1 Addizzjonali.
(iv)
il-pagament ta’ rimunerazzjoni varjabbli jew benefiċċji diskrezzjonarji tal-pensjoni, kemm jekk permezz ta’ ħolqien ta’ obbligu ġdid ta' ħlas, jew pagament b'segwitu għal obbligu ta’ ħlas maħluq fi żmien meta l-istituzzjoni ma tkunx issodisfat ir-rekwiżiti tar-riżerva ta' kapital kombinata tagħha.
9. L-istituzzjonijiet għandhom iżommu arranġamenti biex jiżguraw li l-ammont tal-profitti distribwibbli u l-AMD jkunu kkalkulati b'mod preċiż, u għandhom ikunu f'qagħda li juru dik il-preċiżjoni lill-awtorità kompetenti fuq talba.
10. Għall-finijiet tal-paragrafi 1 u 2, id-distribuzzjoni b'rabta mal-kapital tal-Grad 1 ta’ Ekwità Komuni għandha tinkludi li ġej:
(a)
ħlas ta’ dividendi fi flus;
(b)
distribuzzjoni ta’ ishma bonus imħallsa totalment jew parzjalment jew strumenti kapitali oħra msemmija fl-Artikolu 26(1)(a) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(c)
tifdija jew xiri minn istituzzjoni tal-ishma proprji tagħha stess jew strumenti kapitali oħra msemmija fl-Artikolu 26(1)(a) ta’ dak ir-Regolament;
(d)
ħlas mill-ġdid tal-ammonti żburżati b'rabta ma' strumenti kapitali msemmija fl-Artikolu 26(1)(a) ta’ dak ir-Regolament;
(e)
distribuzzjoni ta’ entrati msemmija fil-punti (b) sa (e) tal-Artikolu 26(1) ta’ dak ir-Regolament.
Artikolu 142
Pjan ta’ Konservazzjoni ta' Kapital
1. Meta istituzzjoni tonqos milli tissodisfa r-rekwiżit tar-riżerva ta' kapital kombinata tagħha, hija għandha tħejji pjan ta' konservazzjoni kapitali u tippreżentah lill-awtorità kompetenti mhux aktar tard minn ħamest ijiem tax-xogħol wara li tkun identifikat li kienet qed tonqos li tissodisfa dak ir-rekwiżit, dment li l-awtorità kompetenti ma tawtorizzax dewmien itwal ta' mhux aktar minn 10 ijiem.
L-awtoritajiet kompetenti għandhom jagħtu tali awtorizzazzjonijiet biss abbażi tas-sitwazzjoni individwali tal-istituzzjoni ta' kreditu u b'konsiderazzjoni tal-iskala u l-kumplessità tal-attivitajiet tal-istituzzjoni.
2. Il-pjan ta’ konservazzjoni ta' kapital għandu jinkludi dan li ġej:
(a)
estimi tal-introjtu u n-nefqa u karta tal-bilanċ previżjonarja;
(b)
miżuri biex jiżdiedu l-proporzjonijiet ta' kapital tal-istituzzjoni;
(c)
pjan u skeda taż-żmien għaż-żieda fil-fondi proprji bl-objettiv li jiġi ssodisfatt bis-sħiħ ir-rekwiżit tar-riżerva ta' kapital kombinata;
(d)
kwalunkwe informazzjoni oħra li l-awtorità kompetenti tqis li tkun meħtieġa biex titwettaq il-valutazzjoni meħtieġa mill-paragrafu 3.
3. L-awtorità kompetenti għandha tivvaluta l-pjan ta’ konservazzjoni ta' kapital, u għandha tapprova l-pjan biss jekk tqis li jekk jiġi implimentat, ikun raġonevolment probabbli li l-pjan jikkonserva jew jakkumula kapital suffiċjenti biex jippermetti lill-istituzzjoni li tissodisfa r-rekwiżiti tar-riżerva ta' kapital kombinata f'perijodu ta' żmien li jitqies xieraq mill-awtorità kompetenti.
4. Jekk l-awtorità kompetenti ma tapprovax il-pjan ta’ konservazzjoni ta' kapital skont il-paragrafu 3, hija għandha timponi waħda jew it-tnejn minn dawn li ġejjin:
(a)
teħtieġ li l-istituzzjoni żżid il-fondi proprji sa livelli speċifikati f'perijodi speċifikati;
(b)
teżerċita s-setgħat tagħha skont l-Artikolu 102 biex timponi restrizzjonijiet aktar strinġenti fuq id-distribuzzjonijiet minn dawk meħtieġa skont l-Artikolu 141.
TITOLU VIII
ŻVELAR MILL-AWTORITAJIET KOMPETENTI
Artikolu 143
Rekwiżiti ġenerali tal-iżvelar
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippubblikaw l-informazzjoni li ġejja:
(a)
it-testi tal-liġijiet, ir-regolamenti, ir-regoli amministrattivi u l-gwida ġenerali adottati fl-Istat Membru tagħhom fil-qasam tar-regolamentazzjoni prudenzjali;
(b)
il-mod kifu jiġu eżerċitati l-opzjonijiet u d-diskrezzjonijiet disponibbli fil-liġi tal-Unjoni;
(c)
il-kriterji ġenerali u l-metodoloġiji li jużaw fir-rieżami u l-evalwazzjoni msemmija fl-Artikolu 97;
(d)
mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet stipulati fit-Taqsima II tal-Kapitolu 1, Titolu VII ta’ din id-Direttiva u l-Artikoli 54 u 58 tad-Direttiva 2004/39/KE, id-data ta' statistika aggregata dwar l-aspetti ewlenin tal-implimentazzjoni tal-qafas prudenzjali f’kull Stat Membru, inkluż l-għadd u n-natura tal-miżuri superviżorji meħuda skont l-Artikolu 102(1)(a), u ta' penali amministrattivi imposti f'konformità mal-Artikolu 65.
