РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 875/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 и 12,9 %.
(2)
Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) измени Регламент (ЕО) № 682/2007 по отношение на митническата ставка, наложена на едно дружество и на „всички други дружества“. Изменените митнически ставки са между 3,1 и 14,3 %. Бе освободен от мито вносът от двама тайландски производители износители, от които бяха приети гаранции за минимален ценови праг с Решение 2007/424/ЕО на Комисията (4).
(3)
С Регламент (ЕО) № 847/2009 (5) Съветът счете, че поетите гаранции за минимален ценови праг с фиксирани минимални цени на вноса вече не са подходящи за преодоляването на вредните последици от дъмпинга. Вследствие на това приетите гаранции за минимален ценови праг бяха оттеглени и предложените гаранции от 10 други тайландски производители износители бяха отхвърлени.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (6) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 март 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („жалбоподателя“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай повече от 50 %, от общото производство на приготвена и консервирана сладка царевица на зърна в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, на 19 юни 2012 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от Тайланд, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители от Тайланд и несвързани вносители в Съюза, участващи в разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
По отношение на подбора на извадката от производители износители от Тайланд Комисията получи пълна информация от 17 производители износители, от които 9 са осъществявали износ за Съюза по време на РПП. Решено бе да се подбере извадка от 3 производители износители, чийто комбиниран износ представлява 90 % от общото количество, изнесено за Съюза от оказалите съдействие производители износители по време на РПП.
(12)
Тъй като бе получен само един отговор от несвързан вносител, за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(13)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза с цел определяне на вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която е разполагала Комисията при започването на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителите, производствен обем и географско местоположение в Съюза. Предложената извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Освен това предложената извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като обхваща три различни държави членки. Производителите от Съюза бяха консултирани относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване. Като се има предвид, че не са се отзовали други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(14)
Две от заинтересованите страни заявиха, че извадката от производители от Съюза е била подбрана само сред заявителите и че е следвало да се положат усилия да се подбере извадка извън групата на заявителите.
(15)
Все пак всички известни производители от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, бяха поканени да окажат съдействие. Десет от производителите от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, представиха информация за извадката. Както е обяснено в съображение 13, подбраната извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Комисията смята, че подбраната извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение, независимо дали производителите са заявители или не. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(16)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на производителите износители и на производителите от Съюза, подбрани в извадката, и на несвързания вносител. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители в Съюза:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Унгария,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Италия;
б)
производители износители от Тайланд:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
(19)
Разследването показа, че въпреки разликите в консервирането всички различни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни биологични и химични характеристики и принципно еднакво приложение.
(20)
Две от заинтересованите страни изтъкнаха, че кодовете по КН за сладка царевица не включват само разглеждания продукт, но и значителни количества консервирана бейби царевица, която не се произвежда от Съюза и не е сходен продукт. Те предполагат, че Комисията е включила и бейби царевица в своите данни.
(21)
Разследването обаче беше съсредоточено изключително върху продукта, предмет на мерките, който изключва бейби царевица, като за основа за анализа се използват съответните кодове по ТАРИК. Поради това твърдението се отхвърля като фактически неточно.
2. Сходен продукт
(22)
Установено бе, че сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза от промишлеността на Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Предварителни забележки
(24)
Както бе посочено в съображение 10, с оглед на потенциално големия брой производители износители, изразили готовност да окажат съдействие при разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвянето на извадка. Подбрана бе извадка от трима производители износители, представляващи приблизително 90 % от общия износ, сред производителите износители, изразили готовност да окажат съдействие, за да се определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(25)
Тъй като общото количество на износа на тримата производители износители, включени в извадката, е представлявало приблизително 25 % от целия износ от Тайланд за Съюза по време на РПП, трябваше да се използва информация от други източници, като искането за преразглеждане и наличните статистически данни за износа (от тайландските митнически служби) и за вноса (от Евростат), за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(26)
Продажбите на търговци в Тайланд, при които стоките са били предназначени за неизвестни местоназначения за износ, не бяха включени в определянето на дъмпинговия марж.
(27)
Както при първоначалното разследване, бе установено, че някои производители износители получават част от разглеждания продукт, който впоследствие продават, от външни доставчици. За целите на разследването продажбите на разглеждания продукт, който не е бил произведен от самите производители износители, не бяха взети предвид при определяне на съответните им дъмпингови маржове.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(28)
В съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент за определянето на нормална стойност първо бе установено за всеки един от тримата производители износители дали техните общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт по време на РПП са били представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Съюза, т.е. дали обемът на продажбите на сходния продукт, предназначен за вътрешния пазар, е представлявал 5 % или повече от техния износ на разглеждания продукт за Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт бяха счетени за представителни за едно от трите дружества, включени в извадката.
(30)
След това бе проверено дали видовете на сходния продукт, продавани от това дружество и предназначени за потребление на вътрешния пазар, са идентични или пряко сравними с видовете, предназначени за износ за Съюза. За всеки от тези видове бе установено дали продажбите на сходния продукт, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са достатъчно представителни, когато представляват 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(31)
Установено бе, че по отношение на това дружество само един от видовете на сходния продукт е бил пряко сравним с вида, изнасян за Съюза. Освен това този конкретен вид се е продавал в достатъчно представителни количества и на вътрешния пазар.
(32)
След това бе проверено дали видът на продукта на дружеството, посочено в съображение 31, е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(33)
Установено бе, че повече от 80 % от обема на продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, е бил рентабилен и, в съответствие с член 2, параграф 4, всички сделки за този конкретен вид бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(34)
За вида на разглеждания продукт, за който продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на този вид на вътрешния пазар по време на РПП.
(35)
За останалите двама производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар не бяха счетени за представителни (единият от които изобщо не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар), и за третия производител износител, чиито общи продажби бяха счетени за представителни, но по отношение на когото количествата на редица видове на сходния продукт, продадени на вътрешния пазар, не бяха счетени за представителни, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
Нормалната стойност бе конструирана, като към разходите за производство на всеки вид на продукта, изнасян за Съюза, бе добавена разумна по размер сума за разходите за реализация, общите и административните разходи и за печалба.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент за двамата производители износители, които са имали продажби, предназначени за потребление на вътрешния пазар, в количества под или над 5 % от съответните им продажби за Съюза, разходите за реализация, общите и административните разходи и маржът на печалбата бяха взети от съответните продажби на дружеството на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(38)
За третия производител износител, който не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар, в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата, използвани за този трети производител износител, представляваха среднопретеглената стойност на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за другите двама производители износители, посочени в съображение 37.
(39)
Две от заинтересованите страни не възразиха срещу използваната методология, обяснена в съобръжение 37, т.е. използването на печалбата за целите на определянето на нормалната стойност, когато тази печалба се основава на вътрешните продажби на количества под 5 % от обема на продажбите за Съюза. Те считат, че когато се приема, че обемът на вътрешните продажби не е достатъчно голям, за да бъде представителен, тогава не следва да се използва и печалбата от такива сделки.
(40)
Въпреки това същата методология бе използвана в първоначалното разследване и при липсата на промяна в обстоятелствата Комисията счита, че тази методология е все още валидна за целите на настоящата процедура.
2.2. Определяне на експортната цена
(41)
Всички продажби на производителите износители, включени в извадката, са били осъществени пряко за несвързани клиенти в Съюза. Продажната цена бе следователно определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на цените, платени или дължими от тези независими клиенти в Съюза.
2.3. Сравнение и корекции
(42)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено въз основа на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(43)
Когато бе приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите и банковите такси.
(44)
Освен това в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент и съгласно методологията, приложена в първоначалното разследване, бяха направени корекции за разликите в нивото на търговия за тези производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, но чиито продажби за Съюза са с марката на търговците на дребно. Нивото на корекцията - изчислена под формата на намаление на маржа на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, както е посочено в съображение 33 - бе оценено въз основа на съотношението между маржовете на печалбата на промишлеността на Съюза от продажбата на продукти с нейна собствена марка и на всички продукти. Маржът на печалбата бе следователно намален с между 20 и 50 %.
(45)
Две от заинтересованите страни счетоха, че вътрешният пазар на Тайланд и пазарът на Съюза не могат да се сравняват, тъй като размерът на пазара се различава и тъй като тайландските производители продават под своя собствена марка на вътрешния пазар.
(46)
На първо място следва да се припомни, че в съображение 22 бе установено, че сладката царевица, продавана на тайландския вътрешен пазар, и сладката царевица, продавана за износ за пазара на Съюза, са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Второ, поради различията в нивото на търговия бе направена корекция на маржа на печалбата - корекция надолу с между 20 и 50 % на маржа на печалбата, получена от продажбите на вътрешния пазар със собствена марка. Това също следва методологията, използвана при първоначалното разследване.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(48)
Въз основа на изложеното по-горе бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са били между 8 и 44 %.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(49)
Производството на сладка царевица зависи от достъпа до прясно събрана царевица, която се доставя до консервната фабрика веднага след прибиране на реколтата. Прясно събраната царевица следва да бъде консервирана в рамките на 24 часа след като бъде събрана; следователно капацитетът за производство на разглеждания продукт е пряко свързан с наличието на прясно събрана царевица.
(50)
В Тайланд прибирането на реколтата трае около 9 - 10 месеца годишно, като всяка година се отглеждат 2 реколти. При оценяването на наличния технически капацитет за производство в анализа трябва да бъдат включени ограниченията, свързани със сезонния характер на суровините.
(51)
Тримата производители износители, включени в извадката, са имали общ технически капацитет между 130 000 и 150 000 тона. Действителната степен на използване на наличния технически капацитет е между 50 и 80 %.
(52)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че въпреки че признават методологията, използвана за съкращаване на техническия капацитет с достъпа до суровини, наличният свободен капацитет е преувеличен.
(53)
Както вече бе посочено в съображение 50, техническият капацитет не може да бъде използван напълно поради сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица. Все пак разследването показа, че някои от производителите, включени в извадката, използват 80 % и повече от капацитета, докато при други производители, включени в извадката, капацитетът се използва в много по-ниска степен. Тъй като всички производители имат сравним достъп до суровини, по-слабото използване на капацитета не може да се обясни единствено със сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица.
(54)
Според информацията, предоставена от Тайландската асоциация на преработвателите на храни, общото количество на износ на Тайланд за останалата част от света е нараствало устойчиво с около 20 % през разглеждания период, достигайки обем от 150 000 - 200 000 тона по време на РПП. Това показва, че наличните количества сладка царевица могат и действително нарастват устойчиво, когато производителите износители имат нужда от допълнителни количества. В това отношение следва да се отбележи, че общият обем на производството на жълта царевица е между 4,1 милиона и 4,5 милиона тона в Тайланд по време на разглеждания период. Въпреки че се признава, че производството не може да преминава от жълта царевица към сладка царевица при съотношение 1:1, разликата в обема на производството на двата продукта показва, че дори ограничена по мащаб промяна в количествата на производство от жълта царевица към сладка царевица може да окаже голямо въздействие върху общото производство на сладка царевица в Тайланд.
(55)
На тази основа беше установено, че тримата производители, включени в извадката, могат да произвеждат допълнително количество от около 40 000-60 000 тона годишно („ефективен свободен капацитет“), което представлява около 2 до 3 пъти повече от общия износ от Тайланд на разглеждания продукт за Съюза.
(56)
Поради това ефективният свободен капацитет на включените в извадката производители сам по себе си може да се разглежда като значителен. В допълнение съществуват още 15 известни производители на разглеждания продукт в Тайланд, които също имат възможност за мащабно производство на сладка царевица в Тайланд.
(57)
От информацията, събрана от други източници, а именно:
-
информацията, събрана от представените в интернет данни на производителите износители,
-
информацията, събрана във връзка с изготвянето на извадка, и
-
информацията, събрана от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент,
може да се заключи, че поне двама важни производители износители, единият от които е оказал съдействие по време на разследването, но не е бил подбран в извадката (и следователно не е предоставил никаква подробна информация в тази връзка), имат общ капацитет между 50 000 и 100 000 тона.
(58)
На последно място, няма доказателства за това, че нивото на потребление на тайландския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило, така че да компенсира увеличеното производство, ако свободният капацитет на тайландските производители бъде използван. По-специално тайландският вътрешен пазар е малък и представлява средно само 1 - 2 % от общите продажби на всички тайландски производители, включени в извадката. Това потвърждава, че всяко допълнително производство на сладка царевица ще се изнася извън Тайланд.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с фактурираните цени на сходния продукт на вътрешния пазар се стига до следните две констатации: цените на вътрешния пазар са сравнително високи (поради продажбата на продукти със собствена марка) и обемът е относително малък в сравнение с продажбите за износ. С оглед на това не съществува очевиден риск от пренасочване на търговията от продажби на вътрешния пазар към продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(60)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с прилаганите цени на сходния продукт на пазарите на трети държави става ясно, че по отношение на тримата включени в извадката производители износители цените за Съюза са средно с 14 % по-високи.
(61)
Статистическите данни за търговията, получени от тайландските митнически служби, също потвърждават тази констатация. След преобразуване на докладваното логистично тегло (консервна кутия + царевица + течност) в нетно тегло на съдържанието (царевица + течност), следвайки методологията в заявлението за преразглеждане, цените за килограм, прилагани в Съюза, са средно с 5 % по-високи от цените за трети държави.
(62)
Докато няколко страни изразиха съмнения, че ценовата разлика от 5 % или 14 % е достатъчно значима, за да доведе до отклоняване на търговията към Съюза, разследването показа, че това наистина е вероятен сценарий на пазара на сладка царевица. В настоящата процедура едно тайландско дружество (Karn Corn) е получило през предходен период ставка, която е с 8 - 10 % по-ниска от тази на повечето други тайландски износители. Това предимство от 8 - 10 % обаче е било достатъчно, за да се повиши неговият дял в тайландския износ за Съюза със седем пъти между РП в рамките на първоначалното разследване и РПП в рамките на настоящото разследване.
(63)
Освен това, въпреки наличието на действащо антидъмпингово мито в размер на 3,1 %, Karn Corn е увеличило повече от два пъти износа си към Съюза от момента на налагането на антидъмпинговите мита. Това показва привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари, дори в случай на малка разлика в цените.
(64)
В заключение, като се има предвид, че рискът от пренасочване на търговията от вътрешния пазар към пазара на Съюза е твърде ограничен поради продажбата на продукти със собствена марка, налице е значителен риск от пренасочване на търговията от продажби за трети държави към пазара на Съюза поради по-високите цени, които преобладават на него.
(65)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че цените на пазара на Съюза са сравнително по-малко привлекателни спрямо цените в други държави, като Япония. Така рискът от пренасочване на търговията в случай на отмяна на мерките според тях е преувеличен.
