РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1380/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 година
относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета (4) беше създадена общностна система за опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (ОПР).
(2)
Обхватът на ОПР включва опазването на морските биологични ресурси и управлението на рибарството, чийто обект са те. Освен това, що се отнася до пазарните и финансовите мерки в подкрепа на целите на общата политика в областта на рибарството, този обхват включва и дейности, свързани със сладководните биологични ресурси и аквакултурите, както и преработката и предлагането на пазара на продукти от риболов и аквакултури, когато тези дейности се осъществяват на територията на държавите-членки или във водите на Съюза, включително от риболовни кораби, плаващи под знамето на трети държави или регистрирани в тях, от риболовни кораби на Съюза или от граждани на държавите-членки, без да се засяга основната отговорност на държавата на знамето и като се вземат предвид разпоредбите на член 117 от Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право от 10 декември 1982 г. (5) (по-долу "Конвенцията на ООН по морско право").
(3)
Любителският риболов също може да окаже сериозно въздействие върху рибните ресурси, поради което държавите-членки следва да гарантират, че той се практикува по начин, съвместим с целите на ОПР.
(4)
Чрез ОПР следва да се гарантира, че дейностите, свързани с риболова и аквакултурите, допринасят за постигане на екологична, икономическа и социална устойчивост в дългосрочен план. Освен това ОПР следва да включва правила, които целят да се осигури проследимост, сигурност и качество на продуктите, които се предлагат на пазара в Съюза, и следва да допринесе за увеличаване на производителността, за достоен стандарт на живот в сектора на рибарството, включително за малките по мащаб риболовни стопанства, и за стабилност на пазарите, и следва да осигури продоволственото снабдяване, както и че доставяните продукти достигат до потребителите на разумни цени. ОПР следва да допринася за стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и да съдейства за постигане на целите на тази стратегия.
(5)
Съюзът е договаряща страна по Конвенцията на ООН по морско право (6) и съгласно Решение 98/414/ЕО (7) - по Споразумението на Организацията на обединените нации за прилагане на разпоредбите на Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право от 10 декември 1982 г. относно опазването и управлението на трансгранично преминаващите и далекомигриращите рибни запаси от 4 декември 1995 г. (8) (наричано по-долу "Споразумение на ООН за рибните запаси"), и съгласно Решение 96/428/ЕО (9) - по Споразумението за насърчаване спазването на международните мерки за опазване и управление от риболовните кораби в открито море на Организацията по прехрана и земеделие към Организацията на обединените нации от 24 ноември 1993 г. (10).
(6)
В тези международни инструменти се предвиждат най-вече задължения за опазване, включително задължения за предприемане на мерки за опазване и управление, които целят поддържане или възстановяване на морските ресурси на нива, позволяващи максимален устойчив улов както в морските зони под национална юрисдикция, така и в открито море, както и задължения за сътрудничество с други държави със същата цел, задължения за широко прилагане на подхода на предпазливост към опазването, управлението и експлоатацията на рибните запаси, задължения за осигуряване на съвместимост между мерките за опазване и управление, в случаите когато морските ресурси са в морски зони под различна юрисдикция, и задължението да се отчитат надлежно други форми на законно използване на моретата. Следователно ОПР следва да подпомага Съюза да изпълнява международните си задължения по тези международни инструменти. Когато държавите-членки приемат мерки за опазване и управление, за които са оправомощени в рамките на ОПР, действията им следва да бъдат напълно съгласувани и с международните задължения за опазване и сътрудничество, предвидени в посочените международни актове.
(7)
На Световната среща на високо равнище по въпросите на устойчивото развитие в Йоханесбург през 2002 г. Съюзът и неговите държави-членки се ангажираха да предприемат действия срещу непрекъснатото намаляване на редица рибни запаси. Ето защо Съюзът следва да подобри ОПР, за да гарантира, че експлоатацията на морските биологични ресурси в рамките на разумни срокове възстановява и запазва популациите на запасите, които са обект на улов, над нивата, позволяващи максимален устойчив улов. Нивата на експлоатация следва да бъдат постигнати до 2015 г. Постигането на тези нива на по-късна дата следва да бъде допуснато само ако постигането им до 2015 г. би изложило на сериозна опасност социалната и икономическата устойчивост на засегнатите риболовни флотове. След 2015 г. тези нива следва да бъдат постигнати възможно най-скоро и при никакви обстоятелства по-късно от 2020 г. Когато наличната научна информация не е достатъчна за определяне на тези нива, може да се вземат предвид приблизителни параметри.
(8)
Управленските решения, свързани с максималния устойчив улов при смесен риболов, следва да отчитат трудността при смесен риболов максималният устойчив улов да бъде спазен едновременно за всички видове запаси, по-специално в случаите когато научните становища сочат, че е много трудно да се избегне явлението „блокиращи“ видове чрез увеличаване на селективността на използваните риболовни уреди. При такива обстоятелства следва да бъде поискано от съответните научни органи да предоставят становище относно подходящите нива на смъртност от риболов.
(9)
ОПР следва да осигури съгласуваност с целите за рибарството, определени в Решението на Конференцията на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие относно стратегическия план за биологично разнообразие за периода 2011-2020 г., както и с целите за биологичното разнообразие, приети от Европейския съвет на 25 и 26 март 2010 г.
(10)
Устойчивата експлоатация на морските биологични ресурси следва да се основава на подхода на предпазливост, произтичащ от принципа на предпазните мерки, посочен в член 191, параграф 2, първа алинея от Договора, като се вземат под внимание наличните научни данни.
(11)
ОПР следва да допринася за защитата на морската среда, за устойчивото управление на всички видове, експлоатирани с търговска цел, и по-специално за постигането на добро екологично състояние до 2020 г., както е предвидено в член 1, параграф 1 от Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (11).
(12)
ОПР следва също така да допринася за снабдяване на пазара на Съюза с храни с висока хранителна стойност и за намаляване на зависимостта на пазара на Съюза от внос на храни, както и за пряко и непряко създаване на работни места и икономическо развитие в крайбрежните райони.
(13)
Необходимо е да се приложи екосистемен подход към управлението на рибарството, като следва да се ограничи въздействието на риболовните дейности върху околната среда, а нежеланият улов следва да се избягва и намали, доколкото е възможно.
(14)
Важно е управлението на ОПР да се ръководи от принципите на доброто управление. Тези принципи включват вземане на решения въз основа на най-добрите налични научни становища, широко участие на заинтересованите страни и дългосрочна перспектива. Успешното управление на ОПР зависи и от ясното определяне на отговорностите на равнището на Съюза, на регионално, национално и местно равнище, както и от взаимната съвместимост на предприетите мерки и съгласуваността им с други политики на Съюза.
(15)
ОПР следва да допринесе за повишаване на безопасността и подобряване на условията на работа на операторите в сектора на рибарството.
(16)
ОПР следва изцяло да е съобразена, когато е приложимо, със здравето на животните, хуманното отношение към тях и безопасността на храните и фуражите.
(17)
ОПР следва да се изпълнява така, че да е съгласувана с останалите политики на Съюза и по-специално да е съобразена с взаимовръзките с действията на Съюза в другите области на морската политика. Следва да се осигури съгласуваност при управлението на различните секторни политики в басейните на Балтийско море, Северно море, Келтско море, Бискайския залив и иберийското крайбрежие, Средиземно море и Черно море.
(18)
Риболовните кораби на Съюза следва да разполагат с равнопоставен достъп до водите на Съюза и ресурсите, за които се прилагат правилата на ОПР.
(19)
Съществуващите правила, ограничаващи достъпа до ресурси в 12-милните зони на държавите-членки, действат задоволително в полза на опазването на ресурсите, като ограничават риболовното усилие в най-уязвимата част от водите на Съюза. Тези правила спомагат и за съхраняване на традиционните риболовни дейности, от които е силно зависимо социално-икономическото развитие на някои крайбрежни общности. Поради това тези правила следва да продължат да се прилагат. Държавите-членки следва да се стремят да осигурят преференциален достъп на заетите в дребномащабния, непромишления и крайбрежния риболов.
(20)
Малките острови в открито море, които зависят от риболова, следва, когато е целесъобразно, да бъдат специално признати и подпомагани, за да се направи възможно тяхното бъдещо оцеляване и благосъстояние.
(21)
Морските биологични ресурси около най-отдалечените региони на Съюза, посочени в член 349, първа алинея от Договора, следва да се ползват със специална защита, тъй като те допринасят за съхраняване на местната икономика на тези територии предвид тяхната структура и социално-икономическото състояние. Поради това някои риболовни дейности в тези води следва да бъдат ограничени до риболовните кораби, регистрирани в пристанищата на тези територии.
(22)
За да се подпомогне опазването на живите водни ресурси и морските екосистеми, Съюзът следва да се опита да защити биологично чувствителните зони, като ги определи за защитени зони. В тези зони следва да могат да бъдат ограничени или забранени риболовните дейности. При решението за това кои зони да бъдат определени като защитени следва да се обърне специално внимание на онези зони, за които са налице ясни доказателства, че съдържат голяма концентрация на риба под минималния референтен размер на опазване и на риба, която хвърля хайвер, както и на зоните, които се смятат за биологично и географски чувствителни. Следва да се вземат предвид и съществуващите зони в режим на опазване. За да улеснят процеса на определяне, държавите-членки следва да набележат подходящите зони, включително зони, които са част от свързана мрежа, и когато е целесъобразно - да си сътрудничат в изготвянето и изпращането на съвместни препоръки до Комисията. За да се установят по-ефективно защитените зони, Комисията следва да бъде оправомощена да ги установи като част от многогодишен план. За да се гарантира подходящо ниво на демократична отчетност и контрол, Комисията следва редовно да докладва на Европейския парламент и на Съвета относно функционирането на тези защитени зони.
(23)
Целта за устойчива експлоатация на морските биологични ресурси се постига по-ефективно чрез многогодишен подход към управлението на рибарството, като се дава приоритет на многогодишните планове, отразяващи особеностите на различните видове риболов.
(24)
Когато е възможно, многогодишните планове следва да обхващат групи от запаси в случаите, когато тези запаси се експлоатират заедно. В многогодишните планове следва да се установи рамката за устойчива експлоатация на съответните запаси и морски екосистеми, като се определят ясни срокове и защитни механизми в случай на непредвидени събития. Многогодишните планове също така следва да се ръководят от ясно определени цели на управление, за да допринасят за устойчивата експлоатация на съответните запаси и за защитата на съответните морски екосистеми. Тези планове следва да се приемат след консултация с консултативните съвети, с операторите в сектора на рибарството, с учените и с другите заинтересовани страни, които имат отношение към управлението на рибарството.
(25)
Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламенти и на Съвета (12), Директива 92/43/ЕИО на Съвета (13) и Директива 2008/56/ЕО налагат някои задължения на държавите-членки по отношение съответно на специалните защитени зони и морските защитени територии. Тези мерки може да наложат приемането на мерки в рамките на ОПР. Следователно е уместно да се разреши на държавите-членки да приемат по отношение на водите под техен суверенитет или юрисдикция мерки за опазване, които са необходими, за да спазят задълженията си съгласно посочените актове на Съюза, когато такива мерки не засягат риболовните интереси на други държави-членки. Когато тези мерки могат да засегнат риболовните интереси на други държави-членки, правомощието за приемане на такива мерки следва да се предостави на Комисията и следва да се използва регионалното сътрудничество между заинтересованите държави-членки.
(26)
Необходими са мерки за намаляване на сегашните високи нива на нежелан улов и за постепенно премахване на изхвърления улов. Нежеланият и изхвърляният улов действително представляват съществена загуба и се отразяват неблагоприятно на устойчивата експлоатация на морските биологични ресурси и морските екосистеми, както и на финансовата жизнеспособност на различните видове риболов. Следва да се установи и постепенно да се въведе задължение за разтоварване на сушата на целия улов („задължение за разтоварване“) от видове, за които се прилагат квоти за улов и - в Средиземно море - също и на целия улов от видове, за които се прилагат правила за минималния размер, и които са получени при риболовни дейности във води на Съюза или от риболовни кораби на Съюза, като и следва да се отменят правилата, които до момента задължаваха рибарите да изхвърлят улов.
(27)
Задължението за разтоварване следва да се въведе на равнището на отделните видове риболов. На рибарите следва да се позволи да продължат да изхвърлят видовете, за които най-добрите налични научни становища показват висок процент на оцеляване при обратното им връщане в морето.
(28)
С цел задължението за разтоварване да бъде практически приложимо и с цел смекчаване на въздействието на променливия състав на годишния улов на държавите-членки следва да се разрешава да прехвърлят между годините определен процент квоти.
(29)
В рамките на управлението на задължението за разтоварване държавите-членки трябва да положат максимални усилия за намаляване на нежелания улов. За тази цел трябва да се ползват с висок приоритет подобренията на техниките за селективен риболов, предназначени за избягване и намаляване, доколкото е възможно, на нежелания улов. Важно е държавите-членки да разпределят квотите между риболовните кораби по начин, който да отразява във възможно най-голяма степен очаквания състав на видовете при различните видове риболов. При несъответствие между наличните квоти и реалната структура на риболова държавите-членки следва да обмислят коригиране чрез размяна на квоти с други държави-членки, включително на трайна основа. Държавите-членки могат също така да обмислят да улеснят собствениците на кораби да обединяват своите индивидуални квоти, например в организации на производителите или в групи на собствениците на кораби. Като краен вариант държавите-членки следва да обмислят проверка на съотношението между видовете от прилова и квотата на целевите видове, в зависимост от консервационния статус на видовете от прилова.
(30)
Приложението на разтоварения улов на риба с размер под минималния референтен размер следва да бъде ограничено и да се изключи продажбата му с цел консумация от човека.
(31)
За да бъде оползотворен нежеланият улов, който е неизбежен дори след прилагане на всички мерки за неговото намаляване, следва да бъдат установени някои минимални изключения от задължението за разтоварване за онези видове риболов, за които задължението за разтоварване се прилага, основно посредством многогодишните планове.
(32)
При съобразяване с научните становища и без да се излагат на опасност целите за максимален устойчив улов и да се увеличава смъртността от риболов, когато се прилага задължение за разтоварване, включващо задължението за документиране на улова, следва да може да се предвиди увеличение на съответните възможности за риболов с цел да се отчете фактът, че на сушата ще бъде разтоварвана риба, която преди е била изхвърляна.
(33)
Достъпът до определен вид риболов следва да се основава на прозрачни и обективни критерии, включително екологични, социални и икономически. Държавите-членки следва да насърчават отговорния риболов, като предоставят стимули на операторите, които осъществяват риболов, който най-малко уврежда околната среда и който осигурява най-много ползи за обществото.
(34)
За запасите, за които не е изготвен многогодишен план, следва да се гарантират нива на експлоатация, при които се постига максимален устойчив улов, чрез въвеждане на ограничения за улова или риболовното усилие. В случай че наличните данни са недостатъчни, рибарството следва да се управлява, като се използват приблизителни параметри.
(35)
Предвид несигурното икономическо положение на риболовната промишленост и обстоятелството, че някои крайбрежни общности са зависими от риболова, е необходимо да се гарантира относителна стабилност на риболовните дейности посредством разпределяне на възможностите за риболов между държавите-членки, което се основава на предвидим дял от запасите за всяка държава-членка.
(36)
Тази относителна стабилност на риболовните дейности, предвид временното биологично състояние на запасите, следва да гарантира и да бъде изцяло съобразена с конкретните нужди на регионите, в които местните общности са особено зависими от рибарството и свързаните с него дейности, съгласно посоченото от Съвета в Резолюцията му от 3 ноември 1976 г. (14), и по-специално в приложение VII към нея.
(37)
Ето защо идеята за търсена относителна стабилност следва да се разбира точно в този смисъл.
(38)
На Комисията следва да се разреши да приема временни мерки в случай на сериозна заплаха за опазването на морските биологични ресурси или морските екосистеми, произтичаща от риболовните дейности и изискваща незабавна намеса. Тези мерки следва да бъдат установени в рамките на определени срокове и следва да действат за определен период от време.
(39)
Държавите-членки следва да си сътрудничат на регионално равнище с цел приемане на съвместни препоръки и други инструменти за разработване и прилагане на мерки за опазване и мерки, засягащи риболовната дейност в териториите, защитени съгласно екологичното право. В рамките на регионалното сътрудничество Комисията следва да приема мерки за опазване чрез актове за изпълнение или делегирани актове само ако всички заинтересовани държави-членки в региона постигнат съгласие по съвместна препоръка. При липса на съвместна препоръка Комисията следва да представи предложение за съответните мерки съгласно приложимата процедура съгласно Договора.
(40)
Държавите-членки следва да имат право да приемат мерки за опазване и управление на запасите във водите на Съюза, приложими единствено за риболовните кораби на Съюза, плаващи под тяхно знаме.
(41)
Държавите-членки следва да имат право да приемат мерки за опазване и управление в 12-милните си зони, приложими към всички риболовни кораби на Съюза, при условие че когато се прилагат към риболовни кораби на други държави-членки, тези мерки не са дискриминационни, че са проведени предварителни консултации с другите заинтересовани държави-членки и че Съюзът не е приел конкретни мерки за опазване и управление в рамките на съответната 12-милна зона.
(42)
Държавите-членки следва да могат да въведат система за прехвърляеми риболовни концесии.
(43)
Държавите-членки следва да предприемат конкретни мерки за съобразяване на броя на корабите на Съюза с наличните ресурси въз основа на оценките им за баланса между риболовния капацитет на техните флоти и възможностите за риболов, с които разполагат. Оценките следва да бъдат изготвени в съответствие с насоките на Комисията и представени в годишен доклад, който да бъде предаден на Комисията. Тези доклади следва да бъдат оповестени публично. Всяка държава-членка следва да може да избира мерките и инструментите, които желае да въведе за намаляване на прекомерния риболовен капацитет.
(44)
Освен това задължителните пределни граници за капацитета на риболовния флот и националните системи за вписване/отписване във връзка с финансирането на извеждане от експлоатация на кораби следва да се запазят за целите на управлението и адаптирането на риболовния капацитет.
(45)
Държавите-членки следва да регистрират основната информация за характеристиките и дейностите на риболовните кораби на Съюза, плаващи под тяхно знаме. Тези данни следва да бъдат предоставени на разположение на Комисията за целите на контрола върху размера на флотовете на държавите-членки.
(46)
Управлението на рибарството въз основа на най-добрите налични научни становища изисква хармонизирани, надеждни и точни данни. Поради това държавите-членки следва да събират данни за флотовете и тяхната риболовна дейност, по-специално биологични данни за улова, включително изхвърления улов, както и информация от проучвания на рибните запаси и на възможното екологично въздействие на риболовните дейности върху морската екосистема. Държавите-членки следва да управляват събраните данни и да ги предоставят на крайните потребители, както и на други заинтересовани страни. Държавите-членки следва да сътрудничат помежду си и с Комисията с цел координиране на дейностите по събиране на данни. Когато е целесъобразно, държавите-членки следва да си сътрудничат и с трети държави по отношение на събирането на данни. Държавите-членки следва да представят за оценка на Комисията годишен доклад относно дейностите си по събиране на данни, като този доклад се оповестява публично.
(47)
Събираните данни следва да включват и данни, които улесняват икономическата оценка на предприятията, осъществяващи дейност в секторите на рибарството, аквакултурите и преработката на продукти от риболов и аквакултури, и на тенденциите в областта на заетостта в тези отрасли.
(48)
По въпросите, свързани с опазването и управлението на морските биологични ресурси, може да бъдат провеждани консултации с Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), създаден с Решение 2005/629/ЕО на Комисията (15), с цел да се гарантира необходимата помощ от страна на високо квалифицирани научни работници, по-специално в областта на практическото приложение на биологични, икономически, екологични, социални и технически дисциплини.
(49)
Научните познания, на които се основава политиката в областта на рибарството, следва да бъдат подобрени с помощта на национални програми за събиране на научни данни в областта на рибарството, програми за научни изследвания и иновации, изпълнявани съгласувано с други държави-членки, както и в съответствие с рамките на Съюза за научни изследвания и иновации, като следва да се насърчи по-доброто сътрудничество между промишлеността и науката.
(50)
Съюзът следва да утвърждава в международен план целите на ОПР, като гарантира, че неговите риболовни дейности извън водите на Съюза се основават на същите принципи и стандарти като тези в приложимото право на Съюза, и същевременно насърчава равнопоставеност между операторите от Съюза и операторите от трети държави. За тази цел Съюзът следва да се стреми към ръководна роля в процеса на подобряване на резултатите от дейността на регионалните и международните организации с цел да им предостави по-добра възможност за опазване и управление на живите морски ресурси, попадащи в тяхната компетентност, включително борбата с незаконния, недекларирания и нерегулирания (ННН) риболов. Съюзът следва да си сътрудничи с трети държави и международни организации с цел по-добро спазване на международните мерки, включително борба с ННН риболов. Позициите на Съюза следва да се основават на най-добрите налични научни становища.
(51)
Споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство с трети държави следва да гарантират, че риболовната дейност на Съюза във водите на трети държави се основава на най-добрите налични научни становища и на обмена на информация от значение, като същевременно осигуряват устойчивата експлоатация на морските биологични ресурси, прозрачност при определянето на излишъка, а оттук и съгласуваност на управлението на ресурсите с целите на ОПР. Споразуменията, в които се предвижда достъп до ресурси, съизмерим с интересите на флота на Съюза, в замяна на финансово участие от страна на Съюза, следва да допринесат за създаване на висококачествена рамка за управление, която да гарантира по-специално ефикасност на мерките за събиране на данни, наблюдение, контрол и надзор.
(52)
Зачитането на демократичните принципи и правата на човека, залегнали във Всеобщата декларация за правата на човека и други международни инструменти по правата на човека, и на принципите на правовата държава следва да бъде основен елемент от споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство, които следва да съдържат специална разпоредба за правата на човека. Включването на разпоредба за правата на човека в споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство следва да бъде напълно съгласувано с общите цели на политиката за развитие на Съюза.
(53)
Секторът на аквакултурите следва да допринесе за опазването на потенциала за устойчиво производство на хранителни продукти на цялата територия на Съюза, така че да се гарантира дългосрочна продоволствена сигурност, включително по отношение на хранителните доставки, както и растеж и заетост за гражданите на Съюза, и да допринесе за справяне с нарастващото търсене на морски храни в света.
(54)
В приетата през 2009 г. стратегия на Комисията за устойчиво развитие на европейската аквакултура, която беше приветствана и одобрена от Съвета и приветствана от Европейския парламент, се отбелязва необходимостта от създаване и насърчаване на условия на равнопоставеност в сектора на аквакултурите като основа за неговото устойчиво развитие.
(55)
Дейностите, свързани с аквакултурите в Съюза, са повлияни от разнообразни условия в международен план, включително по отношение на разрешенията за оператори. Поради това следва да се разработят стратегически насоки на Съюза за националните стратегически планове с цел да се подобри конкурентоспособността на сектора на аквакултурите, като се подкрепи развитието му и иновациите и се насърчи икономическата дейност, диверсификацията и подобряването на качеството на живот в крайбрежните и вътрешните райони. Освен това между държавите-членки следва да бъдат въведени механизми за обмен на информация и най-добри практики чрез отворен метод да координация на националните мерки в областта на стопанската сигурност, достъпа до водите и пространството на Съюза и опростяване на процедурите за лицензиране.
(56)
Особеният характер на сектора на аквакултурите изисква създаването на консултативен съвет, в рамките на който заинтересованите страни да могат да се консултират относно елементи на политиките на Съюза, които биха могли да окажат въздействие върху аквакултурите.
(57)
Необходимо е да се засили конкурентоспособността в сектора на рибарството и аквакултурите в Съюза и да се предприемат стъпки за опростяване в подкрепа на по-доброто управление на дейностите по производство и предлагане на пазара в този сектор. Общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури следва да осигури условия на равнопоставеност за всички продукти от риболов и аквакултури, предлагани на пазара на Съюза, независимо от техния произход, да позволи на потребителите да избират въз основа на по-добра информация, да подкрепя отговорното потребление и да подобри икономическите знания и познаването на пазарите на Съюза по цялата верига на доставка.
(58)
Общата организация на пазарите следва да бъде въведена в съответствие с международните ангажименти на Съюза, по-специално по отношение на разпоредбите на Международната търговска организация.
(59)
За да се осигури спазването на правилата на ОПР, следва да се създаде ефективна система за контрол, инспекции и изпълнение, която да включва борбата с ННН риболовни дейности.
(60)
Следва да се насърчава използването на модерни и ефективни технологии в рамките на системата на Съюза за контрол, инспекции и изпълнение. Държавите-членки и Комисията следва да имат възможност да провеждат пилотни проекти за нови технологии за контрол и системи за управление на данни.
(61)
За да се осигурят съпоставими условия при прилагането на правилата за контрол и изпълнение в различните държави-членки, следва да се насърчава сътрудничеството между държавите-членки по отношение на набелязването на ефективни, пропорционални и възпиращи наказания.
(62)
За да се гарантира участието на операторите при събирането на данни в Съюза, както и в системата на Съюза за контрол, инспекции и изпълнение, държавите-членки следва да могат да изискат от своите оператори да участват пропорционално в покриването на съответните оперативни разходи.
(63)
Целите на ОПР не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен самостоятелно от държавите-членки поради проблемите в развитието на риболовната промишленост и нейното управление, както и поради ограничените финансови ресурси на държавите-членки. Следователно за постигането на тези цели следва да бъде отпусната многогодишна финансова помощ от Съюза, насочена към приоритетите на ОПР и приспособена към конкретните особености на риболовната промишленост в отделните държави-членки.
(64)
Финансовата помощ от Съюза следва да се отпуска при условието държавите-членки и операторите, включително собствениците на кораби, да спазват правилата на ОПР. При спазване на специалните правила, които бъдат приети, финансовата помощ от Съюза следва да бъде прекъсната, спряна или коригирана в случай на неизпълнение на конкретно задължение съгласно ОПР от дадена държава-членка или в случай на тежко нарушение на тези правила от даден оператор.
(65)
Диалогът със заинтересованите страни се оказа от съществено значение за постигане на целите на ОПР. Предвид разнообразните условия във водите на Съюза и засилената регионализация на ОПР, консултативните съвети следва да създадат условия знанията и опитът на всички заинтересовани страни да се използват при изпълнението на ОПР.
(66)
С оглед особените характеристики на най-отдалечените региони, на аквакултурите, на пазарите и на Черно море е целесъобразно да се създадат нови консултативни съвети за всяка от тези области.
(67)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора във връзка с приемането на мерки за опазване, съпътстващи някои екологични задължения на държавите-членки, адаптирането на задължението за разтоварване за целите на спазването на международните задължения на Съюза, разширяването на приложното поле на задължението за разтоварване по отношение на други видове посредством процеса на регионализация, приемането на специални планове за премахване на изхвърления улов посредством процеса на регионализация, приемането на минимални изключения от задължението за разтоварване, ако не са приети други мерки за изпълнение във връзка с това задължение, и установяването на подробни правила относно функционирането на консултативните съвети. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.(
(68)
За да се гарантират еднакви условия на прилагане на разпоредбите на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на временните мерки за намаляване на сериозни заплахи за опазването на морските биологични ресурси, системата за вписване и отписване в управлението на флота, както и записването, оформянето и предаването на данни за регистъра на риболовния флот на Съюза. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (16).
(69)
В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на своите цели.
(70)
С влизането в сила на съответните правила съгласно настоящия регламент следва да бъде отменено Решение 2004/585/ЕО на Съвета (17).
(71)
Поради значението и броя на измененията, които трябва да бъдат внесени, Регламент (ЕО) № 2371/2002 следва да бъде отменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ЧАСТ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Приложно поле
1. Общата политика в областта на рибарството (ОПР) обхваща:
a)
опазването на морските биологични ресурси и управлението на рибарството и на флотовете, които експлоатират тези ресурси;
б)
по отношение на мерките за пазарите и финансовите мерки в подкрепа на изпълнението на ОПР: сладководните биологични ресурси, аквакултурите и преработката и предлагането на пазара на продукти от риболов и аквакултури.
2. ОПР обхваща дейностите, посочени в параграф 1, когато те се извършват:
a)
на територията на държави-членки, към които се прилага Договорът;
б)
във водите на Съюза, включително от риболовни кораби, плаващи под знамето на трети държави или регистрирани в такива държави;
в)
от риболовни кораби на Съюза извън неговите води; или
г)
от граждани на държавите-членки, без да се засяга основната отговорност на държавата на знамето.
Член 2
Цели
1. ОПР гарантира, че дейностите, свързани с риболова и аквакултурите, са екологично устойчиви в дългосрочен план и се управляват по начин, който съответства на целите за постигане на икономически и социални ползи и ползи за заетостта, както и за осигуряване на продоволственото снабдяване.
2. ОПР прилага подхода на предпазливост към управлението на рибарството и има за цел да гарантира, че експлоатацията на живите морски биологични ресурси осигурява възстановяването и поддържането на популациите на улавяните видове над нивата, позволяващи максимален устойчив улов. За да бъде постигната тази цел за постепенно възстановяване и поддържане на популациите от рибни запаси над нивата на биомаса, които позволяват максимален устойчив улов.
За да бъде постигната целта за постепенно възстановяване и поддържане на популациите от рибни запаси над нивата на биомаса, които позволяват максимален устойчив улов, като когато е възможно, нивото на максимален устойчив улов трябва да бъде постигнато до 2015 г., като за всички запаси трябва да бъде постигнато най-късно до 2020 г. чрез постепенно постъпателно нарастване.
3. ОПР прилага екосистемен подход към управлението на рибарството и аквакултурите, за да гарантира, че отрицателното въздействие на риболовните дейности върху морската екосистема се свежда до минимум и че при свързаните с рибарството дейности е избегнато влошаването на състоянието на морската среда.
4. ОПР допринася за събирането на научни данни.
5. ОПР цели по-специално:
a)
постепенно премахване на изхвърлянето на улов съобразно особеностите на всеки отделен случай и като се отчитат най-добрите налични научни становища, посредством избягване и намаляване, доколкото е възможно, на нежелания улов и постепенно осигуряване на разтоварването на сушата на улова;
б)
когато е необходимо, използване по най-добрия начин на нежелания улов, без да се създава пазар за този улов, който е под минималния референтен размер за опазване;
в)
осигуряване на условия за икономическа жизнеспособност и конкурентоспособност на риболовната и рибопреработвателната промишленост, както и на свързаните с риболова дейности на сушата;
г)
осигуряване на мерки за адаптиране на риболовния капацитет на флотовете към нивата на възможностите за риболов съгласно параграф 2 с цел поддържането на икономически жизнеспособни флотове без прекомерна експлоатация на морските биологични ресурси;
д)
насърчаване на развитието на устойчиви дейности в областта на аквакултурите в Съюза с цел да се допринесе за продоволственото снабдяване, продоволствената сигурност и заетостта;
е)
принос за осигуряването на приемлив жизнен стандарт на лицата, които зависят от риболовните дейности, като се вземат предвид крайбрежният риболов и социално-икономическите аспекти;
ж)
принос за осигуряването на ефективен и прозрачен вътрешен пазар за продуктите от риболов и аквакултури и принос за осигуряването на условия на равнопоставеност за продуктите от риболов и аквакултури, предлагани на пазара в Съюза;
з)
отчитане на интересите както на потребителите, така и на производителите;
и)
насърчаване на дейностите, свързани с крайбрежния риболов, като се отчитат социално-икономическите аспекти;
й)
съответствие със законодателството на Съюза в областта на околната среда, и по-специално с целта за постигане на добро състояние на околната среда до 2020 г. съгласно с член 1, параграф 1 от Директива 2008/56/ЕО, както и с други политики на Съюза.