2. L-informazzjoni ppubblikata skont il-paragrafu 1 għandha tkun suffiċjenti biex ikun jista’ jsir paragun sodisfaċenti rigward l-approċċi adottati mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri differenti. Dak li jiġi żvelat għandu jkun ippubblikat b’format komuni u aġġornat regolarment. Dak li jiġi żvelat għandu jkun aċċessibbli f’post elettroniku uniku.
3. L-ABE għandha tiżviluppa abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi biex tiddetermina l-format, l-istruttura, il-lista tal-kontenut u d-data tal-pubblikazzjoni annwali tal-informazzjoni elenkata fil-paragrafu 1.
L-ABE għandha tippreżenta dak l-abbozz ta’ standards tekniċi implimentattivi lill-Kummissjoni sal-1 ta’ Jannar 2014.
Il-Kummissjoni tiġi kkonferita s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi implimentattivi msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010.
Artikolu 144
Rekwiżiti speċifiċi tal-iżvelar
1. Għall-finijiet tal-Parti Ħamsa tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-awtoritajiet kompetenti għandhom jippubblikaw l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-kriterji ġenerali u l-metodoloġiji adottati għar-rieżami tal-konformità mal-Artikoli 405 sa 409 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(b)
mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet stabbiliti fit-Taqsima II tal-Kapitolu 1, Titolu VII, id-deskrizzjoni sommarja tal-eżitu tar-rieżami superviżorju u d-deskrizzjoni tal-miżuri imposti fil-każijiet ta’ nonkonformità mal-Artikoli 405 sa 409 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, identifikati fuq bażi annwali.
2. L-awtorità kompetenti ta' Stat Membru li teżerċita d-diskrezzjoni stabbilita fl-Artikolu 7(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 għandha tippubblika l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-kriterji li tapplika biex tiddetermina li ma jkun hemm l-ebda impediment materjali prattiku jew legali attwali jew previst għat-trasferiment bla dewmien tal-fondi proprji jew għall-ħlas mill-ġdid tal-obbligi;
(b)
l-għadd ta' istituzzjonijiet prinċipali li jibbenefikaw mill-eżerċizzju tad-diskrezzjoni stabbilit fl-Artikolu 7(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u l-għadd minn dawk li jinkorporaw sussidjarji f'pajjiż terz;
(c)
fuq bażi aggregata għall-Istat Membru:
(i)
il-persentaġġ tat-total tal-fondi proprji fuq il-bażi kkonsolidata tal-istituzzjonijiet prinċipali fi Stat Membru, li tibbenefika mill-eżerċizzju tad-diskrezzjoni stabbilita fl-Artikolu 7(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, irrappreżentat mill-fondi proprji li jkunu miżmuma f’sussidjarji f’pajjiż terz;
(ii)
il-persentaġġ tat-total tal-fondi proprji fuq il-bażi kkonsolidata tal-istituzzjonijiet prinċipali fi Stat Membru, li tibbenefika mill-eżerċizzju tad-diskrezzjoni stabbilita fl-Artikolu 7(3) ta’ dak ir-Regolament, irrappreżentat mill-fondi proprji li jkunu miżmuma f’sussidjarji f’pajjiż terz;
(iii)
il-persentaġġ tat-total tal-fondi proprji meħtieġa skont l-Artikolu 92 ta' dak ir-Regolament fuq il-bażi kkonsolidata tal-istituzzjonijiet prinċipali fi Stat Membru, li jibbenefikaw mill-eżerċizzju tad-diskrezzjoni stabbilita fl-Artikolu 7(3) ta' dak ir-Regolament irrappreżentat mill-fondi proprji li jkunu miżmuma f’sussidjarji f’pajjiż terz.
3. L-awtorità kompetenti li teżerċita d-diskrezzjoni stabbilita fl-Artikolu 9(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 għandha tippubblika dan kollu li ġej:
(a)
il-kriterji li tapplika biex tiddetermina li ma jkun hemm l-ebda impediment materjali prattiku jew legali attwali jew previst għat-trasferiment bla dewmien tal-fondi proprji jew għall-ħlas mill-ġdid tal-obbligi;
(b)
l-għadd tal-istituzzjonijiet prinċipali li jibbenefikaw mill-eżerċizzju tad-diskrezzjoni stabbilita fl-Artikolu 9(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u l-għadd ta’ dawn l-istituzzjonijiet prinċipali li jinkorporaw sussidjarji f’pajjiż terz;
(c)
fuq bażi aggregata għall-Istat Membru:
(i)
l-ammont totali tal-fondi proprji tal-istituzzjonijiet prinċipali li jibbenefikaw mill-eżerċizzju tad-diskrezzjoni stabbilita fl-Artikolu 9(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 li jkunu miżmuma f’pajjiż terz;
(ii)
il-persentaġġ tat-total tal-fondi proprji tal-istituzzjonijiet prinċipali li jibbenefikaw mill-eżerċizzju tad-diskrezzjoni stabbilita fl-Artikolu 9(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 irrappreżentat mill-fondi proprji li jkunu miżmuma f’sussidjarji f’pajjiż terz;
(iii)
il-persentaġġ tat-total tal-fondi proprji meħtieġa skont l-Artikolu 92 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-istituzzjonijiet prinċipali li jibbenefikaw mill-eżerċizzju tad-diskrezzjoni stabbilita fl-Artikolu 9(1) ta’ dak ir-Regolament irrappreżentat mill-fondi proprji li jkunu miżmuma f’sussidjarji f’pajjiż terz.