(66)
Припомня се, че продажбите за трети държави се разглеждат в група и че заключението, направено в съображение 63, се основава на средните цени за всички трети държави. Общопризнат е фактът, че в рамките на тази група продажби за трети държави съществуват държави, за които експортните цени са по-високи, но има и други трети държави, към които експортните цени са по-ниски. Очевидно колкото е по-ниска експортната цена, толкова по-голям е рискът от пренасочване на търговията, в случай че мерките отпаднат.
(67)
Освен това една заинтересована страна изтъкна довода, че договорните отношения с вносителите в трети държави биха затруднили пренасочването към клиенти в различни държави.
(68)
Въпреки че между производителите износители в Тайланд и вносителите в различни трети държави може да съществуват договорни отношения, които да бъдат поддържани в краткосрочен план, не съществуват доказателства, сочещи, че тези договорни задължения няма да изтекат, което да позволи извършването на продажби на пазари с по-високи цени, като този на Съюза.
(69)
И накрая, заинтересованите страни твърдят, че износът за някои трети държави, като Южна Корея, не подлежи на сравнение, тъй като продуктовият асортимент (напр. размерът на консервните кутии) и пазарните условия (напр. условията за морски превоз) могат да бъдат различни.
(70)
Припомня се, че резултатите от сравненията в съображения 58, 59 и 60 са показателни за разликите в експортните цени за всички трети държави. Следователно всякакви въпроси, свързани с тайландския износ за ограничен брой пазари, оказват ограничено въздействие върху цялостното сравнение. В допълнение, тъй като данните за тайландския износ се записват въз основа на франко борд, въздействието от всяка разлика в условията или цената на морския превоз се ограничава до разходите за вътрешен превоз на товари в Тайланд и следователно може да бъде само незначително.
(71)
Предвид липсата на доказателства, сочещи, че средната цена за всички трети държави не може да се сравнява с експортната цена за Съюза, се потвърждава заключението, направено в съображение 63.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(72)
В случай че мерките бъдат отменени, изглежда вероятно относително по-високите ценови нива на пазара на Съюза да привлекат значителен обем от разглеждания продукт, който понастоящем се продава на по-ниски цени за трети държави.
(73)
Производителите износители от Тайланд са продължили да упражняват дъмпинг по време на РПП.
(74)
Освен това с оглед на наличния свободен капацитет в Тайланд и факта, че цените на пазара на Съюза са значително по-високи, отколкото цените на пазари на трети държави, се стига до заключението, че е налице риск от увеличаване на износа на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(75)
В заключение, има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(76)
По време на РПП сходният продукт е бил произвеждан от приблизително 20 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(77)
Както бе обяснено в съображение 13, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните в заявлението за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(78)
Потреблението на Съюза бе определено на базата на обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, предназначено за пазара на Съюза, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент, а по отношение на другите производители от Съюза - на информацията от заявлението.
(79)
През целия разглеждан период потреблението в Съюза е нараснало с 9 %. Въпреки че от 2008 до 2009 г. е намаляло с 5 %, през 2010 и 2011 г. потреблението се е увеличило съответно с 6 и 9 процентни пункта (в сравнение с предходната година), след което малко или много се е стабилизирало през РПП до равнище от около 350 000 тона.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
101
110
109
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем
(80)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от засегнатата държава за Съюза е спаднал с 43 % от около 38 000 тона през 2008 г. до около 22 000 през РПП. Той е намалял с 15 % през 2009 г., с 20 процентни пункта през 2010 г. и с още 11 процентни пункта през 2011 г., след което отново леко се е увеличил с 3 процентни пункта през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса от Тайланд
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Индекс (2008 г.= 100)
100
85
65
54
57
Пазарен дял на вноса от Тайланд (%)
12
11
8
6
6
Цена на вноса от Тайланд (EUR/тон)
835
887
806
775
807
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
96
93
97
Източник:
базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент.
б) Пазарен дял
(81)
Съответният пазарен дял, държан от тайландските износители на пазара на Съюза в засегнатата държава, постепенно е намалял с около 50 %, или 6 процентни пункта по време на разглеждания период, от 12 % през 2008 г. до 6 % през РПП. По-конкретно тайландският пазарен дял е намалял от 12 % през 2008 г. до 11 % през 2009 г., до 8 % през 2010 г. и до 6 % през 2011 г./РПП.
в) Цени
i) Развитие на цените
(82)
Между 2008 г. и РПП средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава е намаляла с 3 % - от 835 EUR/тон през 2008 г. до 807 EUR/тон през РПП. По-конкретно цените са се увеличили през 2008 г. с 6 %, след което са се понижили с 10 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените отново са се покачили с 4 процентни пункта.
ii) Подбиване на цените
(83)
Направено бе сравнение на цените за сходни видове на продукта между продажните цени на производителите износители и тези на промишлеността на Съюза в Съюза. За тази цел цените франко завода на промишлеността на Съюза, без отстъпките и данъците, бяха сравнени с CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от засегнатата държава, надлежно коригирани за конвенционални мита, за разходите за разтоварване и за митническо оформяне. Сравнението показа, че през РПП цените на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, продаден в Съюза, са като цяло по-високи от цените на промишлеността на Съюза. Освен това, въз основа на статистическите данни за вноса (базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент), не е имало марж на подбиване на цените за тайландския внос в Съюза (за двамата оказали съдействие износители, както и за неоказалите съдействие дружества, независимо от продуктовата гама).
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(85)
Този пазар се характеризира, inter alia, с два канала за продажби, т.е. продажби със собствена марка на производителя и продажби с марка на търговец на дребно. Продажбите, осъществявани по първия канал, пораждат, в сравнение с втория канал, обикновено по-високи продажни разходи, предназначени по-специално за маркетинг и реклама, и оттам - по-високи продажни цени.
(86)
Разследването доказа, че целият внос от оказалите съдействие тайландски износители спада към канала за продажби с марка на търговец на дребно. Поради това бе сметнато за целесъобразно при анализа на вредата да се направи разграничение между продажбите със собствената марка на промишлеността на Съюза и с марката на търговец на дребно, когато това е уместно, тъй като дъмпинговият внос се конкурира преди всичко със сходните продукти на промишлеността на Съюз, продавани с марката на търговец на дребно. Разграничението бе направено по-специално за определянето на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. За по-голяма изчерпателност обаче в таблиците по-долу са включени и коментирани и общите продажби (включително продажбите със собствена марка и с марка на търговец на дребно). По време на РПП продажбите на промишлеността на Съюза, извършени с марка на търговец на дребно, са представлявали около 70 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза и около 60 % от стойността на тези продажби.
(87)
Като се има предвид, че сладката царевица в Съюза се преработва само през летните месеци, редица показатели за вреда са на практика идентични за 2011 г. и РПП (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.). Това се отнася най-вече за производството и производствения капацитет.
3.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(88)
От ниво от около 372 000 тона през 2008 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 8 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 25 % през 2009 г. и с още 13 процентни пункта през 2010 г., след което отново се е повишило с 31 процентни пункта през 2011 г./РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продукция (в тонове)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
93
92
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(89)
Производственият капацитет е бил около 488 000 тона през 2008, 2009 и 2010 г. и е спаднал с 9 % през 2011 г./РПП. Спадът се дължал на факта, че един от включените в извадката производители от Съюза е закрил една от фабриките си.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
100
91
91
Използване на капацитета (%)
76
57
47
77
77
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
102
102
Източник:
Разследване.
(90)
През 2008 г. използването на капацитета е било 76 %. През 2009 г. то е спаднало до 57 %, а през 2010 г. - до 47 %, преди да достигне 77 % през 2011 г./РПП. През целия разглеждан период използването на капацитета е било стабилно, тъй като производството е намалявало успоредно с производствения капацитет.
в) Обем на продажбите
(91)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената ѝ продукция, предназначена за продажба с марката на търговец на дребно на пазара на Съюза на несвързани клиенти, на първо време са намалели с 6 % през 2009 г., след което са се увеличили със 17 процентни пункта през 2010 г. и с още 24 проценти пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 4 процентни пункта. Погледнато като цяло между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 31 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Индекс (2008 г.= 100)
100
94
111
135
131
Обем на продажбите на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
107
121
119
Източник:
Разследване.
(92)
Общите продажби на промишлеността на Съюза (със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на нейното собствено производство на пазара на Съюза за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна, макар и не толкова изразена тенденция. През 2009 г. цените са се понижили с 5 %, след което са се увеличили с 12 процентни пункта през 2010 г. и с нови 14 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 19 %.
г) Пазарен дял
(93)
През 2008 и 2009 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 83 %. През 2010 г. той се е увеличил до 88 %, а през 2011 г. - до 91 %, след което леко се е понижил до 90 % през РПП. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период се е увеличил със 7 процентни пункта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (%)
83
83
88
91
90
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
106
110
109
Източник:
Разследване.
д) Растеж
(94)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението на Съюза се е повишило с 9 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 31 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза със собствена марка и с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 19 %. Между 2008 г. и РПП промишлеността на Съюза е спечелила около 7 процентни пункта пазарен дял, докато дъмпинговият внос е загубил около 6 процентни пункта пазарен дял. Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се възползва от разрастващия се пазар.
е) Трудова заетост
(95)
Нивото на трудова заетост в промишлеността на Съюза първо е намаляло със 17 % между 2008 и 2009 г., след което е намаляло с 5 процентни пункта през 2010 г., преди да се повиши с 11 процентни пункта през 2011 г./РПП. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 11 % през разглеждания период, т.е. от около 2 300 души до около 2 000 души.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Трудова заетост (брой хора)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Индекс (2008 г.= 100)
100
83
78
89
89
Източник:
Разследване.
ж) Производителност
(96)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице на година, която първоначално е била 163 тона на служител, първо е намаляла с 10 % през 2009 г., след което се е понижила с още 10 процентни пункта през 2010 г., като впоследствие се е увеличила с 23 процентни пункта през 2011 г. и с 1 процентен пункт през РПП. Погледнато като цяло производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 4 % през разглеждания период. Това развитие отразява факта, че намаляването на работната ръка е било по-рязко, отколкото това на производството.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност (тонове/човек)
163
147
130
169
169
Индекс (2008 г.= 100)
100
90
80
103
104
Източник:
Разследване.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(97)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза на продукти с марката на търговец на дребно на несвързани клиенти са се повишили със 7 % през 2009 г., след което са се понижили с 8 процентни пункта през 2010 г. и с още 5 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 3 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 073 EUR/тон на 1 041 EUR/тон през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Индекс (2008 г.= 100)
100
107
99
94
97
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Индекс (2008 г.= 100)
100
105
98
95
97
Източник:
Разследване.
(98)
Общите продажни цени на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна тенденция. През 2009 г. те са се повишили с 5 %, след което са се понижили със 7 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 248 EUR/тон на 1 215 EUR/тон през РПП.
и) Размер на дъмпинговия марж
(99)
Разследването установи продължаване на дъмпинга и размерът на действителните дъмпингови маржове (а именно до 44 %) не може да бъде счетен за несъществен.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(100)
Макроикономическите показатели, разгледани по-горе, и микроикономическите показатели, разгледани по-долу, показват, че независимо от това, че антидъмпинговите мерки са постигнали отчасти заложения в тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение. В действителност резултатите, постигнати в сектора на продуктите с марка на търговец на дребно, който е в пряка конкуренция с тайландския внос, са незадоволителни от гледна точка на рентабилността. Продажните цени на промишлеността на Съюза в този пазарен сектор са намалели с 3 % през разглеждания период, докато производствените разходи са се увеличили с около 10 % през същия период. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да възстанови разходите си, което е довело до значителни загуби. Предвид значението, което има марката на търговец на дребно в бизнеса със сладка царевица на промишлеността на Съюза (представляваща 70 % от общия обем на продажбите и 60 % от общата стойност на продажбите), това се е отразило върху общата рентабилност. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
3.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(101)
Равнището на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на отчетния период е отбелязало непрекъснат спад по време на разглеждания период. То е намаляло с 2 % през 2009 г., с 27 процентни пункта през 2010 г., с 2 процентни пункта през 2011 г., и с още 24 процентни пункта през РПП. Следва обаче да се отбележи, че нивото на складовите наличности не е значим показател за вреда за тази конкретна промишленост. Високото ниво на складовите наличности в края на всяка година е свързано с факта, че събирането на реколтата и консервирането приключват обикновено през октомври всяка година. Следователно складовите наличности са стоки, които очакват да бъдат експедирани през периода ноември - юли.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Индекс (2008 г.= 100)
100
98
71
69
45
Източник:
Разследване.
б) Възнаграждения
(102)
Между 2008 г. и РПП разходите за труд са спаднали с почти 7 %. По-конкретно те са намалели с 16 % през 2009 г., с още 1 процентен пункт през 2010 г., след което са се повишили с 10 процентни пункта през 2011 г./РПП. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Годишни разходи за труд (в евро)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Индекс (2008 г.= 100)
100
84
83
93
93
Източник:
Разследване.
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(103)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба с марка на търговец на дребно, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла от печалба в размер на 5,6 % през 2008 г. до загуба в размер на 5,4 % през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на Съюза (продукти с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
169
-59
- 145
-95
Рентабилност на Съюза (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Индекс (2008 г.= 100)
100
127
8
-6
19
Възвръщаемост на инвестиции (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
166
12
-13
18
Източник:
Разследване.
(104)
Рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба със собствена марка и с марка на търговец на дребно, също е намаляла от 8,5 % през 2008 г. на 1,6 % по време на РПП. С оглед на това този спад не е бил толкова рязък, колкото спада в рентабилността от продажбите само на продукти с марка на търговец на дребно. Спадът в рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са намалели с 3 %, докато през същия период производствените разходи (предимно за непреработена сладка царевица и консервни кутии) са се увеличили с 5 %. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на своите клиенти.
(105)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата (от продажбата на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, е следвала като цяло тенденцията на рентабилността. Тя е намаляла от ниво от около 24,3 % през 2008 г. на 4,4 % през РПП, като по този начин се е понижила с 82 % по време на разглеждания период.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(106)
През 2008 г. нетният паричен поток от обичайната дейност е останал в размер на 27 000 EUR. Той се е увеличил до около 23 милиона евро през 2009 г. и до около 58 милиона евро през 2010 г., след което отново е спаднал до около 8 милиона евро през 2011 г. От 2011 г. до РПП паричният поток се е повишил с около 11 милиона евро. Нито един от оказалите съдействие производители от Съюза не е посочил, че е изпитал трудности при привличането на капитали.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Индекс (2008 г.= 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Източник:
Разследване.
д) Инвестиции
(107)
Годишните инвестиции на промишлеността на Съюза в производството на сходния продукт са се увеличили с 45 % от 2008 до 2009 г., намалели са с 34 процентни пункта от 2009 до 2010 г., увеличили са се с 57 процентни пункта през 2011 г., след което са намалели с 4 процентни пункта от 2011 г. до РПП. Като цяло през разглеждания период инвестициите са се увеличили с 64 %; те са били предназначени за поддържане и обновяване на съществуващите съоръжения, а не за увеличаване на капацитета.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Индекс (2008 г.= 100)
100
145
111
168
164
Източник:
Разследване.