Член 3
Принципи на доброто управление
ОПР се основава на следните принципи на доброто управление:
а)
ясно определяне на отговорностите на равнището на Съюза, както и на регионално, национално и местно равнище;
б)
отчитане на регионалните особености посредством регионален подход;
в)
определяне на мерки в съответствие с най-добрите налични научни препоръки;
г)
дългосрочна перспектива;
д)
ефективност на административните разходи;
е)
подходящо участие на заинтересованите страни, по-специално на консултативните съвети, на всички етапи от планирането до прилагането на мерките;
ж)
държавата на знамето носи основната отговорност;
з)
съгласуваност с други политики на Съюза;
и)
използване на оценки на въздействието при необходимост;
й)
съгласуваност между вътрешното и външното измерение на общата политика в областта на рибарството;
к)
прозрачно обработване на данните в съответствие със съществуващите правни изисквания при надлежно зачитане на личния живот, на правилата за защита на личните данни и за поверителност; осигуряване на данни за съответните научни органи, други органи с научен или управленски интерес и други определени крайни потребители.
Член 4
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„води на Съюза“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки с изключение на водите, граничещи с териториите, посочени в приложение II към Договора;
2)
„морски биологични ресурси“ означава наличните и достъпни живи морски видове, включително анадромните и катадромните видове, по време на живота им в морската среда;
3)
„сладководни биологични ресурси“ означава наличните и достъпни живи сладководни видове;
4)
„риболовен кораб“ означава всеки кораб, оборудван за търговска експлоатация на морски биологични ресурси, или съоръжение за улов на червен тон;
5)
„риболовен кораб на Съюза“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава-членка и регистриран в Съюза;
6)
„вписване в риболовния флот“ означава регистрацията на даден риболовен кораб в регистъра на риболовни кораби на държава-членка;
7)
„максимален устойчив улов“ означава най-големият теоретичен улов при запазване на равновесието, който може да се лови постоянно като средна величина от даден запас при съществуващите средни екологични условия, без това да влияе значително на процеса на възпроизводство;
8)
„подход на предпазливост при управлението на рибарството“, посочен в член 6 от Споразумението на ООН за рибните запаси, означава подход, съгласно който липсата на подходяща научна информация не следва да оправдава отлагането или невземането на мерки за управление, целящи опазването на видовете, които са обект на риболов, на свързаните или зависещи от тях видове, на останалите видове и на тяхната околна среда;
9)
„екосистемен подход при управление на рибарството“ означава интегриран подход за управление на рибарството в екологично значими граници, който има за цел управление на използването на природните ресурси, като се вземат предвид риболовните и другите човешки дейности и се опазва биологичното богатство и биологичните процеси, необходими за запазване на състава, структурата и функционирането на местообитанията на съответната екосистема, при отчитане на познанията и колебанията, свързани с биотичните, абиотичните и човешките компоненти на екосистемите;
10)
„изхвърлен улов“ е уловът, който се връща обратно в морето;
11)
„риболов със слабо въздействие“ означава използването на селективни техники за риболов, които имат слабо вредно въздействие върху морските екосистеми или които могат да доведат до ниски горивни емисии, или и двете;
12)
„селективен риболов“ означава риболов с риболовни методи или риболовни уреди, който има за цел и улавя организми по размер или видове по време на риболовната операция, с което се позволява да се избегнат нецелевите екземпляри или те да бъдат освободени без да им се навреди;
13)
„процент на смъртност от риболов“ означава скоростта, с която биомаса или отделни екземпляри се отстраняват от даден запас посредством свързани с рибарството дейности за определен период;
14)
„запас“ означава морски биологичен ресурс, който се среща в определена зона на управление;
15)
„ограничение на улова“ означава съответно количествено ограничение върху улова на рибен запас или група рибни запаси за определен период, когато за тези рибни запаси или група рибни запаси има задължение за разтоварване на сушата, или количествено ограничение за разтоварване на сушата на рибен запас или група рибни запаси за определен период, за който задължението за разтоварване на сушата не се прилага;
16)
„референтни равнища на опазване“ означава стойности на параметрите, отнасящи се за популацията на рибни запаси (като биомасата или процент на смъртност от риболов), които се използват за управление на рибарството, например във връзка с допустимото равнище на биологичен риск или на желаното равнище на улов;
17)
„минимален референтен размер за опазване“ означава размерът на живите морски видове, при отчитане на зрелостта, определен от правото на Съюза, под който се прилагат ограничения или стимули с цел избягване на улова при риболовни дейности; този размер замества, когато е приложимо, минималния размер за разтоварване на сушата;
18)
„запас в безопасни биологични граници“ означава запас, при който има голяма вероятност прогнозираната биомаса на репродуктивния запас в края на предходната година да бъде по-висока от пределните референтни равнища на биомасата (Blim), а очакваният процент на смъртност от риболов за предходната година да бъде по-нисък от референтните равнища на ограничение на процента на смъртност от риболов (Flim).
19)
„защитна мярка“ означава предохранителна мярка, предназначена да предотврати настъпването на нежелани събития;
20)
„техническа мярка“ означава мярка, която чрез въвеждането на условия за използването и структурата на риболовните уреди и ограничаването на достъпа до риболовни зони регулира състава на улова по видове и размер, и въздействието върху компонентите на екосистемите, произтичащо от риболовните дейности;
21)
„риболовно усилие“ означава резултатът от капацитета и дейността на даден риболовен кораб; за група риболовни кораби това е сумата от риболовното усилие на всички кораби в групата;
22)
„държава-членка с пряк управленски интерес“ означава държава-членка, която има интерес, изразяващ се в риболовни възможности или в рибарство в изключителната икономическа зона на съответната държава-членка, или - в Средиземно море - в традиционен риболов в открито море;
23)
„прехвърляема риболовна концесия“ означава отменимото право за използване на конкретна част от възможностите за риболов, разпределени на държава-членка или установени в плановете за управление, приети от държава-членка в съответствие с член 19 от Регламент (ЕО) № 1967/2006 на Съвета (18), което носителят може да прехвърля;
24)
„риболовен капацитет“ означава тонажът на кораб, изразен в БТ (брутен тонаж), и мощността му, изразена в kW (киловати) съгласно определението в членове 4 и 5 от Регламент (ЕИО) № 2930/86 на Съвета (19);
25)
„аквакултури“ означава развъждането или отглеждането на водни организми с помощта на технологии за повишаване на производството на въпросните организми над естествения капацитет на околната среда, при което организмите остават собственост на физическо или юридическо лице през целия етап на развъждането и отглеждането, включително до улова;
26)
„лицензия за риболов“ означава лицензия по смисъла на член 4, точка 9 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета (20);
27)
„разрешение за риболов“ означава разрешение по смисъла на член 4, точка 10 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
28)
„риболовна дейност“ означава търсене на риба, хвърляне, поставяне, теглене и влачене на риболовен уред, качване на улова на борда, трансбордиране, задържане на борда, преработка на борда, прехвърляне, поставяне в клетки, угояване и разтоварване на сушата на риба и продукти от риболов;
29)
„продукти от риболов“ означава водни организми, получени в резултат на риболовна дейност, или продукти, получени от тях;
30)
„оператор“ означава физическо или юридическо лице, което експлоатира или притежава предприятие, извършващо която и да е от дейностите, свързани с който и да е етап от веригите за производство, преработка, предлагане на пазара, дистрибуция и търговия на дребно на продукти от риболов и аквакултури;
31)
„тежко нарушение“ означава нарушение, определено като такова в приложимото право на Съюза, включително в член 42, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1005/2008 на Съвета (21) и в член 90, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
32)
„краен потребител на научните данни“ означава орган, който има научноизследователски или управленски интерес от научен анализ на данни в сектора на рибарството;
33)
„излишък от допустим улов“ означава частта от допустимия улов, която дадена крайбрежна държава не добива, като общото ниво на експлоатация за отделните запаси остава под нивата, на които запасите са способни да се възстановят сами, и популациите на подлаганите на улов видове се поддържат над желаното ниво въз основа на най-добрите научни становища;
34)
„продукти от аквакултури“ означава водните организми на всеки етап от техния жизнен цикъл, добити в резултат на всяка дейност, свързана с аквакултурите, или продукти, получени от тях;
35)
„биомаса на репродуктивния запас“ означава прогнозна оценка за масата на рибата от конкретен запас, която се възпроизвежда в определен момент, включително мъжки и женски екземпляри, както и риби, размножаващи се чрез живородство;
36)
„смесен риболов“ означава риболов, при който присъства повече от един вид, и който има вероятност да бъде уловен заедно с други видове при една и съща риболовна операция;
37)
„споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство“ означава международно споразумение, сключено с трета държава с цел получаване на достъп до води и ресурси за устойчива експлоатация на част от излишъка на морски биологични ресурси, в замяна на финансова компенсация от Съюза, която може да включва подпомагане на сектора.
2. За целите на настоящия регламент се прилагат следните географски определения на географски зони:
a)
„Северно море“ означава зони IV и IIIа на ICES (22);
б)
„Балтийско море“ означава зони IIIb, IIIc и IIId на ICES;
в)
„северозападни води“ означава зони V (с изключение на Vа и само водите на Съюза от Vб), VI и VII на ICES;
г)
„югозападни води“ означава зони VIII, IX и X (водите около Азорските острови) на ICES и зони 34.1.1, 34.1.2 и 34.2.0 (водите около Мадейра и Канарските острови) на CECAF (23);
д)
„Средиземно море“ означава водите на Средиземно море на изток от 5°36′ з.д.;
е)
„Черно море“ означава географската подзона на GFCM, както е определена в Резолюция GFCM/33/2009/2;
ЧАСТ II
ДОСТЪП ДО ВОДИ
Член 5
Общи правила за достъп до води
1. Риболовните кораби на Съюза имат равен достъп до водите и ресурсите във всички води на Съюза, освен тези, посочени в параграфи 2 и 3, при спазване на мерките, приети съгласно част III.
2. Във водите, простиращи се до 12 морски мили от изходните линии, които попадат под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, до 31 декември 2022 г., държавите-членки имат право да ограничат риболова до риболовните кораби, които традиционно извършват риболов в тези води с достъп от близките пристанища, без да се засягат режимите, приложими за риболовните кораби на Съюза, плаващи под знамето на други държави-членки в рамките на съседски отношения, съществуващи между тези държави-членки, и редът и условията, предвидени в приложение I, което определя за всяка държава-членка географските зони на крайбрежните води на други държави-членки, в които се извършват тези риболовни дейности, както и рибните видове, за които те се отнасят. Държавите-членки информират Комисията за ограниченията, въведени съгласно настоящия параграф.
3. Във водите до 100 морски мили от изходните линии на най-отдалечените региони на Съюза, посочени в член 349, първа алинея от Договора, съответните държави-членки имат право до 31 декември 2022 г. да ограничат риболова до кораби, които са регистрирани в пристанищата на тези територии. Ограниченията не се прилагат за кораби на Съюза, които традиционно извършват риболов в посочените води, доколкото тези кораби не надвишават традиционно упражняваното риболовно усилие. Държавите-членки информират Комисията за ограниченията, въведени съгласно настоящия параграф.
4. Мерките, които ще се прилагат след изтичане на договореностите, посочени в параграфи 2 и 3, се приемат до 31 декември 2022 г.
ЧАСТ III
МЕРКИ ЗА ОПАЗВАНЕ И УСТОЙЧИВА ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА МОРСКИТЕ БИОЛОГИЧНИ РЕСУРСИ
ДЯЛ I
Мерки за опазване
Член 6
Общи разпоредби
1. За постигането на целите на ОПР за опазване и устойчива експлоатация на морските билогични ресурси, установени в член 2, Съюзът приема мерките за опазване, изложени в член 7.
2. При прилагането на настоящия регламент Комисията се консултира със съответните консултативни съвети и съответните научни органи. Мерките за опазване се приемат, като се отчитат наличните научни, технически и икономически становища, включително, когато е приложимо, докладите, изготвени от НТИКР и други консултативни органи, становищата на консултативните съвети и съвместните препоръки на държавите-членки съгласно член 18.
3. Държавите-членки могат да си сътрудничат за целите на приемането на мерки съгласно членове 11, 15 и 18.
4. Държавите-членки се координират помежду си преди приемането на национални мерки съгласно член 20, параграф 2.
5. В особени случаи, по-специално по отношение на Средиземноморския регион, държавите-членки може да бъдат оправомощени да приемат правно обвързващи актове в сферата на ОПР, включително мерки за опазване. Член 18 се прилага в зависимост от случая.
Член 7
Видове мерки за опазване
1. Мерките за опазване и устойчива експлоатация на морските биологични ресурси могат да включват наред с останалото:
а)
многогодишни планове съгласно членове 9 и 10;
б)
измерими цели за опазването и устойчивата експлоатация на запасите и свързани с това мерки за намаляване на въздействието на риболова върху морската среда;
в)
мерки за адаптиране на риболовния капацитет на риболовните кораби към съществуващите възможности за риболов;
г)
стимули, включително от икономически характер, като възможности за риболов, за насърчаване на методи за риболов, които допринасят за по-селективен риболов, за избягване и, доколкото е възможно, за намаляване на нежелания улов, както и за риболов, който има слабо въздействие върху морската екосистема и рибните ресурси;
д)
мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов;
е)
мерки за постигане на целите на член 15;
ж)
минимални референтни размери за опазване;
з)
пилотни проекти, отнасящи се за други видове техники на управление на риболова и риболовни уреди, които увеличават селективността или намаляват отрицателното въздействие на риболовните дейности върху морската среда;
и)
мерки, необходими за спазване на задълженията, произтичащи от екологичното законодателство на Съюза, приети съгласно член 11;
й)
технически мерки по параграф 2.
2. Техническите мерки могат да включват наред с останалото:
а)
характеристики на риболовните уреди и правила за тяхното използване;
б)
спецификации на конструкцията на риболовните уреди, включително:
i)
изменения или допълнителни устройства за подобряване на селективността или за намаляване на отрицателното въздействие върху екосистемата;
ii)
изменения или допълнителни устройства за намаляване на случайния улов на застрашени, изчезващи и защитените видове, както и на друг нежелан улов;
в)
ограничения или забрана на употребата на някои риболовни уреди и на риболовните дейности в определени райони или периоди;
г)
изисквания риболовните кораби да спрат операциите в определена зона в продължение на определен минимален период, за да се защитят временните струпвания на застрашени видове, на риба, която хвърля хайвер, на риба под минималния референтен размер за опазване и на други уязвими морски ресурси;
д)
конкретни мерки за намаляване на отрицателното въздействие на риболовните дейности върху морското биологично разнообразие и морските екосистеми, включително мерки за избягване и намаляване, доколкото е възможно, на нежелания улов.
Член 8
Установяване на зони за възстановяване на рибните запаси
1. Съюзът, като отчита надлежно съществуващите защитени зони, се стреми да установи защитени зони въз основа на тяхната биологическа чувствителност, включително зони, за които са налице ясни доказателства, че съдържат голяма концентрация на риба под минималния размер на опазване и на риба, която хвърля хайвер. В тези зони риболовните дейности може да бъдат ограничени или забранени, за да се допринесе за опазването на живите водни ресурси и на морските екосистеми. Съюзът също така продължава да защитава допълнително съществуващите биологично чувствителни зони.
2. За тези цели държавите-членки набелязват, когато е възможно, подходящи зони, които може да съставляват част от свързана мрежа, и подготвят, когато е целесъобразно, съвместни препоръки в съответствие с член 18, параграф 7, за да може Комисията да представи предложение в съответствие с Договора.
3. В рамките на многогодишен план на Комисията може да бъде предоставено правомощието да установи такива защитени биологично чувствителни зони. Прилага се член 18, параграфи 1-6. Комисията докладва редовно на Европейския парламент и на Съвета относно защитените зони.
ДЯЛ II
Специфични мерки
Член 9
Принципи и цели на многогодишните планове
1. Приоритетно се приемат многогодишни планове, които се основават на научни, технически и икономически становища и които съдържат мерки за опазване с цел възстановяване и поддържане на рибните запаси над нивата, позволяващи максимален устойчив улов в съответствие с член 2, параграф 2.
2. Когато поради недостатъчно данни не могат да бъдат определени измеримите цели, свързани с максималния устойчив улов по член 2, параграф 2, в многогодишните планове се предвиждат мерки, основани на подхода на предпазливост, които да осигуряват най-малкото сравнима степен на опазване на съответните запаси.
3. Многогодишните планове обхващат:
a)
единични видове; или
б)
при смесен риболов или когато запасите са свързани по своята динамика - видове риболов, които експлоатират няколко запаса в определена географска зона, като се отчитат познанията за взаимодействието между рибните запаси, риболова и морските екосистеми.
4. Мерките, които се включват в многогодишните планове, и графикът за тяхното изпълнение са пропорционални на преследваните измерими и общи цели, както и на предвижданите срокове. Преди мерките да бъдат включени в многогодишните планове се отчита също вероятното им икономическо и социално въздействие.
5. Многогодишните планове може да съдържат конкретни цели за опазване и мерки, основани на екосистемен подход, за преодоляване на конкретни проблеми на смесения риболов във връзка с постигането на целите, установени в член 2, параграф 2 за смесените запаси, които се обхващат от плановете, когато съгласно научни становища не е възможно да се постигне по-голяма селективност. При необходимост многогодишният план включва специфични алтернативни мерки, основани на екосистемния подход, за опазване на други запаси, обхванати от него.
Член 10
Съдържание на многогодишните планове
1. Когато е целесъобразно и без да се засягат съответните области на компетентност съгласно Договора, многогодишните планове включват:
а)
обхвата, изразен в рибни запаси, вид риболов и зона, за които се прилага многогодишният план;
б)
целите, които съответстват на посочените в член 2 и на съответните разпоредби на членове 6 и 9;
в)
количествено измерими цели като процент на смъртност от риболов и/или биомаса на репродуктивния запас;
г)
ясни срокове за постигане на количествено измерими цели;
д)
референтни равнища на опазване, съобразени с целите, установени в член 2;
е)
цели за опазване и технически мерки, които трябва да бъдат предприети за постигането на измеримите цели, определени в член 15, и мерки, предназначени за избягване или за намаляване, доколкото е възможно, на нежелания улов;
ж)
предпазни мерки за осигуряване на спазването на количествено измеримите цели и корективни мерки, когато са необходими, включително когато намаляването на наличните данни или влошаването на тяхното качество излага на опасност устойчивостта на запаса.
2. Многогодишните планове могат да включват освен това:
a)
други мерки за опазване, по-специално мерки за постепенно премахване на изхвърления улов, като се вземат предвид най-добрите налични научни становища, или за намаляване на отрицателното въздействие на риболова върху екосистемата, които се описват подробно, когато това е целесъобразно, в съответствие с член 18;
б)
количествено измерими показатели за периодично наблюдение и оценка на напредъка във връзка с постигането на измерими цели на многогодишния план;
в)
когато е целесъобразно, конкретни цели за сладководния етап от жизнения цикъл на анадромните и катадромните видове.
3. В многогодишните планове се предвижда тяхното преразглеждане след първоначална последваща оценка, по-специално с цел да бъдат взети предвид промените в научните становища.
Член 11
Мерки за опазване, необходими за спазване на задълженията, произтичащи от екологичното законодателство на Съюза
1. Държавите-членки имат право да приемат мерки за опазване, незасягащи риболовните кораби на други държави-членки, които са приложими във водите под техен суверенитет или юрисдикция и които са необходими за изпълнение на задълженията им съгласно член 13, параграф 4 от Директива 2008/56/ЕО, член 4 от Директива 2009/147/ЕО или член 6 от Директива 92/43/ЕИО, при условие че тези мерки са съвместими с целите, определени в член 2 от настоящия регламент, отговарят на целите на съответното законодателство на Съюза, което са предназначени да прилагат; и са не по-малко строги от мерките, предвидени в законодателството на Съюза.
2. Когато дадена държава-членка (наричана по-долу "държава-членка инициатор") счита, че е необходимо да бъдат приети мерки за спазване на задълженията по параграф 1, а други държави-членки имат пряк управленски интерес в риболова, който ще бъде засегнат от такива мерки, Комисията има право при поискване да приеме такива мерки чрез делегирани актове в съответствие с член 46. За тази цел член 18, параграфи 1-4 и параграф 6 се прилага mutatis mutandis.
3. Държавата-членка инициатор предоставя на Комисията и на другите държави-членки, които имат пряк управленски интерес, съответната информация за изискваните мерки, включително обосновката им, научните доказателства и подробностите за практическото им прилагане и изпълнение. Държавата-членка инициатор и другите държави-членки, които имат пряк управленски интерес, могат да представят съвместна препоръка по член 18, параграф 1 в рамките на шест месеца от момента, в който бъде представена достатъчно информация. Комисията приема мерките, като взема предвид всички налични научни становища, в рамките на три месеца от получаването на пълното искане.
Ако всички държави-членки не дадат съгласието си за представяне на съвместна препоръка на Комисията в съответствие с първа алинея и в рамките на определените в нея срокове, или ако съвместната препоръка не е в съответствие с изискванията по параграф 1, Комисията може да представи законодателно предложение в съответствие с Договора.
4. Чрез дерогация от параграф 3, при липса на съвместна препоръка, посочена в параграф 3, в спешни случаи, Комисията приема мерките. Мерките, които се приемат в спешни случаи, се ограничават до мерки, без които би било застрашено постигането на целите, свързани с установяването на мерките за опазване в съответствие с директивите, посочени в параграф 1, и намеренията на държавата-членка.
5. Мерките, посочени в параграф 4 се прилагат за максимален период от 12 месеца, който може да бъде удължен с не повече от 12 месеца, когато условията предвидени в посочения параграф продължават да са налице.
6. Комисията улеснява сътрудничеството между заинтересованата държава-членка и държавите-членки, които имат пряк управленски интерес в съответната риболовна дейност, в процеса на прилагане и изпълнение на мерките, приети съгласно параграфи 2, 3 и 4.
Член 12
Мерки на Комисията в случай на сериозна заплаха за морските биологични ресурси
1. По надлежно обосновани наложителни причини за спешност, свързани с наличието на сериозна заплаха за опазването на морските биологични ресурси или за морската екосистема, Комисията - по мотивирано искане на държава-членка или по своя собствена инициатива - с цел облекчаване на заплахата, може да приеме актове за изпълнение с незабавно приложение за максимален срок от шест месеца в съответствие с процедурата, посочена в член 47, параграф 3.
2. Държавата-членка представя искането по параграф 1 едновременно до Комисията, до останалите държави-членки и до съответните консултативни съвети. Останалите държави-членки и консултативните съвети могат да представят своите писмени бележки в рамките на седем работни дни от датата на получаване на уведомлението. Комисията взема решение в срок от 15 работни дни от датата на получаване на искането по параграф 1.
3. Преди изтичане на първоначалния срок на прилагане на актове за изпълнение с незабавно приложение, посочени в параграф 1, и при спазване на условията по параграф 1, Комисията може да приеме актове за изпълнение с незабавно приложение за удължаване на срока на прилагане на тази спешна мярка с не повече от 6 месеца. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата, посочена в член 47, параграф 3.
Член 13
Спешни мерки на държавите-членки
1. Въз основа на доказателства за наличието на сериозна заплаха за опазването на морските биологични ресурси или за морската екосистема, свързана с риболовни дейности във води, които попадат под суверенитета или юрисдикцията на държава-членка, изискваща незабавно действие, държавата-членка може да приеме спешни мерки за смекчаване на заплахата. Тези мерки трябва да са съвместими с целите, определени в член 2, и да не са по-малко строги от предвидените в действащото право на Съюза. Тези мерки се прилагат не повече от три месеца.
2. Когато спешните мерки, които трябва да бъдат приети от държава-членка, могат да засегнат риболовните кораби на други държави-членки, те се приемат само след като с Комисията, съответните държави-членки и съответните консултативни съвети бъдат проведени консултации относно проекта на мерките, придружен от обяснителен меморандум. Държавата-членка, която е поискала консултациите, може да определи разумен срок за консултации, който обаче не е по-малък от един месец.
3. Когато Комисията прецени, че някоя мярка, приета съгласно настоящия член, не отговаря на условията по параграф 1, тя може, след излагане на съответните мотиви, да поиска отсъответната държава-членка да измени или отмени мярката.
Член 14
Избягване и намаляване на нежелания улов
1 За да улеснят въвеждането на задължението за разтоварване на сушата на целия улов при съответния вид риболов в съответствие с член 15 („задължение за разтоварване“), въз основа на най-добрите налични научни становища и като се вземат предвид становищата на съответните консултативни съвети, държавите-членки може дапровеждат пилотни проекти с цел пълно проучване на всички приложими методи за избягване, намаляване и премахване на нежелания улов при даден вид риболов.
2. Държавите-членки може да изготвят „атлас на изхвърляния улов“, показващ нивото на изхвърлен улов при всеки от видовете риболов, за които се прилага член 15, параграф 1.
Член 15
Задължение за разтоварване
1. Целият улов на видове за които се прилагат ограничения за улов, а в Средиземно море и уловът на видове, за които се прилага минимален размер за разтоварване на сушата съгласно приложение III към Регламент (ЕО) № 1967/2006, който е получен при риболовни дейности във водите на Съюза или дейност на риболовни кораби на Съюза извън неговите води, във води, които не са под суверенитета или юрисдикцията на трети държави, при видовете риболов и географските зони, изброени по-долу, се качва и задържа на борда на риболовните кораби, записва се, разтоварва се на сушата и когато е приложимо - се проверява спрямо квотите, освен когато се използва като жива стръв, в съответствие със следния график:
а)
най-късно от 1 януари 2015 г.:
-
риболовът на дребни пелагични видове (например скумрия, херинга, сафрид, син меджид, капрова риба, хамсия, атлантическа аргентина, средиземноморска сардина, цаца);
-
риболовът на едри пелагични видове (например червен тон, риба меч, бял тон, дебел тон, син и бял марлин);
-
риболовът за промишлени цели (inter alia например на мойва, пясъчна змиорка и норвежки паут);
-
риболовът на сьомга в Балтийско море;
б)
най-късно от 1 януари 2015 г. - за видовете, определящи за съответния вид риболов, и не по-късно от 1 януари 2017 г. - за всички останали видове по отношение на риболова във водите на Съюза в Балтийско море за видовете, към които се прилагат ограничения за улова, различни от обхванатите от буква а);
в)
най-късно от 1 януари 2016 г. - за видовете, определящи за съответния вид риболов, и не по-късно от 1 януари 2019 г. - за всички останали видове в:
i)
Северно море
-
риболовът на треска, пикша, меджид и сайда;
-
ловът на норвежки омар;
-
риболовът на обикновен морски език и писия;
-
риболовът на мерлуза;
-
ловът на северна скарида;
ii)
северозападните води
-
риболовът на треска, пикша, меджид и сайда;
-
ловът на норвежки омар;
-
риболовът на обикновен морски език и писия;
-
риболовът на мерлуза;
iii)
югозападните води
-
ловът на норвежки омар;
-
риболовът на обикновен морски език и писия;
-
риболовът на мерлуза;
iv)
друг вид риболов за видовете, към които се прилагат ограничения за улов;
г)
най-късно от 1 януари 2017 г. - за видовете, определящи за съответния вид риболов, и не по-късно от 1 януари 2019 г. - за всички останали видове по отношение на риболова, който не е обхванат от буква а), в Средиземно море, Черно море и във всички останали води на Съюза, както и във водите извън водите на Съюза, които не са под суверенитета или юрисдикцията на трети държави.
2. Параграф 1 не засяга международните задължения на Съюза. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 46 за целите на въвеждането на тези международни задължения в правото на Съюза, включително по-специално на дерогации от задължението за разтоварване на сушата на улова съгласно настоящия член.
3. Когато всички държави-членки, които имат пряк управленски интерес в конкретен вид, се споразумеят задължението за разтоварване на сушата да се прилага по отношение на видове, различни от посочените в параграф 1, те могат да представят съвместна препоръка с цел разширяване на обхвата на задължението за разтоварване към тези други видове. За тази цел член 18, параграфи 1-6 се прилага mutatis mutandis. При представянето на такава съвместна препоръка на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове, съдържащи тези мерки, в съответствие с член 46.
4. Задължението за разтоварване по параграф 1 не се прилага по отношение на:
a)
видове, чийто улов е забранен и които са посочени като такива в правен акт на Съюза, приет в рамките на ОПР;
б)
видове, които според научните данни са с висок процент на оцеляване, като се вземат предвид характеристиките на риболовния уред, риболовните практики и екосистемата;
в)
улов, за който се прилагат минимални изключения.
5. Подробностите за изпълнението на задължението за разтоварване по параграф 1 се определят в многогодишните планове, посочени в членове 9 и 10, а когато е приложимо, по-детайлно се определят в съответствие с член 18, включително:
a)
специални разпоредби по отношение на риболова или видове, за които се прилага задължението за разтоварване, посочено в параграф 1;
б)
конкретизиране на изключенията от задължението за разтоварване на видовете, посочени в параграф 2, буква б);
в)
разпоредби за минимални изключения до не повече от 5 % от общия годишен улов на всички видове, за които се прилага задължението за разтоварване, посочено в параграф 1. Минималното изключение се прилага в следните случаи:
i)
когато има научни данни, че повишаването на селективността е много трудно постижимо; или
ii)
за да се избегнат прекомерни разходи за обработка на нежелан улов при онези риболовни уреди, при които нежеланият улов за риболовен уред не е повече от определен процент, който се установява в план, от общия годишен улов с тези риболовни уреди.
Уловът по разпоредбите, посочени в буква в), не се отчита спрямо съответните квоти, но въпреки това се записва в пълен размер.
За преходен период от четири години процентът от общия годишен улов по буква в) се увеличава със:
i)
два процентни пункта през първите две години от прилагането на задължението за разтоварване; и
ii)
един процентен пункт през следващите две години;
г)
разпоредби относно документирането на улова;
д)
определяне на минимални референтни размери за опазване, когато е целесъобразно, в съответствие с параграф 10.
6. Ако не е приет многогодишен план или план за управление на съответния вид риболов в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 1967/2006, в съответствие с член 18 от настоящия регламент на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 46 от настоящия регламент, които временно и за срок от не повече от три години определят специален план, съдържащ спецификациите, посочени в параграф 5, букви а)-д) от настоящия член. Държавите-членки могат да си сътрудничат в съответствие с член 18 от настоящия регламент за изготвянето на такъв план с цел Комисията да приеме тези актове или да представи предложение в съответствие с обикновената законодателна процедура.
7. Ако не са приети мерки за определянето на минималното изключение нито посредством многогодишен план съгласно параграф 5, нито посредством специален план за задължението за разтоварване на сушата на улова в съответствие с параграф 6, Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 46, определящи минималното изключение, посочено в параграф 4, буква в), което при спазване на условията по параграф 5, буква в), подточка i) или ii) се прилага за не повече от 5 % от общия годишен улов на всички видове, за които се прилага задължението за разтоварване по параграф 1. Това минимално изключение се приема, така че да започне да се прилага от началната дата на прилагане на съответното задължение за разтоварване.
8. Като дерогация от задължението за отчитане на улова спрямо съответната квота в съответствие с параграф 1, уловът, за който се прилага задължение за разтоварване и който превишава квотите за въпросните запаси, или уловът на запаси, за които държавите-членки нямат квота, може да се отчете спрямо квотата за целевите видове, при условие че не превишава 9 % от квотата за целевите видове. Настоящата разпоредба се прилага единствено ако запасите на нецелевия вид се намират в безопасни биологични граници.
9. За рибните запаси, за които се прилага задължение за разтоварване, държавите-членки могат да проявяват гъвкавост по отношение на квотите в две последователни години в размер до 10 % от разрешените им разтоварвания на сушата. За тази цел всяка държава-членка може да разреши разтоварването на допълнителни количества от запасите, за които се прилага задължението за разтоварване, при условие че тези количества не надхвърлят 10 % от квотата, разпределена на въпросната държава-членка. Прилага се член 105 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
10. С цел да се осигури защитата на младите екземпляри от морски организми може да се определят минимални референтни размери за опазване.