TITOLU IX
ATTI DELEGATI U TA’ IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 145
Atti delegati
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 148 rigward dan li ġej:
(a)
il-kjarifika tad-definizzjonijiet msemmija fl-Artikolu 3 u l-Artikolu 128 biex tkun żgurata l-applikazzjoni uniformi ta’ din id-Direttiva;
(b)
il-kjarifika tad-definizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 3 u l-Artikolu 128 sabiex jitqiesu, fl-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva, l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji;
(c)
l-allinjament tat-terminoloġija u t-tfassil tad-definizzjonijiet msemmija fl-Artikolu 3 skont l-atti sussegwenti dwar l-istituzzjonijiet u l-kwistjonijiet relatati;
(d)
aġġustament tal-ammonti msemmija fl-Artikolu 31(1) sabiex jittieħed kont tal-bidliet fl-Indiċi Ewropew tal-Prezzijiet għall-Konsumatur kif ippubblikat mill-Eurostat, f'konformità mal-aġġustamenti magħmula u fl-istess ħin li jsiru skont l-Artikolu 4(7) tad-Direttiva 2002/92/KE;
(e)
l-espansjoni tal-kontenut tal-lista msemmija fl-Artikoli 33 u 34 u stabbilita fl-Anness I jew l-adattament tat-terminoloġija użata f’dik il-lista sabiex jitqiesu l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji;
(f)
identifikazzjoni tal-oqsma li fihom l-awtoritajiet kompetenti għandhom jiskambjaw l-infomazzjoni kif stipulati fl-Artikolu 50;
(g)
l-aġġustament tad-dispożizzjonijiet fl-Artikoli 76 sa 88 u l-Artikolu 98 sabiex jitqiesu l-iżviluppi fis-swieq finanzjarji (b’mod partikolari l-prodotti finanzjarji ġodda) jew fl-istandards kontabbilistiċi jew ir-rekwiżiti li jqisu l-liġi tal-Unjoni, jew fir-rigward tal-konverġenza tal-prattiki superviżorji;
(h)
id-differiment tal-obbligi tal-iżvelar skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 89(3) fejn ir-rapport tal-Kummissjoni ppreżentat skont l-ewwel subparagrafu ta' dak il-paragrafu jidentifika effetti negativi sinifikanti;
(i)
l-aġġustamenti tal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 23(1), sabiex jitqiesu l-iżviluppi futuri u biex tkun żgurata l-applikazzjoni uniformi ta’ din id-Direttiva.
Artikolu 146
Atti ta’ implimentazzjoni
Il-miżuri li ġejjin għandhom ikunu adottati bħala atti ta’ implimentazzjoni skont il-proċedura tal-eżami msemmija fl-Artikolu 147(2):
(a)
l-aġġustamenti tekniċi għal-lista fl-Artikolu 2;
(b)
it-tibdil fl-ammont tal-kapital inizjali preskritt fl-Artikolu 12 u t-Titolu IV biex jitqiesu l-iżviluppi fil-qasam ekonomiku u monetarju.
Artikolu 147
Kumitat Bankarju Ewropew
1. Għall-adozzjoni tal-atti ta’ implimentazzjoni, il-Kummissjoni għandha tkun assistita mill-Kumitat tal-Banek Ewropej. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fit-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu jkapplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 148
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa tal-adozzjoni ta' atti ddelegati tiġi kkonferita lill-Kummissjoni soġġetta għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 145 għandha tiġi kkonferita għal perijodu ta’ żmien indeterminat minn 17 ta’ Lulju 2013.
3. Id-delega tas-setgħat imsemmija fl-Artikolu 145 tista’ tkun irrevokata fi kwalunkwe żmien mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Id-deċiżjoni tar-revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Hija għandu jkollha effett fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew data aktar tard speċifikata fiha. Hija m'għandhiex taffettwa l-validità tal-atti ddelegati diġà fis-seħħ.
4. Malli tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. L-att iddelegat adottat skont l-Artikolu 145 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun ġiet espressa l-ebda oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perijodu ta' tliet xhur min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew jew lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn informaw lill-Kummissjoni li mhux se joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jkun estiż bi tliet xhur oħra fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 149
Oġġezzjonijiet għall-istandards tekniċi regolatorji
Meta l-Kummissjoni tadotta standard tekniku regolatorju skont din id-Direttiva li jkun l-istess bħall-abbozz ta’ standard tekniku regolatorju ppreżentat mill-ABE, il-perijodu li matulu l-Parlament Ewropew u l-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għandu jkun ta’ xahar mid-data tan-notifika. Fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill dak il-perijodu jista’ jiġi estiż b’xahar. B'deroga mit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, il-perijodu li matulu l-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għal dawk l-istandards tekniċi regolatorji jista', fejn opportun, jiġi estiż ulterjorment b'xahar.
TITOLU X
EMENDI GĦAD-DIRETTIVA 2002/87/KE
Artikolu 150
Emendi għad-Direttiva 2002/87/KE
L-Artikolu 21a tad-Direttiva 2002/87/KE hija b'dan emendata kif ġej:
(a)
fil-paragrafu 2, il-punt (a) huwa mħassar;
(b)
il-paragrafu 3 huwa sostitwit b'dan li ġej:
"3. Sabiex tiġi żgurata applikazzjoni konsistenti tal-metodi tal-kalkolu elenkati fl-Anness I,Parti II, ta' din id-Direttiva, flimkien mal-Artikolu 49(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 u l-Artikolu 228(1) tad-Direttiva 2009/138/KE, iżda mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 6(4) ta' din id-Direttiva, l-ESA għandha, permezz tal-Kumitat Konġunt, tiżviluppa abbozzi ta’ standards tekniċi regolatorji fir-rigward tal-Artikolu 6(2) ta' din id-Direttiva.