4. Заключение относно вредата
(108)
Някои показатели са отбелязали отрицателно развитие между 2008 г. и РПП. Възвръщаемостта на инвестициите е спаднала, производственият обем е намалял с 8 %, производственият капацитет се е понижил с 9 %, а заетостта е намаляла с 11 %. По отношение на по-ниските нива на производство трябва да се отбележи, че реколтата през 2008 г. е била по-добра от очакваното, което е довело до по-висока продукция за промишлеността на Съюза през същата година. През същия период вносът от Тайланд (който е фактуриран основно в щатски долари) е станал по-привлекателен поради по-слабия щатски долар. Това увеличение в доставките на сладка царевица (както европейска, така и тайландска) е съвпаднало с икономическата и финансова криза в Съюза, която е оказала влияние върху потреблението. В резултат на това по-голямата продукция на Съюза не е могла да бъде изцяло продадена на пазара на Съюза. Това е довело до намаляване на нивото на производство и до съкращаване на складовите наличности през следващите години, но не може да обясни напълно понесената вреда.
(109)
Рентабилността на продажбите на сладка царевица на промишлеността на Съюза (както със собствена марка, така и с марка на търговец на дребно) значително е намаляла през разглеждания период. Секторът на продуктите с марка на търговец на дребно, където промишлеността на Съюза е била изправена пред конкуренцията на тайландския внос, е бил значително губещ (рентабилността е намаляла от печалба в размер над 5 % през 2008 г. до загуба в размер на повече от 5 % през РПП). Производителите от Съюза са намалили своите продажни цени на пазара на Съюза с 3 % и са успели да възвърнат част от пазарния си дял за сметка на своята рентабилност. Промишлеността се нуждае от продажбите на продукти с марка на търговец на дребно, тъй като няма достатъчно търсене на продукти със собствена марка, и предвид това, че продажбите на продукти с марка на търговец на дребно представляват около 60 % от общата стойност на продажбите, общата рентабилност е намаляла от 8,5 % на 1,6 % през разглеждания период.
(110)
Някои показатели подсказват, че благодарение на въведените мерки промишлеността е възвърнала своята позиция. Обемът на тайландския внос и съответният му пазарен дял са намалели почти наполовина, от 12 % през 2008 г. до едва 6 % през РПП. Пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил от 83 % през 2008 г. на 90 % през РПП. Освен това по време на РПП средните цени на тайландския внос не са подбивали цените на промишлеността на Съюза, но в същото време са възпрепятствали промишлеността на Съюза да прехвърли увеличението на разходите на своите клиенти. И други показатели са отбелязали положително развитие. Използването на капацитета се е увеличило с 2 % през разглеждания период и по време на РПП е било доста високо - 77 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти с марка на търговец на дребно, които са в пряка конкуренция с тайландския внос, е нараснал с 31 % и общите продажби за двата сектора взети заедно са се увеличили с 19 %. Инвестициите са се увеличили с 64 %. Тези фактори показват, че промишлеността е била в състояние да се възстанови. Въпреки това тя не е била в състояние да достигне задоволителни равнища на рентабилност, така че да запази значителен пазарен дял на пазар, на който се конкурират само промишлеността на Съюза и тайландският внос (вносът от други трети държави е разпръснат и незначителен).
(111)
Състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза в действителност е деликатно. От една страна, за една част от пазара - сектора на продуктите със собствена марка - промишлеността на Съюза не е изправена пред външна конкуренция. Позицията на притежателите на марки при воденето на преговори с търговците на дребно е силна. В действителност те са тези, които определят цените. Пазарът е също така консолидиран с четиримата включени в извадката производители, притежаващи 54 % пазарен дял. От друга страна, търговците на дребно имат по-силни позиции в сектора на частните марки. Поради външната конкуренция и конкуренцията в рамките на Съюза цените са подложени на постоянен натиск. В резултат на това производителите от Съюза по-трудно могат да прехвърлят увеличението на производствените разходи (предимно за сладка царевица или консервни кутии) на своите клиенти (производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с почти 5 % през разглеждания период) поради ценовия натиск, упражняван от тайландския внос.
(112)
Ясно е, че промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, като е увеличила обема за сметка на цените. Въпреки това не може да се пренебрегне фактът, че голяма част от предприятията за производство на сладка царевица (с марка на търговец на дребно) не са били в състояние да възстановят разходите си. Поради това може да се направи заключението, че положението на промишлеността на Съюза все още е уязвимо и нестабилно.
(113)
Няколко страни посочиха, че промишлеността на Съюза се е възстановила, предвид факта, че някои показатели са се подобрили, и по-специално с оглед на високия пазарен дял на промишлеността на Съюза и отрицателното подбиване на цените.
(114)
Признава се, че положението по отношение на вредата на промишлеността на Съюза е смесено. С антидъмпинговите мерки бе частично постигната тяхната цел чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза, в резултат на дъмпинговия внос от Тайланд. Въпреки това, като се вземат предвид всички фактори, по-специално ниските печалби и тяхното продължаващо понижаване, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно.
(115)
Отрицателното подбиване на цените и силният пазарен дял на промишлеността на Съюза не сочат автоматично липсата на вреда. Положението на продължителен дъмпингов внос от Тайланд (с дъмпингови маржове, достигащи до 44 %) доведе до потискане на цените на пазара на Съюза. За да си възстанови загубения пазарен дял, промишлеността на Съюза е поддържала ниски цени, което е довело до влошаване на рентабилността.
(116)
Една заинтересована страна заяви, че оценката на вредата следва да се основава на общите резултати на промишлеността на Съюза, а не на резултатите на един сегмент от пазара.
(117)
В съответствие с първоначалното разследване оценката на вредата се основава на цялостните резултати на промишлеността на Съюза (собствена марка и марка на търговците на дребно), а за редица показатели за вредата (рентабилност, обем на продажбите и продажни цени) -на марката на търговците на дребно. Няма променени обстоятелства, които да оправдаят отклонение от тази методология, която остава валидна за оценката на положението на промишлеността на Съюза. Както бе посочено в съображения 84 и 85, пазарът на сладка царевица все още се характеризира с наличието на два канала за продажби и целият внос от съдействащите тайландски износители се извършва чрез канала, използващ търговската марка на търговците на дребно. В допълнение, дори ако бъдат взети предвид само общите резултати на промишлеността на Съюза, с оглед на ниската рентабилност и нейното продължаващо понижаване, това не би променило заключението, че положението на промишлеността на Съюза е нестабилно. Въз основа на горните съображения твърдението се отхвърля.
(118)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че отслабването на промишлеността на Съюза може също така да е резултат от конкуренцията в рамките на Съюза.
(119)
Въпреки това положението на пазара на Съюза по отношение на конкуренцията по принцип не се различава от положението по време на разглеждания период в рамките на първоначалното разследване (съществуване на два канала за продажби, около 20 производители от Съюза). Независимо от това през 2002 г., преди тайландският износ да започне да навлиза на пазара на Съюза на дъмпингови цени, промишлеността на Съюза е достигнала равнище на печалба от над 20 % като цяло (собствена марка и марка на търговците на дребно) и 17 % по отношение на марката на търговците на дребно. Това показва, че конкуренцията в Съюза не е в състояние да възпрепятства промишлеността на Съюза да достигне задоволителни маржове на печалба. По-вероятно е продължителният дъмпингов внос и произтичащото от него потискане на цените да пречат на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(120)
Въз основа на посочените по-горе тенденции изглежда, че антидъмпинговите мерки частично са постигнали целения с тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вреда, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение.
(121)
Както бе посочено по-горе, тайландските износители имат свободен капацитет да увеличат износа си много бързо. Освен това тайландските статистически данни за търговията потвърждават, че през 2011 г. Тайланд е изнесъл около 140 000 тона за трети държави, което е около 7 пъти повече от обема на тайландския износ за Съюза. Предвид по-изгодните цени на пазара на Съюза в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат. Подобно рязко развитие бе вече наблюдавано по време на първоначалното разследване, когато пазарният дял на вноса в Съюза от Тайланд се бе увеличил почти двойно само в рамките на три години, т.е. от 6,8 % през 2002 г. до 12,7 % през 2005 г.
(122)
Поради това въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повтаряне на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
(123)
Няколко заинтересовани страни изразиха съмнения относно заключението за вероятността от повтаряне на вредата. Твърди се по-специално, че разликата в цената на Съюза и на пазарите на трети държави от 5 % е твърде малка, за да пренасочи износа на сладка царевица към пазара на Съюза. Този довод вече бе разгледан в съображение 61. В допълнение се твърди, че сладката царевица не е стока, която лесно може да се пренасочва между пазарите. Този довод обаче не беше подкрепен с доказателства и не съответства на констатациите от настоящото разследване
(124)
Въпреки че вероятността от повтарянето на вредата е предмет само на прогнозна оценка, тя се основава на фактите, посочени в съображение 121. Поради това горното твърдение се отхвърля.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза все още е до известна степен в уязвимо и нестабилно положение. Благодарение на продължаването на мерките тя би могла да увеличи продажните си цени (по-специално цените на продуктите с марка на търговец на дребно), за да покрие увеличените си производствени разходи. Това би позволило на промишлеността да подобри финансовото си състояние.
2. Интерес на търговците на дребно и потребителите
(127)
Съдействие бе потърсено от повече от 40 вносители/търговци на дребно и две организации на потребителите/търговски организации. Само един търговец на дребно оказа съдействие. Неговият внос е представлявал малка част от общия обем на вноса от Тайланд по време на РПП. Делът на неговия оборот, свързан със сладката царевица, е бил незначителен в сравнение с общия му оборот. Освен това препродажбата на сладка царевица е генерирала много висока печалба по време на РПП. Това показва, че търговците на дребно не биха били засегнати в непропорционална степен, дори ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(128)
В същото време редица търговски асоциации представиха коментарите си и бяха изслушани. Те заявиха, че антидъмпинговите мерки следва да бъдат прекратени поради ниския и намаляващ пазарен дял на тайландския внос, съвпадащ с големия и растящ пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(129)
Що се отнася до потребителите, средните разходи за сладка царевица на домакинство са много ограничени - до 5 EUR на година. Като се вземе предвид умереното ниво на настоящите мерки, отражението от продължаването на мерките по всяка вероятност би било пренебрежимо за потребителите.
(130)
В светлината на изложеното по-горе и като се вземе предвид като цяло ниската степен на съдействие, се смята, че положението на търговците на дребно и на потребителите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от предложените мерки.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на Съюза
(131)
Първо следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се спре достъпът до Съюза на вноса, върху който са наложени мерките, а да се премахме въздействието на нарушенията на пазарните условия, които възникват от постоянното присъствие на дъмпингов внос.
(132)
По време на РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 9 %, като е достигнало приблизително 350 000 тона. Капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в Съюза по време на разглеждания период, достигайки равнище от около 440 000 тона през РПП. Между производителите от Съюза е налице достатъчна конкуренция. При 77 % използване на капацитета през РПП изглежда, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет да увеличи още своето производство в случай на повишено търсене. Вносът от други трети държави, по-специално от Съединените американски щати и Китайската народна република, може също да задоволи част от търсенето. Както бе посочено по-горе, следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки не са предназначени да спрат вноса от Тайланд за Съюза. Като се има предвид ниското ниво на мерките, се очаква, че тайландският внос ще продължи да съставлява определен дял на пазара на Съюза.
(133)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на Съюза или до ограничаване на конкуренцията на пазара на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Въз основа на изложеното по-горе изглежда, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(135)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(136)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(137)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, определени в настоящия регламент, се прилагат единствено и само по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично посочени, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(138)
Исканията за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна в наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се адресира до Комисията (8) заедно с цялата свързана информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30 (код по ТАРИК 2001903010), както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00 (код по ТАРИК 2005800010), с произход от Тайланд.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Тайланд
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Тайланд
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Тайланд
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Тайланд
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Тайланд
11,1
A792
Оказали съдействие производители, изброени в приложението
12,9
A793
Всички други дружества
14,3
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 12,9 %, когато новият производител износител от Тайланд представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.);
б)
не е свързан с никой от износителите или производителите от Тайланд, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период в рамките на преразглеждането или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 875/2013
tat-2 ta’ Settembru 2013
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċertu qamħirrum bil-qalba ppreparat jew ippreservat li joriġina fit-Tajlandja wara reviżjoni ta’ skadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 291(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9 u 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea wara li ġie kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Il-Kunsill, wara investigazzjoni antidumping (“l-investigazzjoni oriġinali”), impona, bir-Regolament (KE) Nru 682/2007 (2), dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċertu qamħirrum bil-qalba ppreparat jew ippreservat, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 2001 90 30 u ex 2005 80 00 u li joriġinaw fit-Tajlandja (“il-miżuri antidumping definittivi”). Il-miżuri kellhom il-forma ta’ dazju ad valorem li jvarja bejn 3,1 % u 12,9 %.
(2)
Ir-Regolament (KE) Nru 954/2008 (3) li jemenda r-Regolament (KE) Nru 682/2007 fir-rigward tar-rata ta’ dazju imposta fuq kumpanija waħda u fuq “il-kumpaniji l-oħrajn kollha”. Id-dazji emendati għalhekk ivarjaw bejn 3,1 % u 14,3 %. L-importazzjonijiet miż-żewġ produtturi esportaturi Tajlandiżi li l-impenji tagħhom kienu ntlaqgħu bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/424/KE (4) kienu eżentati mid-dazju.
(3)
Il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 847/2009 (5), qies li l-impenji ta’ prezzijiet bi prezzijiet ta’ importazzjoni minimi fissi ma baqgħux adegwati biex ipattu għall-effett ta’ ħsara tad-dumping. Konsegwentement, l-impenji aċċettati ġew irtirati u l-impenji offruti minn 10 produtturi esportaturi Tajlandiżi oħra ġew miċħuda.
2. Talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(4)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ avviż dwar l-iskadenza imminenti (6) tal-miżuri antidumping definittivi fis-seħħ, fid-19 ta’ Marzu 2012 il-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza ta’ dawk il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba tressqet mill-Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (“l-ilmentatur”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ qamħirrum ippreparat jew ippreżervat, f’dan il-każ ta’ aktar minn 50 %.
(5)
It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri probabbli tirriżulta f’kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping u ħsara lill-Industrija tal-Unjoni.
3. Bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza
(6)
Ladarba ddeterminat, wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm biżżejjed evidenza għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza, il-Kummissjoni ħabbret, fid-19 ta’ Ġunju 2012, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (7) (“in-notifika ta’ bidu”), il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
4. Investigazzjoni
4.1. Perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni u l-perjodu kkunsidrat
(7)
L-investigazzjoni ta’ kontinwazzjoni ta’ dumping kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2011 sal-31 ta’ Marzu 2012 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “il-PIR”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni ta’ ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni (“il-perjodu meqjus”).