11 За видовете, за които се прилага задължение за разтоварване по параграф 1, употребата на улова от видовете под минималния референтен размер за опазване се ограничава за цели, различни от пряката консумация от човека, включително рибни брашна, рибно масло, храна за домашни любимци, добавки в храните, лекарства и козметични препарати.
12. За видовете, за които не се прилага задължението за разтоварване по параграф 1, уловът на видове под минималния референтен размер за опазване не се задържа на борда, а незабавно се връща в морето.
13. Държавите-членки осигуряват подробното и точно документиране на всички риболовни рейсове, както и адекватен капацитет и средства за целите на наблюдението на спазването на задължението за разтоварване, като наблюдатели, вътрешна система за видеонаблюдение (CCTV) и други. При това държавите-членки спазват принципа на ефективност и пропорционалност.
Член 16
Възможности за риболов
1. Възможностите за риболов, разпределени на държавите-членки, осигуряват относителна стабилност на риболовните дейности на всяка държава-членка за всеки рибен запас или вид риболов. При разпределянето на нови възможности за риболов се вземат предвид интересите на всяка държава-членка.
2. Когато се въвежда задължение за разтоварване от даден рибен запас, възможностите за риболов се определят, като се отчита промяната на подхода - от определяне на възможностите за риболов, така че да отразяват разтоварванията на сушата, към определяне на възможностите за риболов, така че да отразяват улова, въз основа на разбирането, че през първата и последващите години изхвърлянето на улов от този запас вече няма да е разрешено.
3. При наличието на нови научни данни за значително несъответствие между възможностите за риболов, които са определени за конкретен запас, и действителното състояние на този запас, държавите-членки с пряк управленски интерес може да отправят обосновано искане до Комисията да представи предложение за намаляване на това несъответствие, като същевременно се спазват целите по член 2, параграф 2.
4. Възможностите за риболов се определят в съответствие с целите, установени в член 2, параграф 2, и при спазване на количествено измеримите цели, сроковете и границите, определени в съответствие с член 9, параграф 2 и член 10, параграф 1, букви б) и в).
5. Мерките относно определянето и разпределянето на възможностите за риболов на трети държави във води на Съюза се установяват в съответствие с Договора.
6. Всяка държава-членка решава как разпределените ѝ възможности за риболов, за които не се прилага система за прехвърляеми риболовни концесии, може да бъдат разпределяни на кораби, които плават под нейно знаме, например като създаде индивидуални възможности за риболов. Държавата-членка уведомява Комисията за метода на разпределение.
7. За целите на разпределянето на възможностите за риболов, свързани със смесен риболов, държавите-членки отчитат вероятния състав на улова на корабите, които извършват такъв риболов.
8. След уведомяване на Комисията държавите-членки могат да разменят изцяло или частично разпределените им възможности за риболов.
Член 17
Критерии за разпределяне на възможностите за риболов на държавите-членки
При разпределянето на възможностите за риболов, на които те имат право по член 16, държавите-членки използват прозрачни и обективни критерии, включително от екологичен, социален и икономически характер. Критериите, които се използват, може да включват например въздействието на риболова върху околната среда, минали данни относно спазването на изискванията, приноса към местната икономика и историческите нива на улов. В рамките на разпределените им възможности за риболов държавите-членки се стремят да осигурят стимули на риболовните кораби, които използват селективен риболовен уред или техники за риболов с намалено въздействие върху околната среда, като намалено енергийно потребление или намалено увреждане на местообитанията.
ДЯЛ III
Регионализация
Член 18
Регионално сътрудничество относно мерките за опазване
1. Когато по отношение на мерките за опазване, приложими към определена географска зона, включително в многогодишен план, изготвен съгласно членове 9 и 10, както и в случаите, предвидени в член 11 и член 15, параграф 6, на Комисията е предоставено правомощието да приема мерки чрез делегирани актове или актове за изпълнение, държавите-членки с пряк управленски интерес, засегнати от тези мерки, могат в рамките на срок, който се посочва в съответната мярка за опазване и/или многогодишния план, да постигнат съгласие да представят съвместни препоръки, предназначени за постигане на целите на съответните мерки на Съюза за опазване, на многогодишните планове или на специалните планове за разтоварване. Комисията не приема такива делегирани актове или актове за изпълнение преди изтичането на срока за представяне на съвместни препоръки от държавите-членки.
2. За целите на параграф 1 държави-членки с пряк управленски интерес, засегнати от мерките по параграф 1, си сътрудничат при формулирането на съвместни препоръки. Те се консултират и със съответните консултативен(ни) съвет(и). Комисията улеснява сътрудничеството между държавите-членки, включително при необходимост като осигурява получаването на научни становища от съответните научни органи.
3. Когато е представена съвместна препоръка съгласно параграф 1, на Комисията се предоставя правомощието да приеме тези мерки чрез делегирани актове или актове за изпълнение, при условие че тази препоръка е съвместима със съответните мерки за опазване и/или многогодишен план.
4. Когато мярката за опазване се прилага за конкретен рибен запас, споделян с трети държави и управляван от многостранни организации в областта на рибарството или съгласно двустранни или многостранни споразумения, Съюзът се стреми да постигне съгласие със съответните партньори по мерките, необходими за постигане на целите, определени в член 2.
5. Държавите-членки гарантират, че съвместните препоръки относно мерките за опазване, които се приемат съгласно параграф 1, се основават на най-добрите налични научни становища и да отговарят на всички изисквания по-долу:
a)
са съвместими с целите, определени в член 2;
б)
са съвместими с обхвата и целите на съответните мерки за опазване;
в)
са съвместими с обхвата и водят до ефективно постигане на общите и количествено измеримите цели, определени в съответния многогодишен план;
г)
са не по-малко строги от мерките, предвидени в правото на Съюза.
6. Ако не всички държави-членки успеят да постигнат съгласие по съвместните препоръки, които се представят на Комисията в съответствие с параграф 1 в рамките на определения срок, или ако съвместните препоръки относно мерките за опазване не се считат за съвместими с общите и количествено измеримите цели на въпросните мерки за опазване, Комисията може да представи предложение за подходящи мерки в съответствие с Договора.
7. В допълнение към случаите, посочени в параграф 1, държавите-членки с пряк управленски интерес по отношение на риболов в географски определена зона също могат да изготвят съвместни препоръки до Комисията за мерки, които Комисията да предложи или да приеме.
8. Като допълнителен или алтернативен метод за регионално сътрудничество на държавите-членки ще се предоставя правомощието във връзка с мярка на Съюза за опазване, която се прилага към съответна географска зона, включително многогодишен план по членове 9 и 10, да приемат в определен срок мерки, с които тази мярка за опазване се конкретизира допълнително. Засегнатите държави-членки си сътрудничат тясно при приемането на такива мерки. Параграфи 2, 4 и 5 от настоящия член се прилагат mutatis mutandis. Комисията се включва в процеса и нейните бележки се вземат под внимание. Държавите-членки приемат своите съответни национални мерки единствено ако всички засегнати държави-членки са постигнали съгласие относно съдържанието на мерките. Когато Комисията прецени, че мярката на държавата-членка не отговаря на условията, свързани със съответната мярка за опазване, тя може, след излагане на съответните мотиви, да поиска от съответната държава членка да измени или да отмени мярката.
ДЯЛ IV
Национални мерки
Член 19
Мерки на държавите-членки, приложими за риболовните кораби, плаващи под тяхно знаме, или за лицата, установени на тяхна територия
1. Държава-членка може да предприеме мерки за опазване на рибните запаси във водите на Съюза, при условие че тези мерки отговарят на всички изисквания по-долу:
а)
се прилагат единствено за риболовните кораби, плаващи под знамето на тази държава-членка, или, в случай на риболовни дейности, които не се извършват от риболовен кораб, за лица, установени на тази част от нейната територията, по отношение на която се прилага Договорът;
б)
са съвместими с целите, определени в член 2; и
в)
са не по-малко строги от мерките, предвидени в правото на Съюза.
2. За целите на контрола държавите-членки информират другите засегнати държави-членки за разпоредбите, приети съгласно параграф 1.
3. Държавите-членки оповестяват публично подходяща информация във връзка с мерките, приети в съответствие с настоящия член.
Член 20
Мерки на държавите-членки в 12-милната зона
1. Държава-членка може да предприеме недискриминационни мерки за опазването и управлението на рибните запаси и за поддържане или подобрение на природозащитния статус на морските екосистеми в зоната от 12 морски мили, измерени от нейните изходни линии, при условие че Съюзът не е приел мерки за опазване и управление конкретно за тази зона или конкретно за разрешаване на проблема, установен от съответната държава-членка. Мерките на държавата-членка трябва да са съвместими с целите, определени в член 2, и да не са по-малко строги от мерките, предвидени в правото на Съюза.
2. Когато мерките за опазване и управление, които трябва да бъдат приети от държава-членка, могат да засегнат риболовните кораби на други държави-членки, те се приемат само след провеждане на консултации с Комисията, съответните държави-членки и съответните консултативни съвети по проекта на мерките, придружен от обяснителен меморандум, в който също така се указва, че те са недискриминационни. За целите на тези консултации държавата-членка, която ги провежда, може да определи разумен срок, който обаче не е по-малък от два месеца.
3. Държавите-членки оповестяват публично подходяща информация във връзка с мерките, приети в съответствие с настоящия член.
4. Когато Комисията прецени, че някоя мярка, приета по настоящия член, не отговаря на условията по параграф 1, тя може, след излагане на съответните мотиви, да поиска от съответната държава-членка да измени или отмени мярката.
ЧАСТ IV
УПРАВЛЕНИЕ НА РИБОЛОВНИЯ КАПАЦИТЕТ
Член 21
Въвеждане на системи за прехвърляеми риболовни концесии
Държавите-членки могат да въведат система за прехвърляеми риболовни концесии. Държавите-членки, които са въвели такава система, създават и поддържат регистър на прехвърляемите риболовни концесии.
Член 22
Адаптиране и управление на риболовния капацитет
1. Държавите-членки въвеждат постепенно мерки за адаптиране на риболовния капацитет на своя флот към своите възможности за риболов с цел постигане на стабилен и траен баланс между тях, като отчитат тенденциите и се основават на най-добрите научни становища.
2. За постигане на целта, посочена в параграф 1, до 31 май всяка година държавите-членки изпращат на Комисията доклад относно баланса между риболовния капацитет на своя флот и своите риболовни възможности. За по-лесното постигане на общ подход в рамките на Съюза този доклад се изготвя в съответствие с общите насоки, които Комисията може да разработи, като укаже съответните технически, социални и икономически параметри.
Докладът съдържа годишна оценка на капацитета на националния флот и на всички сегменти на флота на всяка държава членка. Стремежът е в доклада да бъдат набелязани евентуалните структурни излишъци на капацитет по сегменти и да се направи оценка на дългосрочната рентабилност по сегменти. Докладите се оповестяват публично.
3. По отношение на оценките по параграф 2, втора алинея държавите-членки основават анализа си на баланса между риболовния капацитет на своя флот и своите възможности за риболов. За корабите, осъществяващи дейност в най-отдалечените региони, и за корабите, осъществяващи дейност само извън водите на Съюза, се изготвят отделни оценки.
4. Ако оценката докаже ясно, че няма реален баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов, държавата-членка изготвя и включва в доклада си план за действие за сегментите на флота, при които е установен структурен излишък на капацитет. В плана за действие се определят измерими цели при адаптирането и средства за постигане на баланс, както и ясен график за изпълнението му.
Всяка година Комисията изготвя за Европейския парламент и Съвета доклад относно баланса между риболовния капацитет на флотовете на държавите-членки и техните възможности за риболов, в съответствие с насоките по параграф 2, първа алинея. Докладът включва плановете за действие, посочени в първа алинея на настоящия параграф. Първият доклад се представя до 31 март 2015 г.
В случай че не бъде изготвен докладът по параграф 2 и/или не бъде изпълнен планът за действие по първа алинея от настоящия параграф, може да бъде наложено пропорционално спиране или прекъсване на изплащането на съответната финансова помощ от Съюза за съответната държава-членка за инвестиции в съответния(ите) сегмент(и) на флота в съответствие с бъдещ правен акт на Съюза за определяне на условията за финансовото подпомагане за политиката в областта на морското дело и рибарството за периода 2014-2020 г.
5. Не се разрешава отписване от риболовния флот, подпомогнато с публична помощ, освен когато то е предшествано от отнемането на лицензията за риболов и на разрешенията за риболов.
6. Риболовният капацитет, съответстващ на риболовните кораби, изтеглени с публична помощ, не се заменя.
7. Държавите-членки гарантират, че считано от 1 януари 2014 г. риболовният капацитет на флота им в нито един момент не надвишава пределните граници за риболовния капацитет, определени в приложение II.
Член 23
Системи за вписване/отписване
1. Държавите-членки организират вписването и отписването на кораби от своя флот по такъв начин, че вписването на нов капацитет без публична помощ, да бъде компенсирано от предшестващо отписване на капацитет без публична помощ, най-малкото равен на новозаписания.
2. Комисията може да приеме актове за изпълнение, определящи правилата за прилагането на настоящия член. Тези правила за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 47, параграф 2.
3. Не по-късно от 30 декември 2018 г.. Комисията прави оценка на системата за вписване/отписване с оглед развитието на съотношението между капацитета на флотовете и прогнозните възможности за риболов и, когато е целесъобразно, предлага изменение на тази система.
Член 24
Регистри на риболовните флотове
1. Държавите-членки записват информацията за характеристиките на собствеността, за кораба и уредите и за дейността на риболовните кораби на Съюза, плаващи под тяхно знаме, която е необходима за управлението на мерките, установени съгласно настоящия регламент.
2. Държавите-членки предават на Комисията информацията по параграф 1.
3. Комисията поддържа регистър на риболовния флот на Съюза, съдържащ получената съгласно параграф 2 информация. Тя осигурява публичен достъп до регистъра на риболовния флот на Съюза, като същевременно осигурява подходяща защита на личните данни.
4. Комисията приема актове за изпълнение, с които установява технически оперативни изисквания за записването, формата и условията за предаване на информацията по параграфи 1-3. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 47, параграф 2.
ЧАСТ V
НАУЧНА ОСНОВА ЗА УПРАВЛЕНИЕ НА РИБАРСТВОТО
Член 25
Изисквания по отношение на данните за управление на рибарството
1. Държавите-членки събират в съответствие с приетите правила в областта на събирането на данни биологични, екологични, технически и социално-икономически данни, необходими за управлението на рибарството, управляват тези данни и ги предоставят на крайните потребители на научни данни, включително на органите, определени от Комисията. За събирането и управлението на такива данни е допустимо финансиране от Европейския фонд за морско дело и рибарство в съответствие с бъдещ правен акт на Съюза за определяне на условията за финансовото подпомагане за политиката в областта на морското дело и рибарството за периода 2014-2020 г. Тези данни по-специално трябва да дават възможност за оценка на:
а)
състоянието на експлоатираните морски биологични ресурси;
б)
нивото на риболов и въздействието, което риболовните дейности оказват върху морските биологични ресурси и морските екосистеми; и
в)
социално-икономическите резултати на сектора на рибарството, сектора на аквакултурите и преработвателния сектор във водите на Съюза и извън тях.
2. Събирането, управлението и използването на данните се основава на следните принципи:
а)
точност и надеждност и своевременно събиране;
б)
използване на механизми за координация с цел избягване на дублирането на събирането на данни за различни цели;
в)
безопасно съхраняване и защита на събраните данни в компютърни бази данни, както и публичното им оповестяване, когато е целесъобразно, включително в обобщен вид с цел осигуряване на поверителност;
г)
достъп на Комисията или на определените от нея органи до националните бази данни и системи, използвани за обработката на събраните данни, с цел проверка на наличието и качеството на данните;
д)
своевременното предоставяне на относими данни и съответните методологии, по които са получени, на органите с научен или управленски интерес в научния анализ на данни в сектора на рибарството, както и на други заинтересовани страни, освен в случаите, когато се изисква защита и поверителност на данните съгласно приложимото право на Съюза.
3. Всяка година държавите-членки представят на Комисията доклад относно изпълнението на националните си програми за събиране на данни и го оповестяват публично.
Комисията прави оценка на годишния доклад относно събирането на данни, след като проведе консултации със своя научен консултативен орган и, когато е целесъобразно, с регионалните организации за управление на рибарството (РОУР), в които Съюзът е договаряща страна или наблюдател, както и със съответните международни научни органи.
4. Държавите-членки осигуряват националното координиране на събирането и управлението на научните данни, свързани с управлението на рибарството, включително на социално-икономическите данни. За тази цел те определят национален кореспондент и организират годишна национална координационна среща. Комисията се уведомява за националните координационни дейности и се кани на координационните срещи.
5. В тясно сътрудничество с Комисията държавите-членки координират своите дейности за събиране на данни с другите държави-членки в същия регион и полагат всички усилия да координират действията си с трети държави, които имат суверенитет или юрисдикция върху водите в същия регион.
6. Събирането, управлението и използването на данните се извършва по икономически ефективен начин.
7. В случай че държава-членка не събере и/или не предостави своевременно данни на крайните потребители, може да бъде наложено пропорционално спиране или прекъсване на изплащането на съответната финансова помощ от Съюза за тази държава-членка в съответствие с бъдещ правен акт на Съюза за определяне на условията за финансовото подпомагане за политиката в областта на морското дело и рибарството за периода 2014-2020 г.
Член 26
Провеждане на консултации с научни органи
Комисията провежда консултации с подходящи научни органи. Когато е целесъобразно, се провеждат консултации с НТИКР по въпросите, свързани с опазването и управлението на живите морски ресурси, включително биологичните, икономическите, екологичните, социалните и техническите аспекти. При консултациите с научни органи се отчита доброто управление на публичните средства с цел избягване на дублирането на работата на такива органи.
Член 27
Научни изследвания и научни становища
1. Държавите-членки изпълняват програми за научни изследвания и за иновации в областта на рибарството и аквакултурите. Те координират своите програми за научни изследвания и иновации и програми за научни становища в областта на рибарството с други държави-членки в тясно сътрудничество с Комисията в контекста на рамката за научни изследвания и иновации на Съюза, като включват и съответните консултативни съвети, когато е целесъобразно. За тези дейности е допустимо финансиране от бюджета на Съюза съгласно съответните правни актове на Съюза.
2. Държавите-членки осигуряват наличността на съответната компетентност и човешки ресурси, необходими за научния консултативен процес, посредством участието на съответните заинтересовани страни, като използват наред с другото наличните финансови ресурси на Съюза и като се координират помежду си.
ЧАСТ VI
ВЪНШНА ПОЛИТИКА
Член 28
Цели
1. За да осигури устойчивата експлоатация, управление и опазване на морските биологични ресурси и на морската среда, Съюзът осъществява своите външни отношения в областта на рибарството в съответствие със своите международни задължения и цели на политиката, както и с целите и принципите, определени в членове 2 и 3.
2. По-специално Съюзът:
a)
оказва активна подкрепа и принос за развитието на научните познания и становища;
б)
подобрява съгласуваността на политиките в инициативите на Съюза, като се обръща особено внимание на дейностите в областта на околната среда, търговията и развитието, и засилва последователността на действията, които се предприемат в рамките на сътрудничеството за развитие и научното, техническото и икономическото сътрудничество;
в)
допринася за устойчивите риболовни дейности, които са икономически жизнеспособни и насърчават заетостта в Съюза;
г)
гарантира, че неговите риболовни дейности извън водите на Съюза се основават на същите принципи и стандарти като тези, предвидени в приложимото право на Съюза относно ОПР, и същевременно насърчава условията на равнопоставеност между операторите от Съюза и операторите от трети държави;
д)
насърчава и подкрепя във всички международни сфери необходимите действия за премахване на ННН риболова;
е)
насърчава създаването и укрепването на комитети по въпросите на спазването на задълженията на РОУР, провеждането на периодични независими прегледи на резултатите и приемането на подходящи коригиращи действия, включително налагането на ефективни и възпиращи наказания, които трябва да се прилагат по прозрачен и недискриминационен начин.
3. Разпоредбите на настоящата част не засягат специалните разпоредби, приети съгласно член 218 от Договора.
ДЯЛ I
Международни организации в областта на рибарството
Член 29
Дейности на Съюза в международните организации в областта на рибарството
1. Съветът подкрепя активно и допринася за дейността на международните организации в областта на рибарството, включително РОУР.
2. Позициите на Съюза в международните организации в областта на рибарството и РОУР се основават на най-добрите налични научни становища, за да се гарантира, че рибните ресурси се управляват в съответствие с целите, определени в член 2, по-специално в параграф 2 и параграф 5, точка 4, буква в) от него. Съюзът се стреми към ръководна роля в процеса на подобряване на резултатите от дейността на РОУР с цел да им предостави по-добра възможност за опазване и управление на живите морски ресурси, попадащи в тяхната компетентност.
3. Съюзът активно подкрепя разработването на подходящи и прозрачни механизми за разпределяне на възможностите за риболов.
4. Съюзът насърчава сътрудничеството между РОУР и съгласуваността на съответните им регулаторни рамки и подкрепя натрупването на научни познания и становища, за да се гарантира, че техните препоръки се основават на такива научни становища.
Член 30
Спазване на международните разпоредби
Съюзът, включително с помощта на Европейска агенция за контрол на рибарството („Агенцията“), си сътрудничи с трети държави и международни организации в областта на рибарството, включително РОУР, за да засили спазването на мерките, и по-специално на тези за борба с ННН риболов, с цел да се гарантира стриктното спазване на мерките, приети от тези международни организации.
ДЯЛ II
Споразумения за партньорство в областта на устойчивото рибарство
Член 31
Принципи и цели на споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство
1. Споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство с трети държави осигуряват правна, екологична, икономическа и социална рамка за риболовните дейности, извършвани от риболовни кораби на Съюза във води на трети държави.
Тази рамка може да включва:
a)
развитие и подкрепа за необходимите научни и изследователски институции;
б)
способности за наблюдение, контрол и надзор;
в)
други елементи за изграждане на капацитет, които са свързани с развитието на устойчива политика в областта на рибарството на третата държава.
2. С цел устойчива експлоатация на излишъците от морски биологични ресурси Съюзът се стреми да осигури споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство с трети държави да са изгодни както за Съюза, така и за съответната трета държава, включително за нейното местно население и риболовна промишленост, и да допринасят за продължаване на дейността на флотовете на Съюза, както и да целят получаването на подходящ дял от наличния излишък, който да е съизмерим с интереса на флотовете на Съюза.
3. С цел корабите на Съюза, извършващи риболов съгласно споразумения за партньорство в областта на устойчивото рибарство, когато е целесъобразно, да извършват дейността си при спазване на стандарти, подобни на приложимите за риболовните кораби на Съюза, извършващи риболов във води на Съюза, Съюзът се стреми да включи в споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство подходящи разпоредби относно задълженията за разтоварване на сушата на риба и продукти от риболов.
4. Риболовните кораби на Съюза улавят единствено излишъка от допустимия улов, посочен в член 62, параграфи 2 и 3 от Конвенцията на ООН по морско право, и определен по ясен и прозрачен начин въз основа на най-добрите налични научни становища и обменената между Съюза и съответната трета държава относима информация относно общото риболовно усилие, упражнявано от всички флотове върху засегнатите запаси. По отношение на трансгранично преминаващите и далекомигриращите рибни запаси при определянето на ресурсите, които са налични за достъп, следва да се отчитат надлежно извършваните на регионално равнище оценки, както и мерките за опазване и управление, приети от съответните РОУР.
5. Риболовните кораби на Съюза не могат да извършват дейност във водите на третата държава, с която е сключено споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство, ако не притежават разрешение за риболов, издадено в съответствие със споразумението.
6. Съюзът гарантира, че споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство съдържат разпоредба относно спазването на демократичните принципи и правата на човека, която съставлява съществен елемент от такива споразумения.
Доколкото е възможно, споразуменията съдържат и:
a)
разпоредба за забрана на предоставянето на по-благоприятни условия на различните флотове, извършващи риболов в тези води, в сравнение с условията, предоставени на икономическите участници от Съюза, включително по отношение на опазването, развитието и управлението на ресурсите, финансовите условия, таксите и другите права, свързани с издаването на разрешения за риболов;
б)
разпоредба за изключителност, свързана с правилото по параграф 5.
7. На равнището на Съюза се полагат усилия за наблюдение на дейностите на риболовните кораби на Съюза, извършващи дейност във води извън водите на Съюза извън рамките на споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство.
8. Държавите-членки гарантират, че риболовните кораби на Съюза, които плават под тяхно знаме и извършват дейност извън водите на Съюза, са в състояние да представят подробна и точна документация за всички свои риболовни и преработвателни дейности.
9. Посоченото в параграф 5 разрешение за риболов се предоставя на кораб, който е отписан от регистъра на риболовния флот на Съюза и впоследствие е вписан отново в него след по-малко от 24 месеца, само ако собственикът на кораба, не представи на компетентните органи на държавата на знамето всички данни, необходими за да докаже, че през този период корабът е извършвал дейност при пълно спазване на стандартите, приложими за корабите, плаващи под знаме на Съюза.
Ако през периода, в който корабът е бил отписан от регистъра на флота на Съюза, държавата, която го е приела под свое знаме, е била призната от правото на Съюза за държава, която не оказва сътрудничество в борбата с ННН риболов, неговото възпиране и премахване, или за държава, която допуска неустойчива експлоатация на живите морски ресурси, такова разрешение за риболов се предоставя, само ако бъде установено, че корабът е спрял своите риболовни дейности и собственикът е предприел незабавни действия за заличаването му от регистъра на тази държава.
10. Комисията организира независими предварителни и последващи оценки на всеки протокол към споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство и ги предоставя своевременно на Европейския парламент и Съвета, преди да представи на Съвета препоръка за даване на разрешение за започване на преговори за последващ протокол. Обобщението на тези оценки се оповестява публично.
Член 32
Финансова помощ
1. Със споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство Съюзът предоставя финансова помощ на трети държави, с цел:
а)
да окаже подкрепа за част от разходите, свързани с достъпа до рибните ресурси във водите на трети държави; частта от разходите, свързани с достъпа до рибните ресурси, която се плаща от собствениците на кораби от Съюза, трябва да бъде подложена на оценка за всяко споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство или протокол към него и трябва да е справедлива, несдискриминационна и съразмерна на ползите, получени чрез условията за достъп;
б)
да създаде рамката за управление, включително разработването и поддържането на необходимите научни и изследователски институции, да насърчи процесите на консултация със заинтересованите групи и способностите за наблюдение, контрол и надзор и другите елементи за изграждане на капацитет, свързани с развитието на политика за устойчиво рибарство, провеждана от третата държава. Тази финансова помощ трябва да бъде обвързана с постигането на конкретни резултати, тя допълва проектите и програмите за развитие, изпълнявани във въпросната трета държава, и е съгласувана с тях.
2. В никое споразумение за партньорство в областта на устойчивото рибарство финансовата помощ за подкрепа на сектора не е обвързана с плащанията за достъп до рибните ресурси. Съюзът изисква постигането на конкретни резултати като условие за плащанията по линия на финансовата помощ и следи отблизо постигнатия напредък.
ДЯЛ III
Управление на запаси от общ интерес
Член 33
Принципи и цели на управлението на запаси от общ интерес за Съюза и за трети държави и споразуменията за обмен и съвместно управление
1. Когато запаси от общ интерес се експлоатират съвместно с трети държави, Съюзът поддържа отношения с тези трети държави, за да гарантира, че тези запаси се управляват устойчиво в съответствие с настоящия регламент, по-специално в съответствие с целта, определена в член 2, параграф 2. В случай че няма постигнато официално споразумение, Съюзът полага всички усилия за постигането на общи договорености за риболова на тези запаси, което да позволи устойчивото им управление, по-специално по отношение на целта по член 2, параграф 2, като по този начин насърчава установяването на условия на равнопоставеност за операторите от Съюза.
2. С цел да гарантира устойчива експлоатация на запасите, които се споделят с трети държави и да гарантира стабилността на риболовните операции на своите флотове, Съюзът се стреми, в съответствие с Конвенцията на ООН по морско право, да установи двустранни или многостранни споразумения с трети държави, насочени към съвместно управление на запасите, включително установяването, когато е целесъобразно, на достъп до водите и ресурсите и условията за такъв достъп, хармонизирането на мерките за опазване и обмена на възможности за риболов.
ЧАСТ VII
АКВАКУЛТУРИ
Член 34
Насърчаване на устойчиви аквакултури
1. С оглед на насърчаване на устойчивостта и допринасяне за продоволствената сигурност и снабдяване, растежа и заетостта Комисията утвърждава необвързващи стратегически насоки на Съюза по отношение на общите приоритети и измерими цели за развитието на устойчивите дейности, свързани с аквакултурите. Тези стратегически насоки отчитат относителните изходни позиции и различните обстоятелства в рамките на Съюза и представляват основата за многогодишни национални стратегически планове, и имат за цел:
a)
подобряване на конкурентоспособността на отрасъла на аквакултурите и подкрепа за неговото развитие и иновациите;
б)
намаляване на административната тежест и осигуряване на по-голяма ефективност и отчитане на потребностите на заинтересованите страни при прилагането на правото на Съюза;
в)
насърчаване на икономическата активност;
г)
диверсификация и подобряване на качеството на живот в крайбрежните и вътрешните райони;
д)
включване на дейностите, свързани с аквакултурите, в морското, крайбрежното и вътрешното пространствено планиране.
2. До 30 юни 2014 г. държавите-членки утвърждават многогодишни национални стратегически планове за развитието на дейностите, свързани с аквакултурите, на своя територия.
3. Многогодишните национални стратегически планове съдържат целите на съответната държава-членка и мерките и срокове, необходими за тяхното постигане.
4. Многогодишните национални стратегически планове имат следните конкретни цели:
а)
административно опростяване, по-специално по отношение на оценките, проучванията за въздействието и лицензиите;
б)
разумна сигурност за операторите на аквакултури във връзка с достъпа до води и пространство;
в)
показатели за екологична, икономическа и социална устойчивост;
г)
оценка на други възможни трансгранични последици, особено за морските биологични ресурси и морските екосистеми на съседните държави-членки;
д)
установяване на полезни взаимодействия между националните програми за научни изследвания и на сътрудничество между отрасъла и научната общност;
е)
насърчаване на конкурентните предимства на устойчивата висококачествена храна;
ж)
насърчаване на практики и изследвания в областта на аквакултурите с цел засилване на положителните последици за околната среда, както и за рибните ресурси, и на намаляване на отрицателното въздействие, включително намаляване на натиска върху рибните запаси, които се използват за производството на фуражи, и по-ефикасно използване на ресурсите.
5. Държавите-членки обменят информация и най-добри практики чрез отворен метод на координация на националните мерки, включени в многогодишните национални стратегически планове.
6. Комисията насърчава обмена на информация и на най-добри практики между държавите-членки и улеснява координацията на националните мерки, предвидени в многогодишните национални стратегически планове.
ЧАСТ XIII
ОБЩА ОРГАНИЗАЦИЯ НА ПАЗАРИТЕ
Член 35
Цели
1. Създава се обща организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури (наричана по-долу "общата организация на пазарите") с цел:
a)
да се допринесе за постигането на целите, определени в член 2, и по-специално за устойчивата експлоатация на живите морски биологични ресурси;
б)
да се даде възможност на отрасъла на рибарството и аквакултурите да прилага ОПР на подходящо равнище;
в)
да се укрепи конкурентоспособността на отрасъла на рибарството и аквакултурите в Съюза, по-специално на производителите;
г)
да се повиши прозрачността и да се засили стабилността на пазарите, особено що се отнася до икономическите познания и разбиране на пазарите на Съюза за продукти от риболов и аквакултури по цялата верига на доставка, да се подобри балансът в разпределението на добавената стойност по веригата на доставка в сектора, да се подобри информацията за потребителите и да се повиши осведомеността на потребителите чрез уведомяване и етикетиране, предоставящо разбираема информация;
д)
да се допринесе за осигуряването на условия на равнопоставеност за всички продукти, които се предлагат на пазара в Съюза, като се насърчи устойчивата експлоатация на рибните ресурси;
е)
да се допринесе за осигуряването на потребителите на разнообразно предлагане на продукти от риболов и аквакултури;
ж)
да се предоставя на потребителите проверима и точна информация по отношение на произхода на продуктите и начина на тяхното производство, по-специално посредством маркировка и етикетиране.