L-ESA għandha tippreżenta dawk l-abbozzi ta' standards tekniċi regolatorji lill-Kummissjoni sa … [hames xhur qabel id-data tal-applikazzjoni msemmija fl-Artikolu 309(1) tad-Direttiva 2009/138/KE].
Il-Kummissjoni tiġi ddelegata s-setgħa li tadotta l-istandards tekniċi regolatorji msemmija fl-ewwel subparagrafu skont l-Artikoli 10 sa 14 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010, tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 u tar-Regolament (UE) Nru 1095/2010 rispettivament.".
TITOLU XI
DISPOŻIZZJONIJIET TRANSIZZJONALI U FINALI
KAPITOLU 1
Dispożizzjonijiet transizzjonali dwar is-superviżjoni tal-istituzzjonijiet li jeżerċitaw il-libertà ta' stabbiliment u l-libertà ta' forniment ta' servizzi
Artikolu 151
Kamp ta’ applikazzjoni
1. Id-dispożizzjonijiet f'dan il-Kapitolu għandhom japplikaw minflok l-Artikoli 40, 41, 43, 49, 50 u 51 sad-data li fiha r-rekwiżit ta' kopertura tal-likwidità jiġi applikabbli f'konformità ma' att iddelegat adottat skont l-Artikolu 460 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
2. Sabiex tiġi żgurata li l-introduzzjoni progressiva tal-arranġamenti superviżorji għal-likwidità tkun allinjata bis-sħiħ mal-iżvilupp ta’ regoli uniformi dwar il-likwidità, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 145 filwaqt li tipposponi d-data msemmija fil-paragrafu 1 b'mhux aktar minn sentejn, fejn regoli uniformi dwar il-likwidità ma jkunux għadhom ġew introdotti fl-Unjoni billi ma jkunx għadu ntlaħaq qbil rigward l-istandards internazzjonali dwar is-superviżjoni tal-likwidità fid-data msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
Artikolu 152
Rekwiżiti ta' rapportar
L-Istati Membri ospitanti, għall-finijiet ta' statistika, jeħtieġu li l-istituzzjonijiet ta’ kreditu kollha li jkollhom fergħat fit-territorji tagħhom, għandhom jirrapportaw perjodikament dwar l-attivitajiet tagħhom f’dawk l-Istati Membri ospitanti lill-awtoritajiet kompetenti f'dawk l-Istati Membri ospitanti.
Fit-twettiq tar-responsabbiltajiet imposti fuqhom fl-Artikolu 156 ta’ din id-Direttiva, l-Istati Membri ospitanti jistgħu jeħtieġu li l-fergħat tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu minn Stati Membri oħra jipprovdu l-istess informazzjoni li jkunu jeħtieġu mill-istituzzjonijiet ta' kreditu nazzjonali għal dak il-fini.
Artikolu 153
Miżuri meħudin mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari fir-rigward tal-attivitajiet imwettqin fl-Istat Membru ospitanti
1. Fejn l-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru ospitanti jaċċertaw li istituzzjoni ta’ kreditu li jkollha fergħa jew li tipprovdi servizzi fit-territorju tagħhom ma tkunx qed tikkonforma mad-dispożizzjonijiet ġuridiċi adottati f'dak l-Istat Membru skont din id-Direttiva li jinvolvu s-setgħat tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti, dawk l-awtoritajiet għandhom jeħtieġu li l-istituzzjoni ta’ kreditu kkonċernata tirrimedja n-nuqqas ta' konformità.
2. Jekk l-istituzzjoni ta’ kreditu kkonċernata tonqos li tieħu passi meħtieġa, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandhom jinfurmaw lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari b'dan.
3. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom, mal-ewwel opportunità, jieħdu l-miżuri kollha xierqa biex jiżguraw li l-istituzzjoni ta’ kreditu kkonċernata tirrimedja n-nuqqas ta' konformità. In-natura ta' dawk il-miżuri għandha tkun kkomunikata lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti.
4. Jekk, minkejja l-miżuri meħuda mill-Istat Membru domiċiljari jew minħabba li tali miżuri jirriżultaw inadegwati jew ma jkunux previsti fl-Istat Membru inkwistjoni, l-istituzzjoni ta’ kreditu tippersisti fil-ksur tar-regoli legali msemmija fil-paragrafu 1 fis-seħħ fl-Istat Membru ospitanti, dan tal-aħħar jista', wara li jinfurma lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari, jieħu l-miżuri xierqa biex jipprevjeni jew jippenalizza ksur ulterjuri u, sa fejn ikun meħtieġ, jipprevjeni lill-istituzzjoni ta' kreditu milli tibda aktar transazzjonijiet fit-territorju tiegħu. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li ikun possibbli li d-dokumenti legali meħtieġa għal dawk il-miżuri jiġu nnotifikati lill-istituzzjonijiet ta’ kreditu fit-territorji tagħhom.
Artikolu 154
Miżuri prekawzjonarji
Qabel ma jsegwu l-proċedura prevista fl-Artikolu 153, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti jistgħu, f'emerġenzi, jieħdu kwalunkwe miżura ta' prekawzjoni meħtieġa biex jipproteġu l-interessi tad-depożitanti, l-investituri u oħrajn li jingħataw is-servizzi. Il-Kummissjoni u l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri l-oħra kkonċernati għandhom ikunu informati b'tali miżuri mingħajr dewmien bla bżonn.
Il-Kummissjoni tista’, wara li tikkonsulta lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri kkonċernati, tiddeċiedi li l-Istat Membru inkwistjoni għandu jemenda jew ineħħi dawk il-miżuri.