4.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedimenti
(8)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikanti u lil produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi fit-Tajlandja, lill-importaturi mhux relatati, lill-utenti fl-Unjoni li hu magħruf li huma mħassbin, kif ukoll lir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat dwar it-tnedija ta’ reviżjoni ta’ skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika tal-bidu.
(9)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(10)
Fid-dawl tal-għadd apparentament kbir ta’ produtturi esportaturi fit-Tajlandja u importaturi mhux relatati fl-Unjoni involuti fl-investigazzjoni, ġie ppjanat it-teħid ta’ kampjuni għal dawn il-partijiet fin-notifika ta’ bidu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk hux meħtieġ it-teħid ta’ kampjuni u, jekk ikun, biex jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq kienu mitluba, li jippreżentaw ruħhom lill-Kummissjoni fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-reviżjoni u li jipprovdu t-tagħrif mitlub fin-notifika ta’ bidu lill-Kummissjoni.
(11)
Rigward l-għażla tal-kampjun tal-produtturi esportaturi fit-Tajlandja, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni kompleta minn 17-il produttur esportatur, li 9 minnhom kienu esportaw lejn l-Unjoni matul il-PIR. Ġie deċiż li jintgħażel kampjun ta’ tliet produtturi esportaturi li l-esportazzjonijiet tagħhom f’daqqa kienu jirrappreżentaw 90 % tal-kwantitajiet totali esportati lejn l-Unjoni mill-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PIR.
(12)
Minħabba li waslet biss tweġiba waħda minn importatur mhux relatat, it-teħid tal-kampjuni ma ġiex applikat għal importaturi mhux relatati.
(13)
Minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi tal-Unjoni involuti f’dawn il-proċedimenti, in-notifika ta’ bidu ħabbret li l-Kummissjoni kienet għażlet kampjun provviżorju ta’ produtturi tal-Unjoni għad-determinazzjoni tal-ħsara skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Dik l-għażla minn qabel kienet saret bl-użu tal-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni fl-istadju tal-bidu u kienet ibbażata fuq il-volum tal-bejgħ, tal-produzzjoni u l-lok ġeografiku tal-produtturi fl-Unjoni. Il-kampjun propost jikkorrispondi għall-akbar volum rappreżentattiv ta’ produzzjoni li b’mod raġonevoli jista’ jkun mistħarreġ fiż-żmien disponibbli, li jirrappreżenta 58 % tal-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-kampjun propost huwa rappreżentattiv f’termini tal-lok ġeografiku tal-kumpaniji għaliex ikopri tliet Stati Membri differenti. Il-produtturi tal-Unjoni ġew ikkonsultati dwar il-kampjun propost fid-data tal-pubblikazzjoni tan-notifika ta’ bidu. Minħabba li l-ebda produttur ieħor ma ppreżenta ruħu u ma waslu l-ebda kummenti dwar il-kampjun, il-kampjun propost ġie kkonfermat.
(14)
Żewġ partijiet interessati affermaw li l-kampjun tal-produtturi tal-Unjoni ntgħażel biss minn fost l-applikanti u li kellu jsir sforz biex fil-kampjun jintgħażlu produtturi minn barra l-grupp ta’ applikanti.
(15)
Madankollu, il-produtturi magħrufa kollha tal-Unjoni, kemm applikanti kif ukoll mhux applikanti, ġew mistiedna jikkooperaw. Għaxar produtturi tal-Unjoni, kemm applikanti kif ukoll mhux applikanti, ressqu tagħrif tat-teħid ta’ kampjuni. Kif spjegat fil-premessa 13, il-kampjun magħżul jikkorrispondi għall-akbar volum rappreżentattiv ta’ produzzjoni li b’mod raġonevoli jista’ jkun mistħarreġ fiż-żmien disponibbli, li jirrappreżenta 58 % tal-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni. Il-Kummissjoni tqis li l-kampjun magħżul huwa rappreżentattiv f’termini ta’ lok ġeografiku, irrispettivament minn jekk il-produtturi humiex applikanti jew le. Għalhekk, it-talba hija rifjutata.
(16)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset li kienet neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping u l-ħsara li tirriżulta minnu u l-interess tal-Unjoni. Għal dan l-għan, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi u lill-produtturi tal-Unjoni magħżula fil-kampjun u lill-importatur mhux relatat. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi fl-Unjoni:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Franza
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Franza
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, l-Ungerija
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, l-Italja;
(b)
Produtturi esportaturi fit-Tajlandja
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(18)
Il-prodott ikkonċernat huwa qamħirrum (Zea mays var. saccharata) bil-qalba, ippreparat jew ippreżervat permezz tal-ħall jew tal-aċtu aċetiku, mhux iffriżat, li fil-preżent jaqa’ fi ħdan il-kodiċi NM ex 2001 90 30, u qamħ ħelu (Zea mays var. saccharata) bil-qalba, ippreparat jew ippreżervat mod ieħor milli bil-ħall jew bl-aċtu aċetiku, mhux iffriżat, għajr prodotti oħrajn tal-intestatura 2006, li fil-preżent jaqgħu fi ħdan il-kodiċi NM ex 2005 80 00, li joriġinaw fit-Tajlandja.
(19)
L-investigazzjoni wriet li, minkejja differenzi fil-preżervazzjonijiet, it-tipi differenti tal-prodott ikkonċernat kollha għandhom inkomuni l-istess karatteristiċi bażiċi bijoloġiċi u kimiċi u huma użati bażikament għall-istess għanijiet.
(20)
Żewġ partijiet interessati sostnew li l-kodiċijiet NM għall-qamħirrum ma jirrappreżentawx biss il-prodott konċernat, iżda jinkludu kwantitajiet konsiderevoli ta’ qamħirrum żgħir fil-laned li mhuwiex prodott fl-Unjoni u li mhuwiex prodott simili. Huma ssuġġerixxu li l-Kummissjoni inkludiet qamħirrum żgħir fid-dejta tagħha.
(21)
Madankollu, l-investigazzjoni ffukat esklussivament fuq il-prodott taħt il-miżuri, li jeskludi l-qamħirrum żgħir, billi użat il-kodiċijiet TARIC korrispondenti bħala bażi għall-analiżi. Għalhekk, it-talba qiegħda tiġi rrifjutata bħala fattwalment skorretta.
2. Il-prodott simili
(22)
Il-qamħirrum prodott u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni u l-qamħirrum prodott u mibjugħ fit-Tajlandja nstabu li kellhom essenzjalment l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u l-istess użi bażiċi tal-qamħirrum prodott fit-Tajlandja u mibjugħ għall-esportazzjoni lill-Unjoni. Għalhekk huma meqjusa simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TA’ DUMPING
(23)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri eżistenti x’aktarx li twassal għall-kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza tad-dumping.
1. Kummenti preliminari
(24)
Kif jissemma fil-premessa 10, minħabba l-għadd potenzjalment kbir ta’ produtturi esportaturi li wrew ix-xewqa li jikkooperaw, it-teħid ta’ kampjuni kien stipulat fin-notifika ta’ bidu. Sabiex tiġi ddeterminata l-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping intagħżel kampjun ta’ tliet produtturi esportaturi, li jirrappreżenta madwar 90 % tal-esportazzjonijiet totali, minn fost il-produtturi esportaturi li esprimew ix-xewqa li jikkooperaw.
(25)
Ladarba l-kwantitajiet ikkombinati ta’ esportazzjoni tat-tliet produtturi li ntgħażlu għall-kampjun kienu jgħoddu għal madwar 25 % tal-esportazzjonijiet kollha mit-Tajlandja lejn l-Unjoni matul il-PIR, kellha tintuża informazzjoni minn sorsi oħra, bħal pereżempju t-talba għar-reviżjoni u l-istatistiki tal-kummerċ disponibbli fuq l-esportazzjonijiet (mid-dwana Tajlandiża) u fuq l-importazzjonijiet (mill-Eurostat), sabiex tiġi vvalutata l-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza ta’ dumping
(26)
Il-bejgħ lil negozjanti fit-Tajlandja, fejn l-oġġetti kienu destinati għal destinazzjonijiet mhux magħrufa ta’ esportazzjoni, ma ġiex inkluż fil-kalkolu tal-marġni tad-dumping.
(27)
Bħal fl-investigazzjoni oriġinali, instab li ċerti produtturi esportaturi jissorsjaw partijiet mill-bejgħ tagħhom tal-prodott ikkonċernat minn fornituri esterni. Għall-iskop tal-investigazzjoni, il-bejgħ tal-prodott ikkonċernat li ma jkunx ġie manifatturat mill-produtturi esportaturi nfushom ma tqisux fid-determinazzjoni tal-marġni tad-dumping rispettiv tagħhom.
2. Id-dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
2.1. Id-determinazzjoni tal-Valur Normali
(28)
Skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, għad-determinazzjoni tal-valur normali, l-ewwel ġie stabbilit, għal kull wieħed mit-tliet produtturi esportaturi, jekk il-bejgħ domestiku totali tagħhom tal-prodott simili matul il-PIR kienx rappreżentattiv meta mqabbel mat-total tal-bejgħ tal-esportazzjoni tagħhom lejn l-Unjoni, jiġifieri jekk il-volumi tal-bejgħ tal-prodott simili maħsub għall-konsum domestiku rrappreżentax 5 % jew aktar tal-esportazzjonijiet tagħhom tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(29)
Il-bejgħ domestiku tal-prodott simili nstab li kien rappreżentattiv għal wieħed mit-tliet kumpaniji fil-kampjun.
(30)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk it-tipi tal-prodott simili mibjugħa minn din il-kumpanija u maħsuba għall-konsum domestiku kinux identiċi jew direttament komparabbli mat-tipi għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Għal kull wieħed minn dawn it-tipi, ġie stabbilit jekk il-bejgħ tal-prodott simili maħsub għall-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-għanijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ intenzjonat għall-konsum domestiku kien rappreżentattiv biżżejjed meta kienu jirrapreżentaw 5 % jew iktar tal-volum totali ta’ bejgћ tat-tip komparabbli esportat lejn l-Unjoni.
(31)
Instab li, għal din il-kumpanija, tip wieħed biss tal-prodott simili kien direttament komparabbli mat-tip esportat lejn l-Unjoni. Barra minn hekk, dan it-tip partikolari kien mibjugħ ukoll f’biżżejjed kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku.
(32)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk it-tip ta’ prodott għall-kumpanija msemmija fil-premessa 31 kienx jinbiegħ fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgћ domestiku bi qligħ lill-klijenti indipendenti għat-tip ta’ prodott ikkonċernat.
(33)
Instab li aktar minn 80 % tal-volum tal-bejgħ maħsub għall-konsum domestiku kien qed jagħmel qligħ u, f’konformità mal-Artikolu 2(4), it-tranżazzjonijiet kollha għal dan it-tip partikolari kienu użati għad-determinazzjoni tal-valur normali.
(34)
Għat-tip tal-prodott ikkonċernat fejn il-bejgħ domestiku kien rappreżentattiv u kien sar fl-andament normali tal-kummerċ, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-prezz domestiku attwali, ikkalkulat bħala medja ppeżata tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dak it-tip matul il-PIR.
(35)
Għaż-żewġ produtturi esportaturi li jifdal li l-bejgħ tagħhom fis-suq domestiku ma ġiex ikkunsidrat li hu rappreżentattiv (wieħed minnhom ma biegħx il-prodott simili għall-konsum domestiku għalkollox) u għat-tielet produttur esportatur li l-bejgħ globali tiegħu tqies bħala rappreżentattiv iżda fejn in-numru ta’ tipi tal-prodott simili, il-kwantitajiet mibjugħa fis-suq domestiku ma ġewx ikkunsidrati bħala rappreżentattivi, il-valur normali kellu jinħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(36)
Il-valur normali nħadem billi ġiet miżjuda l-ispiża tal-manifattura għal kull tip ta’ prodott esportat lejn l-Unjoni u ammont raġonevoli għall-ispejjeż ta’ bejgħ, spejjeż ġenerali u spejjeż amministrattivi (spejjeż BĠ & A) u għall-profitt.
(37)
Skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, għaż-żewġ produtturi esportaturi li kellhom bejgħ intenzjonat għall-konsum domestiku - fi kwantitajiet inqas jew aktar minn 5 % tal-kwantitajiet tal-bejgħ rispettiv tagħhom lill-Unjoni - l-ispejjeż BĠ & A u l-marġni ta’ profitt ittieħdu mill-bejgħ tal-kumpanija rispettiva skont l-andament ordinarju tal-kummerċ fis-suq domestiku.
(38)
Għat-tielet produttur esportatur li ma biegħx il-prodott simili għall-konsum domestiku, skont l-Artikolu 2(6)(a) tar-Regolament bażiku, l-ispejjeż BĠ & A u l-qligħ użati għal dan it-tielet produttur esportatur ikkostitwixxew il-medja ppeżata tal-ispejjeż BĠ & A u l-qligħ fir-rigward taż-żewġ produtturi esportaturi oħra msemmija fil-premessa 37.
(39)
Żewġ partijiet interessati kkontestaw il-metodoloġija użata, kif imsemmija fil-premessa 37, jiġifieri l-użu tal-profitt sabiex jiġi stabbilit valur normali meta dan il-profitt ikun ibbażat fuq tranżazzjonijiet tal-bejgħ domestiku f’volumi taħt il-5 % ta’ kwantitajiet tal-bejgħ lill-Unjoni. Din tqis li, meta t-tranżazzjonijiet tal-bejgħ domestiku ma jkunux meqjusa bħala fi kwantitajiet suffiċjenti biex ikunu rappreżentattivi, konsegwentement il-profitt minn dawk it-tranżazzjonijiet m’għandux jintuża.
(40)
Madankollu, l-istess metodoloġija ntużat fl-investigazzjoni oriġinali, u fin-nuqqas ta’ ċirkustanzi mibdula, il-Kummissjoni tqis li din il-metodoloġija tkun għadha valida għall-iskop ta’ dawn il-proċedimenti.
2.2. Id-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni
(41)
Il-bejgħ kollu tal-produtturi esportaturi fil-kampjun sar direttament lil konsumaturi mhux relatati fl-Unjoni. Il-prezz tal-bejgħ kien għaldaqstant stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, abbażi tal-prezzijiet imħallsa jew li huma pagabbli minn dawn il-klijenti indipendenti fl-Unjoni.
2.3. Tqabbil u aġġustamenti
(42)
It-tqabbil bejn il-valur normali maħdum u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi tal-prezz mill-fabbrika Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust tqiesu d-differenzi li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(43)
Konċessjonijiet għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, l-ispejjeż tal-assigurazzjoni, l-ispejjeż tal-immaniġġjar u t-tagħbija, kummissjonijiet u ħlasijiet tal-bank ġew mogħtija meta applikabbli u ġustifikati.