2. Общата организация на пазарите се прилага по отношение на продуктите от риболов и аквакултури, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1379/2013 г. на Европейския парламент и на Съвета (24), които се предлагат на пазара в Съюза.
3. Общата организация на пазарите включва по-специално:
a)
организацията на отрасъла, включително мерките за стабилизиране на пазара;
б)
плановете за производство и предлагане на пазара на организациите на производителите на продукти от риболов и аквакултури;
в)
общи стандарти за предлагане на пазара;
г)
информация за потребителите.
ЧАСТ IX
КОНТРОЛ И ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 36
Цели
1. Спазването на правилата на ОПР се осигурява посредством ефективна система на Съюза за контрол в областта на рибарството, включително за борба с ННН риболов.
2. По-конкретно контролът и изпълнението по отношение на ОПР включват и се основават на:
a)
всеобхватен, единен и общ подход;
б)
сътрудничество и координация между държавите-членки, Комисията и Агенцията;
в)
икономическа ефективност и пропорционалност;
г)
използване на ефективни технологии за контрол за наличността и качеството на данните относно рибарството;
д)
рамка на Съюза за контрол, инспекции и изпълнение;
е)
основана на рисковете стратегия, насочена към системни и автоматизирани кръстосани проверки на цялата налична информация от значение;
ж)
изграждане на култура на спазване на правилата и сътрудничество между всички оператори и рибари.
Съюзът приема подходящи мерки по отношение на третите държави, които допускат неустойчив риболов.
3. Държавите-членки приемат подходящи мерки, за да осигурят дейностите по контрол, инспекции и изпълнение, които се провеждат в рамките на ОПР, включително като установяват ефективни, пропорционални и възпиращи наказания.
Член 37
Експертна група по въпросите на спазването на задълженията
1. Комисията създава експертна група по въпросите на спазването на задълженията, която да прави оценки, да подпомага и укрепва изпълнението и спазването на задълженията, произтичащи от системата на Съюза за контрол в областта на рибарството.
2. Експертната група по въпросите на спазването на задълженията се състои от представители на Комисията и на държавите-членки. При поискване от страна на Европейския парламент Комисията може да покани Европейския парламент да изпрати експерти, които да присъстват на заседанията на експертната група. Агенцията може да присъства на заседанията на експертната група по въпросите на спазване на задълженията в качеството на наблюдател.
3. Експертната група по-специално:
a)
прави редовен преглед на въпросите на спазването и изпълнението на задълженията в рамките на системата на Съюза за контрол в областта на рибарството и набелязва възможните трудности от общ интерес при изпълнението на правилата на ОПР;
б)
формулира препоръки във връзка с изпълнението на правилата от ОПР, включително за набелязване на приоритетите за финансовата помощ на Съюза; и
в)
обменя информация относно дейностите по контрол и инспекция, включително относно борбата с ННН риболов.
4. Експертната група информира изчерпателно и редовно Европейския парламент и Съвета относно дейностите, свързани със спазване на задълженията, посочени в параграф 3.
Член 38
Пилотни проекти за нови технологии за контрол и системи за управление на данни
Комисията и държавите-членки могат да осъществяват пилотни проекти за нови технологии за контрол и системи за управление на данни.
Член 39
Участие в разходите за контрол, инспекции, изпълнение и събиране на данни
Държавите-членки могат да изискват от своите оператори да участват пропорционално в оперативните разходи за въвеждане на системата на Съюза за контрол в областта на рибарството и за събирането на данни.
ЧАСТ X
ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 40
Цели
Финансовата помощ от Съюза може да бъде отпусната с цел да се подпомогне постигането на целите, определени в член 2.
Член 41
Условия за финансова помощ за държавите-членки
1. При спазване на условията, конкретизирани в приложимите правни актове на Съюза, финансовата помощ от Съюза за държавите-членки зависи от спазването на правилата на ОПР.
2. Нарушението на правилата на ОПР от страна на държавите-членки може да доведе до прекъсване или спиране на плащанията или до финансова корекция на финансовата помощ от Съюза в рамките на ОПР. Тези мерки трябва да са пропорционални на естеството, тежестта, продължителността и системността на нарушението.
Член 42
Условия за финансова помощ за операторите
1. При спазване на условията, конкретизирани в приложимите правни актове на Съюза, финансовата помощ от Съюза за операторите зависи от спазването на правилата на ОПР.
2. При спазването на конкретни правила, които ще бъдат приети, тежките нарушения на правилата на общата политика в областта на рибарството от страна на операторите водят до временна или постоянна забрана за достъп до финансовата помощ от Съюза и/или до намаляване на нейния размер. Тези мерки, предприети от държава-членка, трябва да са възпиращи, ефективни и пропорционални на естеството, тежестта, продължителността и системността на тежките нарушения.
3. Държавите-членки гарантират, че финансовата помощ от Съюза се отпуска единствено ако на съответния оператор не са били налагани наказания за тежки нарушения в рамките на период от една година преди датата на заявлението за финансова помощ от Съюза.
ЧАСТ ХI
КОНСУЛТАТИВНИ СЪВЕТИ
Член 43
Създаване на консултативни съвети
1. За всяка от географските зони или области на компетентност, посочени в приложение III, се създават консултативни съвети с цел насърчаване на балансираното представителство на всички заинтересовани страни в съответствие с член 45, параграф 1 и допринасяне за постигането на целите, определени в член 2.
2. По-специално, в съответствие с приложение III се създават следните нови консултативни съвети:
a)
консултативен съвет за най-отдалечените региони, разделен на три части за всеки от следните морски басейни: западна част на Атлантическия океан, източна част на Атлантическия океан и Индийския океан;
б)
консултативен съвет за аквакултурите;
в)
консултативен съвет за пазарите;
г)
консултативен съвет за Черно море.
3. Всеки консултативен съвет приема своя процедурен правилник.
Член 44
Задачи на консултативните съвети
1. При прилагането на настоящия регламент Комисията провежда консултации със съответните консултативни съвети, когато това е целесъобразно.
2. Консултативните съвети могат:
а)
да отправят до Комисията и до съответната държава-членка препоръки и предложения по въпроси, свързани с управлението на рибарството и социално-икономическите и отнасящите си до опазването аспекти на рибарството и аквакултурите и по-специално препоръки за опростяване на правилата за управление на рибарството;
б)
да уведомяват Комисията и държавите-членки за проблеми, свързани с управлението и със социално-икономическите и отнасящите се до опазването аспекти на рибарството и когато е целесъобразно - на аквакултурите, в тяхната географска зона или област на компетентност, и да предлагат решения за преодоляване на тези проблеми;
в)
да подпомагат, в тясно сътрудничество с научните среди, събирането, доставянето и анализа на данните, необходими за разработването на мерки за опазване.
Когато даден въпрос е от общ интерес за два или повече консултативни съвета, те съгласуват своите позиции с цел приемането на съвместни препоръки по този въпрос.
3. С консултативните съвети се провеждат консултации във връзка със съвместните препоръки съгласно член 18. Комисията и държавите-членки могат да проведат с тях консултации и във връзка с други мерки. Тяхното становище се взема предвид. Тези консултации не засягат консултациите с НТИКР или с други научни органи. Становищата на консултативните съвети могат да бъдат представени на всички заинтересовани държави-членки и на Комисията.
4. В рамките на два месеца Комисията и, когато е приложимо, заинтересованата държава-членка дават отговор на всяка препоръка, предложение или информация, получени съгласно параграф 1. Когато приетите окончателни мерки се различават от становищата, препоръките и предложенията на консултативните съвети, получени съгласно параграф 1, Комисията или съответната държава-членка предоставя подробно обяснение за причините за това различие.
Член 45
Състав, функциониране и финансиране на консултативните съвети
1. В състава на консултативните съвети влизат:
a)
организации, представляващи риболовните оператори и, когато е уместно, операторите в сектора на аквакултурите, както и представители на секторите на преработване и предлагане на пазара;
б)
други заинтересовани групи, засегнати от ОПР, например екологични организации и групи на потребителите.
2. Всеки консултативен съвет се състои от общо събрание и изпълнителен комитет, включително, когато е целесъобразно, секретариат и работни групи по въпросите на регионалното сътрудничество, съгласно член 18, и приема необходимите мерки за своята организация.
3. Консултативните съвети функционират и получават финансиране съгласно предвиденото в приложение III.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 46 за определяна на подробни правила за функционирането на консултативните съвети.
ЧАСТ XII
ПРОЦЕДУРНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 46
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 11, параграф 2, член 15, параграфи 2, 3, 6 и 7 и член 45, параграф 4, се предоставя на Комисията за срок от пет години, считано от 29 декември 2013 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове с еднаква продължителност, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 11, параграф 2, член 15, параграфи 2, 3, 6 и 7 и член 45, параграф 4, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 11, параграф 2, член 15, параграфи 2, 3, 6 и 7 и член 45, параграф 4, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 47
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет по рибарство и аквакултури. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Когато комитетът не даде становище по проекта на акт за изпълнение, който да бъде приет съгласно член 23, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 8 от Регламент (ЕС) № 182/2011 във връзка с член 5 от него.
ЧАСТ XIII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 48
Отмяна и изменения
1. Регламент (ЕО) № 2371/2002 се отменя.
Всяко позоваване на отменения регламент да се тълкува като позоваване на настоящия регламент.
2. Решение 2004/585/ЕО се отменя, считано от датата на влизане в сила на правилата, приети съгласно член 45, параграф 4 от настоящия регламент.
3. Член 5 от Регламент (ЕО) № 1954/2003 на Съвета (25) се заличава.
4 Регламент (ЕО) № 639/2004 на Съвета (26) се отменя.
5. В член 105 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 се вмъква следният параграф:
„3а. Чрез дерогация от параграфи 2 и 3 не се прилага мултипликационен коефициент към улов, за който се прилага задължението за разтоварване на сушата по член 15 от Регламент (ЕО) № 1380/2013 на Европейския парламенти на Съвета (27), при условие че делът на свръхулова не надхвърля 10 % от разрешените количества за разтоварване на сушата.
Член 49
Преглед
До 31 декември 2022 г. Комисията докладва пред Европейския парламент и пред Съвета относно функционирането на ОПР.
Член 50
Годишен доклад
Комисията ежегодно докладва пред Европейския парламент и пред Съвета относно постигнатия напредък към максимален устойчив добив и относно състоянието на рибните запаси възможно най-скоро след приемането на ежегодния регламент на Съвета за определяне на възможностите за риболов за кораби на Съюза във водите на Съюза, както и в някои води извън водите на Съюза.
Член 51
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година.
REGOLAMENT (UE) Nru 1380/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta' Diċembru 2013
dwar il-Politika Komuni tas-Sajd, li jemenda r-Regolamenti tal-Kunsill (KE) Nru 1954/2003 u (KE) Nru 1224/2009 u li jħassar ir-Regolamenti tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002 u (KE) Nru 639/2004 u d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2004/585/KE
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 43(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002 (4) stabbilixxa sistema Komunitarja għall-konservazzjoni u l-isfruttament sostenibbli ta' riżorsi tas-sajd skont il-Politika Komuni tas-Sajd (PKS).
(2)
L-iskop tal-PKS jinkludi l-konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar u l-ġestjoni tas-sajd iffukata fuqhom. Barra minn hekk, huwa jinkludi, fir-rigward ta' miżuri tas-suq u miżuri finanzjarji b'appoġġ għall-għanijiet tagħha, għar-riżorsi bijoloġiċi tal-ilma ħelu u attivitajiet ta' akkwakultura, kif ukoll għall-ipproċessar u t-tqegħid fis-suq ta' prodotti tas-sajd u l-akkwakultura, fejn dawn l-attivitajiet iseħħu fit-territorju tal-Istati Membri, jew fl-ilmijiet tal-Unjoni, inkluż minn bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera ta', u li jkunu rreġistrati f'pajjiżi terzi, jew minn bastimenti tas-sajd tal-Unjoni, jew minn ċittadini tal-Istati Membri, mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà primarja tal-Istat tal-bandiera, filwaqt li jitqiesu d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 117 tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta' Diċembru 1982 (5) (UNCLOS).
(3)
Is-sajd rikreattiv jista’ jkollu impatt sinifikanti fuq ir-riżorsi tal-ħut u l-Istati Membri għandhom, għalhekk, jiżguraw li dan isir b’mod kompatibbli mal-objettivi tal-PKS.
(4)
Il-PKS għandha tiżgura li l-attivitajiet tas-sajd u l-akkwakultura jikkontribwixxu għal sostenibbiltà ambjentali, ekonomika u soċjali fit-tul. Hija għandha tinkludi regoli li għandhom l-għan li jiżguraw it-traċċabbiltà, is-sikurezza u l-kwalità tal-prodotti kummerċjalizzati fl-Unjoni. Barra minn hekk, il-PKS għandha tikkontribwixxi għal żieda fil-produttività, standard xieraq tal-għajxien għas-settur tas-sajd inkluż is-sajd fuq skala żgħira, u swieq stabbli, u għandha tiżgura d-disponibbiltà ta' provvisti tal-ikel u li l-provvisti jaslu għand il-konsumaturi bi prezzijiet raġonevoli. Il-PKS għandha tikkontribwixxi għall-Istrateġija Ewropa 2020 għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv, u tgħin biex jinkisbu l-għanijiet stipulati f’dik l-istrateġija.
(5)
L-Unjoni hija Parti Kontraenti għall- UNCLOS (6) u, taħt id-Deċiżjoni tal-Kunsill 98/414/KE (7), għall-Ftehim tan-Nazzjonijiet Uniti dwar l-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta’ Diċembru 1982 relatat mal-konservazzjoni u l-ġestjoni ta' stokkijiet ta' ħut tranżonali u stokkijiet ta' ħut li jpassi ħafna tal-4 ta’ Diċembru 1995 (8) (Ftehim tan-NU dwar l-Istokkijiet tal-Ħut), u, taħt id-Deċiżjoni tal-Kunsill 96/428/KE (9), għall-Ftehim għall-promozzjoni tal-konformità mal-miżuri internazzjonali ta' konservazzjoni u ġestjoni minn bastimenti tas-sajd fl-ibħra miftuħa tal-24 ta' Novembru 1993 tal-Organizzazzjoni tal-Ikel u l-Agrikoltura tan-Nazzjonijiet Uniti (10).
(6)
Dawk l-istrumenti internazzjonali prevalentement jistabbilixxu obbligi ta' konservazzjoni, inklużi fost oħrajn obbligi biex jittieħdu miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni mfassla biex iżommu jew ireġġgħu lura r-riżorsi tal-baħar għal livelli li jistgħu jipproduċu rendiment massimu sostenibbli kemm fiż-żoni tal-baħar taħt ġurisdizzjoni nazzjonali kif ukoll fl-ibħra miftuħa, u biex jikkooperaw ma’ Stati oħra għal dan il-għan, obbligi biex jiġi applikat b'mod wiesa' l-approċċ prekawzjonarju għall-konservazzjoni, il-ġestjoni u l-isfruttament ta' stokkijiet tal-ħut, obbligi biex jiżguraw il-kompattibbiltà tal-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni fejn ir-riżorsi tal-baħar qegħdin f'żoni tal-baħar bi status ġurisdizzjonali differenti u obbligi biex ikun hemm qies xieraq għal użi leġittimi oħra tal-ibħra. Il-PKS għandha, għaldaqstant, tikkontribwixxi għall-implimentazzjoni mill-Unjoni tal-obbligi internazzjonali tagħha skont dawn l-istrumenti internazzjonali. Fejn Stati Membri jadottaw miżuri ta’ konservazzjoni u ġestjoni li ngħataw is-setgħa għalihom fil-qafas tal-PKS, huma għandhom jaġixxu wkoll b’mod li huwa konsistenti għal kollox mal-obbligi internazzjonali ta’ konservazzjoni u kooperazzjoni skont dawk l-istrumenti internazzjonali.
(7)
Fis-Summit Dinji dwar l-Iżvilupp Sostenibbli li sar f'Johannesburg fl-2002, l-Unjoni u l-Istati Membri tagħha impenjaw ruħhom li jaġixxu kontra t-tnaqqis kontinwu ta' bosta stokkijiet ta' ħut. Għalhekk, l-Unjoni għandha ttejjeb il-PKS biex tiżgura f'perijodu ta' żmien raġonevoli li l-isfruttament tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar iġib lura u jżomm popolazzjonijiet ta' stokkijiet maqbuda 'l fuq minn livelli li jistgħu jipproduċu r-rendiment massimu sostenibbli. Ir-rati ta' sfruttament għandhom jinkisbu sal-2015. Il-kisba ta' dawk ir-rati ta' sfruttament sa data aktar tard għandha tkun permessa biss jekk il-kisba tagħhom sal-2015 tipperikola serjament is-sostenibbiltà soċjali u ekonomika tal-flotot tas-sajd involuti. Wara l-2015, dawk ir-rati għandhom jinkisbu l-aktar kmieni possibbli u taħt l-ebda ċirkostanza aktar tard mill-2020. Fejn informazzjoni xjentifika ma tkunx biżżejjed biex jiġu ddeterminati l-imsemmija livelli, jistgħu jitqiesu parametri approssimattivi.
(8)
Id-deċiżjonijiet ta' ġestjoni b'rabta mar-rendiment massimu sostenibbli fis-sajd imħallat għandhom iqisu d-diffikultà tas-sajd tal-istokkijiet kollha f'sajd imħallat b'rendiment massimu sostenibbli fl-istess waqt, f'każijiet fejn il-pariri xjentifiċi jindikaw li huwa diffiċli ħafna li jiġi evitat il-fenomenu tal-"ispeċijiet choke" billi tiżdied is-selettività tal-irkaptu tas-sajd użat. Korpi xjentifiċi adatti għandhom jintalbu jipprovdu parir dwar il-livelli adegwati ta’ mortalità mis-sajd f'tali ċirkostanzi.
(9)
Il-PKS għandha tiżgura koerenza mal-miri tas-sajd stabbiliti fid-Deċiżjoni mill-Konferenza tal-Partijiet għall-Konvenzjoni dwar id-Diversità Bijoloġika dwar il-Pjan Strateġiku għall-Bijodiversità 2011 - 2020, u mal-miri tal-bijodiversità adottati mill-Kunsill Ewropew tal-25 u s-26 ta’ Marzu 2010.
(10)
L-isfruttament sostenibbli tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar dejjem għandu jkun ibbażat fuq l-approċċ prekawzjonarju, li huwa derivat mill-prinċipju prekawzjonarju msemmi fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 191(2) tat-Trattat, meta jiġi meqjus bid-data xjentifika disponibbli.
(11)
Il-PKS għandha tikkontribwixxi għall-protezzjoni u l-preservazzjoni tal-ambjent tal-baħar, għall-ġestjoni sostenibbli tal-ispeċijiet sfruttati għal skop kummerċjali, u b'mod partikolari għall-kisba ta' status ambjentali tajjeb sal-2020, kif stipulat fl-Artikolu 1(1) tad-Direttiva 2008/56/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11).
(12)
Il-PKS għandha wkoll tikkontribwixxi għall-forniment tas-suq tal-Unjoni b’ikel li jkun nutrittiv ħafna u għat-tnaqqis tad-dipendenza tal-Unjoni fuq l-importazzjonijiet tal-ikel. Hija għandha wkoll tippromwovi l-ħolqien dirett u indirett tal-impjiegi u l-iżvilupp ekonomiku fiż-żoni tal-kosta.
(13)
Jeħtieġ li jiġi implimentat approċċ ibbażat fuq l-ekosistema, l-impatti ambjentali tal-attivitajiet tas-sajd għandhom jiġu limitati u l-qabdiet mhux mixtieqa għandhom jiġu evitati u jitnaqqsu kemm jista' jkun.
(14)
Huwa importanti li l-ġestjoni tal-PKS tkun iggwidata minn prinċipji ta' governanza tajba. Dawk il-prinċipji jinkludu teħid tad-deċiżjonijiet ibbażat fuq l-aħjar parir xjentifiku disponibbli, involviment wiesa' tal-partijiet interessati u perspettiva fit-tul. Il-ġestjoni b'suċċess tal-PKS tiddipendi wkoll fuq definizzjoni ċara tar-responsabbiltajiet fuq livelli tal-Unjoni, reġjonali, nazzjonali u lokali u fuq il-kompatibbiltà reċiproka tal-miżuri meħuda u l-konsistenza tagħhom ma' politiki oħra tal-Unjoni.
(15)
Il-PKS għandha tikkontribwixxi għat-titjib tal-kondizzjonijiet ta' sigurtà u dawk tax-xogħol għall-operaturi tas-sajd.
(16)
Il-PKS għandha tagħti attenzjoni sħiħa, fejn hu rilevanti, għas-saħħa tal-annimali, għall-benesseri tal-annimali, is-sikurezza tal-ikel u l-għalf.
(17)
Ladarba l-kwistjonijiet kollha relatati mal-oċeani u l-ibħra Ewropej huma interkonnessi, il-PKS għandha tkun implimentata b'mod li jkun konsistenti ma' politiki oħra tal-Unjoni u, b'mod partikolari, li tqis l-interazzjonijiet ma' azzjoni tal-Unjoni f'oqsma oħra tal-politika marittima. Għandha tiġi żgurata l-koerenza fil-ġestjoni ta' politiki settorjali differenti fi ħdan il-baċiri tal-Baħar Baltiku, il-Baħar tat-Tramuntana, l-Ibħra Ċeltiċi, il-Bajja ta' Biscay u l-Kosta tal-Iberja, il-Mediterran u l-Baħar l-Iswed.
(18)
Il-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni għandhom ikollhom aċċess indaqs għall-ilmijiet u r-riżorsi tal-Unjoni suġġett għar-regoli tal-PKS.
(19)
Ir-regoli eżistenti li jillimitaw l-aċċess għar-riżorsi fi ħdan iż-żoni ta' 12-il mil nawtiku tal-Istati Membri ħadmu b'mod sodisfaċenti u kienu ta' benefiċċju għall-konservazzjoni billi llimitaw l-isforz tas-sajd fl-iżjed parti sensittiva tal-ilmijiet tal-Unjoni. Dawk ir-regoli ppreservaw ukoll l-attivitajiet tradizzjonali tas-sajd li minnhom jiddipendi ħafna l-iżvilupp soċjali u ekonomiku ta' ċerti komunitajiet kostali. Dawk ir-regoli għalhekk għandhom ikomplu japplikaw. L-Istati Membri għandhom jagħmlu ħilithom biex jagħtu aċċess preferenzjali għal sajjieda ta' skala żgħira, artiġġjanali jew kostali.
(20)
Il-gżejjer żgħar lil hinn mill-kosta li jiddipendu mis-sajd għandhom, fejn ikun il-każ, ikunu rikonoxxuti b’mod speċjali u jingħataw għajnuna sabiex ikunu jistgħu jissoppravvivu u jistgħanew fil-ġejjieni.
(21)
Ir-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar madwar ir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni msemmijin fl-Artikolu 349(1) tat-Trattat għandhom jiġu protetti b'mod partikolari billi huma jikkontribwixxu għall-preservazzjoni tal-ekonomija lokali ta' dawk it-territorji, filwaqt li titqies is-sitwazzjoni strutturali, soċjali u ekonomika tagħhom. Ċerti attivitajiet ta' sajd f'dawk l-ilmijiet għaldaqstant għandhom ikunu limitati għal bastimenti tas-sajd irreġistrati fil-portijiet ta' dawk it-territorji.
(22)
Sabiex tikkontribwixxi għall-konservazzjoni tar-riżorsi akkwatiċi ħajjin u l-ekosistemi tal-baħar, l-Unjoni għandha tagħmel ħilitha biex tipproteġi żoni protetti li huma bijoloġikament sensittivi, billi telenkahom bħala żoni protetti. F'dawn iż-żoni, għandu jkun possibbli li l-attivitajiet tas-sajd jiġu ristretti jew ipprojbiti. Meta jiġi deċiż liema żoni jiġu elenkati, għandha tingħata attenzjoni partikolari lil dawk b'evidenza ċara ta' konċentrazzjonijiet qawwija ta' ħut taħt id-daqs ta' referenza minimu għall-konservazzjoni u ta' postijiet fejn ibid il-ħut, u żoni li huma meqjusa bijoloġikament sensittivi. Għandu jittieħed kont ukoll ta' żoni konservazzjoni eżistenti. Sabiex jiġi ffaċilitat il-proċess tal-elenkar, l-Istati Membri għandhom jidentifikaw żoni adegwati, inklużi żoni li jagħmlu parti minn netwerk koerenti, u, fejn ikun il-każ, huma għandhom jikkooperaw bejniethom, iħejju u jibagħtu rakkomandazzjonijiet konġunti lill-Kummissjoni. Sabiex jiġu stabbiliti żoni protetti b'mod aktar effettiv, għandu jkun possibbli li l-Kummissjoni tingħata s-setgħa biex tkun tista' tistabbilixxihom fi pjan pluriennali u, sabiex jiġi żgurat livell adegwat responsabbiltà u kontroll demokratiku, il-Kummissjoni għandha tirrapporta regolarment lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-funzjonament ta' dawk iż-żoni protetti.
(23)
L-għan tal-isfruttament sostenibbli tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar jintlaħaq b'mod iżjed effettiv permezz ta' approċċ pluriennali għall-ġestjoni tas-sajd, li jistabbilixxi bħala prijorità pjanijiet pluriennali li jirriflettu l-ispeċifiċitajiet ta' setturi differenti tas-sajd.
(24)
Il-pjanijiet pluriennali għandhom fejn ikun possibbli jkopru diversi stokkijiet fejn dawk l-istokkijiet jiġu sfruttati flimkien. Il-pjanijiet pluriennali għandhom jistabbilixxu l-qafas għall-isfruttament sostenibbli tal-istokkijiet u l-ekosistemi tal-baħar ikkonċernati, billi jiddefinixxu skedi ta’ żmien ċari u mekkaniżmi ta' salvagwardja għal żviluppi mhux previsti. Il-pjanijiet pluriennali għandhom ukoll ikunu regolati minn objettivi ta’ ġestjoni definiti b’mod ċar sabiex jikkontribwixxu għall-isfruttament sostenibbli tal-istokkijiet u l-protezzjoni tal-ekosistemi tal-baħar ikkonċernati. Dawk il-pjanijiet għandhom jiġu adottati f'konsultazzjoni ma' Kunsilli Konsultattivi, operaturi fl-industrija tas-sajd, xjentisti u partijiet interessati oħrajn li jkollhom interess fil-ġestjoni tas-sajd.
(25)
Id-Direttiva 2009/147/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12), id-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE (13) u d-Direttiva 2008/56/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill jimponu ċerti obbligi fuq l-Istati Membri fir-rigward ta' żoni ta' protezzjoni speċjali, żoni speċjali ta' konservazzjoni u żoni protetti tal-baħar, rispettivament. Tali miżuri jistgħu jeħtieġu l-adozzjoni ta' miżuri li jaqgħu taħt il-PKS. Huwa, għalhekk, xieraq li l-Istati Membri jiġu awtorizzati jadottaw, fl-ilmijiet taħt is-sovranità jew ġurisdizzjoni tagħhom, tali miżuri ta' konservazzjoni li huma meħtieġa għall-konformità mal-obbligi tagħhom skont dawk l-atti tal-Unjoni fejn tali miżuri ma jaffettwawx l-interessi tas-sajd ta' Stati Membri oħra. Fejn tali miżuri jistgħu jaffettwaw l-interessi tas-sajd ta' Stati Membri oħra, is-setgħa li tiġi adottata tali miżura għandha tingħata lill-Kummissjoni u għandu jsir rikors għal kooperazzjoni reġjonali bejn l-Istati Membri kkonċernati.
(26)
Huma meħtieġa miżuri sabiex jitnaqqsu l-livelli għolja preżenti ta' qabdiet mhux mixtieqa u jiġi gradwalment eliminat l-iskartar tal-ħut. Fil-fatt, il-qabdiet mhux mixtieqa u l-iskartar tal-ħut jikkostitwixxu skart sostanzjali u jaffettwaw ħażin l-isfruttament sostenibbli tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar u l-ekosistemi marittimi kif ukoll il-vijabbiltà finanzjarja tas-sajd. Għandu jiġi stabbilit u gradwalment implimentat obbligu ta' ħatt l-art (l-"obbligu ta' ħatt l-art") għall-qabdiet kollha ta' speċijiet li huma soġġetti għal limitu ta' qbid, u fil-Mediterran anki qabdiet ta' speċijiet li huma soġġetti għal daqsijiet minimi, li jsiru waqt attivitajiet tas-sajd fl-ilmijiet tal-Unjoni jew minn bastimenti tas-sajd tal-Unjoni, u għandhom jitħassru r-regoli li sa issa obbligaw lis-sajjieda biex jarmu.
(27)
L-obbligu ta’ ħatt l-art għandu jiġi introdott abbażi ta' kull attività tas-sajd individwalment. Is-sajjieda għandhom jitħallew ikomplu jiskartaw dawk l-ispeċijiet li, skont l-aqwa parir xjentifiku disponibbli, għandhom rata ta' sopravivenza għolja meta jiġu rilaxxati fil-baħar.
(28)
Sabiex ikun implementabbli l-obbligu ta’ ħatt l-art u sabiex jittaffa l-effett ta' kompożizzjonijiet li jvarjaw tal-qabdiet annwali, l-Istati Membri għandhom jitħallew jittrasferixxu kwoti bejn is-snin, sa ċertu perċentwal.
(29)
Fil-ġestjoni tal-obbligu ta' ħatt l-art, huwa meħtieġ li l-Istati Membri jagħmlu l-aħjar li jistgħu biex inaqqsu qabdiet mhux mixtieqa. Għal dan il-għan, it-titjib fit-tekniki tas-sajd selettiv biex jiġu evitati u jitnaqqsu, safejn possibbli, il-qabdiet mhux mixtieqa għandu jkollu prijorità għolja. Huwa importanti li l-Istati Membri jqassmu l-kwoti bejn bastimenti f'taħlita li tirrifletti kemm jista' jkun possibbli l-kompożizzjoni mistennija ta' speċijiet fis-sajd. Fil-każ ta' nuqqas ta' qbil bejn kwoti disponibbli u x-xejra tas-sajd attwali, l-Istati Membri għandhom jikkunsidraw aġġustamenti permezz ta' tpartit ta' kwoti ma' Stati Membri oħra, inkluż fuq bażi permanenti. L-Istati Membri għandhom jikkunsidraw ukoll il-faċilitazzjoni tal-ġbir b'mod akkomunat ta' kwoti individwali mis-sidien tal-bastimenti pereżempju, fil-livell tal-organizzazzjonijiet ta' produtturi jew fi gruppi ta' sidien tal-bastimenti. Fl-aħħarnett l-Istati Membri għandhom jikkunsidraw l-għadd ta' speċijiet maqbuda inċidentalment meta mqabbla mal-kwota tal-ispeċijiet immirati, skont is-sitwazzjoni tal-konservazzjoni tal-ispeċijiet maqbuda inċidentalment.
(30)
Id-destinazzjoni tal-ħatt l-art ta’ qabdiet ta’ ħut taħt id-daqs ta’ referenza minimu għall-konservazzjoni, għandha tkun limitata u għandha teskludi l-bejgħ għall-konsum mill-bniedem.