Artikolu 155
Responsabbiltà
1. Is-superviżjoni prudenzjali ta' istituzzjoni, inkluża dik tal-attivitajiet imwettqa minnha f'konformità mal-Artikoli 33 u 34, għandha tkun ir-responsabbiltà tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri domiċiljari, mingħajr preġudizzju għal dawk id-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva li jagħtu r-responsabbiltà lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti.
2. Il-paragrafu 1 m'għandux jipprevjeni s-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata skont din id-Direttiva.
3. L-awtoritajiet kompetenti f'xi wieħed mill-Istati Membri għandhom, fl-eżerċizzju tad-dmirijiet ġenerali tagħhom, jikkunsidraw debitament l-impatt potenzjali tad-deċiżjonijiet tagħhom fuq l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Istati Membri l-oħra kollha kkonċernati u, b’mod partikolari, f’sitwazzjonijiet ta’ emerġenza, abbażi tal-informazzjoni disponibbli fiż-żmien rilevanti.
Artikolu 156
Superviżjoni tal-likwidità
L-Istati Membri ospitanti għandhom, sakemm issir aktar koordinazzjoni, iżżommu r-responsabbiltà f'kooperazzjoni mal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għas-superviżjoni tal-likwidità tal-fergħat tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu.
Mingħajr preġudizzju għall-miżuri meħtieġa għar-rinfurzar tas-Sistema Monetarja Ewropea, l-Istati Membri ospitanti għandhom iżommu r-responsabbiltà sħiħa għall-miżuri li jirriżultaw mill-implimentazzjoni tal-politiki monetarji tagħhom.
Tali miżuri ma jistgħux jipprevedu trattament diskriminatorju jew restrittiv li jkun ibbażat fuq il-fatt li l-istituzzjoni ta’ kreditu tkun awtorizzata fi Stat Membru ieħor.
Artikolu 157
Kollaborazzjoni rigward is-superviżjoni
L-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri kkonċernati għandhom jikkollaboraw mill-qrib sabiex issir superviżjoni tal-attivitajiet ta' istituzzjonijiet li joperaw, b'mod partikolari permezz ta’ fergħa, fi Stat Membru wieħed jew aktar apparti minn dak li fih ikun jinstab l-uffiċċju prinċipali tagħhom. Huma għandhom jipprovdu lil xulxin bl-informazzjoni kollha li tikkonċerna l-ġestjoni u s-sjieda ta’ tali istituzzjonijiet li x'aktarx li tiffaċilita s-superviżjoni tagħhom u l-eżaminar tal-kondizzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tagħhom, u l-informazzjoni kollha li x'aktarx li tiffaċilita l-monitoraġġ ta’ tali istituzzjonijiet, b'mod partikolari fir-rigward tal-likwidità, is-solvenza, il-garanziji ta’ depożitu, il-limitar ta’ skoperturi kbar, il-proċeduri amministrattivi u kontabbilistiċi u l-mekkaniżmi ta' kontroll intern.
Artikolu 158
Fergħat sinifikanti
1. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti jistgħu jitolbu lis-superviżur konsolidanti fejn ikun applikabbli l-Artikolu 112(1) jew lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari, biex fergħa ta' istituzzjoni minbarra ditta tal-investiment soġġetta għall-Artikolu 95 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 titqies bħala sinifikanti.
2. Dik it-talba għandha tipprovdi r-raġunijiet li għalihom il-fergħa għandha titqies sinifikanti b’attenzjoni partikolari għal dan li ġej:
(a)
jekk is-sehem tas-suq tal-fergħa f’termini ta’ depożiti jaqbiżx it-2 % fl-Istat Membru ospitanti;
(b)
l-impatt probabbli ta’ sospensjoni jew għeluq tal-attivitajiet tal-istituzzjoni fuq il-likwidità sistemika u fuq is-sistemi ta' pagament, kumpens u saldu fl-Istat Membru ospitanti;
(c)
id-daqs u l-importanza tal-fergħa f’termini tal-għadd ta’ klijenti fil-kuntest tas-sistema bankarja jew finanzjarja tal-Istat Membru ospitanti.
L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari u tal-Istat Membru ospitanti, u s-superviżur konsolidanti fejn ikun applikabbli l-Artikolu 112(1), għandhom jagħmlu dak kollu li jistgħu sabiex jilħqu deċiżjoni konġunta dwar in-nomina ta’ fergħa bħala sinifikanti.
Jekk ma tittiħidx deċiżjoni konġunta fi żmien xahrejn minn meta tasal it-talba taħt l-ewwel subparagrafu, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandhom jieħdu d-deċiżjoni tagħhom stess fi żmien perijodu ulterjuri ta’ xahrejn dwar jekk il-fergħa tkunx sinifikanti. Fit-teħid tad-deċiżjoni, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għandhom jikkunsidraw kwalunkwe fehma u riżerva tas-superviżur konsolidanti jew tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari.
Id-deċiżjonijiet imsemmija fit-tieni u fit-tielet subparagrafi mmotivata bis-sħiħ għandhom jiġu stipulati f’dokument, għandhom jiġu mibgħuta lill-awtoritajiet kompetenti kkonċernati, u għandu jkun rikonoxxut bħala determinanti u applikat mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri kkonċernati.
In-nomina ta’ fergħa bħala sinifikanti m'għandhiex taffettwa d-drittijiet u r-responsabbiltajiet tal-awtoritajiet kompetenti skont din id-Direttiva.
3. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandhom jikkomunikaw lill-awtoritajiet kompetenti ta’ Stat Membru ospitanti fejn tkun stabbilita fergħa sinifikanti l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 117(1)(c) u (d) u jwettqu l-kompiti msemmija fl-Artikolu 112(1)(c) f’kooperazzjoni mal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti.