(44)
Barra minn hekk, skont l-Artikolu 2(10)(d) tar-Regolament bażiku u skont il-metodoloġija applikata fl-investigazzjoni oriġinali, saru konċessjonijiet għad-differenzi fil-livell tal-kummerċ għal dawk il-produtturi esportaturi li l-bejgħ tagħhom fis-suq domestiku jġorr il-marka tiegħu stess, iżda li l-bejgħ tiegħu lejn l-Unjoni jsir taħt il-marka ta’ bejjiegħ bl-imnut. Il-livell ta’ aġġustament - ikkalkulat fil-forma ta’ tnaqqis tal-marġni tal-profitt użat matul il-bini tal-valur normali kif imsemmi fil-premessa 33 - ġie stmat fuq il-bażi tar-relazzjoni tal-marġni tal-profitt miksuba mill-industrija tal-Unjoni fuq il-prodotti bil-marka tagħhom stess u fuq il-prodotti kollha. Għalhekk, il-marġini tal-profitt tnaqqas b’bejn 20 % u 50 %.
(45)
Żewġ partijiet interessati qiesu li s-suq domestiku fit-Tajlandja u s-suq tal-Unjoni ma jistgħux jitqabblu, billi d-daqs tas-swieq ivarjaw u l-fatt li l-produtturi Tajlandiżi jbiegħu skont il-marka kummerċjali tagħhom fis-suq domestiku.
(46)
Jiġi l-ewwel mfakkar li fil-premessa 22, ġie stabbilit li l-qamħirrum mibjugħ fis-suq domestiku Tajlandiż u l-qamħirrum mibjugħ għall-esportazzjonijiet lejn is-suq tal-Unjoni huma simili fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
(47)
It-tieni, minħabba d-differenzi fil-livell tal-kummerċ, sar aġġustament għal marġini ta’ profitt - aġġustament ‘l isfel b’bejn 20 % u 50 % punti perċentwali tal-marġni ta’ profitt iġġenerat minn bejgħ domestiku, bil-marka proprja. Dan isegwi wkoll il-metodoloġija użata fl-investigazzjoni oriġinali.
2.4. Dumping matul il-PIR
(48)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-marġnijiet ta’ dumping espressi bħala perċentwali tal-prezz ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, instabu li kienu bejn 8 % u 44 %.
3. L-iżvilupp tal-importazzjonijiet jekk jiġu revokati l-miżuri
3.1. Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi esportaturi
(49)
Il-produzzjoni ta’ qamħirrum tiddependi fuq l-aċċess ta’ qamħ li jiġi kkunsinnat lill-fabbrika tal-priserv direttament wara l-ħsad. Qamħ maħsud frisk għandu jitpoġġa f’laned fi żmien 24 siegħa wara l-ħsad u għalhekk il-kapaċità li tipproduċi l-prodott ikkonċernat hija direttament marbuta mad-disponibbiltà ta’ qamħ li jkun għadu kemm ġie maħsud.
(50)
Fit-Tajlandja, l-istaġun tal-ħsad idum madwar 9-10 xhur fis-sena, u jinkludi 2 ħsad fis-sena. Fl-evalwazzjoni tal-kapaċità teknika disponibbli għall-manifattura jridu jiġu inklużi fl-analiżi restrizzjonijiet tal-materja prima marbuta mal-istaġun.
(51)
It-tliet produtturi esportaturi li kienu inklużi fil-kampjun kellhom kapaċità teknika kombinata ta’ bejn 130 000 u 150 000 tunnellata. Ir-rata ta’ utilizzazzjoni attwali tal-kapaċità teknika disponibbli varjat bejn 50 % - 80 %.
(52)
Bosta partijiet interessati argumentaw li, filwaqt li jirrikonoxxu l-metodoloġija użata fit-trażżin tal-kapaċità teknika bl-aċċessibilità tal-materja prima, il-kapaċità żejda disponibbli kienet esaġerata.
(53)
Kif diġà ġie enfasizzat fil-premessa 50, il-kapaċità teknika ma tistax tiġi użata bis-sħiħ minħabba n-nuqqas ta’ disponibbiltà staġjonali ta’ qamħirrum maħsud frisk. Minkejja dan, l-investigazzjoni wriet li xi produtturi fil-kampjun kisbu figuri ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċità ta’ 80 % jew aktar, filwaqt li għal xi produtturi fil-kampjun oħrajn l-utilizzazzjoni tal-kapaċità kienet ħafna inqas. Billi l-produtturi kollha għandhom aċċess paragunabbli għall-materja prima, din l-utilizzazzjoni tal-kapaċità aktar baxxa ma tistax tiġi spjegata biss bin-nuqqas ta’ disponibbiltà staġjonali ta’ qamħirrum maħsud frisk.
(54)
Skont l-informazzjoni pprovduta mit-Thai Food Processors Association, il-kwantità totali tal-esportazzjonijiet mit-Tajlandja lejn il-bqija tad-dinja żdiedet b’mod sostnut b’madwar 20 % matul il-perjodu kkunsidrat, u laħqet volum ta’ 150 000 - 200 000 tunnellata matul il-PIR. Dan juri li l-kwantitajiet disponibbli ta’ qamħirrum jistgħu jiżdiedu u fil-fatt jiżdiedu effettivament u b’mod stabbli meta l-produtturi esportaturi jkunu jeħtieġu kwantitajiet addizzjonali. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-produzzjoni totali ta’ qamħirrum isfar varjat minn 4,1 miljun - 4,5 miljun tunnellata mit-Tajlandja matul il-perjodu kkunsidrat. Filwaqt li huwa rikonoxxut li l-produzzjoni ma tistax tiġi trasferita minn qamħirrum għal qamħirrum isfar fuq bażi 1:1, id-daqs enormi tad-differenza fil-volumi tal-produzzjoni jagħmilha ċara li anke bidla żgħira fil-kwantitajiet tal-produzzjoni minn qamħirrum isfar għal qamħirrum jista’ jkollha impatt sostanzjali fuq it-total tal-produzzjoni ta’ qamħirrum fit-Tajlandja.
(55)
Fuq din il-bażi, ġie stabbilit li t-tliet produtturi fil-kampjun jistgħu jipproduċu kwantità addizzjonali ta’ madwar 40 000 - 60 000 tunnellata fis-sena (“kapaċità żejda effettiva”), li hija bejn darbtejn jew tliet darbiet aktar mill-esportazzjonijiet totali mit-Tajlandja tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(56)
Il-kapaċità żejda effettiva tal-produtturi inklużi fil-kampjun biss tista’ għalhekk tiġi kkunsidrata bħala sinifikanti. Barra minn hekk, hemm 15-il produttur magħruf ieħor tal-prodott ikkonċernat fit-Tajlandja, li bl-istess mod ikollhom aċċess għal produzzjoni kbira ta’ qamħirrum fit-Tajlandja.
(57)
Minn informazzjoni miġbura minn sorsi oħra, jiġifieri
-
informazzjoni miġbura mill-preżentazzjonijiet fuq l-Internet tal-produtturi esportaturi,
-
l-informazzjoni miġbura b’rabta mal-eżerċizzju ta’ teħid ta’ kampjuni, u
-
informazzjoni miġbura taħt il-bażi ta’ dejta stabbilita skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku,
jista’ jiġi konkluż li tal-inqas żewġ produtturi esportaturi, li wieħed minnhom ikkoopera fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni iżda li ma ntgħażilx għall-kampjun (u b’hekk ma pprovdiex informazzjoni dettaljata f’dan ir-rigward), għandhom kapaċità kombinata ta’ bejn 50 000 u 100 000 tunnellata.
(58)
Barra minn hekk, ma hemm l-ebda evidenza li tissuġġerixxi li l-livell ta’ konsum fis-suq domestiku Tajlandiż jew fis-swieq ta’ pajjiżi terzi jiżdied u b’hekk jassorbi ż-żieda fil-produzzjoni jekk tiġi użata l-kapaċità żejda tal-produtturi Tajlandiżi. B’mod partikolari, is-suq domestiku Tajlandiż hu żgħir ħafna, u bħala medja kienu jammontaw biss għal 1 % -2 % tal-bejgħ totali tal-produtturi Tajlandiżi kollha fil-kampjun. Dan jikkonferma li kwalunkwe produzzjoni addizzjonali ta’ qamħirrum se tiġi esportata barra mit-Tajlandja.
3.2. L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni
(59)
Meta l-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni tqabblu mal-prezzijiet imposti għall-prodott simili fuq is-suq domestiku, tfaċċaw żewġ fatti: fis-suq domestiku l-prezzijiet huma relattivament għolja (minħabba bejgħ bil-marka tiegħu) u l-volumi huma relattivament żgħar meta mqabbla mal-bejgħ għall-esportazzjoni. Fuq din il-bażi, jidher li m’hemm l-ebda riskju ta’ devjazzjoni tal-kummerċ minn bejgħ fis-suq domestiku għal bejgħ lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jiġu revokati.
(60)
Meta l-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni tqabblu mal-prezzijiet imposti għall-prodott simili fis-swieq ta’ pajjiżi terzi, ħareġ li għat-3 produtturi esportaturi fil-kampjun il-prezzijiet lejn l-Unjoni huma - fuq medja - 14 % ogħla.
(61)
Statistika dwar il-Kummerċ mid-Dwana Tajlandiża wkoll tikkonferma din is-sejba. Wara l-konverżjoni tal-piż loġistiku (landa + qamħ + likwidu) rrapportat f’piż nett f’landa (qamħ + likwidu) skont il-metodoloġija fl-applikazzjoni għar-reviżjoni, il-prezzijiet għal kull kilo imposti fuq l-Unjoni huma - fuq medja - 5 % ogħla mill-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi.
(62)
Filwaqt li bosta partijiet esprimew dubji li differenza fil-prezz ta’ 5 % jew 14 % tista’ tkun sinifikanti biżżejjed biex tirriżulta f’devjazzjoni tal-kummerċ lejn l-Unjoni, l-investigazzjoni wriet li dan huwa tassew probabbli fis-suq tal-qamħirrum. F’dawn il-proċedimenti, kumpanija waħda Tajlandiża (Karn Corn) preċedentement kisbet rata ta’ dazju li hija 8 % -10 % inqas minn dik ta’ ħafna mill-esportaturi Tajlandiżi l-oħrajn. Dan il-vantaġġ ta’ 8 % -10 % kien, madankollu, biżżejjed biex is-sehem tagħhom fl-esportazzjonijiet Tajlandiżi lejn l-Unjoni jiżdied b’seba’ darbiet bejn il-PI tal-investigazzjoni oriġinali u l-PIR tal-investigazzjoni attwali.
(63)
Barra minn hekk, minkejja d-dazju anti-dumping ta’ 3,1 % fis-seħħ, il-kwantitajiet tal-esportazzjoni ta’ Karn Corn lejn l-Unjoni aktar milli rduppjaw minn mindu ġew imposti d-dazji anti-dumping. Dan juri l-attraenza tas-suq tal-Unjoni meta mqabbel ma’ swieq oħra anki fil-każ ta’ differenzjali żgħir fil-prezz.
(64)
Bħala konklużjoni, filwaqt li r-riskju ta’ devjazzjoni tal-kummerċ mis-suq domestiku lejn is-suq tal-Unjoni huwa pjuttost limitat minħabba l-eżistenza ta’ bejgħ bil-marka tiegħu stess fuq l-ewwel suq, hemm riskju sinifikanti ta’ devjazzjoni tal-kummerċ minn bejgħ lil pajjiżi terzi lejn is-suq tal-Unjoni minħabba l-prezzijiet ogħla prevalenti f’dan tal-aħħar.
(65)
Bosta partijiet interessati argumentaw li l-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni huma komparattivament inqas attraenti meta mqabbla mal-prezzijiet f’pajjiżi oħra bħall-Ġappun. Għalhekk, ir-riskju ta’ devjazzjoni tal-kummerċ jekk il-miżuri jitneħħew se jkun esaġerat.
(66)
Huwa mfakkar li l-bejgħ lejn pajjiżi terzi huwa trattat bħala grupp u l-konklużjoni fil-premessa 63 hija bbażata fuq il-prezzijiet lejn il-pajjiżi terzi kollha bħala medja. Huwa rikonoxxut bis-sħiħ li, fost dan il-grupp ta’ pajjiżi terzi, hemm pajjiżi fejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni huma ogħla, u hemm pajjiżi terzi oħra li jġorru prezzijiet ta’ esportazzjoni aktar baxxi. Ovvjament, aktar ma jkun baxx il-prezz tal-esportazzjoni, ogħla jkun r-riskju ta’ devjazzjoni tal-kummerċ jekk il-miżuri jiskadu.
(67)
Barra minn hekk, parti interessata waħda argumentat li r-rabtiet kuntrattwali ma’ importaturi f’pajjiżi terzi mhux se jagħmluha faċli li jaqilbu bejn konsumaturi f’pajjiżi differenti.
(68)
Filwaqt li rabtiet kuntrattwali bejn il-produtturi esportaturi fit-Tajlandja u l-importaturi f’diversi pajjiżi terzi jistgħu jeżistu u jkunu sostnuti fuq perjodu qasir ta’ żmien, ma hemm l-ebda evidenza li tissuġġerixxi li dawn l-obbligi kuntrattwali ma setgħux jiġu eliminati gradwalment sabiex jippermettu l-bejgħ lejn swieq bi prezzijiet ogħla bħas-suq tal-Unjoni.
(69)
Fl-aħħar nett, il-partijiet interessati ddikjaraw li l-esportazzjonijiet lejn xi pajjiżi terzi bħal pereżempju l-Korea t’Isfel ma jistgħux jitqabblu, minħabba li t-taħlita tal-prodott (eż. id-daqs ta’ bott) u l-kundizzjonijiet tal-bejgħ (eż. it-termini tat-trasport bil-baħar) jistgħu jkunu differenti.
(70)
Huwa mfakkar li l-eżitu tal-paraguni fil-premessi 58, 59 u 60 huma indikaturi tad-differenzi fil-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn il-pajjiżi terzi kollha. L-impatt ta’ kwalunkwe kwistjoni rigward l-esportazzjonijiet Tajlandiżi lejn għadd żgħir ta’ swieq fuq il-paragun ġenerali huwa għalhekk limitat fih innifisu. Barra minn hekk, peress li d-dejta tal-esportazzjonijiet Tajlandiżi hija rreġistrata fuq bażi FOB, l-impatt ta’ kwalunkwe differenza fit-termini tat-trasport bil-baħar jew l-ispiża tat-trasport bil-baħar hija limitata għall-ispiża tal-merkanzija domestika fit-Tajlandja u għaldaqstant tista’ tkun biss insinifikanti.
(71)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe evidenza li tissuġġerixxi li l-prezz medju għall-pajjiżi terzi kollha ma jistax jitqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni, il-konklużjonijiet imsemmija fil-premessa 63 hija valida.