(31)
Sabiex jiġu trattati qabdiet inċidentali li mhumiex evitabbli saħansitra meta jiġu applikati l-miżuri kollha biex dawn jitnaqqsu, ċerti eżenzjonijiet de minimis mill-obbligu ta' ħatt l-art għandhom jiġu stabbiliti għal sajd li għalih japplika l-obbligu ta' ħatt l-art, primarjament permezz ta' pjanijiet pluriennali.
(32)
Soġġett għal parir xjentifiku u mingħajr ma jiġu pperikolati l-objettivi tar-rendiment massimu sostenibbli u mingħajr ma tiżdied il-mortalità mis-sajd, fejn ikun japplika l-obbligu tal-ħatt l-art inkluża l-obbligazzjoni tad-dokumentazzjoni tal-qabdiet, għandha tkun possibbli żieda ta' opportunitajiet tas-sajd relatati, sabiex jitqies il-fatt li ħut li preċedentement kien jiġi skartat issa ser jinħatt l-art.
(33)
L-aċċess għal żona tas-sajd għandu jkun ibbażat fuq kriterji trasparenti u oġġettivi inkluż dawk ta' natura ambjentali, soċjali u ekonomika. L-Istati Membri għandhom jippromwovu sajd responsabbli billi jipprovdu inċentivi li dawk l-operaturi li jistadu bl-anqas mod li jagħmel ħsara ambjentali u li jipprovdu l-akbar benefiċċji għas-soċjetà.
(34)
Għal stokkijiet li għalihom ma ġie stabbilit l-ebda pjan pluriennali, għandhom jiġu żgurati rati ta' sfruttament li jagħtu rendiment massimu sostenibbli billi jiġu stabbiliti limiti ta' qbid u/jew tal-isforz tas-sajd. Jekk ma jkunx hemm biżżejjed data disponibbli, l-azjendi tas-sajd għandhom ikunu ġestiti bl-użu ta’ parametri approssimattivi.
(35)
Minħabba l-qagħda ekonomika prekarja tal-industrija tas-sajd u d-dipendenza ta' ċerti komunitajiet kostali fuq is-sajd, huwa neċessarju li tiġi żgurata l-istabbiltà relattiva tal-attivitajiet tas-sajd permezz tal-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd bejn l-Istati Membri, fuq il-bażi ta' sehem prevedibbli tal-istokkijiet għal kull Stat Membru.
(36)
Tali stabbiltà relattiva tal-attivitajiet tas-sajd, minħabba s-sitwazzjoni bijoloġika temporanja tal-istokkijiet, għandha tħares u tieħu kont sħiħ tal-ħtiġijiet partikolari ta' reġjuni fejn il-komunitajiet lokali jiddipendu b'mod partikolari fuq is-sajd u l-attivitajiet relatati kif deċiż mill-Kunsill fir-Riżoluzzjoni tiegħu tat-3 ta’ Novembru 1976 (14), u b'mod partikolari l-Anness VII tagħha.
(37)
Għalhekk, huwa f'dan is-sens li għandu jinftiehem il-kunċett ta' stabbiltà relattiva.
(38)
Il-Kummissjoni għandha tkun awtorizzata tadotta miżuri temporanji f'każ ta' theddida serja, li tkun teħtieġ azzjoni immedjata, għall-konservazzjoni ta' riżorsi bijoloġiċi tal-baħar jew għall-ekosistema tal-baħar li tirriżulta minn attivitajiet tas-sajd. Dawk il-miżuri għandhom jiġu stabbiliti fi ħdan skedi ta' żmien definiti u għandhom ikunu operattivi għal perijodu fiss ta’ żmien.
(39)
L-Istati Membri għandhom jikkooperaw fil-livell reġjonali sabiex jadottaw rakkomandazzjonijiet konġunti u strumenti oħra għall-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta' miżuri ta' konservazzjoni u miżuri li jaffettwaw l-attività tas-sajd f'żoni protetti taħt il-liġi ambjentali. Fil-qafas tal-kooperazzjoni reġjonali, il-Kummissjoni għandha tadotta biss miżuri ta' konservazzjoni permezz ta' atti ta' implimentazzjoni jew atti delegati fejn l-Istati Membri kollha konċernati f'reġjun jaqblu dwar rakkomandazzjoni konġunta. Fin-nuqqas ta' rakkomandazzjoni konġunta, il-Kummissjoni tista' tippreżenta proposta għall-miżuri rilevanti f'konformità mat-Trattat.
(40)
L-Istati Membri għandhom jingħataw is-setgħa li jadottaw miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni għal stokkijiet fl-ilmijiet tal-Unjoni li jkunu applikabbli biss għal bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li jtajru l-bandiera tagħhom.
(41)
Fiż-żona ta' 12-il mil nawtiku tagħhom, l-Istati Membri għandhom jingħataw is-setgħa li jadottaw miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni applikabbli għall-bastimenti tas-sajd kollha tal-Unjoni, bil-kondizzjoni li, fejn tali miżuri japplikaw għal bastimenti tas-sajd tal-Unjoni minn Stati Membri oħra, il-miżuri adottati ma jkunux diskriminatorji, tkun saret konsultazzjoni minn qabel ma' Stati Membri oħra kkonċernati u l-Unjoni ma tkunx adottat miżuri li jindirizzaw speċifikament il-konservazzjoni u l-ġestjoni fi ħdan iż-żona kkonċernata ta' 12-il mil nawtiku.
(42)
L-Istati Membri għandhom jitħallew jintroduċu sistema ta' konċessjonijiet tas-sajd trasferibbli.
(43)
L-Istati Membri għandhom jieħdu miżuri speċifiċi biex jallinjaw in-numru ta' bastimenti tas-sajd tal-Unjoni mar-riżorsi disponibbli, abbażi tal-valutazzjonijiet tagħhom dwar il-bilanċ bejn il-kapaċità tal-flotot tagħhom u l-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għalihom. Il-valutazzjonijiet għandhom isiru f'konformità mal-linji gwida tal-Kummissjoni u jiġu preżentati f'rapport annwali li jrid jiġi trasmess lill-Kummissjoni. Dawk ir-rapporti annwali għandhom isiru pubbliċi. Kull Stat Membru għandu jkun jista' jagħżel il-miżuri u strumenti li jixtieq jadotta biex inaqqas il-kapaċità eċċessiva ta' sajd.
(44)
Barra minn hekk, għall-finijiet tal-ġestjoni u l-aġġustament tal-kapaċità tas-sajd, għandhom jinżammu limiti massimi obbligatorji għall-kapaċità tal-flotta u skemi nazzjonali ta' dħul/ħruġ fir-rigward tal-finanzjament għall-irtirar mis-servizz.
(45)
L-Istati Membri għandhom jirreġistraw l-informazzjoni minima dwar il-karatteristiċi u l-attivitajiet tal-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li jtajru l-bandiera tagħhom. Dawk ir-rekords għandhom ikunu disponibbli għall-Kummissjoni sabiex timmonitorja d-daqs tal-flotot tal-Istati Membri.
(46)
Ġestjoni tas-sajd ibbażata fuq l-aħjar parir xjentifiku disponibbli tirrikjedi settijiet ta' data armonizzati, affidabbli u preċiżi. Għalhekk, l-Istati Membri għandhom jiġbru data dwar il-flotot u l-attivitajiet tas-sajd tagħhom, b'mod partikolari data dwar il-qabdiet, inkluż l-iskartar tal-ħut, informazzjoni minn stħarriġ dwar l-istokkijiet tal-ħut u dwar l-impatt ambjentali potenzjali tal-attivitajiet tas-sajd fuq l-ekosistema tal-baħar. L-Istati Membri għandhom jiġġestixxu u jagħmlu d-data miġbura disponibbli għall-utenti finali, u partijiet interessati oħrajn. L-Istati Membri għandhom jikkooperaw ma' xulxin u mal-Kummissjoni sabiex jikkoordinaw l-attivitajiet ta' ġbir tad-data. Fejn ikun rilevanti, l-Istati Membri għandhom jikkooperaw ukoll ma' pajjiżi terzi dwar il-ġbir tad-data. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni, għall-valutazzjoni tagħha, rapport annwali dwar l-attivitajiet ta' ġbir tad-data tagħhom, li għandhom isiru pubbliċi.
(47)
Il-ġbir tad-data għandu jinkludi data li tiffaċilita l-valutazzjoni ekonomika ta' impriżi attivi fis-settur tas-sajd, fl-akkwakultura u fl-ipproċessar ta' prodotti tas-sajd u l-akkwakultura u tax-xejriet tal-impjiegi f'dawn l-industriji.
(48)
Il-Kumitat Xjentifiku, Tekniku u Ekonomiku tas-Sajd (STECF) kif stabbilit mid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2005/629/KE (15) jista' jiġi kkonsultat dwar kwistjonijiet li jikkonċernaw il-konservazzjoni u l-ġestjoni ta' riżorsi bijoloġiċi marittimi, sabiex tiġi żgurata l-assistenza neċessarja ta' persunal xjentifiku kwalifikat ferm, partikolarment fl-applikazzjoni ta' dixxiplini bijoloġiċi, ekonomiċi, ambjentali, soċjali u tekniċi.
(49)
Ix-xjenza tas-sajd orjentata lejn il-politika għandha tiġi msaħħa permezz ta' programmi adottati b'mod nazzjonali ta' ġbir ta' data xjentifika dwar is-sajd, ir-riċerka u l-innovazzjoni flimkien ma' Stati Membri oħra kif ukoll fi ħdan l-oqfsa tal-Unjoni dwar ir-riċerka u l-innovazzjoni. Għandha wkoll titrawwem kooperazzjoni aħjar bejn l-industrija u x-xjentisti.
(50)
L-Unjoni għandha tippromwovi l-objettivi tal-PKS internazzjonalment, u tiżgura li l-attivitajiet tas-sajd tal-Unjoni barra l-ilmijiet tal-Unjoni huma bbażati fuq l-istess prinċipji u standards bħal dawk applikabbli taħt il-liġi tal-Unjoni, u tippromwovi kondizzjonijiet ugwali għal operaturi mill-Unjoni u operaturi minn pajjiżi terzi. Għal dan il-għan, l-Unjoni għandha tkun fuq quddiem fil-proċess tat-tisħiħ tal-prestazzjoni ta' organizzazzjonijiet reġjonali u internazzjonali biex ikunu f'pożizzjoni aħjar biex jikkonservaw u jiġġestixxu r-riżorsi ħajjin tal-baħar taħt ir-responsabbiltà tagħhom, inkluż il-ġlieda kontra sajd illegali, mhux rapportat u mhux regolat (IUU). L-Unjoni għandha tikkoopera ma' pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali sabiex iżżid il-konformità ma' miżuri internazzjonali, inkluża l-ġlieda kontra l-IUU. Il-pożizzjonijiet tal-Unjoni għandhom ikunu msejsa fuq l-aħjar parir xjentifiku disponibbli.
(51)
Il-ftehimiet ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli ma' pajjiżi terzi għandhom jiżguraw li l-attivitajiet tas-sajd tal-Unjoni fl-ilmijiet ta' pajjiżi terzi jkunu bbażati fuq l-aħjar parir xjentifiku disponibbli u skambju ta' informazzjoni rilevanti, li jiżgura sfruttament sostenibbli tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar, trasparenza fir-rigward tad-determinazzjoni tal-eċċess u, konsegwentement, ġestjoni tar-riżorsi li hija konsistenti mal-objettivi tal-PKS. Il-ftehimiet li jipprevedu aċċess għal riżorsi li jikkorrispondi għall-interessi tal-flotta tal-Unjoni fi skambju ma' kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni, għandhom jikkontribwixxu għall-istabbiliment ta' qafas ta' governanza ta' kwalità għolja biex jiżguraw b'mod partikolari miżuri ta’ ġbir tad-data, monitoraġġ, kontroll u sorveljanza effikaċi.
(52)
Ir-rispett lejn il-prinċipji demokratiċi u d-drittijiet tal-bniedem, kif stabbiliti fid-Dikjarazzjoni Universali tad-Drittijiet tal-Bniedem u strumenti internazzjonali rilevanti oħra dwar id-drittijiet tal-bniedem, u lejn il-prinċipju tal-istat tad-dritt, għandu jikkostitwixxi element essenzjali ta' ftehimiet ta' sħubija fis-sajd sostenibbli, li għandhom jinkludu klawżola speċifika dwar id-drittijiet tal-bniedem. L-introduzzjoni ta' klawżola dwar id-drittijiet tal-bniedem fil-ftehimiet dwar is-sajd sostenibbli għandha tkun konsistenti għalkollox mal-għanijiet ġenerali tal-politika tal-Unjoni dwar l-iżvilupp.
(53)
L-akkwakultura għandha tikkontribwixxi għall-preservazzjoni tal-potenzjal tal-produzzjoni tal-ikel fuq bażi sostenibbli mal-Unjoni kollha biex tiggarantixxi s-sigurtà tal-ikel, inklużi l-provvisti tal-ikel, kif ukoll it-tkabbir u l-impjiegi fit-tul għaċ-ċittadini tal-Unjoni, u għandha tikkontribwixxi biex tkun sodisfatta d-domanda dinjija dejjem tikber għal ikel akkwatiku.
(54)
L-Istrateġija tal-Kummissjoni għall-Iżvilupp Sostenibbli tal-Akkwakultura Ewropea adottata fl-2009, li kienet milqugħa u approvata mill-Kunsill u milqugħa mill-Parlament Ewropew, innotat il-ħtieġa għall-ħolqien u l-promozzjoni ta' kondizzjonijiet ekwi għall-akkwakultura bħala l-bażi għall-iżvilupp sostenibbli tagħha.
(55)
L-attivitajiet tal-akkwakultura fl-Unjoni huma influwenzati minn kondizzjonijiet differenti f’pajjiżi differenti, fost l-oħrajn dwar l-awtorizzazzjonijiet għall-operaturi. Għalhekk il-linji gwida strateġiċi tal-Unjoni għal pjanijiet strateġiċi nazzjonali għandhom jiġu żviluppati biex titjieb il-kompetittività tal-industrija tal-akkwakultura, b'appoġġ għall-iżvlupp tagħha u l-innovazzjoni tagħha, u l-inkoraġġiment tal-attività ekonomika, id-diversifikazzjoni u t-titjib tal-kwalità tal-ħajja fiż-żoni kostali u interni. Barra minn hekk, għandhom jiġu introdotti mekkaniżmi bejn l-Istati Membri għall-iskambju bejn l-Istati Membri ta' informazzjoni u tal-aqwa prassi permezz ta' metodu miftuħ ta' koordinazzjoni ta' miżuri nazzjonali dwar is-sigurtà tan-negozju, l-aċċess għall-ilmijiet u l-ispazju tal-Unjoni, u s-simplifikazzjoni tal-proċeduri ta' liċenzjar.
(56)
In-natura speċifika tal-akkwakultura titlob Kunsill Konsultattiv għal konsultazzjoni mal-partijiet interessati dwar elementi tal-politiki tal-Unjoni li jistgħu jaffettwaw l-akkwakultura.
(57)
Hemm bżonn li tissaħħaħ il-kompetittività tas-settur tas-sajd u l-akkwakultura tal-Unjoni u li jkun hemm simplifikazzjoni b’appoġġ għal ġestjoni aħjar tal-attivitajiet ta’ produzzjoni u kummerċ ta' dak is-settur. L-organizzazzjoni komuni tas-suq għall-prodotti tas-sajd u l-akkwakultura għandha tiżgura kondizzjonijiet ekwi għall-prodotti kollha tas-sajd u l-akkwakultura kummerċjalizzati fl-Unjoni, irrispettivament mill-oriġini tagħhom, għandha tippermetti li l-konsumaturi jagħmlu għażliet informati aħjar u tappoġġa l-konsum responsabbli u għandha ttejjeb l-għarfien u l-fehim ekonomiku tas-swieq tal-Unjoni matul il-katina tal-provvista.
(58)
L-organizzazzjoni komuni tas-suq għandha tiġi implimentata f’konformità mal-impenji internazzjonali tal-Unjoni, b’mod partikolari fir-rigward tad-dispożizzjonijiet tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ.
(59)
Sabiex tiġi żgurata konformità mar-regoli tal-PKS, għandha tiġi stabbilita sistema effettiva ta' kontroll, ispezzjoni u infurzar, inkluża l-ġlieda kontra l-attivitajiet tas-sajd IUU.
(60)
L-użu ta' teknoloġiji moderni u effettivi għandu jiġi promoss fil-qafas tas-sistema ta' kontroll, ispezzjoni, u infurzar tal-Unjoni. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom ikollhom il-possibbiltà li jwettqu proġetti pilota fuq teknoloġiji ta' kontroll u sistemi ta' ġestjoni tad-data ġodda.
(61)
Sabiex jiġu żgurati jkunu komparabbli l-kondizzjonijiet fi Stati Membri differenti għall-applikazzjoni tar-regoli dwar il-kontroll u l-infurzar, għandha titħeġġeġ il-kooperazzjoni fost l-Istati Membri dwar l-identifikazzjoni ta' pieni effettivi, proporzjonati u dissważivi.
(62)
Sabiex jiżguraw l-involviment tal-operaturi fil-ġbir tad-data fl-Unjoni u fis-sistema ta' kontroll, ispezzjoni, u infurzar tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jitolbu lill-operaturi tagħhom jikkontribwixxu b'mod proporzjonali għall-ispejjeż operattivi korrispondenti.
(63)
L-għanijiet tal-PKS ma jistgħux jinkisbu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri waħedhom minħabba l-problemi li jiltaqgħu magħhom fl-iżvilupp tal-industrija tas-sajd u l-ġestjoni tagħha, u l-limiti fuq ir-riżorsi finanzjarji tal-Istati Membri. Għalhekk, sabiex ikun hemm kontribut għall-kisba ta' dawn l-għanijiet, għandha tingħata għajnuna finanzjarja pluriennali tal-Unjoni li tkun iffukata fuq il-prijoritajiet tal-PKS u mfassla għall-karatteristiċi speċifiċi tal-industrija tas-sajd fi Stati Membri individwali.
(64)
L-għajnuna finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun kondizzjonali fuq il-konformità mill-Istati Membri u l-operaturi, inklużi sidien ta' bastimenti, mar-regoli tal-PKS. Skont ir-regoli speċifiċi li għandhom jiġu adottati, għajnuna finanzjarja tal-Unjoni għandha tiġi interrotta, sospiża jew korretta f'każijiet ta' nuqqas ta' konformità ma' obbligu speċifiku skont il-PKS minn Stat Membru jew ksur serju ta' dawk ir-regoli minn operatur.
(65)
Irriżulta li d-djalogu mal-partijiet interessati kien essenzjali sabiex jinkisbu l-għanijiet tal-PKS. Filwaqt li jitqiesu l-kondizzjonijiet differenti fl-ilmijiet tal-Unjoni u ż-żieda fir-reġjonalizzazzjoni tal-PKS, il-Kunsilli Konsultattivi għandhom jippermettu, fl-implimentazzjoni tal-PKS, li tibbenefika mill-konoxxenza u l-esperjenza tal-partijiet kollha interessati.
(66)
Fid-dawl tal-karatteristiċi speċjali tar-reġjuni ultra-periferiċi, tal-akkwakultura, tas-swieq u tal-Baħar l-Iswed, huwa xieraq li jiġi stabbilit Kunsill Konsultattiv għal kull wieħed minnhom.
(67)
Is-setgħa tal-adozzjoni ta' atti f'konformità mal-Artikolu 290 tat-Trattat għandha tiġi delegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-adozzjoni ta' miżuri ta' konservazzjoni li jakkumpanjaw ċerti obbligi ambjentali mill-Istati Membri, l-adattament tal-obbligu ta' ħatt l-art bl-għan li jkun hemm konformità mal-obbligi internazzjonali tal-Unjoni, l-estensjoni tal-obbligu ta' ħatt l-art għal speċijiet oħrajn permezz tal-proċess ta' reġjonalizzazzjoni, l-adozzjoni ta' pjanijiet speċifiċi għall-iskartar bl-użu tal-proċess ta' reġjonalizzazzjoni, l-adozzjoni ta' eżenzjonijiet de minimis għall-obbligu ta' ħatt l-art jekk ma tkun ġiet adottata l-ebda miżura ta' implimentazzjoni oħra għal dak l-obbligu, u l-istabbiliment ta' regoli dettaljati għall-funzjonament tal-Kunsilli Konsultattivi. Huwa importanti ħafna li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol preparatorju tagħha, anke f'livell ta' esperti. Meta tħejji u tfassal atti delegati, il-Kummissjoni għandha tiżgura li ssir trażmissjoni simultanja, fil-ħin u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(68)
Sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni tad-dispożizzjoni ta' dan ir-Regolament fir-rigward ta' miżuri temporanji sabiex tittaffa theddida serja għall-konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar, l-iskemi ta' dħul/ħruġ fil-ġestjoni tal-flotta, u r-reġistrazzjoni, il-format u t-trasmissjoni tad-data għar-reġistru tal-flotot tas-sajd tal-Unjoni, għandhom jingħataw setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16).
(69)
F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkisbu l-għanijiet tiegħu.
(70)
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2004/585/KE (17) għandha titħassar malli jidħlu fis-seħħ ir-regoli korrispondenti skont dan ir-Regolament.
(71)
Minħabba l-għadd u l-importanza tal-emendi li għandhom isiru, ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002 għandu jitħassar,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
PARTI I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Kamp ta' applikazzjoni
1. Il-Politika Komuni tas-Sajd (PKS) għandha tkopri:
(a)
il-konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar u l-ġestjoni ta' sajd u flotot li jisfruttaw tali riżorsi,
(b)
fir-rigward tal-miżuri dwar is-swieq u miżuri finanzjarji b'appoġġ tal-implimentazzjoni tal-PKS: ir-riżorsi bijoloġiċi tal-ilma ħelu, l-akkwakultura, u l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti tas-sajd u l-akkwakultura.
2. Il-PKS għandha tkopri l-attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 1 fejn dawn jitwettqu:
(a)
fit-territorju tal-Istati Membri li għalihom japplika t-Trattat;
(b)
fl-ilmijiet tal-Unjoni, inkluż minn bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera ta', u jkunu rreġistrati f'pajjiżi terzi;
(c)
minn bastimenti tas-sajd tal-Unjoni barra l-ilmijiet tal-Unjoni;
(d)
minn ċittadini tal-Istati Membri, mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà primarja tal-Istat tal-bandiera.
Artikolu 2
Objettivi
1. Il-PKS għandha tiżgura li l-attivitajiet tas-sajd u l-akkwakultura huma ambjentalment sostenibbli fit-tul u huma ġestiti b'mod li huwa konsistenti mal-objettivi li jinkisbu benefiċċji ekonomiċi, soċjali u ta' impjieg, u li jingħata kontribut għad-disponibbiltà ta' provvisti tal-ikel.
2. Il-PKS għandha tapplika l-approċċ prekawzjonarju għall-ġestjoni tas-sajd, u għandha tfittex li tiżgura li l-isfruttament ta' riżorsi bijoloġiċi ħajjin tal-baħar jirripristina l-popolazzjonijiet tal-ispeċijiet mistada u jżommhom 'il fuq minn livelli li jistgħu jipproduċu r-rendiment massimu sostenibbli.
Sabiex jintlaħaq l-objettiv ta' ripristinar b'mod progressiv u taż-żamma tal-istokkijiet tal-ħut f'livelli superjuri għal livelli ta' bijomassa li jkunu kapaċi jipproduċu rendiment massimu sostenibbli, ir-rata ta' sfruttament tar-rendiment massimu sostenibbli għandha, fejn possibbli, tintlaħaq sal-2015 u, fuq bażi progressiva u inkrementali sa mhux aktar tard mill-2020 għall-istokkijiet kollha.
3. Il-PKS għandha timplimenta l-approċċ ibbażat fuq l-ekosistema għall-ġestjoni tas-sajd sabiex tiżgura li l-impatti negattivi tal-attivitajiet tas-sajd fuq l-ekosistema tal-baħar ikunu minimizzati, u għandha tirsisti sabiex tiżgura li attivitajiet ta'akkwakultura u sajd jevitaw id-degradazzjoni tal-ambjent marittimu.
4. Il-PKS għandha tikkontribwixxi għall-ġbir ta’ data xjentifika.
5. Il-PKS għandha, b'mod partikolari:
(a)
telimina b'mod gradwali l-iskart fuq bażi ta' każ b'każ u b'kont meħud tal-aqwa parir xjentifiku disponibbli, billi tevita u tnaqqas, safejn possibbli, il-qbid inċidentali, u billi gradwalment tiżgura li l-qbid jinħatt l-art;
(b)
fejn meħtieġ, tuża bl-aħjar mod il-qabdiet inċidentali, mingħajr ma toħloq suq għal dawn il-qabdiet li huma taħt id-daqs ta’ referenza minimu għall-konservazzjoni;
(c)
tipprovdi kondizzjonijiet għal industrija tas-sajd għall-qbid u l-ipproċessar ekonomikament vijabbli u kompetittiva u attività ta' sajd relatata bbażata fuq l-art;
(d)
tipprovdi miżuri għall-aġġustament tal-kapaċità tal-flotot għal-livell ta' opportunitajiet ta' sajd konsistenti mal-Artikolu 2(2), sabiex il-flotot ikunu ekonomikament vijabbli mingħajr ma jisfruttaw eċċessivament r-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar;
(e)
tippromwovi l-iżvilupp tal-attivitajiet tal-akkwakultura sostenibbli fl-Unjoni biex tikkontribwixxi għall-provvisti u s-sigurtà tal-ikel u l-impjiegi;
(f)
tikkontribwixxi għal standard tal-għajxien ġust għal dawk li jiddipendu mill-attivitajiet tas-sajd, filwaqt li jittieħed kont tas-sajd kostali u l-aspetti soċjoekonomiċi;
(g)
tikkontribwixxi għal suq intern effiċjenti u trasparenti għall-prodotti tas-sajd u l-akkwakultura u tikkontribwixxi sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet indaqs għall-prodotti tas-sajd u l-akkwakultura kummerċjalizzati fl-Unjoni;
(h)
jittieħed kont tal-interessi kemm tal-konsumaturi kif ukoll tal-produtturi;
(i)
tippromwovi attivitajiet ta' sajd kostali, b'kont meħud tal-aspetti soċjoekonomiċi;
(j)
tkun koerenti mal-leġiżlazzjoni ambjentali tal-Unjoni, b'mod partikolari mal-objettiv li jinkiseb status ambjentali tajjeb sal-2020, kif stabbilit fl-Artikolu 1(1) tad-Direttiva 2008/56/KE kif ukoll ma' politiki oħra tal-Unjoni.
Artikolu 3
Prinċipji ta' governanza tajba
Il-PKS għandha tkun iggwidata mill-prinċipji ta' governanza tajba li ġejjin:
(a)
definizzjoni ċara tar-responsabbiltajiet fil-livelli tal-Unjoni, reġjonali, nazzjonali u lokali;
(b)
b'kont meħud tal-ispeċifiċitajiet reġjonali permezz ta' approċċ reġjonalizzat;
(c)
l-istabbiliment ta’ miżuri skont l-aħjar parir xjentifiku disponibbli;
(d)
perspettiva fit-tul;
(e)
kosteffiċjenza amministrattiva;
(f)
involviment adegwat tal-partijiet interessati, b'mod partikolari tal-Kunsilli Konsultattivi, fl-istadji kollha - mill-konċepiment sal-implimentazzjoni tal-miżuri;
(g)
ir-responsabbiltà primarja tal-Istat tal-bandiera;
(h)
konsistenza mal-politiki l-oħrajn tal-Unjoni,
(i)
l-użu ta' valutazzjonijiet tal-impatt skont il-każ;
(j)
koerenza bejn id-dimensjoni interna u esterna tal-PKS;
(k)
trasparenza fit-trattament tad-data f'konformità mar-rekwiżiti legali eżistenti, bir-rispett debitu għall-ħajja privata, il-protezzjoni tad-data personali u regoli dwar il-kunfidenzjalità, disponibbiltà tad-data għall-korpi xjentifiċi adegwati, korpi oħrajn b'interess xjentifiku jew ta' ġestjoni, u utenti aħħarin definiti oħrajn.