4. Jekk l-awtorità kompetenti ta’ Stat Membru domiċiljari ssir taf b’sitwazzjoni ta’ emerġenza kif imsemmi fl-Artikolu 114(1), din għandha twissi fl-iqsar żmien possibbli lill-awtoritajiet imsemmija fl-Artikolu 58(4) u fl-Artikolu 59(1).
5. Meta l-Artikolu 116 ma jkunx japplika, l-awtoritajiet kompetenti li jissorveljaw istituzzjoni b’fergħat sinifikanti fi Stati Membri oħrajn għandhom jistabbilixxu u jippresjedu kulleġġ ta’ superviżuri sabiex jiffaċilitaw l-ilħuq ta' deċiżjoni konġunta dwar in-nomina ta' fergħa bħala li hija sinifikanti skont il-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu u l-iskambju ta' informazzjoni skont l-Artikolu 60. L-istabbiliment u l-funzjonament tal-kulleġġ għandhom ikunu bbażati fuq arranġamenti bil-miktub iddeterminati, wara li jiġu kkonsultati l-awtoritajiet kompetenti kkonċernati, mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandha tiddeċiedi dwar liema awtoritajiet kompetenti għandhom jieħdu sehem fil-laqgħat jew l-attivitajiet tal-kulleġġ.
6. Id-deċiżjoni tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandha tikkunsidra r-rilevanza tal-attività superviżorja li għandha tkun ippjanata jew ikkoordinata għal dawk l-awtoritajiet, b’mod partikolari l-impatt potenzjali fuq l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja fl-Istati Membri kkonċernati msemmija fl-Artikolu 155(3) u l-obbligi msemmija fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
7. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandha żżomm lill-membri kollha tal-kulleġġ informati bis-sħiħ, bil-quddiem, dwar l-organizzazzjoni ta’ tali laqgħat, il-kwistjonijiet ewlenin li jkunu ser jiġu diskussi u l-attivitajiet li jkunu ser jiġu kkunsidrati. L-awtorità kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari għandha wkoll iżżomm lill-membri kollha tal-kulleġġ informati bis-sħiħ, mingħajr dewmien, dwar l-azzjonijiet meħuda f’dawk il-laqgħat jew il-miżuri mwettqa.
Artikolu 159
Kontrolli fuq il-post
1. L-Istati Membri ospitanti għandhom jipprovdu li, fejn istituzzjoni awtorizzata fi Stat Membru ieħor twettaq l-attivitajiet tagħha permezz ta’ fergħa, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari jistgħu, wara li jkunu informaw lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti, iwettqu huma stess jew permezz ta’ intermedjarju, kontroll fuq il-post tal-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 50
2. L-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru domiċiljari jistgħu ukoll, għall-finijiet tal-kontrolli fuq il-post tal-fergħat, jirrikorru għal xi waħda mill-proċeduri l-oħrajn stipulati fl-Artikolu 118.
3. Il-paragrafi 1 u 2 m'għandhomx jaffettwaw id-dritt tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru ospitanti milli jwettqu, fit-twettiq tar-responsabbiltajiet tagħhom skont din id-Direttiva, kontrolli fuq il-post tal-fergħat stabbiliti fit-territorju tagħhom.
KAPITOLU 2
Dispożizzjonijiet transizzjonali għal riżervi ta' kapital
Artikolu 160
Dispożizzjonijiet transizzjonali għal riżervi ta' kapital
1. Dan l-Artikolu jemenda r-rekwiżiti tal-Artikoli 129 u 130 għal perijodu transizzjonali bejn l-1 ta’ Jannar 2016 u l-31 ta’ Diċembru 2018.
2. Għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2016 sal-31 ta’ Diċembru 2016:
(a)
ir-riżerva ta’ konservazzjoni ta' kapital għandha tikkonsisti f'kapital tal-Grad 1 ta’ ekwità komuni ugwali għal 0,625 % tal-ammonti totali tal-iskoperturi peżati għar-riskju tal-istituzzjoni kkalkulat skont l-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(b)
ir-riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istutizzjoni għandha tkun ta' mhux aktar minn 0,625 % tal-ammonti totali tal-iskoperturi peżati għar-riskju tal-istituzzjoni kkalkulat skont l-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
3. Għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2017 sal-31 ta’ Diċembru 2017:
(a)
ir-riżerva ta’ konservazzjoni ta' kapital għandha tikkonsisti f'kapital tal-Grad 1 ta’ ekwità komuni ugwali għal 1,25 % tal-ammonti totali tal-iskoperturi peżati għar-riskju tal-istituzzjoni kkalkulat skont l-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(b)
ir-riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istutizzjoni għandha tkun ta' mhux aktar minn 1,25 % tal-ammonti totali tal-iskoperturi peżati għar-riskju tal-istituzzjoni kkalkulat skont l-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
4. Għall-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2018 sal-31 ta’ Diċembru 2018:
(a)
ir-riżerva ta’ konservazzjoni ta' kapital għandha tikkonsisti f'kapital tal-Grad 1 ta’ ekwità komuni ugwali għal 1,875 % tal-ammonti totali tal-iskoperturi peżati għar-riskju tal-istituzzjoni kkalkulat skont l-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(b)
ir-riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika għall-istutizzjoni għandha tkun ta' mhux aktar minn 1,875 % tal-ammonti totali tal-iskoperturi peżati għar-riskju tal-istituzzjoni kkalkulat skont l-Artikolu 92(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
5. Ir-rekwiżit għal pjan ta’ konservazzjoni kapitali u r-restrizzjonijiet fuq id-distribuzzjonijiet imsemmija fl-Artikoli 141 u 142 għandu japplika matul perijodu transizzjonali bejn l-1 ta’ Jannar 2016 u l-31 ta’ Diċembru 2018 fejn l-istituzzjonijiet jonqsu milli jissodisfaw ir-rekwiżit tar-riżerva ta' kapital kombinata b'kont meħud tar-rekwiżiti stipulati fil-paragrafi 2 sa 4 ta' dan l-Artikolu.