4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew ta’ rikorrenza tad-dumping
(72)
Jidher probabbli li jekk il-miżura titħassar il-livell ta’ prezz relattivament ogħla fis-suq tal-Unjoni se jattira volumi sinifikanti tal-prodott ikkonċernat li attwalment qed jinbiegħu bi prezzijiet aktar baxxi lil pajjiżi terzi.
(73)
Il-produtturi esportaturi fit-Tajlandja tad-dumping komplew bid-dumping tagħhom ipprattikat matul il-PIR.
(74)
Barra minn hekk, il-kapaċità żejda disponibbli fit-Tajlandja u l-fatt li l-prezzijiet tas-suq tal-Unjoni huma konsiderevolment ogħla milli fi swieq ta’ pajjiżi terzi twassal għall-konklużjoni li hemm riskju ta’ żieda fl-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat jekk il-miżuri jiġu revokati.
(75)
Bħala konklużjoni, hemm probabbiltà qawwija ta’ kontinwazzjoni tad-dumping jekk il-miżuri jiġu revokati.
D. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(76)
Matul il-PIR, il-prodott simili kien manifatturat minn 20 produttur fl-Unjoni. Għaldaqstant it-total prodott minn dawk il-produtturi (stabbilit abbażi tal-informazzjoni miġbura mill-produtturi li kkooperaw u għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni mid-dejta inkluża fit-talba għal reviżjoni) jitqies għalhekk li jikkostitwixxi l-produzzjoi tal-Unjoni fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(77)
Kif spjegat fil-premessa 13, minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi tal-Unjoni, intgħażel kampjun. Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti fiż-żewġ livelli li ġejjin:
-
l-elementi makroekonomiċi (il-produzzjoni, il-kapaċità, il-volum ta’ bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, il-prezzijiet medji tal-unità u d-daqs tal-marġnijiet tad-dumping u l-irkupru mill-effetti ta’ dumping fl-imgħoddi) ġew eżaminati fil-livell tal-produzzjoni tal-Unjoni kollha kemm hi, u dan abbażi tat-tagħrif miġbur mill-produtturi li kkooperaw u għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni ntużat stima bbażata fuq id-dejta inkluż fir-reviżjoni.
-
l-analiżi tal-elementi mikroekonomiċi (stokkijiet, pagi, profittabbiltà, dħul mill-investimenti, fluss tal-likwidità, l-abbiltà li żżid il-kapital u l-investimenti) saret għall-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun abbażi tal-informazzjoni tagħhom.
E. IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-konsum fl-Unjoni
(78)
Il-konsum fl-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volumi tal-bejgħ tal-produzzjoni nfisha tal-industrija tal-Unjoni ddestinata għas-suq tal-Unjoni, id-dejta tal-volumi ta’ importazzjoni dwar is-suq tal-Unjoni miksuba mill-bażi ta’ dejta 14.6 u, fir-rigward tal-produtturi l-oħra tal-Unjoni, mill-informazzjoni disponibbli mit-talba.
(79)
Tul il-perjodu kollu kkunsidrat, il-konsum fl-Unjoni żdied b’9 %. Filwaqt li mill-2008 sal-2009 naqas b’5 %, fl-2010 u fl-2011 żdied rispettivament b’6 u 9 punti perċentwali (jiġifieri meta mqabbla mas-sena ta’ qabel). Imbagħad stabbilizzat ruħha xi ftit jew wisq matul il-PIR f’livell ta’ madwar 350 000 tunnellata.
2008
2009
2010
2011
PIR
Konsum totali fl-Unjoni (f’tunnellati)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Indiċi (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(a) Volum
(80)
Il-volum ta’ importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-pajjiż ikkonċernat lejn l-Unjoni naqas bi 43 %, minn madwar 38 000 tunnellata fl-2008 għal madwar 22 000 tunnellata fil-PIR. Naqas bi 15 % fl-2009, b’aktar minn 20 punt perċentwali fl-2010 u 11-il punt perċentwali ieħor fl-2011, qabel ma reġa’ żdied kemxejn bi 3 punti perċentwali fil-PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet mit-Tajlandja
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Indiċi (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Sehem fis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajlandja (%)
12
11
8
6
6
Prezz tal-importazzjonijiet mit-Tajlandja (EUR/tunnellata)
835
887
806
775
807
Indiċi (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Sors:
Bażi ta’ dejta 14.6
(b) Sehem mis-suq tal-Unjoni
(81)
Is-sehem mis-suq korrispondenti tal-esportaturi Tajlandiżi fis-suq tal-Unjoni fil-pajjiż ikkonċernat naqas gradwalment b’madwar 50 % jew 6 punti perċentwali matul il-perjodu meqjus, minn 12 % fl-2008 għal 6 % fil-PIR. Fid-dettall, is-sehem tas-suq Tajlandiż naqas minn 12 % fl-2008 għal 11 % fl-2009 għal 8 % fl-2010 u għal 6 % fl-2011/PIR.
(c) Prezzijiet
(i) Evoluzzjoni tal-prezz
(82)
Bejn l-2008 u l-PIR, il-prezz medju tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fil-pajjiż ikkonċernat niżel bi 3 %, minn 835 EUR/tunnellata fl-2008 għal 807 EUR/tunnellata fil-PIR. Speċifikatament, il-prezzijiet żdiedu b’6 % fl-2008, qabel ma naqsu b’10 punti perċentwali fl-2010 u bi 3 punti perċentwali oћra fl-2011. Mill-2011 sal-PIR, dawk il-prezzijiet reġgħu żdiedu b’4 punti perċentwali.
(ii) Twaqqigħ tal-prezz
(83)
Sar tqabbil tal-prezz għal tipi simili tal-prodott bejn il-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni. Għal dan l-għan, il-prezzijiet mill-fabbrika tal-industrija tal-Unjoni netti mir-ribassi u t-taxxi kollha tqabblu mal-Prezzijiet Konfinali tal-Komunità CIF ta’ produtturi esportaturi tal-pajjiż ikkonċernat, aġġustati kif suppost għad-dazji konvenzjonali, l-ispejjez ta’ ħatt u l-ispejjeż għall-ħruġ mid-dwana. It-tqabbil wera li matul il-PIR il-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fil-pajjiż ikkonċernat mibjugħ fl-Unjoni kien globalment ogħla mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Ukoll, abbażi tal-istatistika tal-importazzjoni (bażi ta’ dejta 14.6), ma kien hemm l-ebda marġini tat-twaqqigħ ta’ prezzijiet għal kwalunkwe importazzjoni Tajlandiża fl-Unjoni (għaż-żewġ esportaturi li kkooperaw kif ukoll dawk li ma kkooperawx, irrispettivament mit-taħlita ta’ prodotti).
3. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(84)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(85)
Dan is-suq huwa inter alia kkaratterizzat minn żewġ rotot ta’ bejgħ, jiġifieri bejgħ bil-marka tal-produttur innifsu u bejgħ bil-marka tal-bejjiegħ bl-imnut. Il-bejgħ fl-ewwel rotta, għall-kuntrarju tat-tieni rotta, is-soltu jiġġenera spejjeż ogħla ta’ bejgħ diretti partikolarment lejn kummerċjalizzazzjoni u riklamar, u jeżiġi prezzijiet ogħla tal-bejgħ.
(86)
L-investigazzjoni uriet abbażi tal-evidenza li l-importazzjonijiet kollha mill-esportaturi Tajlandiżi li kkooperaw kienu rilevanti għat-tieni rotta, jiġifieri r-rotta tal-marka tal-bejjiegħ bl-imnut. Għalhekk, tqies bħala xieraq li ssir distinzjoni, fl-analiżi tal-ħsara, bejn il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni li jaqa’ taħt il-marka tagħha nnfisha u dak li jaqa’ taħt il-marka tal-bejjiegħ bl-imnut fejn rilevanti, minħabba li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping jikkompetu l-ewwel u qabel kollox mal-prodotti simili tal-Unjoni mibjugħ taħt il-marka tal-bejjiegħ bl-imnut. Din id-distinzjoni saret b’mod partikolari għad-determinazzjoni tal-volum tal-bejgħ, il-prezzijiet tal-bejgħ u l-profittabilità. Minkejja dan, f’ġieħ il-kompletezza, it-totali (inklużi kemm bil-marka tal-industrija Komunitarja nnifisha kif ukoll b’dik tal-bejjiegħ bl-imnut) qegħdin jintwerew u jiġu kkumentati fit-tabelli t’hawn taħt. Matul il-PIR, il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni bil-marka tal-bejjiegħ bl-imnut kien jirrappreżenta madwar 70 % tal-volum totali ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u madwar 60 % tal-valur tal-bejgħ tagħhom.
(87)
Ladarba fl-Unjoni l-qamħirrum jiġi pproċessat biss matul ix-xhur tas-sajf, għadd ta’ indikaturi ta’ ħsara huma prattikament identiċi għall-2011 u l-PIR (mill-1 ta’ April 2011 sat-30 ta’ Marzu 2012). Dan japplika b’mod partikolari għall-produzzjoni u għall-kapaċità tal-produzzjoni.
3.1. Elementi makroekonomiċi
(a) Produzzjoni
(88)
Minn livell ta’ madwar 372 000 tunellata fl-2008, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi 8 % matul il-perjodu meqjus. B’mod speċifiku, naqset b’25 % fl-2009, u bi 13-il punt perċentwali fl-2010, qabel ma reġgħet żdiedet b’mod drastiku b’31 punt perċentwali fl-2011/PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Produzzjoni (f’tunnellati)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Indiċi (2008 = 100)
100
75
62
93
92
(b) Kapaċità u rati tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(89)
Il-kapaċità tal-produzzjoni kienet madwar 488 000 tunnellata fl-2008, 2009 u 2010 u naqset b’9 % fl-2011/PIR. It-tnaqqis kien dovut għall-fatt li wieħed mill-prodotturi tal-Unjoni fil-kampjun għalaq wieħed mill-impjanti tiegħu.
2008
2009
2010
2011
PIR
Kapaċità ta’ produzzjoni (f’tunnellati)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Indiċi (2008 = 100)
100
100
100
91
91
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità (%)
76
57
47
77
77
Indiċi (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Sors:
Investigazzjoni
(90)
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità kienet 76 % fl-2008. Niżlet għal 57 % fl-2009 u mbagħad għal 47 % fl-2010, qabel ma rpiljat għal 77 % fl-2011/PIR. Matul il-perjodu kollu kkunsidrat, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità kienet stabbli minħabba li t-tnaqqis fil-produzzjoni kien konformi mat-tnaqqis fil-kapaċità tal-produzzjoni.
(c) Volum tal-bejgħ
(91)
Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni tal-produzzjoni tagħha maħsuba għall-marka tal-bejjiegħ bl-imnut fis-suq tal-Unjoni lil konsumaturi li mhumiex relatati l-ewwel naqas b’6 % fl-2009, imbagħad naqas bi 17-il punt perċentwali fl-2010, u mbagħad b’24 punt perċentwali oħra fl-2011. Mill-2011 sal-PIR, dak il-bejgħ reġa’ naqas b’4 punti perċentwali. B’kollox, bejn l-2008 u l-PIR, dak il-bejgħ żdied b’madwar 31 %.
2008
2009
2010
2011
PIR
Volum ta’ bejgħ fl-Unjoni (marka tal-bejjiegħ bl-imnut) lil konsumaturi mhux relatati (f’tunnellati)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Indiċi (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Volum ta’ bejgħ fl-Unjoni (marka proprja u tal-bejjiegħ bl-imnut) lil konsumaturi mhux relatati (f’tunnellati)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Indiċi (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Sors:
Investigazzjoni
(92)
Il-bejgħ totali (bil-marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) tal-industrija tal-Unjoni tal-produzzjoni tagħha fis-suq tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati ħa bejn wieħed u ieħor l-istess xejra, għalkemm b’mod anqas distint. Il-bejgħ għall-ewwel naqas b’5 % fl-2009, qabel ma żdied bi 12-il punt perċentwali fl-2010 u b’14-il punt perċentwali oћra fl-2011. Mill-2011 sal-PIR dan il-bejgħ reġa’ naqas b’2 punti perċentwali. B’kollox, bejn l-2008 u l-PIR, dan il-bejgħ naqas b’madwar 19 %.
(d) Sehem mis-suq
(93)
Is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni kien ta’ 83 % fl-2008 u l-2009. Dan żdied għal 88 % fl-2010 u mbagħad għal 91 % fl-2011, qabel ma naqas għal 90 % fil-PIR. B’kollox, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat żdied b’7 punti perċentwali.
2008
2009
2010
2011
PIR
Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni (bil-marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) (%)
83
83
88
91
90
Indiċi (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Sors:
Investigazzjoni
(e) Tkabbir
(94)
Bejn l-2008 u l-PIR, meta l-konsum fl-Unjoni żdied b’9 %, il-volum tal-bejgħ maħsub għall-marka tal-bejjiegħ bl-imnut tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni żdied b’31 %, filwaqt li l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni maħsub kemm għall-marka tal-industrija tal-Unjoni nfisha kif ukoll għal dik tal-bejjiegħ bl-imnut fis-suq tal-Unjoni żdied b’19 %. Bejn l-2008 u l-PIR, l-industrija tal-Unjoni kisbet madwar 7 punti perċentwali tas-sehem mis-suq, filwaqt li importazzjonijiet li huma l-oġġett tad-dumping tilfu madwar 6 punti perċentwali tas-sehem mis-suq. Qed jiġi għalhekk konkluż li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tibbenefika minn suq li qed jikber.
(f) Impjieg
(95)
Il-livell ta’ impjieg tal-industrija tal-Unjoni l-ewwel naqas bi 17 % bejn l-2008 u l-2009, imbagħad niżel b’5 punti perċentwali fl-2010 u mbagħad żdied bi 11-il punt peċentwali fl-2011/PIR. B’kollox, l-impjieg tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 11 % tul il-perjodu kkunsidrat, jiġifieri minn madwar 2 300 persuna għal madwar 2 000 persuna.
2008
2009
2010
2011
PIR
L-impjiegi (persuni)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Indiċi (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Sors:
Investigazzjoni
(g) Produttività
(96)
Il-produttività tal-ħaddiema tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala produttività (tunnellati) għal kull persuna impjegata għal kull sena, li tibda minn livell ta’ 163 tunnellata għal kull impjegat, l-ewwel naqset b’10 % fl-2009 u mbagħad b’10 punti perċentwali oħra fl-2010 biex imbagħad irpiljat bi 23 punt perċentwali fl-2011 u b’1 punt perċentwali fil-PIR. B’kollox, il-produttività tal-industrija tal-Unjoni żdiedet b’4 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan l-iżvilupp jirrifletti l-fatt li l-waqgħa fin-numru ta’ ħaddiema kienet aktar pronunzjata minn dik fil-produzzjoni.