Artikolu 4
Definizzjonijiet
1. Għall-għan ta’ dan ir-Regolament għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
'ilmijiet tal-Unjoni' tfisser l-ilmijiet taħt is-sovranità jew ġurisdizzjoni tal-Istati Membri, ħlief l-ilmijiet li jmissu mat-territorji msemmija fl-Anness II għat-Trattat;
(2)
'riżorsi bijoloġiċi tal-baħar' tfisser speċijiet akkwatiċi tal-baħar ħajjin li huma disponibbli u aċċessibbli, inklużi speċijiet anadromi u katadromi matul il-ħajja tagħhom fil-baħar;
(3)
'riżorsi bijoloġiċi tal-ilma ħelu' tfisser speċijiet akkwatiċi ħajjin tal-ilma ħelu li huma disponibbli u aċċessibbli;
(4)
‘bastiment tas-sajd’ tfisser kwalunkwe bastiment mgħammar għall-isfruttament kummerċjali ta' riżorsi bijoloġiċi tal-baħar jew nassa tat-tonn;
(5)
‘bastiment tas-sajd tal-Unjoni’ tfisser bastiment li jtajjar il-bandiera ta' Stat Membru u li jkun irreġistrat fl-Unjoni;
(6)
‘dħul fil-flotta tas-sajd’ tfisser reġistrazzjoni ta’ bastiment tas-sajd fir-reġistru tal-bastimenti tas-sajd ta’ Stat Membru;
(7)
'rendiment massimu sostenibbli' tfisser l-akbar rendiment teoretiku ta’ ekwilibriju li jista’ jittieħed kontinwament bħala medja minn stokk f’kondizzjonijiet ambjentali eżistenti medji mingħajr ma jiġi affettwat b’mod sinifikanti l-proċess tar-riproduzzjoni;
(8)
'approċċ prekawzjonarju għall-ġestjoni tas-sajd', kif imsemmi fl-Artikolu 6 tal-Ftehim tan-NU dwar -Istokkijiet tal-Ħut, tfisser approċċ li skontu n-nuqqas ta' informazzjoni xjentifika adegwata m'għandux jiġġustifika l-posponiment jew in-nuqqas ta' teħid ta' miżuri ta' ġestjoni sabiex jiġu kkonservati l-ispeċijiet fil-mira, speċijiet assoċjati jew dipendenti u speċijiet mhux fil-mira u l-ambjent tagħhom;
(9)
'approċċ għall-ġestjoni tas-sajd ibbażat fuq l-ekosistema' jfisser approċċ integrat għall-ġestjoni tas-sajd f'limiti ekoloġikament sinifikanti li jfittex li jiġġestixxi l-użu ta' riżorsi naturali, b'kont meħud tas-sajd u attivitajiet oħra tal-bniedem, filwaqt li jippreserva kemm il-ġid bijoloġiku kif ukoll il-proċessi bijoloġiċi meħtieġa biex tiġi mħarsa l-kompożizzjoni, l-istruttura u t-tħaddim tal-ambjenti naturali tal-ekosistema affetwata, billi jqis l-għarfien u l-inċertezzi fir-rigward tal-komponenti bijotiċi, abijotiċi u dawk umani tal-ekosistemi;
(10)
'skartar' tfisser qabdiet li jerġgħu jintefgħu lura fil-baħar;
(11)
‘impatt baxx tas-sajd’ tfisser l-użu ta’ tekniki selettivi tas-sajd li jkollhom impatt detrimentali minimu fuq l-ekosistemi tal-baħar jew li jistgħu jirriżultaw f'emissjonijiet baxxi ta’ karburant, jew it-tnejn f'daqqa;
(12)
‘sajd selettiv’ tfisser sajd b’metodi ta’ sajd jew irkapti tas-sajd li jimmiraw għal organiżmi u jaqbduhom skont id-daqs jew l-ispeċi tagħhom matul l-operazzjoni tas-sajd, li jippermettu li l-kampjuni li ma jkunux fil-mira jiġu evitati jew rilaxxati mingħajr dannu;
(13)
'rata ta' mortalità mis-sajd' tfisser ir-rata li biha l-bijomassa jew individwi li jitneħħew minn stokk permezz ta' attivitajiet ta' sajd f'perijodu partikolari;
(14)
'stokk' tfisser riżorsa bijoloġika tal-baħar li tkun tinsab f'żona ta' ġestjoni partikolari;
(15)
'limitu ta' qbid' tfisser, skont il-każ, jew limitu kwantitattiv fuq qabdiet ta' stokk tal-ħut jew grupp ta' stokkijiet tal-ħut fuq perijodu speċifiku fejn stokkijiet ta' ħut jew gruppi ta' stokkijiet bħal dawn huma soġġetti għal obbligu ta' ħatt l-art, jew limitu kwantitattiv fuq il-ħatt l-art ta' stokk ta' ħut jew grupp ta' stokkijiet ta' ħut fuq perijodu partikolari li għalih ma japplikax l-obbligu ta' ħatt l-art;
(16)
'punt ta' referenza għall-konservazzjoni' tfisser il-valuri ta' parametri tal-popolazzjoni ta' stokk ta' ħut (bħall-bijomassa jew ir-rata ta' mortalità mis-sajd) użati fil-ġestjoni tas-sajd, pereżempju fir-rigward ta' livell aċċettabbli ta' riskju bijoloġiku jew livell mixtieq ta' rendiment;
(17)
'daqs ta' referenza minimu ta' konservazzjoni' tfisser id-daqs ta' speċi akkwatika ħajja tal-baħar, b'kont meħud tal-maturità, kif stabbilit mil-liġi tal-Unjoni, li taħtu japplikaw restrizzjonijiet u inċentivi li jkollhom l-għan li jevitaw il-qbid permezz ta' attività tas-sajd; dan id-daqs, fejn rilevanti, jieħu post id-daqs minimu ta' ħatt l-art;
(18)
'stokk fil-limiti bijoloġiċi sikuri' tfisser stokk li hu probabbli ħafna li l-bijomassa stmata ta' stokk riproduttiv tiegħu fl-aħħar tas-sena preċedenti tkun ogħla mill-punt ta' referenza ta' limitu tal-bijomassa (Blim) u r-rata stmata tiegħu ta' mortalità mis-sajd għas-sena preċedenti tkun inqas mill-punt ta' referenza limitu tar-rata ta' mortalità (Flim);
(19)
'salvagwardja' tfisser miżura prekawzjonarja maħsuba biex jiġi evitat li sseħħ xi ħaġa mhux mixtieqa;
(20)
'miżura teknika' tfisser miżura li tirregola l-kompożizzjoni tal-qabdiet abbażi tal-ispeċi u d-daqs u l-impatti fuq komponenti tal-ekosistemi li jirriżultaw mill-attivitajiet tas-sajd billi jkunu stabbiliti l-kondizzjonijiett għall-użu u l-istruttura tal-irkaptu tas-sajd u r-restrizzjonijiet tal-aċċess għal żoni tas-sajd;
(21)
‘sforz tas-sajd’ tfisser il-prodott tal-kapaċità u l-attività ta’ bastiment tas-sajd; għal grupp ta’ bastimenti tas-sajd ikun it-total tal-isforz tas-sajd tal-bastimenti kollha fil-grupp;
(22)
'Stat Membru li jkollu interess ta' ġestjoni dirett' tfisser Stat Membru li għandu interess li jikkonsisti jew f'opportunitajiet ta' sajd jew minn sajd li jsir fiż-żona ekonomika esklussiva tal-Istat Membru kkonċernat, jew, fil-Baħar Mediterran, minn sajd tradizzjonali f'ibħra miftuħa;
(23)
'konċessjoni trasferibbli tas-sajd' tfisser dritt revokabbli tal-utenti għal parti speċifika tal-opportunitajiet tas-sajd allokati lil Stat Membru jew stabbiliti f'pjanijiet ta' ġestjoni adottati minn Stat Membru skont l-Artikolu 19 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1967/2006 (18), li d-detentur jista' jittrasferixxi;
(24)
'kapaċità tas-sajd' tfisser it-tunnellaġġ ta' bastiment f'TG (Tunnellaġġ Gross) u l-qawwa tiegħu f'kW (Kilowatt) kif definit fl-Artikoli 4 u 5 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2930/86 (19);
(25)
'akkwakultura' tfisser it-tkabbir u l-kultivazzjoni ta’ organiżmi akkwatiċi bl-użu ta’ tekniki mfassla biex tiżdied il-produzzjoni tal-organiżmi inkwistjoni lil hinn mill-kapaċità naturali tal-ambjent, fejn l-organiżmi jibqgħu l-proprjetà tal-persuna fiżika jew ġuridika matul l-istadju tat-tkabbir u tal-kultivazzjoni, sa u inkluż il-ħsad;
(26)
'liċenzja tas-sajd' tfisser liċenzja kif definita fil-punt (9) tal-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009 (20);
(27)
'awtorizzazzjoni tas-sajd' tfisser awtorizzazzjoni kif definita fil-punt (10) tal-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009;
(28)
'attività tas-sajd' tfisser tiftix għall-ħut, l-isparar, il-kalar, l-irfigħ tal-irkaptu tas-sajd, it-teħid tal-qabdiet abbord, it-trasbord, iż-żamma abbord, l-ipproċessar abbord, it-trasferiment, it-tqegħid f’gaġeġ, is-simna u l-ħatt l-art ta’ ħut u prodotti tas-sajd;
(29)
'prodotti tas-sajd' tfisser organiżmi akkwatiċi li jirriżultaw minn kwalunkwe attività tas-sajd jew prodotti li joriġinaw minnha;
(30)
'operatur' tfisser il-persuna fiżika jew ġuridika li topera jew li tikkontrolla kwalunkwe impriża li twettaq xi waħda mill-attivitajiet relatati ma' xi stadju tal-produzzjoni, l-ipproċessar, it-tqegħid fis-suq, il-ktajjen ta' distribuzzjoni u tal-bejgħ lill-konsumatur tal-prodotti tas-sajd u l-akkwakultura;
(31)
'ksur serju' tfisser ksur li huwa definit bħala tali fil-liġi rilevanti tal-Unjoni, inklużi l-Artikolu 42(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1005/2008 (21) u l-Artikolu 90(1) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009;
(32)
'utent finali ta' data xjentifika' tfisser korp b'interess ta' riċerka jew ġestjoni fl-analiżi xjentifika ta' data fis-settur tas-sajd;
(33)
'eċċess tal-qabda permissibbli' tfisser dik il-parti tal-qabda permissibbli li Stat kostali ma jkollux il-kapaċità li jistad matul perijodu partikolari ta’ żmien, li jirriżulta f’rata ta' sfruttament globali għall-istokkijiet individwali li tinżamm taħt il-livelli li fihom l-istokkijiet kapaċi jreġġgħu lura lilhom infushom għal li kienu u ż-żamma ta' popolazzjonijiet ta' speċijiet maqbuda 'l fuq mil-livelli mixtieqa abbażi tal-aħjar parir xjentifiku disponibbli;
(34)
'prodotti tal-akkwakultura' tfisser organiżmi akkwatiċi fi kwalunkwe stadju taċ-ċiklu tal-ħajja tagħhom li jirriżultaw minn kwalunkwe attività tal-akkwakultura jew prodotti li joriġinaw minnhom;
(35)
'bijomassa ta' stokk riproduttiv tfisser stima tal-massa tal-ħut ta' stokk partikolari li jirriproduċi fi żmien definit, li jinkludi ħut kemm irġiel kif ukoll nisa u ħut li jirriproduċi bit-tifriħ;
(36)
'sajd imħallat' tfisser sajd li fih tkun preżenti iżjed minn speċi waħda u fejn x'aktarx li jinqabdu speċijiet differenti fl-istess operazzjoni tas-sajd;
(37)
'ftehim ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli' tfisser ftehim internazzjonali konkluż ma' Stat terz għall-fini li jinkiseb aċċess għall-ilmijiet u r-riżorsi sabiex jiġi sfruttat b'mod sostenibbli sehem tar-riżorsi bijoloġiċi żejda tal-baħar, bi skambju għal kumpens finanzjarju mill-Unjoni li jista' jinkludi appoġġ settorjali.
2. Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet ġeografiċi li ġejjin ta' dawn iż-żoni ġeografiċi:
(a)
'Baħar tat-Tramuntana' tfisser iż-żoni ICES (22) IIIa u IV;
(b)
'Baħar Baltiku' tfisser iż-żoni ICES IIIb, IIIc u IIId;
(c)
'Ilmijiet tal-Majjistral' tfisser iż-żoni ICES V (eskluż Va u l-ilmijiet tal-Unjoni ta' Vb biss), VI u VII;
(d)
'Ilmijiet tal-Lbiċ' tfisser żoni ICES VIII, IX u X (ilmijiet madwar l-Azores), u żoni CECAF (23) 34.1.1, 34.1.2 u 34.2.0 (ilmijiet madwar il-Madeira u l-Gżejjer Kanarji);
(e)
'Baħar Mediterran' tfisser l-Ilmijiet Marittimi tal-Mediterran lejn il-Lvant mil-linja 5°36' Punent;
(f)
'Baħar l-Iswed' tfisser is-subżona ġeografika tal-GFCM (Kummissjoni Ġenerali tas-Sajd għall-Mediterran) kif definita fir-Riżoluzzjoni GFCM/33/2009/2.
PARTI II
AĊĊESS GĦALL-ILMIJIET
Artikolu 5
Regoli ġenerali dwar l-aċċess għal ilmijiet
1. Il-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni għandhom ikollhom aċċess indaqs għall-ilmijiet u r-riżorsi fl-ilmijiet kollha tal-Unjoni għajr dawk imsemmija fil-paragrafi 2 u 3, suġġett għall-miżuri adottati skont il-Parti III.
2. Fl-ilmijiet sa 12-il mil nawtiku mil-linji bażi taħt is-sovranità jew ġurisdizzjoni tagħhom, l-Istati Membri għandhom ikunu awtorizzati, sal-31 ta’ Diċembru 2022 li jillimitaw is-sajd għal bastimenti tas-sajd li tradizzjonalment jistadu f'dawk l-ilmijiet minn portijiet fuq il-kosta maġenb, mingħajr preġudizzju għall-arranġamenti għal bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li jtajru l-bandiera ta’ Stati Membri oħra skont relazzjonijiet eżistenti dwar il-viċinat bejn l-Istati Membri u l-arranġamenti li jinsabu fl-Anness I, li jistabbilixxu għal kull Stat Membru ż-żoni ġeografiċi fi ħdan il-faxex kostali ta’ Stati Membri oħra fejn isiru attivitajiet tas-sajd u l-ispeċijiet ikkonċernati. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni bir-restrizzjonijiet imdaħħla skont dan il-paragrafu.
3. Fl-ilmijiet sa 100 mil nawtiku mil-linji bażi tar-reġjuni ultra-periferiċi tal-Unjoni msemmijin fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 349 tat-Trattat, l-Istati Membri kkonċernati huma awtorizzati, sal-31 ta’ Diċembru 2022, li jillimitaw is-sajd għal bastimenti rreġistrati fil-portijiet ta' dawk it-territorji. Dawn ir-restrizzjonijiet mhux ser japplikaw għall-bastimenti tal-UE li tradizzjonalment kienu jistadu f’dawn l-ilmijiet, sakemm ma jaqbżux l-isforz tas-sajd li kienu jwettqu tradizzjonalment. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni bir-restrizzjonijiet imdaħħla skont dan il-paragrafu.
4. Il-miżuri li għandhom japplikaw wara l-iskadenza tal-arranġamenti stipulati fil-paragrafu 2 u 3 għandhom jiġu adottati sal-31 ta’ Diċembru 2022.
PARTI III
MIŻURI GĦALL-KONSERVAZZJONI U SFRUTTAMENT SOSTENIBBLI TA' RIŻORSI BIJOLOĠIĊI TAL-BAĦAR
TITOLU I
'Miżuri ta' konservazzjoni
Artikolu 6
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. Għall-fini li jinkisbu l-objettivi tal-PKS fir-rigward tal-konservazzjoni u sfruttament sostenibbli ta' riżorsi bijoloġiċi tal-baħar kif stipulat fl-Artikolu 2 l-Unjoni għandha tadotta miżuri ta' konservazzjoni kif jinsabu fl-Artikolu 7.
2. Meta jiġi applikat dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta mal-korpi konsultattivi rilevanti u l-korpi xjentifiċi rilevanti. Il-miżuri ta' konservazzjoni għandhom jiġu adottati b'kont meħud tal-parir xjentifiku, tekniku u ekonomiku disponibbli, inklużi, fejn rilevanti, rapporti mfassla mis-STECF u korpi konsultattivi oħra, pariri mogħtija mill-Kunsilli Konsultattivi u rakkomandazzjonijiet konġunti magħmulin mill-Istati Membri skont l-Artikolu 17.
3. L-Istati Membri jistgħu jikkooperaw flimkien għall-fini tal-adozzjoni ta' miżuri skont l-Artikoli 12, 15 u 17.
4. L-Istati Membri għandhom jikkoordinaw flimkien qabel ma jadottaw il-miżuri nazzjonali skont l-Artikolu 26(2).
5. F'każijiet speċifiċi, b'mod partikolari rigward ir-reġjun tal-Mediterran, l-Istati Membri jistgħu jingħataw is-setgħa li jadottaw atti legalment vinkolanti fil-qasam tal-PKS, inklużi miżuri ta' konservazzjoni. Fejn huwa xieraq għandu japplika l-Artikolu 17.
Artikolu 7
Tipi ta' miżuri ta' konservazzjoni
1. Il-miżuri għall-konservazzjoni u sfruttament sostenibbli ta' riżorsi bijoloġiċi tal-baħar jistgħu jinkludu, fost l-oħrajn, dawn li ġejjin:
(a)
pjanijiet pluriennali taħt l-Artikoli 9 u 11;
(b)
miri għall-konservazzjoni u l-isfruttament sostenibbli tal-istokkijiet u l-miżuri relatati biex jimminimizzaw l-impatt tas-sajd fuq l-ambjent marittimu;
(c)
miżuri biex jadattaw il-kapaċità tas-sajd ta' bastimenti tas-sajd għall-opportunitajiet tas-sajd disponibbli;
(d)
inċentivi, inklużi dawk ta' natura ekonomika bħal opportunitajiet tas-sajd, biex jippromwovu metodi tas-sajd li jikkontribwixxu għal sajd aktar selettiv, l-evitar u t-tnaqqis, sa fejn ikun possibbli, ta' qabdiet mhux mixtieqa, u għas-sajd b'impatt baxx fuq l-ekosistema tal-baħar u riżorsi tas-sajd;
(e)
miżuri dwar l-iffissar u l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd;
(f)
miżuri biex jinkisbu l-objettivi tal-Artikolu 15;
(g)
daqsijiet minimi ta’ referenza għall-konservazzjoni;
(h)
proġetti pilota dwar tipi alternattivi ta' tekniki għall-ġestjoni tas-sajd u rkapti tas-sajd li jżidu s-selettività jew li jimminimizzaw l-impatt tal-attivitajiet tas-sajd fuq l-ambjent tal-baħar;
(i)
miżuri meħtieġa għall-konformità mal-obbligi skont il-leġislazzjoni ambjentali tal-Unjoni adottati skont l-Artikolu 12;
(j)
miżuri tekniċi kif imsemmija fil-paragrafu 2.
2. Il-miżuri tekniċi jistgħu jinkludu, fost l-oħrajn, dawn li ġejjin:
(a)
karatteristiċi tal-irkapti tas-sajd u regoli dwar l-użu tagħhom;
(b)
l-ispeċifikazzjonijiet dwar il-kostruzzjoni tal-irkaptu tas-sajd, li jinkludu:
(i)
modifiki jew apparat addizzjonali sabiex itejbu s-selettività jew jimminimizzaw l-impatt negattiv minn fuq l-ekosistema;
(ii)
modifiki jew apparat addizzjonali sabiex inaqqsu l-qbid mhux mixtieqa ta' speċijiet li jinsabu fil-periklu, mhedda u protetti, kif ukoll sabiex inaqqsu qabdiet oħra mhux mixtieqa;
(c)
limitazzjonijiet jew projbizzjonijiet fuq l-użu ta' ċerti rkapti tas-sajd, u fuq attivitajiet tas-sajd, f'ċerti żoni jew perijodi;
(d)
rekwiżiti għall-bastimenti tas-sajd li jieqfu joperaw f'żona definita għal perijodu minimu definit sabiex jiġu protetti aggregazzjonijiet temporanji ta' speċijiet fil-periklu, ħut riproduttiv, ħut iżgħar mid-daqs ta' referenza minimu għall-konservazzjoni, u riżorsi oħra vulnerabbli tal-baħar;
(e)
miżuri speċifiċi biex jimminimizzaw l-impatt negattiv tal-attivitajiet tas-sajd fuq il-bijodiversità tal-baħar u ekosistemi tal-baħar, inklużi miżuri biex jevitaw u jnaqqsu kemm jista' jkun qabdiet mhux mixtieqa.
Artikolu 8
L-istabbiliment ta' żoni ta' rkupru tal-istokkijiet tal-ħut
1. L-Unjoni għandha, filwaqt li tieħu kont debitu taż-żoni eżistenti ta' konservazzjoni, tagħmel ħilitha biex tistabbilixxi żoni protetti għal raġunijiet tas-sensittività bijoloġika tagħhom, inklużi ż-żoni fejn hemm evidenza ċara ta' konċentrazzjonijiet qawwija ta' ħut taħt id-daqs ta' referenza minimu għall-konservazzjoni u ta' postijiet fejn ibid il-ħut. F'żoni bħal dawn l-attivitajiet tas-sajd jistgħu jkunu ristretti jew ipprojbiti sabiex jikkontribwixxu għall-konservazzjoni tar-riżorsi akkwatiċi ħajjin u ekosistemi tal-baħar. L-Unjoni għandha tkompli tagħti protezzjoni addizzjonali lil żoni bijoloġikament sensittivi eżistenti.
2. Għal dawk il-finijiet, l-Istati Membri għandhom jidentifikaw, fejn possibbli, żoni adatti li jistgħu jiffurmaw parti minn network koerenti u għandhom iħejju, fejn xieraq, rakkomandazzjonijiet konġunti skont l-Artikolu 17(7) bil-ħsieb li l-Kummissjoni tippreżenta proposta skont it-Trattat.
3. Il-Kummissjoni tista' tingħata s-setgħa fi pjan pluriennali biex tistabbilixxi tali żona protetta bijoloġikament sensittiva. Għandu japplika l-Artikolu 17 (1) sa (6). Il-Kummissjoni għandha tirrapporta regolarment lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar iż-żoni protetti.
TITOLU II
Miżuri speċifiċi
Artikolu 9
Prinċipji u objettivi ta' pjanijiet pluriennali
1. Il-pjanijiet pluriennali għandhom jiġu adottati bħala prijorità abbażi ta' parir xjentifiku, tekniku u ekonomiku, u għandhom jinkludu miżuri ta' konservazzjoni biex l-istokkijiet tal-ħut jiġu ripristinati u jinżammu 'l fuq minn livelli li jkunu kapaċi jipproduċu rendiment massimu sostenibbli f'konformità mal-Artikolu 2(2).
2. Fejn il-miri relatati mar-rendiment massimu sostenibbli kif imsemmi fl-Artikolu 2(2) ma jkunux jistgħu jiġu determinati minħabba nuqqas ta' data, il-pjanijiet pluriennali għandhom jipprevedu miżuri bbażati fuq approċċ prekawzjonarju, li tal-anqas jiżguraw livell komparabbli ta' konservazzjoni tal-istokkijiet rilevanti.
3. Il-pjanijiet pluriennali għandhom ikopru jew:
(a)
speċi unika; jew
(b)
fil-każ ta' sajd imħallat jew fejn id-dinamika tal-istokkijiet tkun interdipendenti, is-sajd li jisfrutta diversi stokkijiet f'żona ġeografika rilevanti, b'kont meħud tal-għarfien dwar l-interazzjonijiet bejn l-istokkijiet tal-ħut, is-sajd u l-ekosistemi tal-baħar.
4. Il-miżuri li għandhom jiġu inklużi fil-pjanijiet pluriennali, u l-iskeda ta' żmien biex dawn jiġu implimentati, għandhom ikunu proporzjonati għall-objettivi u l-miri ppjanati u l-perijodu ta' żmien previst. Qabel ma l-miżuri jiġu inklużi fil-pjanijiet pluriennali, għandu jittieħed kont tal-impatt ekonomiku u soċjali probabbli tagħhom.
5. Il-pjanijiet pluriennali jistgħu jinkludu objettivi ta' konservazzjoni speċifiċi u miżuri taħt l-approċċ ibbażat fuq l-ekosistema, biex jindirizzaw il-problemi speċifiċi ta' sajd imħallat fir-rigward tal-kisba tal-objettivi stipulati fl-Artikolu 2(2) għat-taħlita ta' stokkijiet koperti mill-pjan f'każijiet fejn il-parir xjentifiku jindika li ma jistgħux jinkisbu żidiet fis-selettività. Fejn ikun meħtieġ, il-pjan pluriennali għandu jinkludi miżuri ta' konservazzjoni alternattivi speċifiċi, taħt l-approċċ ibbażat fuq l-ekosistema, għal x'uħud mill-istokkijiet li huwa jkopri.
Artikolu 10
Kontenut tal-pjanijiet pluriennali
1. B'mod adegwat u mingħajr preġudizzju għall-kompetenzi rispettivi taħt it-Trattat, pjan pluriennali għandu jinkludi:
(a)
l-ambitu, f'termini tal-istokkijiet, is-sajd u ż-żona li għalihom għandu jiġi applikat il-pjan pluriennali;
(b)
l-objettivi li huma konsistenti mal-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2 u mad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Artikoli -7 u 9;
(c)
miri kwantifikabbli bħal rati ta' mortalità mis-sajd u/jew bijomassa ta' stokk riproduttiv;
(d)
skedi ta' żmien ċari biex jintlaħqu l-miri kwantifikabbli;
(e)
punti ta' referenza dwar il-konservazzjoni konsistenti mal-objettivi stipulati fl-Artikolu 2;
(f)
objettivi għal miżuri ta' konservazzjoni u tekniċi li għandhom jittieħdu sabiex jintlaħqu l-miri stabbiliti fl-Artikolu 15 u miżuri maħsuba biex jiġu evitati jew imnaqqsa, kemm jista' jkun, qabdiet mhux mixtieqa;
(g)
salvagwardji biex jiġi żgurat li jintlaħqu l-miri kwantifikabbli, u azzjonijiet rimedjali, fejn meħtieġ, inkluż għal sitwazzjonijiet fejn id-disponibbiltà jew il-kwalità tad-data, li jkunu qed jiddeterjoraw, ipoġġu f'riskju s-sostenibbiltà tal-istokk;
2. Pjan pluriennali għandu jinkludi wkoll:
(a)
miżuri ta' konservazzjoni oħrajn, b'mod partikolari miżuri li gradwalment jeliminaw ir-rimi b'kont meħud tal-aqwa parir xjentifiku disponibbli jew biex jiġi minimizzat l-impatt negattiv tas-sajd fuq l-ekosistema, għandhom jiġu iżjed speċifikati, fejn ikun il-każ, skont l-Artikolu 17;
(b)
indikaturi kwantifikabbli għall-monitoraġġ u l-valutazzjoni perjodiċi tal-progress fir-rigward tal-kisba tal-miri tal-pjan pluriennali;
(c)
fejn ikun il-każ, objettivi speċifiċi għall-parti tal-ilma ħelu taċ-ċiklu tal-ħajja ta' speċijiet anadromi u katadromi.
3. Pjan pluriennali għandu jipprevedi r-reviżjoni tiegħu wara evalwazzjoni inizjali ex-post, b'mod partikolari biex jitqies tibdil fil-parir xjentifiku.
Artikolu 11
Miżuri ta' konservazzjoni meħtieġa għall-finijiet ta' konformità ma' obbligi taħt il-leġislazzjoni ambjentali tal-Unjoni
1. L-Istati Membri b'dan jingħataw is-setgħa li jadottaw miżuri ta' konservazzjoni li ma jaffettwawx bastimenti tas-sajd ta' Stati Membri oħrajn li huma applikabbli għall-ilmijiet taħt is-sovranità jew ġurisdizzjoni tagħhom u li huma meħtieġa għall-fini tal-konformità mal-obbligi tagħhom taħt l-Artikolu 13(4) tad-Direttiva 2008/56/KE, l-Artikolu 4 tad-Direttiva 2009/147/KE jew l-Artikolu 6 tad-Direttiva 92/43/KEE, sakemm dawk il-miżuri jkunu kompatibbli mal-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2, jilħqu l-objettivi tal-leġislazzjoni rilevanti tal-Unjoni li huma jkunu maħsuba biex jimplimentaw, u ma jkunux inqas stretti minn miżuri taħt il-liġi tal-Unjoni.
2. Fejn Stat Membru (l-"Istat Membru inizjanti") jqis li jeħtieġ li jiġu adottati miżuri għall-finijet ta' konformità mal-objettivi msemmija fil-paragrafu 1 u Stati Membri oħra għandhom interess ta' ġestjoni dirett fis-sajd li jkun se jiġi affettwat minn tali miżuri, il-Kummissjoni b'dan hija mogħtija s-setgħa li tadotta tali miżuri, fuq talba, permezz ta' atti delegati skont l-Artikolu 55. Għal din il-fini, għandu japplika mutatis mutandis l-Artikolu 17(1) sa (4) u (6).
3. L-Istat Membru inizjanti għandu jipprovdi informazzjoni rilevanti lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħrajn li jkollhom interess ta' ġestjoni dirett dwar il-miżuri mitluba, inkluż ir-raġunijiet għalihom, l-evidenza xjentifika li tappoġġahom u dettalji dwar l-implimentazzjoni u infurzar tagħhom fil-prattika. L-Istat Membru inizjanti u l-Istati Membri l-oħrajn li jkollhom interess ta' ġestjoni dirett jistgħu jippreżentaw rakkomandazzjoni konġunta, kif previst fl-Artikolu 17(1), fi żmien sitt xhur mill-għoti ta' informazzjoni suffiċjenti. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-miżuri waqt li tieħu kont ta' kwalunkwe parir xjentifiku disponibbli fi żmien tliet xhur mir-riċezzjoni ta' talba sħiħa.
Jekk mhux l-Istati Membri kollha jirnexxilhom jaqblu dwar rakkomandazzjoni konġunta li trid tiġi preżentata lill-Kummissjoni taħt l-ewwel subparagrafu fiż-żmien l-iskadenza stabbilita fih, jew jekk ir-rakkomandazzjoni konġunta titqies bħala mhux kompatibbli mar-rekwiżiti msemmija fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni tista' tippreżenta proposta f'konformità mat-Trattat.
4. B'deroga mill-paragrafu 3a, fin-nuqqas ta' rakkomandazzjoni konġunta msemmija fil-paragrafu 3a, f'każijiet ta' urġenza, il-Kummissjoni għandha tadotta l-miżuri. għal perijodu massimu ta' sena. Il-miżuri li għandhom jiġu adottati f'każ ta' urġenza għandhom ikunu limitati għal dawk li fin-nuqqas tagħhom il-kisba tal-objettivi marbuta mal-istabbiliment tal-miżuri ta' konservazzjoni, skont id-Direttivi msemmija fil-paragrafu 1 u l-intenzjonijiet tal-Istat Membru, tkun fil-periklu.
5. Il-miżuri msemmija fil-paragrafu 3a għandhom japplikaw għal perijodu massimu ta' 12-il xahar li jista' jiġi estiż għal perijodu massimu ta' 12-il fejn ikunu għadhom jeżistu l-kondizzjonijiet previsti f'dak il-paragrafu.
6. Il-Kummissjoni għandha tiffaċilita l-kooperazzjoni bejn l-Istat membru kkonċernat u l-Istati Membri l-oħrajn li jkollhom interess ta' ġestjoni dirett fis-sajd ikkonċernat fil-proċess tal-implimentazzjoni u l-infurzar tal-miżuri adottati taħt il-paragrafi 3, 3a u 3ab.
Artikolu 12
Miżuri mill-Kummissjoni f'każ ta' theddida serja għal riżorsi bijoloġiċi tal-baħar
1. Għal raġunijiet imperattivi, debitament ġustifikati, ta' urġenza relattivi għal theddida serja għall-konservazzjoni ta' riżorsi bijoloġiċi tal-baħar jew għall-ekosistema tal-baħar li jkunu bbażati fuq evidenza, il-Kummissjoni, fuq it-talba raġunata ta' xi Stat Membru jew fuq l-inizjattiva tagħha stess, sabiex ittaffi dik it-theddida, tadotta atti ta' implimentazzjoni applikabbli immedjatament li jkunu applikabbli għal perijodu massimu ta' sitt xhur skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 56(3).
2. L-Istat Membru għandu jikkomunika b'mod simultanju t-talba msemmija fil-paragrafu 1 lill-Kummissjoni, lill-Istati Membri l-oħra u lill-Kunsilli Konsultattivi kkonċernati. L-Istati Membri l-oħra u l-Kunsilli Konsultattivi jistgħu jippreżentaw il-kummenti bil-miktub tagħhom fi żmien sebat ijiem ta' xogħol mid-data li jkunu rċevew in-notifika. Il-Kummissjoni għandha tieħu deċiżjoni fi żmien ħmistax-il ġurnata ta' xogħol wara l-wasla tat-talba msemmija fil-paragrafu 1.
3. Qabel ma jiskadi l-perijodu inizjali tal-applikazzjoni ta' atti ta' implimentazzjoni applikabbli immedjatament previsti fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni tista', fejn ikunu sodisfatti l-kondizzjonijiet taħt il-paragrafu 1, tadotta atti ta' implimentazzjoni applikabbli immedjatament li jestendu l-applikazzjoni ta' tali miżura ta' emerġenza għal perijodu massimu ta' sitt xhur b'effett immedjat. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni applikabbli immedjatament għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 56(3).
Artikolu 13
Miżuri ta' emerġenza tal-Istati Membri
1. Fuq il-bażi ta' evidenza ta' theddida serja għall-konservazzjoni ta' riżorsi bijoloġiċi tal-baħar, jew għall-ekosistema tal-baħar relatata ma' attivitajiet tas-sajd fl-ilmijiet li jaqgħu taħt is-sovranità jew ġurisdizzjoni ta' Stat Membru li jeħtieġu azzjoni immedjata, dak l-Istat Membru jista' jadotta miżuri ta' emerġenza biex itaffu t-theddida. Tali miżuri għandhom ikunu kompatibbli mal-objettivi stipulati fl-Artikolu 2 u mhux inqas stretti minn dawk previsti fil-liġi tal-Unjoni. Tali miżuri għandhom japplikaw għal perijodu massimu ta' tliet xhur.
2. Fejn il-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni li għandhom jiġu adottati minn Stat Membru jistgħu jaffettwaw bastimenti tas-sajd ta' Stati Membri oħra, tali miżuri għandhom jiġu adottati biss wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni, l-Istati Membri rilevanti u l-Kunsilli Konsultattivi rilevanti dwar abbozz tal-miżuri akkumpanjat minn memorandum ta' spjegazzjoni. L-Istat Membru li jkun qed jikkonsulta jista' jistabbilixxi skadenza raġonevoli għall-finijiet tal-konsultazzjoni, li madankollu m'għandhiex tkun iqsar minn xahar.