6. L-Istati Membri jistgħu jimponu perijodu transizzjonali iqsar minn dak speċifikat fil-paragrafi 1 sa 3 u b'hekk jimplimentaw ir-riżerva ta’ Konservazzjoni ta' kapital u r-riżerva ta' kapital kontroċiklika minn 31 ta’ Diċembru 2013. Meta Stat Membru jimponi tali perijodu transizzjonali iqsar, huwa għandu jinfurma lill-partijiet rilevanti, inkluż lill-Kummissjoni, lill-BERS, lill-ABE u lill-kulleġġ superviżorju rilevanti,b'dan. Tali perijodu transizzjonali iqsar jista' jiġi rikonoxxut minn Stati Membri oħra. Fejn Stat Membru ieħor jirrikonoxxi tali perijodu transizzjonali iqsar, huwa għandu jinnotifika lill-Kummissjoni, lill-BERS, lill-ABE u lill-kulleġġ superviżorju rilevanti skont dan.
7. Fejn Stat Membru jimponi perijodu transizzjonali iqsar għar-riżerva ta' kapital kontroċiklika, il-perijodu iqsar għandu japplika biss għall-finijiet tal-kalkolu tar-riżerva ta' kapital kontroċiklika speċifika tal-istituzzjoni mill-istituzzjonijiet li jkunu awtorizzati fl-Istat Membru li għalihom l-awtorità nnominata tkun responsabbli.
KAPITOLU 3
Dispożizzjonijiet finali
Artikolu 161
Rieżami u Rapport
1. Il-Kummissjoni għandha twettaq rieżami perjodiku tal-implimentazzjoni ta' din id-Direttiva sabiex tiżgura li l-implimentazzjoni ma tirriżultax f'diskriminazzjoni evidenti bejn l-istituzzjonijiet abbażi tal-istruttura ġuridika jew il-mudell tas-sjieda tagħhom.
2. Wara r-rieżami, f'kooperazzjoni mill-qrib mal-ABE, il-Kummissjoni għandha, sat-30 ta' Ġunju 2016, tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien ma' proposta leġislattiva jekk xieraq, dwar id-dispożizzjonijiet dwar ir-remunerazzjoni f'din id-Direttiva u fir-Regolament (UE) Nru 575/2013, waqt li tqis l-iżviluppi internazzjonali u b'konsiderazzjoni partikolari għal:
(a)
l-effiċjenza, l-implimentazzjoni u l-infurzar tagħhom, inkluża l-identifikazzjoni ta' kwalunkwe lakuna li toriġina mill-applikazzjoni tal-prinċipju tal-proporzjonalità għal dawk id-dispożizzjonijiet;
(b)
l-impatt tal-konformità mal-prinċipju fl-Artikolu 94(1)(g) fir-rigward ta':
(i)
il-kompetittività u l-istabbiltà finanzjarja; u
(ii)
kwalunkwe persunal li effettivament u fiżikament jaħdem f'sussidjarji stabbiliti barra ż-ŻEE ta' istituzzjonijiet prinċipali stabbiliti ġewwa ż-ŻEE.
Dak ir-rieżami għandu jikkunsidra, b'mod partikolari, jekk il-prinċipju stabbilit fl-Artikolu 94(1)(g) għandux ikompli japplika għal kwalunkwe persunal kopert bil-punt (b)(ii) tal-ewwel subparagrafu.
3. Mill-2014, l-ABE għandha, f'kooperazzjoni mal-AEAPX u l-AETS, tippubblika darbtejn fis-sena rapport li janalizza sa fejn il-liġi tal-Istati Membri tirriferi għall-klassifikazzjonijiet esterni tal-kreditu għal finijiet regolatorji u l-passi meħuda mill-Istati Membri biex jitnaqqsu tali referenzi. Dawk ir-rapporti għandhom jispjegaw kif l-awtoritajiet kompetenti jirrispettaw l-obbligi tagħhom skont l-Artikolu 77(1) u (3) u l-Artikolu 79(b). Dawk ir-rapporti għandhom wkoll jispjegaw il-grad tal-konverġenza superviżorja f'dak ir-rigward.
4. Sal-31 ta’ Diċembru 2014, il-Kummissjoni għandha tirrieżamina u tirrapporta dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 108 u 109 u għandha tippreżenta dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill flimkien ma' proposta leġislattiva jekk adatt.
5. Sal-31 ta’ Diċembru 2016, il-Kummissjoni għandha tirrieżamina u tirrapporta dwar ir-riżultati miksuba skont l-Artikolu 91(11), inkluża l-idoneità tal-analiżi komparattiva tal-prattiki dwar id-diversità, b'kont meħud tal-iżviluppi rilevanti kollha fl-Unjoni kif ukoll dawk internazzjonali, u għandha tippreżenta dak ir-rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill flimkien ma' proposta leġislattiva jekk adatt.
6. Sal-31 ta' Diċembru 2015, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta lill-BERS, lill-ABE, lill-EIOPA, lill-AETS u lil partijiet rilevanti oħra dwar l-effettività tal-arranġamenti tal-kondiviżjoni ta' informazzjoni skont din id-Direttiva, kemm fi żminijiet normali kif ukoll fi żminijiet ta' diffikultà.