2008
2009
2010
2011
PIR
Produttività (tunnellata għal kull impjegat)
163
147
130
169
169
Indiċi (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Sors:
Investigazzjoni
(h) Fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet ta’ bejgħ
(97)
Il-prezzijiet ta’ unità tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ta’ prodotti bil-marka tal-bejjiegħ bl-imnut lil klijenti mhux relatati żdiedu b’7 % fl-2009 u naqsu bi 8 punti perċentwali fl-2010 u mbagħad b’5 punti perċentwali oħra fl-2011. Mill-2011 sal-PIR dawn il-prezzijiet żdiedu bi 3 punti perċentwali. B’kollox, dawn il-prezzijiet naqsu bi 3 % tul il-perjodu kkunsidrat minn livell ta’ EUR 1 073/tunnellata għal EUR 1 041/tunnellata fil-PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Il-prezz ta’ unità fis-suq tal-Unjoni (marka tal-produttur) (EUR/tunnellata)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Indiċi (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Il-prezz ta’ unità fis-suq tal-Unjoni (marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) (EUR/tunnellata)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Indiċi (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Sors:
Investigazzjoni
(98)
Il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni totali (kemm dawk bil-marka proprja kif ukoll b’dik tal-bejjiegħ bl-imnut) fis-suq tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati ħadu bejn wieħed u ieħor l-istess xejra. Żdiedu b’5 % fl-2009 u naqsu b’7 punti perċentwali fl-2010 u bi 3 punti perċentwali oћra fl-2011. Mill-2011 sal-PIR dawn il-prezzijiet reġgħu żdiedu b’2 punti perċentwali. B’kollox, dawn il-prezzijiet naqsu bi 3 % tul il-perjodu kkunsidrat minn livell ta’ EUR 1 248/tunnellata għal EUR 1 215/tunnellata fil-PIR.
(i) Il-kobor tal-marġni tad-dumping
(99)
L-investigazzjoni stabbilixxiet kontinwazzjoni tad-dumping u l-kobor tal-marġini attwali tad-dumping (jiġifieri sa 44 %) ma jistax jitqies li hu negliġibbli.
(j) L-irkupru minn dumping fl-imgħoddi
(100)
Dawn il-makroindikaturi eżaminati hawn fuq u l-mikroindikaturi eżaminati hawn taħt juru li, minkejja li l-miżuri tal-antidumping kisbu parzjalment ir-riżultat mistenni minnhom jiġifieri li jneħħu l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni, l-industrija xorta waħda għadha f’sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli. Tabilħaqq il-prestazzjoni fis-segment tal-marka mill-bejjiegħ bl-imnut li huwa f’kompetizzjoni diretta mal-importazzjonijiet Tajlandiżi, hija batuta f’termini ta’ profitabilità. Il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni f’dan is-segment tas-suq naqsu bi 3 % matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-ispejjeż tal-produzzjoni żdiedu b’madwar 10 % matul l-istess perjodu. B’mod ċar, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx f’pożizzjoni li tirkupra l-ispejjeż tagħha u dan irriżulta f’telf sinifikanti. Minħabba l-importanza tal-marka tal-bejjiegħ bl-imnut fl-industrija tal-Unjoni tan-negozju tal-qamħirrum (li jirrappreżentaw 70 % tal-volum totali ta’ bejgħ u 60 % tal-valur totali tal-bejgħ tagħha) din ħalliet effett fuq il-profitabbiltà globali. Għalhekk, ma setax jiġi stabbilit ebda rkupru attwali mid-dumping tal-imgħoddi u huwa meqjus li l-industrija tal-Unjoni tibqa’ vulnerabbli għall-effett ta’ ħsara ta’ kwalunkwe importazzjonijiet iddampjati fis-suq tal-Unjoni.
3.2. Elementi mikroekonomiċi
(a) Stokks
(101)
Il-livell tal-istokks tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni kien qed jinżel kontinwament matul il-perjodu meqjus. Dan naqas bi 2 % fl-2009, b’27 punt perċentwali fl-2010, b’2 punti perċentwali oħra fl-2011,u reġa’ naqas b’24 punt perċentwali oħra matul il-PIR. Madankollu ta’ min jinnota li l-livell ta’ inventarji mhuwiex indikatur sinifikanti ta’ ħsara għal din l-industrija partikolari. Il-livell għoli ta’ inventorji fl-aħħar ta’ kull sena huwa marbut mal-fatt li l-ħsad u l-ipproċessar fil-laned tipikament jintemm f’Ottubru ta’ kull sena. Għalhekk l-istokks huma oġġetti li qegħdin jistennew id-dispaċċ matul il-perjodu minn Novembru sa Lulju.
2008
2009
2010
2011
PIR
Stokk tal-għeluq (f’tunnellati)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Indiċi (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Sors:
Investigazzjoni
(b) Pagi
(102)
Bejn l-2008 u l-PIR, l-ispejjeż tal-ħaddiema naqsu b’7 %. B’mod speċifiku, naqsu b’16 % fl-2009, b’1 punti perċentwali ieħor fl-2010 u b’10 punti perċentwali fl-2011/PIR. It-tnaqqis globali matul il-perjodu kkunsidrat huwa mmexxi minn tnaqqis fl-impjieg.
2008
2009
2010
2011
PIR
L-ispiża tax-xogħol annwali (EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Indiċi (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Sors:
Investigazzjoni
(c) Profittabilità u qligħ fuq l-investimenti
(103)
Matul il-perjodu meqjus, il-profittabilità tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni maħsub għall-marka tal-bejjiegħ bl-imnut, espressa bħala persentaġġ tal-bejgħ nett, niżlet minn profitt ta’ 5,6 % fl-2008 għal telf ta’ 5,4 % fil-PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Profitabilità tal-Unjoni (marka tal-bejjiegħ bl-imnut) (% ta’ bejgħ nett) (%)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Indiċi (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Profitabilità tal-Unjoni (marka proprja u tal-bejjiegħ bl-imnut) (% ta’ bejgħ nett)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Indiċi (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
DMI (marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) (qligħ f’% tal-valur kontabilistiku nett tal-investiment) (%)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Indiċi (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Sors:
Investigazzjoni
(104)
Il-profittabilità tal-bejgħ tal-prodotti tal-industrija tal-Unjoni maħsuba kemm għal marka proprja kif ukoll għal marka tal-bejjiegħ bl-imnut niżlet ukoll minn 8,5 % fl-2008 għal 1,6 % fil-PIR. In-nuqqas huwa għalhekk inqas eċċessiv għal bejgħ taħt il-marka tal-bejjiegħ bl-imnut waħdu. It-tnaqqis fil-profittabiltà huwa spjegat mill-fatt li l-prezzijiet tal-bejgħ matul il-perjodu meqjus naqas bi 3 % filwaqt li l-ispejjeż tal-produzzjoni (fil-biċċa l-kbira qamħirrum u laned mhux ipproċessati) żdiedu b’5 % matul l-istess perjodu. B’mod ċar, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx f’pożizzjoni li tgħaddi l-ispiża miżjuda tal-produzzjoni lill-klijenti tagħha.
(105)
Id-dħul mill-investimenti (“DMI”), espress bħala qligħ (marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) bħala persentaġġ tal-valur kontabilistiku nett tal-investimenti, segwa b’mod ġenerali x-xejra tal-profittabilità. Dan niżel minn livell ta’ madwar 24,3 % fl-2008 għal 4,4 % fil-PIR, u għalhekk naqas bi 82 % matul il-perjodu meqjus.
(d) Il-fluss tal-flus u l-abbiltà li jiżdied il-kapital
(106)
Il-fluss tal-flus nett minn attivitajiet operattivi kien ta’ madwar EUR 27 000 fl-2009. Żdied għal madwar EUR 23 miljun fl-2008 u għal madwar EUR 58 miljun fl-2010 qabel ma reġa’ niżel għal madwar EUR 8 miljun fl-2011. Mill-2011 sal-PIR reġa’ żdied bi EUR 11-il miljun. L-ebda wieħed mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw ma indika li sab xi diffikultajiet biex ikattar il-kapital.
2008
2009
2010
2011
PIR
Il-fluss tal-flus (marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) (EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Indiċi (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Sors:
Investigazzjoni
(e) Investimenti
(107)
L-investimenti annwali tal-industrija tal-Unjoni fil-produzzjoni tal-prodott simili żdiedu b’45 % mill-2008 sal-2009, naqsu b’34 punt perċentwali mill-2009 sal-2010, żdiedu b’57 punt perċentwali fl-2011 u finalment naqsu b’4 punti perċentwali mill-2011 sal-PIR. B’kollox, matul il-perjodu meqjus, l-investiment żdied b’64 %, li kien intiż għall-manutenzjoni u t-tiġdid tat-tagħmir eżistenti u mhux għal raġunijet ta’ żieda tal-kapaċità.
2008
2009
2010
2011
PIR
Investimenti netti (EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Indiċi (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Sors:
Investigazzjoni
4. Il-konklużjoni dwar il-ħsara
(108)
Numru ta’ indikaturi kellhom żvilupp negattiv bejn l-2008 u l-PIR. Il-qligħ fuq l-investiment naqas, il-volum tal-produzzjoni naqas bi 8 %, il-kapaċità tal-produzzjoni naqset b’9 %, u l-impjiegi naqsu bi 11 %. Fir-rigward ta’ livelli iktar baxxi tal-produzzjoni ġie nnutat li r-rendiment tal-uċuħ tar-raba’ fl-2008 kien aħjar milli mistenni u wassal għal produzzjoni ogħla għall-industrija tal-Unjoni fl-istess sena. Matul l-istess perjodu, l-importazzjonijiet mit-Tajlandja (li huma primarjament fatturati f’USD) saru aktar attraenti minħabba USD aktar dgħajjef. Din iż-żieda fil-forniment ta’ qamħirrum, kemm fl-Unjoni kif ukoll fit-Tajlandja, ħabtet mal-kriżi ekonomika u finanzjarja fl-Unjoni li kellha impatt fuq il-konsum. B’riżultat ta’ dan, il-produzzjoni miżjuda tal-Unjoni ma setgħetx tinbigħ interament fis-suq tal-Unjoni. Dan wassal għal tnaqqis fil-livell ta’ produzzjoni u għat-tneħħija tal-istokks fis-snin ta’ wara iżda ma jistax jispjega kompletament il-ħsara mġarrba.
(109)
Il-profittabilità tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ta’ qamħirrum (marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) naqas b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Is-segment tal-marka tal-bejjiegħ bl-imnut, fejn l-industrija tal-Unjoni trid tiffaċċja kompetizzjoni minn importazzjonijiet Tajlandiżi, evidentement qed jagħmel telf (il-profittabilità naqset minn profitt ta’ iktar minn 5 % fl-2008 għal telf ta’ iktar minn 5 % tul il-PIR). Il-produtturi tal-Unjoni naqqsu l-prezzijiet tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni bi 3 % u rnexxielhom jerġgħu jiksbu sehem mis-suq b’dannu għall-qligħ tagħhom. L-industrija għandha bżonn il-bejgħ ta’ prodotti bil-marka tal-bejjiegħ bl-imnut billi ma hemmx biżżejjed domanda għall-marka proprja u billi l-bejgħ ta’ prodotti bil-marka tal-bejjiegħ bl-imnut jirrappreżenta madwar 60 % tal-valur totali tal-bejgħ, il-profitabbiltà ġenerali naqset minn 8,5 % għal 1,6 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(110)
Xi indikaturi jissuġġerixxu li bis-saħħa tal-miżuri fis-seħħ l-industrija reġgħet kisbet l-pożizzjoni tagħha. Il-volum ta’ importazzjonijiet Tajlandiżi u s-sehem mis-suq korrispondenti tagħhom naqsu kważi bin-nofs, minn 12 % fl-2008 għal 6 % biss fil-PIR. Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żdied minn 83 % fl-2008 għal 90 % fil-PR: Barra minn hekk, matul il-PIR, il-prezzijiet medji ta’ importazzjonijiet Tajlandiżi ma waqqgħux dawk tal-industrija tal-Unjoni, iżda fl-istess ħin żammew lill-industrija tal-Unjoni milli tgħaddi ż-żidiet fl-ispejjeż lill-klijenti. Indikaturi oħra wkoll immarkaw żvilupp pożittiv. L-utilizzazzjoni tal-kapaċità żdiedet bi 2 % matul il-perjodu kkunsidrat u kienet pjuttost għolja, f’livell ta’ 77 %, matul il-PIR. Il-volum ta’ bejgħ ta’ prodotti bil-marka tal-bejjiegħ bl-imnut tal-industrija tal-Unjoni, li huma f’kompetizzjoni diretta ma’ importazzjonijiet Tajlandiżi, żdied b’31 % u l-bejgħ totali għaż-żewġ segmenti flimkien żdied b’19 %. L-investimenti żdiedu b’64 %. Dawn il-fatturi jissuġġerixxu li l-industrija kienet kapaċi tirkupra. Madankollu, din ma kinitx kapaċi tilħaq livelli ta’ profittabilità sodisfaċenti biex iżżomm sehem sostanzjali mis-suq f’suq fejn jikkompetu biss l-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet Tajlandiżi (importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra huma mxerrda u insinifikanti).
(111)
Is-sitwazzjoni tal-kompetizzjoni fuq is-suq tal-Unjoni hija tabilħaqq delikata. Fuq naħa waħda, għal parti waħda mis-suq - is-segment tas-suq tal-marka proprja - l-industrija tal-Unjoni ma tiffaċċjax kompetizzjoni minn barra. Is-setgħa tan-negozjar tas-sidien tal-marki meta mqabbla ma’ tal-bejjiegħa bl-imnut hija qawwija. Fil-fatt, dawn jistabbilixxu l-prezzijiet. Is-suq huwa wkoll konsolidat bl-erba’ produtturi fil-kampjun li għandhom 54 % sehem mis-suq. Min-naħa l-oħra, il-bejjiegħa bl-imnut għandhom vantaġġ fis-segment tal-marki privati. Minħabba kompetizzjoni minn barra u kompetizzjoni fi ħdan l-Unjoni, il-prezzijiet huma taħt pressjoni kostanti. Bħala riżultat, huwa aktar diffiċli għall-produtturi tal-Unjoni li jgħaddu ż-żidiet fl-ispejjeż tal-produzzjoni (primarjament qamħirrum jew laned) lill-klijenti tagħhom (l-ispejjeż tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedu bi kważi 5 % matul il-perjodu meqjus) minħabba l-pressjoni tal-prezz eżerċitata mill-importazzjonijiet Tajlandiżi.
(112)
Huwa ċar li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi żżid is-sehem tagħha fis-suq billi tiffavorixxi l-volumi minflok il-prezzijiet. Madankollu, ma jistax jiġi injorat il-fatt li għall-maġġoranza tan-negozju tal-qamħirrum tagħha (il-marka tal-bejjiegħ bl-imnut) hija ma rnexxilhiex tirkupra l-ispejjeż tagħha. Għalhekk, jista’ jiġi konkluż li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni għadha vulnerabbli u fraġli.