3. Fejn il-Kummissjoni tqis li miżura adottata taħt dan l-Artikolu ma tkunx konformi mal-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 1, hija tista', soġġett għal provvediment ta' raġunijiet rilevanti, titlob li l-Istat Membru kkonċernat jemenda jew iħassar dik il-miżura.
Artikolu 14
Evitar u minimizzazzjoni ta' qabdiet mhux mixtieqa
1. Biex tiġi ffaċilitata l-introduzzjoni tal-obbligu ta' ħatt l-art tal-qabdiet kollha fl-attività tas-sajd rispettiva skont l-Artikolu 15 ("l-obbligu ta’ ħatt l-art"), l-Istati Membri jistgħu jeżegwixxu proġetti pilota, fuq il-bażi tal-aħjar parir xjentifiku disponibbli u b'kont meħud tal-opinjonijiet tal-Kunsilli Konsultattivi rilevanti, bil-ħsieb li jesploraw għalkollox il-metodi prattikabbli kollha għall-evitar, il-minimizzazzjoni u l-eliminazzjoni tal-qabdiet mhux mixtieqa f'attività tas-sajd.
2. L-Istati Membri jistgħu jipproduċu wkoll "atlas tar-rimi" li juri l-livell ta' rimi f'kull waħda mill-attivitajiet tas-sajd koperti mill-Artikolu 15(1).
Artikolu 15
L-obbligu ta' ħatt l-art
1. Il-qabdiet kollha ta' speċijiet li huma soġġetti għal limiti ta' qbid u, fil-Mediterran, anki qabdiet ta' speċijiet li huma soġġetti għal daqsijiet minimi kif definit fl-Anness III tar-Regolament (KE) Nru 1967/2006, li jinqabdu waqt attivitajiet tas-sajd fl-ilmijiet tal-Unjoni jew minn bastimenti tas-sajd tal-Unjoni barra l-ilmijiet tal-Unjoni f'ilmijiet li mhumiex soġġetti għas-sovranità jew ġurisdizzjoni ta' pajjiżi terzi, fis-sajd u ż-żoni ġeografiċi elenkati hawn taħt, għandhom jinġiebu u jinżammu abbord il-bastimenti tas-sajd, jiġu rreġistrati, jinħattu l-art u jingħaddu skont il-kwoti fejn applikabbli, ħlief meta jintużaw bħala lixka ħajja, skont l-iskeda ta’ żmien li ġejja:
(a)
Mhux aktar tard mill-1 ta' Jannar 2015:
-
sajd pelaġiku żgħir jiġifieri sajd għall-kavalli, aringi, sawrell, stokkafixx, pixxitrumbetta, inċova, argentina, sardin, laċċa kaħla; sajd pelaġiku kbir jiġifieri sajd għat-tonn, pixxispad, alonga, tonn għajnu kbira, marlin blu u abjad;
-
sajd għal skopijiet industrijali (fost l-oħrajn sajd għal capelin, ċiċċirell u Norwegian pout);
-
sajd għal salamun fil-Baħar Baltiku.
(b)
Mhux aktar tard mill-1 ta' Jannar 2015 għal speċijiet li jiddefinixxu s-sajd u mhux aktar tard mill-1 ta' Jannar 2017 - għall-ispeċijiet l-oħrajn kollha fis-sajd fl-ilmijiet tal-Unjoni tal-Baħar Baltiku għall-ispeċijiet soġġetti għal limiti ta' qbid barra dawk koperti mill-punt (a).
(c)
Mhux aktar tard mill-1 ta' Jannar 2016: għal speċijiet li jiddefinixxu s-sajd u mhux aktar tard mill-1 ta' Jannar 2019 għall-ispeċijiet l-oħrajn kollha fi:
(i)
il-Baħar Nordiku
-
sajd għal merluzz, haddock, merlangu, pollakkju;
-
sajd għal ksampu;
-
sajd għal lingwata komuni u barbun tat-tbajja’;
-
sajd għal marlozz;
-
sajd għal gambli tat-tramuntana;
(ii)
l-ilmijiet tal-Majjistral
-
sajd għal merluzz, haddock, merlangu, pollakkju;
-
sajd għal ksampu;
-
sajd għal lingwata komuni u barbun tat-tbajja’;
-
sajd għal marlozz;
(iii)
l-illmijiet tal-Lbiċ
-
sajd għal ksampu;
-
sajd għal lingwata komuni u barbun tat-tbajja’;
-
sajd għal marlozz;
(iv)
żoni ta' sajd oħrajn għal speċijiet soġġetti għal limiti ta' qbid.
(d)
Mhux aktar tard mill-1 ta' Jannar 2017 għal speċijiet li jiddefinixxu s-sajd u mhux aktar tard mill-1 ta' Jannar 2019 għall-ispeċijiet l-oħrajn kollha f'sajd li mhux kopert mill-punt (a) fil-Mediterran, fil-Baħar l-Iswed u fl-ilmijiet l-oħrajn kollha tal-Unjoni u f'ilmijiet mhux tal-Unjoni li mhumiex soġġetti għas-sovranità jew ġurisdizzjoni ta' pajjiżi terzi.
2. Il-paragrafu 1 għandu jkun bla preġudizzju għall-obbligi internazzjonali tal-Unjoni. Il-Kummissjoni hija b'dan mogħtija s-setgħa tadotta atti ddelegati, skont l-Artikolu 55, biex timplimenta tali obbligi internazzjonali fil-liġi tal-Unjoni, inklużi, b'mod partikolari, derogi mill-obbligu ta' ħatt l-art taħt dan l-Artikolu.
3. Fejn l-Istati Membri kollha li jkollhom interess ta' ġestjoni dirett f'sajd partikolari jaqblu li l-obbligu ta' ħatt l-art għandu japplika għal speċijiet għajr dawk elenkati fil-paragrafu 1, huma jistgħu jippreżentaw rakkomandazzjoni konġunta biex tiġi estiża l-applikazzjoni tal-obbligu ta' ħatt l-art għal tali speċijiet oħrajn. Għal din il-fini, għandu japplika mutatis mutandis l-Artikolu 17(1) sa (6). Fejn tiġi ppreżentata tali rakkomandazzjoni konġunta, il-Kummissjoni hija b'dan mogħtija s-setgħa tadotta atti ddelegati, skont l-Artikolu 55, li jinkludu dawn il-miżuri.
4. L-obbligu ta’ ħatt l-art imsemmi fil-paragrafu 1 ma għandux japplika għal:
(a)
speċijiet li s-sajd għalihom huwa pprojbit u li huma identifikati bħala tali f'att legali tal-Unjoni adottat fil-qasam tal-PKS;
(b)
speċijiet li għalihom l-evidenza xjentifika turi rati ta' soppravivenza għoljin, b'kont meħud tal-karatteristiċi tal-irkaptu tas-sajd, tal-prattiki tas-sajd u tal-ekosistema;
(c)
qabdiet li jaqgħu taħt eżenzjonijiet de minimis.
5. Id-dettalji tal-implimentazzjoni tal-obbligu ta’ ħatt l-art imsemmi fil-paragrafu 1 għandhom ikunu speċifikati fi pjanijiet pluriennali msemmija fl-Artikoli 9 u 11 u, fejn rilevanti, għandhom ikunu speċifikati iżjed skont l-Artikolu 17, inklużi:
(a)
dispożizzjonijiet speċifiċi rigward is-sajd jew l-ispeċijiet koperti mill-obbligu ta’ ħatt l-art imsemmi fil-paragrafu 1;
(b)
l-ispeċifikazzjoni ta' eżenzjonijiet għall-obbligu ta' ħatt l-art fir-rigward ta' speċijiet imsemmija fil-punt (b) tal-paragrafu 4;
(c)
dispożizzjonijiet għal eżenzjonijiet de minimis ta' mhux aktar minn 5 % tal-qabdiet annwali totali tal-ispeċijiet kollha soġġetti għall-obbligu ta' ħatt l-art imsemmi fil-paragrafu 1. L-eżenzjoni de minimis għandha tapplika fil-każijiet li ġejjin:
(i)
fejn l-evidenza xjentifika tindika li ż-żidiet fis-selettività jkunu diffiċli ħafna biex jinkisbu; jew
(ii)
biex jiġu evitati spejjeż sproporzjonati tal-manipulazzjoni ta' qabdiet mhux mixtieqa, għal dawk l-irkapti tas-sajd fejn il-qabdiet mhux mixtieqa għal kull irkaptu tas-sajd ma jirrappreżentax aktar minn ċertu perċentwal, li għandu jiġi stabbilit fil-pjan, tal-qabda totali annwali ta' dak l-irkaptu.
Il-qabdiet taħt id-dispożizzjonijiet imsemmija f'dan il-punt m'għandhomx jingħaddu fil-kuntest tal-kwoti rilevanti; madankollu l-qabdiet kollha ta' din ix-xorta għandhom jiġu ddokumentati bis-sħiħ.
Għal perijodu transitorju ta' erba' snin, il-perċentwal tal-qabdiet annwali totali msemmi f'dan il-punt għandu jiżdied:
(i)
b'żewġ perċentwali fl-ewwel sentejn ta' applikazzjoni tal-obbligu ta' ħatt l-art ta' qabdiet; u
(ii)
b'perċentwal wieħed fis-sentejn sussegwenti;
(d)
dispożizzjonijiet dwar dokumentazzjoni ta' qabdiet;
(e)
fejn ikun il-każ, l-iffissar ta' daqsijiet minimi ta' referenza għall-konservazzjoni f'konformità mal-paragrafu 5.
6. Fejn ma jiġi adottat ebda pjan pluriennali jew ebda pjan ta' ġestjoni skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (KE) Nru 1967/2006 għaż-żona tas-sajd inkwistjoni, il-Kummissjoni hija b'dan mogħtija s-setgħa biex tadotta, f'konformità mal-Artikolu 17 ta' dan ir-Regolament, atti delegati, f'konformità mal-Artikolu 55 ta' dan ir-Regolament, li jistabbilixxu, fuq bażi temporanja u għal perijodu ta' mhux aktar minn tliet snin, pjan speċifiku dwar ir-rimi li jinkludi l-ispeċifikazzjonijiet imsemmija fil-punti (a) sa (e) tal-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu. L-Istati Membri jistgħu jikkooperaw, f'konformità mal-Artikolu 17 ta' dan ir-Regolament, meta jadottaw tali pjan bil-ħsieb li l-Kummissjoni tadotta tali atti jew tippreżenta proposta taħt il-proċedura leġislattiva ordinarja.
7. Fejn ma tkun ġiet adottata l-ebda miżura sabiex tiġi speċifikata l-eżenzjoni de minimis jew fi pjan pluriennali skont il-paragrafu 3 jew fi pjan speċifiku dwar ir-rimi skont il-paragrafu 3a, il-Kummissjoni għandha tadotta atti ddelegati, skont l-Artikolu 55, li jistabbilixxu l-eżenzjoni de minimis msemmija fil-punt (c) tal-paragrafu 2, li għandha, soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti fil-punt (c)(i) jew (ii) tal-paragrafu 3, tammonta għal mhux aktar minn 5 % tal-qabdiet totali annwali tal-ispeċijiet kollha li għalihom japplika l-obbligu ta' ħatt l-art taħt il-paragrafu 1. Dik l-eżenzjoni de minimis għandha tiġi adottata sabiex tkun tapplika mid-data ta' applikazzjoni tal-obbligu rilevanti ta' ħatt l-art.
8. B'deroga mill-obbligu biex il-qabdiet jingħaddu skont il-kwoti rilevanti f'konformità mal-paragrafu 1, il-qabdiet ta' speċijiet li huma soġġetti għal obbligu ta' ħatt l-art u li huma maqbudin f'eċċess ta' kwoti għall-istokkijiet inkwistjoni, jew qabdiet ta' speċijiet li fir-rigward tagħhom l-Istat Membru m'għandu l-ebda kwota, jistgħu jitnaqqsu mill-kwota tal-ispeċijiet fil-mira bil-kondizzjoni li ma jaqbżux id-9 % tal-kwota tal-ispeċijiet fil-mira. Din id-dispożizzjoni għandha tapplika biss fejn l-istokk tal-ispeċijiet mhux fil-mira jkun f'limiti bijoloġiċi siguri.
9. Għal stokkijiet soġġetti għall-obbligu ta' ħatt l-art, l-Istati Membri jistgħu jużaw flessibbiltà ta' sena b'sena sa 10 % tal-ħatt l-art permess tagħhom. Għal dan il-għan, Stat Membru jista' jippermetti l-ħatt l-art ta' kwantitajiet addizzjonali tal-istokk li huwa soġġett għall-obbligu tal-ħatt l-art sakemm tali kwantitajiet ma jaqbżux 10 % tal-kwota allokata għal dak l-Istat Membru. Għandu japplika l-Artikolu 105 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
10. Jistgħu jiġu stabbiliti daqsijiet ta' referenza minimi għall-konservazzjoni bl-għan li tiġi żgurata l-protezzjoni ta' organiżmi tal-baħar li għadhom qed jikbru.
11. Għall-ispeċijiet soġġetti għal obbligu ta' ħatt l-art kif speċifikat fil-paragrafu 1, l-użu ta' qabdiet ta' speċijiet taħt id-daqs ta' referenza minimu għall-konservazzjoni għandu jkun ristrett għal skopijiet li mhumiex għall-konsum dirett tal-bniedem, inkluż ikel tal-ħut, żejt tal-ħut, ikel tal-annimali, addittivi tal-ikel, farmaċewtiċi u kosmetiċi.
12. Għal speċijiet li mhumiex soġġetti għal obbligu ta' ħatt l-art kif speċifikat fil-paragrafu 1, il-qabdiet ta' speċijiet taħt id-daqs ta’ referenza minimu għall-konservazzjoni m'għandhomx jinżammu abbord, iżda għandhom jiġu rritornati immedjatament fil-baħar.
13. Għall-finijiet tal-monitoraġġ tal-konformità mal-obbligu ta' ħatt l-art, l-Istati Membri għandhom jiżguraw dokumentazzjoni dettaljata u preċiża ta' kull vjaġġ tas-sajd u kapaċità u mezzi adegwati, bħal osservaturi, sistemi ta' televiżjoni ta' ċirkwitu magħluq (CCTV) u oħrajn. Meta jagħmlu dan, l-Istati Membri għandhom jirrispettaw il-prinċipju ta' effiċjenza u proporzjonalità.
Artikolu 16
Opportunitajiet tas-sajd
1. L-opportunitajiet tas-sajd allokati lill-Istati Membri għandhom jiżguraw stabbiltà relattiva tal-attivitajiet tas-sajd ta’ kull Stat Membru għal kull stokk ta' ħut jew żona tas-sajd. Għandhom jitqiesu l-interessi ta’ kull Stat Membru meta jiġu allokati l-opportunitajiet tas-sajd il-ġodda.
2. Meta jiġi introdott l-obbligu ta' ħatt l-art fir-rigward ta' stokk ta' ħut, l-opportunitajiet tas-sajd għandhom jiġu stabbiliti billi titqies il-bidla mill-istabbiliment ta' opportunitajiet tas-sajd li jirriflettu l-ħatt l-art għall-istabbiliment tal-opportunitajiet tas-sajd li jirriflettu l-qabdiet fuq il-bażi li, għall-ewwel sena u s-snin sussegwenti, ir-rimi ta' dak l-istokk mhux ser jibqa' jiġi permess.
3. Fejn evidenza xjentifika ġdida turi li hmm disparità sinifikanti bejn l-opportunitajiet tas-sajd li jkunu ġew iffissati għal stokk speċifiku u l-istat attwali ta' dak l-istokk, l-Istati Membri li jkollhom interess ta' ġestjoni dirett jistgħu jippreżentaw talba raġunata lill-Kummissjoni biex hija tibgħat proposta biex tnaqqas dik id-disparità, filwaqt li tirrispetta l-objettivi li jinsabu fl-Artikolu 2(2).
4. L-opportunitajiet tas-sajd għandhom jiġu stabbiliti b'mod konsistenti mal-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2(2) u għandhom jikkonformaw mal-miri kwantifikabbli, l-iskedi taż-żmien u l-marġini stabbiliti skont l-Artikolu 9(2) u punti (b) u (c) tal-Artikolu 11(1).
5. Għandhom jiġu stabbiliti, f'konformità mat-Trattat, miżuri dwar l-iffissar u l-allokazzjoni tal-opportunitajiet ta' sajd disponibbli għall-pajjiżi terzi fl-ilmijiet tal-Unjoni u opportunitajiet tas-sajd.
6. Kull Stat Membru għandu jiddeċiedi kif l-opportunitajiet tas-sajd li jkunu allokati lilu, u li mhumiex soġġetti għal sistema ta’ konċessjonijiet trasferibbli tas-sajd, jistgħu jiġu allokati lil bastimenti li jtajru l-bandiera tiegħu (pereżempju billi jinħolqu opportunitajiet tas-sajd individwali). Għandu jinforma lill-Kummissjoni dwar il-metodu ta' allokazzjoni.
7. Għall-allokazzjoni ta' opportunitajiet ta' sajd marbuta ma' sajd imħallat, l-Istati Membri għandhom iqisu l-kompożizzjoni probabbli tal-qbid tal-bastimenti li jipparteċipaw f'dan it-tip ta' sajd.
8. L-Istati Membri jistgħu, wara li jinnotifikaw lill-Kummissjoni, iwettqu skambju ta’ parti mill-opportunitajiet tas-sajd jew l-opportunitajiet kollha ta' sajd allokati lilhom.
Artikolu 17
Kriterji għall-allokazzjoni ta' opportunitajiet tas-sajd mill-Istati Membri
Meta jallokaw opportunitajiet tas-sajd disponibbli għalihom kif imsemmi fl-Artikolu 16, l-Istati Membri għandhom jużaw kriterji trasparenti u oġġettivi inklużi dawk ta' natura ambjentali, soċjali u ekonomika. Il-kriterji li għandhom jintużaw jistgħu jinkludu, fost l-oħrajn, l-impatt tas-sajd fuq l-ambjent, l-istorja tal-konformità, il-kontribut għall-ekonomija lokali u l-livelli ta' qbid storiku. Fi ħdan l-opportunitajiet tas-sajd allokati lilhom, l-Istati Membri għandhom jagħmlu ħilithom biex jipprovdu inċentivi għall-bastimenti tas-sajd li jużaw irkaptu selettiv tas-sajd jew li jużaw tekniki tas-sajd b'impatt ambjentali mnaqqas, bħal b'konsum imnaqqas tal-enerġija jew ta' ħsara għall-abitat.
TITOLU III
Reġjonalizzazzjoni
Artikolu 18
Kooperazzjoni reġjonali dwar miżuri ta' konservazzjoni
1. Fejn il-Kummissjoni tingħata setgħat, inklużi fi pjan pluriennali stabbiliti skont l-Artikoli 9 u 11, kif ukoll fil-każijiet previsti fl-Artikoli 12 u 15(3a), biex tadotta miżuri permezz ta' atti delegati jew ta' implimentazzjoni, fir-rigward ta' miżura tal-Unjoni ta' konservazzjoni li tapplika għal żona ġeografika rilevanti, l-Istati Membri li jkollhom interess ta' ġestjoni dirett affettwat minn dawk il-miżuri jistgħu, fi skadenza li għandha tiġi stipulata fil-miżura ta' konservazzjoni rilevanti u/jew fil-pjan pluriennali, jaqblu li jippreżentaw rakkomandazzjonijiet konġunti biex jiksbu l-objettivi tal-miżuri rilevanti tal-Unjoni ta' konservazzjoni, tal-pjanijiet pluriennali jew tal-pjanijiet speċifiċi dwar ir-rimi.Il-Kummissjoni m'għandha tadotta ebda att delegat jew ta' implimentazzjoni bħal dan qabel ma jiskadi ż-żmien għall-preżentazzjoni tar-rakkomandazzjonijiet konġunti mill-Istati Membri.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, l-Istati Membri li jkollhom interess ta' ġestjoni dirett affettwat mill-miżuri msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jikkooperaw flimkien biex jifformulaw ir-rakkomandazzjonijiet konġunti. Huma għandhom jikkonsultaw ukoll lill-Kunsill(i) Konsultattiv(i) rilevanti. Il-Kummissjoni għandha tiffaċilita l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri, inkluż, fejn neċessarju, billi jiżguraw li jinkiseb kontribut xjentifiku mill-korpi xjentifiċi rilevanti.
3. Fejn tiġi preżentata, taħt il-paragrafu 1, rakkomandazzjoni konġunta, il-Kummissjoni tista' tadotta dawk il-miżuri permezz ta' atti ddelegati jew ta' implimentazzjoni, dment li tali rakkomandazzjoni tkun kompatibbli mal-miżura ta' konservazzjoni rilevanti u/jew mal-pjan pluriennali.
4. Fejn il-miżura ta' konservazzjoni tapplika għal stokk speċifiku ta' ħut maqsum ma' pajjiżi terzi u ġestit mill-organizzazzjonijiet multilaterali tas-sajd jew taħt ftehimiet bilaterali jew multilaterali, l-Unjoni għandha tagħmel ħilitha biex taqbel mas-sħab rilevanti dwar il-miżuri li jkunu meħtieġa biex jinkisbu l-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2.
5. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-rakkomandazzjonijiet konġunti dwar miżuri ta' konservazzjoni li għandhom jiġu adottati skont il-paragrafu 1 ikunu bbażati fuq l-aqwa parir xjentifiku disponibbli u jissodisfaw ir-rekwiżiti li ġejjin kollha:
(a)
huma kompatibbli mal-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2;
(b)
huma kompatibbli mal-ambitu u l-objettivi tal-miżuri rilevanti ta' konservazzjoni;
(c)
huma kompatibbli mal-kamp ta' applikazzjoni u jilħqu l-objettivi u miri kwantifikabbli stabbiliti fi pjan pluriennali rilevanti b'mod effettiv;
(d)
mhumiex inqas stretti minn miżuri taħt il-liġi tal-Unjoni.
6. Jekk mhux l-Istati Membri kollha jirnexxielhom jaqblul dwar rakkomandazzjonijiet konġunti li għandhom jiġu ppreżentati lill-Kummissjoni taħt il-paragrafu 1 fil-limiti ta' skadenza stabbilita jew jekk ir-rakkomandazzjonijiet konġunti dwar miżuri ta' konservazzjoni jitqiesu bħala li mhux kompatibbli mal-objettivi u l-miri kwantifikabbli tal-miżuri ta' konservazzjoni inkwistjoni, il-Kummissjoni tista' tippreżenta proposta għal miżuri adatti f'konformità mat-Trattat.
7. Addizzjonalment għall-każijiet imsemmija fil-paragrafu 1, l-Istati Membri li jkollhom interess ta' ġestjoni dirett f'sajd f'żona ġeografika definita jistgħu wkoll jagħmlu rakkomandazzjonijiet konġunti komuni lill-Kummissjoni dwar miżuri li għandhom jiġu proposti jew adottati mill-Kummissjoni.
8. Bħala metodu supplimentari jew alternattiv ta' kooperazzjoni reġjonali, l-Istat Membri se jingħataw is-setgħa, f'miżura tal-Unjoni ta' konservazzjoni li tapplika għal żona ġeografika rilevanti, anke fi pjan pluriennali stabbilit skont l-Artikoli 9 u 11, biex sad-data ta' skadenza stipulata jadottaw miżuri li jispeċifikaw aktar dik il-miżura ta' konservazzjoni. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jikkooperaw mill-qrib fl-adozzjoni ta' tali miżuri. Il-paragrafi 2, 4 u 5 ta' dan l-Artikolu għandhom japplikaw mutatis mutandis. Il-Kummissjoni għandha tiġi assoċjata u l-kummenti tagħha għandhom jitqiesu. L-Istati Membri għandhom biss jadottaw il-miżuri nazzjonali rispettivi tagħhom jekk ikun intlaħaq ftehim dwar il-kontenut tal-miżuri mill-Istati Membri kkonċernati kollha. Fejn il-Kummissjoni tqis li l-miżura ta' Stat Membru ma tikkonformax mal-kondizzjonijiet stabbiliti fil-miżura ta' konservazzjoni rilevanti, hija tista', soġġett għall-għoti ta' raġunijiet rilevanti, titlob li l-Istat Membru kkonċernat jemenda jew iħassar dik il-miżura.
TITOLU IV
Miżuri nazzjonali
Artikolu 19
Miżuri tal-Istati Membri applikabbli għall-bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera tagħhom jew għal persuni stabbiliti fuq it-territorju tagħhom
1. Stat Membru jista' jadotta miżuri għall-konservazzjoni ta' stokkijiet ta' ħut fl-ilmijiet tal-Unjoni bil-kondizzjoni li dawk il-miżuri jissodisfaw ir-rekwiżiti li ġejjin kollha:
(a)
huma japplikaw biss għal bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera ta' dak l-Istat Membru jew, fil-każ ta' attivitajiet tas-sajd li ma jsirux minn bastiment tas-sajd, għal persuni stabbiliti f'dik il-parti tat-territorju tiegħu li għalih japplika t-Trattat;
(b)
huma jkunu kompatibbli mal-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2;
(c)
huma ma jkunux inqas stretti minn miżuri taħt il-liġi tal-Unjoni.
2. Stat Membru għandu, għall-finijiet ta' kontroll, jinforma lill-Istati Membri kkonċernati l-oħra dwar id-dispożizzjonijiet adottati skont il-paragrafu 1.
3. L-Istati Membri għandhom jagħmlu pubblikament disponibbli informazzjoni adegwata dwar il-miżuri adottati skont dan l-Artikolu.
Artikolu 20
Miżuri tal-Istati Membri fi ħdan iż-żona ta' 12-il mil nawtiku
1. Stat Membru jista' jieħu miżuri mhux diskriminatorji għall-konservazzjoni u l-ġestjoni ta' stokkijiet tal-ħut u ż-żamma jew it-titjib tal-istatus ta’ konservazzjoni tal- ekosistemi tal-baħar sa 12-il mil nawtiku mil-linji bażi tiegħu bil-kondizzjoni li l-Unjoni ma tkunx adottat miżuri li jindirizzaw il-konservazzjoni u l-ġestjoni b'mod speċifiku għal dik iż-żona jew li jindirizzaw b'mod speċifiku l-problema identifikata mill-Istat Membru kkonċernati. Il-miżuri tal-Istat Membru għandhom ikunu kompatibbli mal-objettivi stipulati fl-Artikolu 2 u mhux inqas stretti minn miżuri taħt il-liġi tal-Unjoni.
2. Fejn il-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni li għandhom jiġu adottati minn Stat Membru jistgħu jaffettwaw bastimenti tas-sajd ta' Stati Membri oħra, tali miżuri għandhom jiġu adottati biss wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni, l-Istati Membri rilevanti u l-Kunsilli Konsultattivi rilevanti dwar abbozz tal-miżuri, li għandu jkun akkumpanjat minn memorandum ta' spjegazzjoni li juri, inter alia, li dawk il-miżuri mhumiex diskriminatorji. Għall-fini ta' tali konsultazzjoni, l-Istat Membru li jkun qed jikkonsulta jista' jistabbilixxi skadenza raġonevoli, li madankollu m'għandhiex tkun iqsar minn xahrejn.
3. L-Istati Membri għandhom jagħmlu pubblikament disponibbli informazzjoni adegwata dwar il-miżuri adottati skont dan l-Artikolu.
4. Fejn il-Kummissjoni tqis li miżura adottata taħt dan l-Artikolu mhijiex konformi mal-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 1, hija tista', soġġetta għal provvediment ta' raġunijiet rilevanti, titlob li l-Istat Membru kkonċernat jemenda jew iħassar il-miżura rilevanti.
PARTI IV
ĠESTJONI TAL-KAPAĊITÀ TAS-SAJD
Artikolu 21
Stabbiliment tas-sistemi ta’ konċessjonijiet trasferibbli tas-sajd
L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu sistema ta' konċessjonijiet trasferibbli tas-sajd. L-Istati Membri li jkollhom tali sistema għandhom jistabbilixxu u jżommu reġistru ta' konċessjonijiet trasferibbli tas-sajd.
Artikolu 22
Aġġustament u ġestjoni tal-kapaċità ta' sajd
1. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu miżuri biex tiġi aġġustata l-kapaċità tas-sajd tal-flotot tagħhom għall-opportunitajiet tas-sajd tagħhom matul iż-żmien, b'kont meħud tax-xejriet u abbażi tal-aħjar parir xjentifiku, bl-objettiv li jinkiseb bilanċ stabbli u dejjiem bejniethom.
2. Sabiex jinkiseb l-objettiv imsemmi fil-paragrafu 1, l-Istati Membri għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni, sal-31 ta' Mejju ta' kull sena, rapport dwar il-bilanċ bejn il-kapaċità tas-sajd tal-flotot tagħhom u l-opportunitajiet tas-sajd tagħhom. Sabiex jiġi ffaċilitat approċċ komuni fl-Unjoni kollha, dak ir-rapport għandu jitħejja skont il-linji gwida komuni li jistgħu jiġu żviluppati mill-Kummissjoni li jindikaw il-parametri tekniċi, soċjali u ekonomiċi rilevanti.
Dak ir-rapport għandu jinkludi l-valutazzjoni annwali tal-kapaċità tal-flotta nazzjonali u tas-segmenti kollha tal-flotot ta' kull Stat Membru. Ir-rapport għandu jkollhom l-għan li jidentifika l-kapaċità strutturali żejda skont is-segment u jagħtu stima tal-profittabbiltà fit-tul skont is-segment. Ir-rapporti għandhom isiru disponibbli għall-pubbliku.
3. Fir-rigward tal-valutazzjoni msemmija fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1a, l-Istati Membri għandhom jibbażaw l-analiżi tagħhom fuq il-bilanċ bejn il-kapaċità tas-sajd tal-flotot tagħhom u l-opportunitajiet tas-sajd tagħhom. Għandhom jitfasslu valutazzjonijiet separati għal flotot li jaħdmu fir-reġjuni ultraperiferiċi u għall-bastimenti li joperaw esklużivament barra mill-ilmijiet tal-Unjoni.
4. Jekk il-valutazzjoni turi b'mod ċar li l-kapaċità tas-sajd mhijiex bilanċjata b'mod effikaċi mal-opportunitajiet tas-sajd, l-Istat Membru għandu jħejji, u jinkludi fir-rapport tiegħu, pjan ta' azzjoni għas-segmenti tal-flotta b'kapaċità żejda sinifikanti identifikata. Il-pjan ta' azzjoni għandu jistabbilixxi l-miri ta' aġġustament u l-għodod biex jinkiseb bilanċ u ssir skeda ta' żmien ċara għall-implimentazzjoni tiegħu.
Fuq bażi annwali, il-Kummissjoni għandha tħejji rapport għall-Parlament Ewropew u għall-Kunsill dwar il-bilanċ bejn il-kapaċità tas-sajd tal-flotot tal-Istati Membri u l-opportunitajiet tas-sajd tagħhom skont il-linji gwida msemmijin fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1a. Ir-rapport għandu jinkludi pjanijiet ta' azzjoni msemmijin fl-ewwel subparagrafu. L-ewwel rapport għandu jiġi ppreżentat sal-31 ta' Marzu 2015.
Jekk Stat Membru jonqos milli jagħmel ir-rapport imsemmi fil-paragrafu 1a, u/jew jonqos milli jimplimenta l-pjan ta' azzjoni msemmi fl-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu, ir-riżultat jista' jkun sospensjoni jew interruzzjoni proporzjonata tal-assistenza finanzjarja rilevanti tal-Unjoni lil dak l-Istat Membru għall-investiment fis-segment jew fis-segmenti tal-flotta kkonċernati f'konformità ma' att legali futur tal-Unjoni li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet għal appoġġ finanzjarju għall-politika marittima u tas-sajd għall-perijodu 2014 - 2020.
5. M'għandu jkun permess l-ebda ħruġ mill-flotta sostnut minn għajnuna pubblika sakemm ma jkunx preċedut mill-irtirar tal-liċenzja tas-sajd u tal-awtorizzazzjonijiet tas-sajd.