7. Sal-31 ta' Diċembru 2015, l-ABE għandha terġa' teżamina u tippreżenta rapport dwar l-applikazzjoni ta' din id-Direttiva u tar-Regolament (UE) Nru 575/ 2013, dwar il-kooperazzjoni tal-Unjoni u l-Istati Membri ma' pajjiżi terzi. Dak ir-rapport għandu jidentifika kwalunkwe qasam li jeħtieġ aktar żvilupp fir-rigward tal-kooperazzjoni u l-kondiviżjoni ta' informazzjoni. L-ABE għandha tippubblika r-rapport fuq il-websajt tagħha.
8. Meta tirċievi mandat mill-Kummissjoni, l-ABE għandha tesplora jekk l-entitajiet tas-settur finanzjarju li jiddikjaraw li jwettqu l-attivitajiet tagħhom f'konformità mal-prinċipji bankarji Iżlamiċi humiex koperti adegwatament minn din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013. Il-Kummissjoni għandha tirrieżamina r-rapport imħejji mill-ABE u, għandha jekk ikun adatt, tippreżenta proposta leġislattiva lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
9. Sal-1 ta' Lulju 2014, l-ABE għandha tirrapporta lill-Kummissjoni dwar l-użu kif ukoll il-ksib ta' benefiċċji min-naħa tal-istituzzjonijiet ta' kreditu mill-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-ġdid fuq perijodu twil tal-banek ċentrali tas-SEBĊ u minn miżuri oħra simili ta' fondi ta' appoġġ tal-banek ċentrali. Abbażi ta' dak ir-rapport u wara li tikkonsulta lill-BĊE, il-Kummissjoni għandha, sal-31 ta' Diċembru 2014, tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-użu proprju u l-benefiċċji minn dawk l-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-ġdid u minn miżuri oħra ta' fondi ta' appoġġ għall-istituzzjonijiet ta' kreditu awtorizzati fl-Unjoni, flimkien ma' proposta leġislattiva dwar l-użu ta' tali operazzjonijiet ta' finanzjament mill-ġdid u miżuri ta' fondi ta' appoġġ, jekk ikun adatt.
Artikolu 162
Traspożizzjoni
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2013 l-Istati Membi għandhom jadottaw u jippubblikaw il-liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex jikkonformaw ma' din id-Direttiva.
L-Istati Membri għandhom japplikaw dawk id-dispożizzjonijiet mill-31 ta’ Diċembru 2013.
L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni u lill-ABE t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tad-dritt nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert b'din id-Direttiva. Fejn id-dokumenti li jakkumpanjaw in-notifika tat-traspożizzjoni tal-miżuri pprovduti minn Stati Membri ma jkunux suffiċjenti għal valutazzjoni sħiħa tal-konformità tad-dispożizzjonijiet ta' traspożizzjoni ma' ċerti dispożizzjonijiet ta' din id-Direttiva, il-Kummissjoni tista', fuq talba mill-ABE bil-ħsieb li twettaq il-kompiti tagħha taħt ir-Regolament (UE) Nru 1093/2010, jew fuq inizjattiva tagħha stess, tesiġi li l-Istati Membri jipprovdu aktar informazzjoni dettaljata dwar it-traspożizzjoni u l-implimentazzjoni ta' dawk id-dispożizzjonijiet u din id-Direttiva.
2. Permezz ta’ deroga mill-paragrafu 1 tal-Kapitolu 4, Titolu VI, għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2016.
3. Il-liġijiet, regolament u dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa għal konformità mal-Artikolu 94(1)(g) għandhom jesiġu li l-istituzzjonijiet japplikaw il-prinċipji stabbiliti fih għar-rimunerazzjoni mogħtija għal servizzi pprovduti jew għall-prestazzjoni mis-sena 2014 'il quddiem, kemm jekk dovuta abbażi ta' kuntratti konklużi qabel jew wara 31 ta’ Diċembru 2013.
4. Meta l-Istati Membri jadottaw id-dispożizzjonijiet imsemmija fil-paragrafi 1 u 2, dawn għandu jkun fihom referenza għal din id-Direttiva jew ikunu akkumpanjati minn tali referenza fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Huma għandhom ukoll jinkludu dikjarazzjoni li r-referenzi f’liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi eżistenti għad-Direttivi rrevokati minn din id-Direttiva għandhom jitqiesu bħala referenzi għal din id-Direttiva. L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw kif issir tali referenza u kif tiġi fformulata dik id-dikjarazzjoni.
5. B'deroga mill-Artikolu 1 ta' dan l-Artikolu, l-Artikolu 131 għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2016. L-Istati Membri għandhom jimplimentaw l-Artikolu 131(4) mill-1 ta' Jannar 2016 bil-mod li ġej:
(a)
25 % tar-riżerva ta' G-SII, iffissata f'konformità mal-Artikolu 131(4), fl-2016;
(b)
50 % tar-riżerva ta' G-SII, iffissata f'konformità mal-Artikolu 131(4), fl-2017;
(c)
75 % tar-riżerva ta' G-SII, iffissata f'konformità mal-Artikolu 131(4), fl-2018; u
(d)
100 % tar-riżerva ta' G-SII, iffissata f'konformità mal-Artikolu 131(4), fl-2019.
6. B'deroga mill-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu, l-Artikolu 133 għandu japplika minn 31 ta’ Diċembru 2013.
Artikolu 163
Revoka
Id-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE għandhom jitħassru b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
Ir-referenzi għad-Direttivi mħassra għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal din id-Direttiva u r-Regolament (UE) Nru 575/2013 u għandhom jinqraw f'konformità mat-tabella ta' korrelazzjoni stabbilita fl-Anness II ta' din id-Direttiva u fl-Anness IV tar-Regolament (UE) Nru 575/2013.
Artikolu 164
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 165
Indirizzati
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, is-26 ta’ Ġunju 2013.