(113)
Bosta partijiet ikkummentaw li l-industrija tal-Unjoni rkuprat minħabba li għadd ta’ indikaturi tjiebu u b’mod partikolari minħabba s-sehem għoli tas-suq tal-industrija tal-Unjoni u t-twaqqigħ tal-prezz negattiv.
(114)
Huwa rikonoxxut li l-istampa tal-ħsara tal-industrija tal-Unjoni hija mħallta. Il-miżuri anti-dumping laħqu parzjalment l-għan tagħhom billi neħħew ftit mill-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni bħala konsegwenza ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mit-Tajlandja. Madankollu, kollox ma’ kollox, b’mod partikolari meta titqies il-profitabbiltà baxxa u li dejjem qed tonqos, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni għadha fraġli.
(115)
It-twaqqigħ negattivament tal-prezz u sehem qawwi mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ma jippuntax awtomatikament lejn nuqqas ta’ ħsara. Is-sitwazzjoni ta’ kontiwazzjoni ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mit-Tajlandja (b’marġnijiet ta’ dumping li jaslu sa 44 %) ikkaġunat trażżin fil-prezz fis-suq tal-Unjoni. L-industrija tal-Unjoni, f’attentat biex terġa’ tikseb is-sehem mis-suq mitluf, żammet il-prezzijiet baxxi li rriżulta f’deterjorament tal-profittabilità.
(116)
Parti interessata waħda sostniet li l-evalwazzjoni tal-ħsara għandha tkun ibbażata fuq il-prestazzjoni ġenerali tal-industrija tal-Unjoni u mhux fuq il-prestazzjoni ta’ segment wieħed tas-suq.
(117)
F’konformità mal-investigazzjoni oriġinali, l-evalwazzjoni tad-dannu kienet ibbażata fuq ir-rendiment ġenerali tal-industrija tal-Unjoni (marka tal-produttur + marka tal-bejjiegħ bl-imnut) kif ukoll, għal għadd ta’ indikaturi ta’ ħsara (profittabilità, il-volum tal-bejgħ u l-prezzijiet tal-bejgħ) dwar il-marka tal-bejjiegħ bl-imnut. M’hemm l-ebda ċirkustanzi li nbidlu li li kieku jiġġustifikaw devjazzjoni minn din il-metodoloġija, li tibqa’ valida fl-evalwazzjoni tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Kif imsemmi fil-premessi 84 u 85, is-suq tal-qamħirrum xorta għadu kkaratterizzat minn żewġ mezzi ta’ bejgħ u l-importazzjonijiet kollha mill-esportaturi Tajlandiżi li jikkooperaw kellhom x’jaqsmu mal-mezz tal-marka tal-bejjiegħa bl-imnut. Barra minn hekk, anke jekk kella tittieħed inkunsiderazzjoni l-prestazzjoni ġenerali tal-industrija tal-Unjoni biss, fid-dawl tal-profittabbiltà baxxa u li dejjem qed tonqos, din mhijiex se tbiddel il-konklużjoni li l-industrija tal-Unjoni tinsab f’qagħda fraġli. Abbażi tal-konsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq, it-talba t’hawn fuq tiġi miċħuda.
(118)
Żewġ partijiet interessati sostnew li l-inabbiltà tal-industrija tal-Unjoni tista’ anke tirriżulta minn kompetizzjoni fi ħdan l-Unjoni.
(119)
Madankollu, is-sitwazzjoni tas-suq tal-Unjoni fir-rigward tal-kompetizzjoni mhix fundamentalment differenti mis-sitwazzjoni fil-perjodu meqjus fl-investigazzjoni oriġinali (żewġ kanali tal-bejgħ, madwar 20 produttur tal-Unjoni). Madankollu, fl-2002, qabel ma l-esportazzjonijiet Tajlandiżi bdew jidħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, l-industrija tal-Unjoni laħqet livell ta’ profitt ta’ aktar minn 20 % b’mod ġenerali (marka proprja + marka tal-bejjiegħ bl-imnut) u 17 % fuq il-marka tal-bejjiegħ bl-imnut. Dan juri li l-kompetizzjoni fl-Unjoni mhix iżżomm lill-industrija tal-Unjoni milli tikseb marġini tajjeb ta’ profitt. Hija pjuttost il-preżenza kontinwa ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u t-trażżin tal-prezz li jirriżulta li qed iżomm lill-industrija tal-Unjoni milli żżid il-prezzijiet tagħha.
F. PROBABBILTÀ TAR-RIKORRENZA TAL-ĦSARA
(120)
Fuq il-bażi tax-xejriet ta’ hawn fuq jidher li l-miżuri tal-antidumping kisbu b’mod parzjali r-riżultat mistenni minnhom jiġifieri li jneħħu l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni. Min-naħa l-oħra, kif muri mill-iżvilupp negattiv ta’ numru ta’ indikaturi ta’ ħsara, l-industrija xorta għadha f’sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli.
(121)
Kif imsemmi hawn fuq, l-esportaturi Tajlandiżi m’għandhomx il-kapaċità żejda biex iżidu l-esportazzjonijiet tagħhom b’pass mgħaġġel ħafna. Barra minn hekk, l-istatistika tal-kummerċ Tajlandiż tikkonferma li t-Tajlandja esportat madwar 140 000 tunnellata lil pajjiżi terzi fl-2011, li huwa madwar 7 darbiet il-volum tal-esportazzjonijiet Tajlandiżi lejn l-Unjoni. Billi l-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni jġibu aktar qligħ meta mqabbla ma’ xi swieq ta’ pajjiżi terzi, huwa probabbli li l-kwantitajiet sinifikanti attwalment esportati lejn dawn il-pajjiżi se jiġu diretti mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni f’każ li l-miżuri kontra d-dumping jitħallew jiskadu. Dan it-tip ta’ żvilupp għal għarrieda kien diġà ġie osservat fl-investigazzjoni oriġinali, meta s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet tal-Unjoni mit-Tajlandja kważi rdoppja f’biss tliet snin, jiġifieri minn 6,8 % fl-2002 għal 12,7 % fl-2005.
(122)
Għalhekk, fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, wieħed jista’ jikkonkludi li hemm probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara f’każ li l-miżuri jiġu revokati.
(123)
Bosta partijiet interessati diġà esprimew dubji dwar il-konklużjoni tal-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara. Qed jintqal b’mod partikolari li differenza fil-prezzijiet ta’ 5 % bejn l-Unjoni u s-swieq ta’ pajjiżi terzi hija żgħira wisq biex l-esportazzjonijiet tal-qamħirrum jiddawru mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni. Dan l-argument huwa diġà indirizzat fil-premessa 61. Barra minn hekk, qed jintqal li l-qamħirrum mhuwiex komodità li tista’ tinqaleb faċilment bejn is-swieq. Dan l-argument, madankollu, ma ġiex sostanzjat u ma jikkorrispondix għas-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni
(124)
Għalkemm il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara hija valutazzjoni prospettiva, din hija bbażata fuq il-fatti msemmija fil-premessa 121. Għalhekk, it-talba ġiet irrifjutata.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
(125)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri antidumping eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni bħala entità. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tad-diversi interessi involuti. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li juru l-fehmiet tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(126)
Kif imsemmi hawn fuq, l-industrija tal-Unjoni għadha kemxejn fraġli u vulnerabbli. Hija li kieku tuża l-kontinwazzjoni tal-miżuri li żżid il-prezzijiet tal-bejgħ tagħha (b’mod partikolari għall-marka tal-bejjiegħ bl-imnut) sabiex tirkupra ż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni. Dan jippermetti lill-industrija ttejjeb il-qagħda finanzjarja tagħha.
2. L-interess tal-bejjiegħa bl-imnut u tal-konsumaturi
(127)
Intalbet il-kooperazzjoni ta’ aktar minn 40 importatur/bejjiegħ bl-imnut u żewġ organizzazzjonijiet kummerċjali/konsumaturi. Bejjiegħ bl-imnut wieħed biss offra l-kooperazzjoni tiegħu. L-importazzjonijiet tiegħu kienu jirrappreżentaw frazzjoni żgħira tal-importazzjonijiet totali mit-Tajlandja matul il-PIR. Is-sehem tal-fatturat tiegħu marbut mal-qamħirrum kien negliġibbli meta mqabbel mal-fatturat totali tiegħu. Barra minn hekk, il-bejgħ mill-ġdid tal-qamħirrum iġġenera profitt għoli ħafna matul il-PIR. Dawn il-fatturi jissuġġerixxu li l-bejjiegħa bl-imnut mhux se jkunu affettwati sproporzjonatament, anke jekk il-miżuri jiġu estiżi.
(128)
Fl-istess ħin, għadd ta’ assoċjazzjonijiet kummerċjali għamlu sottomissjonijiet u attendew seduta ta’ smigħ. Huma jsostnu li l-miżuri antidumping għandhom jitwaqqfu minħabba li s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Tajlandiżi huwa baxx u qed jonqos filwaqt li s-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni huwa għoli u qed jiżdied.
(129)
Sa fejn il-konsumaturi huma kkonċernati, il-medja tal-infiq f’qamħirrum għal kull unità domestika hija limitata ħafna, sa EUR 5 fis-sena. Filwaqt li jitqies il-livell moderat tal-miżuri attwali, l-effetti tal-impożizzjoni kontinwata ta’ miżuri x’aktarx li jkunu negliġibbli għall-konsumaturi.
(130)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u meta wieħed iqis il-grad baxx ta’ kooperazzjoni b’mod ġenerali, huwa għalhekk meqjus li l-qagħda tal-bejjiegħa bl-imnut u l-konsumaturi fl-Unjoni x’aktarx li mhijiex se tkun affettwata mill-miżuri proposti.
3. Riskju ta’ nuqqas ta’ provvista/kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni
(131)
L-ewwel għandu jitfakkar li l-għan tal-miżuri tal-antidumping mhuwiex li jwaqqfu l-aċċess fl-Unjoni għall-importazzjonijiet li fuqhom ġew imposti miżuri, iżda li jelimina l-impatt ta’ kondizzjonijiet distorti tas-suq li jirriżultaw mill-preżenza kontinwata ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(132)
Il-konsum fl-Unjoni żdied b’9 % matul il-PIR, jiġifieri laħaq madwar 350 000 tunnellata. Il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni baqgħet taqbeż id-domanda matul il-perjodu meqjus, u laħqet livell ta’ madwar 440 000 tunnellata fil-PIR. Hemm biżżejjed kompetizzjoni bejn il-produtturi tal-Unjoni. B’operat b’rata ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċita ta’ 77 % matul il-PIR, jidher li l-industrija tal-Unjoni għandha l-kapaċità żejda biex tkompli żżid il-produzzjoni tagћha aktar fil-każ ta’ domanda akbar. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, partikolarment l-Istati Uniti u r-Repubblika Popolari taċ-Ċina jistgħu wkoll jissodisfaw parti mid-domanda. Kif imsemmi hawn fuq, ta’ min jinnota li l-miżuri antidumping mhumiex maħsuba biex iwaqqfu l-importazzjonijiet mit-Tajlandja fl-Unjoni. B’kunsiderazzjoni tal-livell baxx tal-miżuri, huwa mistenni li l-importazzjonijiet Tajlandiżi ser ikomplu jirrappreżentaw ċertu sehem fis-suq tal-Unjoni.
(133)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet t’hawn fuq, ma jistax jiġi konkluż li ż-żamma tal-miżuri antidumping x’aktarx li tirriżulta f’nuqqas ta’ provvista fis-suq tal-Unjoni jew f’restrizzjoni tal-kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(134)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, jidher li l-effetti negattivi tal-kontinwazzjoni tal-miżuri se jkun limitat u fl-ebda każ sproporzjonat meta mqabbel mal-benefiċċji tal-estensjoni tal-miżuri għall-industrija tal-Unjoni.
H. IL-MIŻURI ANTIDUMPING
(135)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Dawn ingħataw ukoll perjodu għas-sottomissjoni tal-kummenti tagħhom wara dan l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw kunsiderazzjoni fejn neċessarju.
(136)
Minn dan t’hawn fuq isegwi li, kif previst fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, għandhom jinżammu l-miżuri antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ qamħirrum ippreparat jew ippreservat li joriġinaw fit-Tajlandja. Huwa mfakkar li dawk il-miżuri jikkonsistu f’dazju ad valorem b’rati differenti.
(137)
Ir-rati tad-dazju antidumping tal-kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament japplikaw biss għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat prodotti minn dawk il-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(138)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawk ir-rati ta’ dazju tal-antidumping individwali (pereż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (8) flimkien mal-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjata ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew bejgħ. Jekk xieraq, ir-Regolament għandu jiġi emendat għal dan billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan huwa impost dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ qamħirrum (Zea mays var. saccharata) bil-qalba ppreparat jew ippreservat permezz tal-ħall jew aċtu aċetiku, mhux iffriżat, li jaqgħu taħt fil-kodiċi NM ex 2001 90 30 (Kodiċi TARIC 2001903010) u qamħirrum (Zea mays var. saccharata) bil-qalba ppreparat jew ippreservat iżda mhux bil-ħall jew aċtu aċetiku, mhux iffriżat, għajr prodotti tal-intestatura 2006, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 2005 80 00 (il-Kodiċi TARIC 2005800010), li joriġinaw fit-Tajlandja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiva applikabbli għall-prezz nett u ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpaniji hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Dazju antidumping (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Karn Corn Co Ltd., 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, it-Tajlandja
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, it-Tajlandja
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, it-Tajlandja
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, it-Tajlandja
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, it-Tajlandja
11,1
A792
Il-manifatturi li jikkooperaw, elenkati fl-Anness
12,9
A793
Il-kumpaniji l-oħra kollha
14,3
A999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazju doganali.
Artikolu 2
L-Artikolu 1(2) jista’ jiġi emendat billi jiġi miżjud il-produttur esportatur il-ġdid mal-kumpaniji li jikkooperaw li mhumiex inklużi fil-kampjun u għaldaqstant soġġetti għar-rata ta’ dazju medja ppeżata ta’ 12,9 % fejn kwalunkwe produttur esportatur ġdid fit-Tajlandja jipprovdi biżżejjed evidenza lill-Kummissjoni li:
(a)
ma jkunx esporta lejn l-Unjoni l-prodott deskritt fl-Artikolu 1(1) waqt il-perjodu tal-investigazzjoni (l-1 ta’ April 2011 sat-30 ta’ Marzu 2012);
(b)
mhuwiex relatat mal-ebda wieħed mill-esportaturi jew produtturi fit-Tajlandja li huma soġġetti għall-miżuri imposti minn dan ir-Regolament, u
(c)
ikun effettivament esporta lejn l-Unjoni l-prodott ikkonċernat wara l-perjodu tal-investigazzjoni li fuqu huma bbażati l-miżuri, jew li jkun daħal f’obbligu kuntrattwali irrevokabbli sabiex jesporta kwantità sinifikanti lejn l-Unjoni.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Settembru 2013.