6. Il-kapaċità tas-sajd li tikkorrispondi għall-bastimenti tas-sajd irtirati b'għajnuna pubblika m'għandhiex tiġi sostitwita.
7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li minn 1 Jannar 2014, il-kapaċità tas-sajd tal-flotot tagħhom ma għandha, fl-ebda żmien, taqbeż il-limiti massimi ta' kapaċità tas-sajdstabbiliti fl-Anness II.
Artikolu 23
Skema ta' Dħul/Ħruġ
1. L-Istati Membri għandhom jiġġestixxu d-dħul fil-flotot tagħhom u l-ħruġ mill-flotot tagħhom b’tali mod li d-dħul fil-flotta ta’ kapaċità ġdida mingħajr għajnuna pubblika jiġi kkumpensat bl-irtirar preċedenti ta’ kapaċità mingħajr għajnuna pubblika tal-inqas l-istess ammont.
2. Il-Kummissjoni tista' tadotta atti ta' implimentazzjoni, li jistabbilixxu regoli ta' implimentazzjoni dwar l-applikazzjoni ta' dan l-Artikolu. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 56(2).
3. Mhux aktar tard minn 30 Diċembru 2018, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-iskema ta' Dħul/Ħruġ fid-dawl tar-relazzjoni li tkun qed tevolvi bejn il-kapaċità tal-flotta u l-opportunitajiet tas-sajd mistennija, u tipproponi, fejn ikun il-każ, emenda għal dik l-iskema.
Artikolu 24
Reġistri tal-bastimenti tas-sajd
1. L-Istati Membri għandhom jirreġistraw dik l-informazzjoni dwar is-sidien, dwar il-karatteristiċi tal-bastiment u tal-irkaptu u dwar l-attività tal-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li jtajru l-bandiera tagħhom li tkun meħtieġa għall-ġestjoni tal-miżuri stabbiliti taħt dan ir-Regolament.
2. L-Istati Membri għandhom jippreżentaw lill-Kummissjoni l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1.
3. Il-Kummissjoni għandha żżomm reġistru tal-flotot tas-sajd tal-Unjoni li jkun fih l-informazzjoni li tirċievi skont il-paragrafu 2. Hija għandha tipprovdi aċċess pubbliku għar-reġistru tal-flotta tas-sajd tal-Unjoni, filwaqt li tiżgura li d-data personali tiġi protetta b'mod adegwat.
4. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni, li jistabbilixxu rekwiżiti operattivi tekniċi għar-reġistrar, il-format u l-modalitajiet tat-trażmissjoni tal-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 1, 2 u 3. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 56(2).
PARTI V
BAŻI XJENTIFIKA GĦALL-ĠESTJONI TAS-SAJD
Artikolu 25
Rekwiżiti ta' data għall-ġestjoni tas-sajd
1. L-Istati Membri għandhom, skont ir-regoli adottati fil-qasam tal-ġbir tad-data, jiġbru data bijoloġika, ambjentali, teknika u soċjoekonomika meħtieġa għal ġestjoni tas-sajd, jiġġestixxu dik id-data u jagħmluha disponibbli għall-utenti finali, inklużi korpi maħtura mill-Kummissjoni. L-akkwist u l-ġestjoni ta' tali data għandhom ikunu eliġibbli għall-finanzjament permezz tal-Fond Ewropew għall-Affarijiet Marittimi u s-Sajd f'konformità ma' att legali futur tal-Unjoni li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet għal appoġġ finanzjarju għall-politika marittima u tas-sajd għall-perijodu 2014 - 2020. Dik id-data għandha b'mod partikolari tippermetti l-valutazzjoni ta':
(a)
l-istat tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar sfruttati,
(b)
il-livell ta' sajd u l-impatt li l-attivitajiet tas-sajd ikollhom fuq ir-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar u fuq l-ekosistemi tal-baħar, u
(c)
il-prestazzjoni soċjoekonomika tas-setturi tas-sajd, l-akkwakultura u l-ipproċessar ġewwa u barra l-ilmijiet tal-Unjoni.
2. Il-ġbir, il-ġestjoni u l-użu tad-data għandhom ikunu bbażati fuq il-prinċipji li ġejjin:
(a)
il-preċiżjoni u l-affidabbiltà, u l-ġbir fil-ħin;
(b)
l-użu ta' mekkaniżmi ta' koordinazzjoni bil-għan li jevitaw duplikazzjoni tal-ġbir tad-data għal skopijiet differenti;
(c)
il-ħażna sikura u l-protezzjoni ta' data miġbura fil-bażijiet tad-data kompjuterizzati, u d-disponibbiltà pubblika tagħhom fejn xieraq, inkluż fil-livell aggregat, filwaqt li tiġi żgurata l-kunfidenzjalità;
(d)
l-aċċess mill-Kummissjoni, jew mill-entitajiet maħtura minnha, għall-bażijiet tad-data nazzjonali u s-sistemi użati għall-ipproċessar tad-data miġbura sabiex tiġi verifikata l-eżistenza u l-kwalità tad-data.
(e)
id-disponibbiltà fil-ħin tad-data rilevanti u l-metodoloġiji rispettivi li bihom dawn jinkisbu, għal korpi b'interess ta' riċerka jew ġestjoni fl-analiżi xjentifika ta' data fis-settur tas-sajd u għal kwalunkwe parti interessata, ħlief f'ċirkostanzi fejn il-protezzjoni u l-kunfidenzjalità jkunu meħtieġa mil-liġi applikabbli tal-Unjoni.
3. Kull sena, l-Istati Membri għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni rapport dwar l-eżekuzzjoni tal-programmi nazzjonali tagħhom tal-ġbir tad-data u għandhom jagħmluha disponibbli għall-pubbliku.
Il-Kummissjoni għandha tivvaluta r-rapport annwali dwar il-ġbir tad-data wara li tikkonsulta mal-korp konsultattiv xjentifiku tagħha u, fejn xieraq, ma' organizzazzjonijiet ta' ġestjoni tas-sajd reġjonali (RFMOs) li għalihom l-Unjoni hija parti kontraenti jew osservatur u ma' korpi xjentifiċi internazzjonali rilevanti.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw il-koordinament nazzjonali tal-ġbir u l-ġestjoni tad-data xjentifika, inkluża data soċjoekonomika, għall-ġestjoni tas-sajd. Għal dan il-għan, huma għandhom jaħtru korrispondent nazzjonali u jorganizzaw laqgħa annwali ta' koordinazzjoni nazzjonali. Il-Kummissjoni għandha tiġi infurmata bl-attivitajiet ta' koordinazzjoni nazzjonali u tiġi mistiedna għal-laqgħat ta' koordinazzjoni.
5. L-Istati Membri għandhom jikkoordinaw, f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, l-attivitajiet tagħhom ta' ġbir tad-data ma' Stati Membri oħra fl-istess reġjun, u jagħmlu kull sforz sabiex jikkoordinaw l-azzjonijiet tagħhom ma' pajjiżi terzi li jkollhom sovranità jew ġurisdizzjoni fuq ilmijiet fl-istess reġjun.
6. Il-ġbir, il-ġestjoni u l-użu ta' data għandhom isiru b'mod kost-effettiv.
7. In-nuqqas ta' Stat Membru milli jiġbor u/jew jipprovdi data b'mod f'waqtu lil utent finali jista' jirriżulta f'sospensjoni proporzjonali jew interruzzjoni tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni lil dak l-Istat Membru, f'konformità ma' att legali futur tal-Unjoni li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet għal appoġġ finanzjarju għall-politika marittima u tas-sajd għall-perijodu 2014 - 2020.
Artikolu 26
Korpi xjentifiċi ta' konsultazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tikkonsulta mal-korpi xjentifiċi adatti. Li STECF għandu jiġi kkonsultat, fejn xieraq, dwar materji li għandhom x'jaqsmu mal-konservazzjoni u l-ġestjoni ta' riżorsi marittimi ħajjin, inklużi konsiderazzjonijiet bijoloġiċi, ekonomiċi, ambjentali, soċjali u tekniċi. Konsultazzjonijiet ma' korpi xjentifiċi għandhom jieħdu kont tal-ġestjoni xierqa tal-fondi pubbliċi, bil-għan li tiġi evitata d-duplikazzjoni ta' xogħol minn tali korpi.
Artikolu 27
Riċerka u Parir Xjentifiku
1. L-Istati Membri għandhom iwettqu programmi ta' riċerka u innovazzjoni dwar is-sajd u l-akkwakultura. Huma għandhom jikkoordinaw il-programmi tagħhom ta’ innovazzjoni fir-riċerka u ta’ konsulenza xjentifika dwar is-sajd ma' Stati Membri oħra, f'kooperazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, fil-kuntest tal-oqfsa ta' riċerka u innovazzjoni tal-Unjoni, filwaqt li, fejn xieraq, jinvolvu lill-Kunsilli Konsultattivi rilevanti. Dawk l-attivitajiet għandhom ikunu eliġibbli għal finanzjament permezz tal-baġit tal-Unjoni f'konformità mal-atti legali tal-Unjoni rilevanti.
2. L-Istati Membri għandhom, bl-involviment tal-partijiet interessati rilevanti, bl-użu, fost l-oħrajn, tar-riżorsi finanzjarji disponibbli tal-Unjoni u permezz ta' koordinazzjoni ma' xulxin, jiżguraw id-disponibbiltà tal-kompetenzi u r-riżorsi umani rilevanti sabiex ikunu involuti fil-proċess konsultattiv xjentifiku.
PARTI VI
POLITIKA ESTERNA
Artikolu 28
Objettivi
1. Sabiex jiġu żgurati sfruttament sostenibbli, ġestjoni u konservazzjoni tar-riżorsi bijoloġiċi tal-baħar u l-ambjent tal-baħar, l-Unjoni għandha tmexxi r-relazzjonijiet esterni tagħha dwar is-sajd f'konformità mal-obbligi internazzjonali u l-objettivi politiċi tagħha, kif ukoll l-objettivi u l-prinċipji stabbiliti fl-Artikoli 2 u 4.
2. B'mod partikolari l-Unjoni għandha:
(a)
tappoġġa u tikkontribwixxi b'mod attiv għall-iżvilupp ta' għarfien u parir xjentifiku;
(b)
ittejjeb il-koerenza politika tal-inizjattivi tal-Unjoni, b'mod partikolari għall-attivitajiet ambjentali, kummerċjali u tal-iżvilupp u ssaħħaħ il-konsistenza tal-azzjonijiet meħuda fil-kuntest tal-kooperazzjoni għall-iżvilupp u l-kooperazzjoni xjentifika, teknika u ekonomika;
(c)
tikkontribwixxi għal attivitajiet ta' sajd sostenibbli li huma ekonomikament vijabbli u jippromwovu l-impjiegi fl-Unjoni;
(d)
tiżgura li l-attivitajiet tas-sajd tal-Unjoni barra l-ilmijiet tal-Unjoni huma bbażati fuq l-istess prinċipji u standards applikabbli taħt il-liġi tal-Unjoni fil-qasam tal-PKS waqt li tippromwovi kondizzjonijiet ekwivalenti ta' kompetizzjoni għal operaturi tal-Unjoni vis-à-vis operaturi oħra ta' pajjiżi terzi;
(e)
tippromwovi u tappoġġa, fl-oqsma internazzjonali kollha, l-azzjoni meħtieġa biex jinqered għalkollox is-sajd IUU;
(f)
tippromwovi l-istabbiliment u t-tisħiħ ta' kumitati ta’ konformità ta' RFMOs, analiżi perjodiċi indipendenti tal-prestazzjoni u azzjonijiet xierqa ta’ rimedju, inklużi pieni effettivi u dissważivi, li jeħtieġ li jiġu applikati b’mod trasparenti u nondiskriminatorju.
3. Id-dispożizzjonijiet ta' din il-Parti għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għal dispożizzjonijiet speċifiċi ta' ftehimiet internazzjonali adottati taħt l-Artikolu 218 tat-Trattat.
TITOLU I
Organizzazzjonijiet internazzjonali dwar is-sajd
Artikolu 29
Attivitajiet tal-Unjoni f'organizzazzjonijiet internazzjonali dwar is-sajd
1. L-Unjoni għandha tappoġġa u tikkontribwixxi b'mod attiv fl-attivitajiet tal-organizzazzjonijiet internazzjonali li jittrattaw is-sajd, inklużi RFMOs.
2. Il-pożizzjonijiet tal-Unjoni f'organizzazzjonijiet internazzjonali li jittrattaw is-sajd u fl-RFMOs għandhom ikunu bbażati fuq l-aħjar parir xjentifiku disponibbli sabiex ikun żgurat li r-riżorsi tas-sajd huma ġestiti b'mod konformi mal-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2, b'mod partikolari l-paragrafu (2) u l-punt (c) tal-paragrafu 5 tiegħu. L-Unjoni għandha tkun fuq quddiem fil-proċess tat-tisħiħ tal-prestazzjoni tal-RFMOs biex ikunu f'pożizzjoni aħjar biex jikkonservaw u jiġġestixxu r-riżorsi ħajjin tal-baħar taħt il-mira tagħhom.
3. L-Unjoni għandha b'mod attiv tappoġġa l-iżvilupp ta' mekkaniżmi adatti u trasparenti għall-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd.
4. L-Unjoni għandha trawwem kooperazzjoni fost RFMOs u konsistenza bejn l-oqfsa regolatorji rispettivi tagħhom, u għandha tappoġġa l-iżvilupp ta' għarfien u parir xjentifiku sabiex tiżgura li r-rakkomandazzjonijiet tagħhom ikunu bbażati fuq tali parir xjentifiku.
Artikolu 30
Konformità ma' dispożizzjonijiet internazzjonali
L-Unjoni għandha, inkluż permezz tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd ("l-Aġenzija"), tikkoopera ma' pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali relatati mas-sajd, inklużi RFMOs, sabiex tissaħħaħ il-konformità mal-miżuri, b'mod speċjali dawk li jiġġieldu kontra s-sajd IUU, sabiex jiġi żgurat li l-miżuri adottati minn organizzazzjonijiet internazzjonali bħal dawn huma strettament osservati.
TITOLU II
Ftehimiet ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli
Artikolu 31
Prinċipji u objettivi tal-ftehimiet ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli
1. Il-ftehimiet ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli ma' pajjiżi terzi għandhom jistabbilixxu qafas ta' governanza legali, ambjentali, ekonomiku u soċjali għall-attivitajiet tas-sajd imwettqa minn bastimenti tas-sajd tal-Unjoni f'ilmijiet ta' pajjiżi terzi.
Tali oqfsa jistgħu jinkludu:
(a)
żvilupp u appoġġ għall-istituzzjonijiet meħtieġa fil-qasam tax-xjenza u r-riċerka;
(b)
kapaċitajiet ta' monitoraġġ, kontroll u sorveljanza; u
(c)
elementi oħra ta' tisħiħ tal-kapaċitajiet li jikkonċernaw l-iżvilupp ta' politika tas-sajd sostenibbli tal-pajjiż terz.
2. Sabiex jiġi żgurat l-isfruttament sostenibbli ta' eċċessi ta' riżorsi bijoloġiċi tal-baħar, l-Unjoni għandha tagħmel ħilitha biex il-ftehimiet ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli ma' pajjiżi terzi jkunu ta' benefiċċju reċiproku għall-Unjoni u l-pajjiż terz ikkonċernat, inklużi l-popolazzjoni u l-industrija tas-sajd lokali tiegħu u li huma jikkontribwixxu biex ikomplu l-attività tal-flotot tal-Unjoni u jimmiraw li jiksbu sehem adatt mill-eċċess disponibbli, proporzjonat mal-interess tal-flotot tal-Unjoni.
3. Sabiex jiġi żgurat li l-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li jistadu taħt ftehimiet ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli joperaw, fejn xieraq, skont standards simili li huma applikabbli għal dawk ta' bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li qed jistadu fl-ilmijiet tal-Unjoni, l-Unjoni għandha tagħmel ħilitha biex tinkludi, fi ftehimiet ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli, dispożizzjonijiet adatti dwar l-obbligi ta' ħatt l-art ta’ ħut u prodotti tas-sajd.
4. Il-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni għandhom jaqbdu biss eċċessi tal-qabda permessa kif imsemmi fl-Artikolu62(2) u (3) tal-UNCLOS, u identifikata, b'mod ċar u trasparenti, abbażi tal-aħjar parir xjentifiku disponibbli u l-informazzjoni rilevanti skambjata bejn l-Unjoni u l-pajjiż terz dwar l-isforz totali tas-sajd fir-rigward tal-istokkijiet affettwati mill-flotot kollha. Rigward l-istokkijiet ta' ħut transżonali jew li jpassi ħafna, id-determinazzjoni tar-riżorsi disponibbli għall-aċċess għandha tieħu kont debitu tal-valutazzjonijiet xjentifiċi mwettqa fil-livell reġjonali kif ukoll il-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni adottati mill-RFMOs rilevanti.
5. Il-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni ma jistgħux joperaw fl-ilmijiet tal-pajjiż terz li miegħu jkun fis-seħħ ftehim ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli sakemm ma jkollhomx awtorizzazzjoni tas-sajd li tkun inħarġet skont dak il-ftehim;
6. L-Unjoni għandha tiżgura li ftehimiet ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli jinkludu klawsola dwar ir-rispett għal prinċipji demokratiċi u d-drittijiet tal-bniedem, li tkun tikkostitwixxi element essenzjali minn tali ftehim.
Dawk il-ftehimiet għandhom, sa fejn possibbli, jinkludu wkoll:
(a)
klawsola li tipprojbixxi l-għoti ta' kondizzjonijiet iktar favorevoli lill-flotot diversi li jistadu f'dawk l-ilmijiet minn dawk mogħtija lill-atturi ekonomiċi tal-Unjoni, inklużi kondizzjonijiet li jikkonċernaw il-konservazzjoni, l-iżvilupp u l-ġestjoni ta' riżorsi, arranġamenti finanzjarji, u tariffi u drittijiet relatati mal-ħruġ ta' awtorizzazzjonijiet tas-sajd;
(b)
klawżola ta' esklużività relatata mar-regola prevista fil-paragrafu 3a.
7. Għandu jsir sforz fil-livell tal-Unjoni biex jiġu mmonitorjati l-attivitajiet tal-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li joperaw f'ilmijiet mhux tal-Unjoni barra mill-qafas tal-ftehimiet ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli.
8. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li jtajru l-bandiera tagħhom u joperaw barra mill-ilmijiet tal-Unjoni ikunu f'pożizzjoni li jipprovdu dokumentazzjoni dettaljata u preċiża tal-attivitajiet kollha tas-sajd u tal-ipproċessar.
9. Awtorizzazzjoni tas-sajd kif imsemmija fil-paragrafu 3a għandha tingħata lil bastiment li ħareġ mir-reġistru tal-flotta tas-sajd tal-Unjoni u li sussegwentement reġa' daħal fih fi żmien 24 xahar biss sakemm is-sid ta' dak il-bastiment ma jkunx ipprovda lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru tal-bandiera d-data kollha rekwiżita biex tistabbilixxi li, waqt dak il-perijodu, il-bastiment opera b'mod konsistenti bis-sħiħ mal-istandards applikabbli għal bastiment li jtajjar il-bandiera ta' Stat Membru tal-Unjoni.
Barra minn hekk, għandu jiġi stabbilit li, jekk l-istat li ta l-bandiera waqt il-perijodu li fih il-bastiment kien barra mir-reġistru tal-flotta tal-Unjoni, ġie rikonoxxut skont il-liġi tal-Unjoni bħala Stat li ma jikkooperax fir-rigward tal-ġlieda kontra, l-iskoraġġiment u l-eliminazzjoni tas-sajd IUU, jew bħala Stat li jippermetti l-isfruttament mhux sostenibbli ta' riżorsi marittimi ħajjin, l-operazzjonijiet tas-sajd tal-bastiment waqfu u s-sid ħa azzjoni immedjata biex ineħħi l-bastiment mir-reġistru ta' dak l-Istat.
10. Il-Kummissjoni għandha tagħmel arranġamenti għal evalwazzjonijiet indipendenti ex-ante u ex-post ta' kull protokoll għal ftehim ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli, u tagħmilhom disponibbli għall-Parlament Ewropew u għall-Kunsill f'ħin adatt qabel ma tippreżenta rakkomandazzjoni lill-Kunsill biex jiġi awtorizzat il-ftuħ ta' negozjati għal protokoll suċċessiv. Sommarju tat-tali evalwazzjonijiet għandhom ikunu disponibbli għall-pubbliku.
Artikolu 32
Assistenza finanzjarja
1. L-Unjoni għandha tipprovdi għajnuna finanzjarja lil pajjiżi terzi permezz ta' ftehimiet ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli sabiex:
(a)
tappoġġa parti tal-ispiża għall-aċċess għar-riżorsi tas-sajd fl-ilmijiet ta' pajjiżi terzi; il-parti tal-ispiża għall-aċċess għar-riżorsi tas-sajd li għandha titħallas mis-sidien tal-bastimenti tal-Unjoni għandha tiġi vvalutata għal kull ftehim ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli jew Protokoll għalih u għandu jkun ġust, mhux diskriminatorju u proporzjonat għall-benefiċċji provduti permezz tal-kondizzjonijiet ta' aċċess;
(b)
tistabbilixxi qafas ta’ governanza, inklużi l-iżvilupp u ż-żamma ta’ istituzzjonijiet xjentifiċi u ta’ riċerka neċessarji, tippromwovi proċessi ta' konsultazzjoni mal-gruppi ta' interess, u l-kapaċità ta’ monitoraġġ, kontroll u sorveljanza u elementi oħra ta’ bini tal-kapaċità li għandhom x’jaqsmu mal-iżvilupp ta’ politika tas-sajd sostenibbli mmexxija mill-pajjiż terz. Għanjuna finanzjarja bħal din għandha tkun kondizzjonali skont il-kisba ta' riżultati speċifiċi u tikkomplementa u tkun konsistenti mal-proġetti u l-programmi ta' żvilupp implimentati fil-pajjiż terz ikkonċernat.
2. Taħt kull ftehim ta' sħubija dwar is-sajd sostenibbli, l-assistenza finanzjarja għall-appoġġ settorjali għandha tinfired mill-ħlasijiet għall-aċċess għar-riżorsi tas-sajd. L-Unjoni għandha titlob riżultati speċifiċi bħala kondizzjoni tal-ħlasijiet taħt l-assistenza finanzjarja, u timmonitorja mill-qrib il-progress.
TITOLU III
Ġestjoni ta' stokkijiet ta' interess komuni
Artikolu 33
Prinċipji u objettivi tal-ġestjoni ta' stokkijiet ta' interess komuni għall-Unjoni u pajjiżi terzi u ftehimiet dwar skambju u ġestjoni konġunta
1. Fejn l-istokkijiet ta' interess komuni jiġu sfruttati wkoll minn pajjiżi terzi, l-Unjoni għandha tikkomunika ma' dawk il-pajjiżi terzi bil-ħsieb li tiżgura li dawk l-istokkijiet jiġu ġestiti b'mod sostenibbli li jkun konsistenti ma' dan ir-Regolament, b'mod partikolari mal-objettiv stabbilit fl-Artikolu 2 (2). Fejn ma jintlaħaq ebda ftehim formali, l-Unjoni għandha tagħmel kull sforz biex jintlaħqu arranġamenti komuni għas-sajd tat-tali stokkijiet bil-ħsieb li l-ġestjoni sostenibbli ssir possibbli, b'mod partikolari, rigward l-objettiv fl-Artikolu 2(2), u b'hekk jiġu promossi kondizzjonijiet ekwivalenti għall-operaturi tal-Unjoni.
2. Sabiex jiġi żgurat sfruttament sostenibbli ta' stokkijiet kondiviżi ma' pajjiżi terzi u sabiex tkun garantita l-istabbiltà tal-operazzjonijiet tas-sajd tal-flotot tagħha, l-Unjoni għandha, f'konformità mal-UNCLOS, taħdem sabiex tistabbilixxi ftehimiet bilaterali jew multilaterali ma' pajjiżi terzi bil-għan ta' ġestjoni konġunta ta' stokkijiet, inkluż l-istabbiliment, fejn ikun il-każ, ta' aċċess għall-ilmijiet u r-riżorsi u kondizzjonijiet għal tali aċċess, l-armonizzazzjoni tal-miżuri ta' konservazzjoni u skambju tal-opportunitajiet tas-sajd.
PARTI VII
AKKWAKULTURA
Artikolu 34
Promozzjoni tal-akkwakultura sostenibbli
1. Bil-ħsieb li tiġi promossa s-sostenibbiltà u jingħata kontribut għas-sikurezza u l-provvisti tal-ikel, it-tkabbir u l-impjiegi, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi linji gwida strateġiċi mhux vinkolanti tal-Unjoni dwar prijoritajiet u miri komuni għall-iżvilupp ta' attivitajiet tal-akkwakultura sostenibbli. Tali linji gwida strateġiċi għandhom jieħdu kont tal-pożizzjonijiet tal-bidu rilevanti u ċ-ċirkustanzi differenti madwar l-Unjoni u għandhom jiffurmaw il-bażi għal pjanijiet strateġiċi nazzjonali pluriennali u għandhom jimmiraw lejn:
(a)
it-titjib tal-kompetittività tal-industrija tal-akkwakultura u s-sostenn tal-iżvilupp tagħha u l-innovazzjoni;
(b)
it-tnaqqis tal-piż amministrattiv u implimentazzjoni tal-liġi tal-Unjoni li tkun aktar effiċjenti u li tirrispondi għall-ħtiġijiet tal-partijiet interessati;
(c)
l-inkoraġġiment tal-attività ekonomika;
(d)
id-diversifikazzjoni u t-titjib tal-kwalità tal-ħajja fiż-żoni kostali u interni;
(e)
l-integrazzjoni ta' attivitajiet tal-akkwakultura fl-ippjanar spazjali marittimu, kostali u intern.
2. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu pjan strateġiku nazzjonali pluriennali għall-iżvilupp ta' attivitajiet ta’ akkwakultura fuq it-territorju tagħhom sa 30 juin 2014.
3. Il-pjan strateġiku nazzjonali pluriennali għandu jinkludi l-għanijiet tal-Istat Membru u l-miżuri u l-iskedi taż-żmien meħtieġa sabiex dawn jinkisbu.
4. Il-pjanijiet strateġiċi nazzjonali pluriennali għandhom jimmiraw b'mod partikolari għal dan li ġej:
(a)
simplifikazzjoni amministrattiva, b'mod partikolari fir-rigward ta' evalwazzjonijiet u studji tal-impatt u liċenzji;
(b)
ċertezza raġonevoli għall-operaturi tal-akkwakultura fir-rigward tal-aċċess għall-ilmijiet u l-ispazju;
(c)
indikaturi għas-sostenibbiltà ambjentali, ekonomika u soċjali;
(d)
valutazzjoni ta' effetti transkonfinali oħra li jista' jkun hemm, b'mod speċjali fuq riżorsi bijoloġiċi tal-baħar u ekosistemi marittimi fl-Istati Membri ġirien:
(e)
il-ħolqien ta' sinerġiji bejn programmi nazzjonali ta' riċerka u kollaborazzjoni bejn l-industrija u l-komunità xjentifika;
(f)
il-promozzjoni tal-vantaġġ kompetittiv ta' ikel sostenibbli ta' kwalità għolja;
(g)
il-promozzjoni ta' prattiki u riċerka tal-akkwakultura bil-ħsieb li jittejbu l-effetti pożittivi fuq l-ambjent u fuq ir-riżorsi tal-ħut, u li jitnaqqsu l-impatti negattivi, inkluż it-tnaqqis tal-pressjoni fuq l-istokkijiet tal-ħut li jintużaw għall-produzzjoni tal-għalf, u ż-żieda fl-effiċjenza tar-riżorsi.
5. L-Istati Membri għandhom jiskambjaw informazzjoni u l-aqwa prassi permezz ta' metodu miftuħ ta' koordinazzjoni tal-miżuri nazzjonali kontenuti fi pjanijiet strateġiċi nazzjonali pluriennali.
6. Il-Kummissjoni għandha tinkoraġġixxi l-iskambju ta' informazzjoni u l-aqwa prattiki fost l-Istati Membri u tiffaċilita koordinazzjoni ta' miżuri nazzjonali previsti fil-pjan strateġiku nazzjonali pluriennali.
PARTI VIII
ORGANIZZAZZJONI TAS-SWIEQ KOMUNI
Artikolu 35
Objettivi
1. Għandha tiġi stabbilita organizzazzjoni komuni tas-swieq fil-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura ("l-organizzazzjoni komuni tas-swieq") sabiex:
(a)
tikkontribwixxi għall-kisba tal-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2, u b'mod partikolari għall-isfruttament sostenibbli tar-riżorsi bijoloġiċi ħajjin tal-baħar;
(b)
l-industrija tas-sajd u l-akkwakultura tkun tista' tapplika l-PKS fil-livell xieraq;
(c)
issaħħaħ il-kompetittività tal-industrija tas-sajd u l-akkwakultura tal-Unjoni, b'mod partikolari l-produtturi;
(d)
ittejjeb it-trasparenza u l-istabbiltà tas-swieq, b'mod partikolari fir-rigward tal-għarfien u l-fehim tas-swieq tal-Unjoni għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura tul il-katina tal-provvista, tiżgura aktar bilanċ tad-distribuzzjoni tal-valur miżjud tul il-katina tal-provvista tas-settur, ittejjeb l-informazzjoni għall-konsumatur u tissensibilizza l-għarfien, permezz ta' notifiki u/jew tikkettar li jipprovdu informazzjoni li tinftiehem;
(e)
tikkontribwixxi lejn l-iżgurar ta’ għoti ta’ opportunitajiet indaqs għall-prodotti kollha kummerċjalizzati fl-Unjoni billi tippromwovi l-isfruttament sostenibbli tar-riżorsi tas-sajd;
(f)
tikkontribwixxi lejn l-iżgurar li l-konsumaturi jkollhom provvista varja ta' prodotti tas-sajd u l-akkwakultura;
(g)
tipprovdi informazzjoni verifikabbli u preċiża lill-konsumatur dwar l-oriġini tal-prodott u l-mod ta' produzzjoni tiegħu, b'mod partikolari permezz ta' mmarkar u ttikkettar.
2. L-organizzazzjoni komuni tas-swieq għandha tapplika għall-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura elenkati fl-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013 (24), li jiġu kummerċjalizzati fl-Unjoni.
3. L-organizzazzjoni komuni tas-swieq għandha tinkludi b'mod partikolari:
(a)
organizzazzjoni tal-industrija inklużi miżuri għall-istabbilizzazzjoni tas-suq;
(b)
pjanijiet tal-produzzjoni u kummerċjalizzazzjoni tal-organizzazzjonijiet tas-sajd u l-akkwakultura;
(c)
standards komuni ta' kummerċjalizzazzjoni;
(d)
informazzjoni għall-konsumatur.
PARTI IX
KONTROLL U INFURZAR
Artikolu 36
Objettivi
1. Il-konformità mar-regoli tal-PKS għandha tiġi żgurata permezz ta’ sistema effikaċi għall-kontroll tas-sajd tal-Unjoni, li tinkludi l-ġlieda kontra s-sajd IUU.
2. Il-kontroll u l-infurzar tal-PKS għandhom b'mod partikolari jkunu bbażati fuq u jinkludu dawn li ġejjin:
(a)
approċċ globali, integrat u komuni;
(b)
kooperazzjoni u koordinazzjoni bejn l-Istati Membri, il-Kummissjoni u l-Aġenzija;
(c)
kosteffiċjenza u proporzjonalità;
(d)
l-użu ta' teknoloġiji effiċjenti ta' kontroll għad-disponibbiltà u l-kwalità tad-data dwar is-sajd;
(e)
qafas tal-Unjoni għal kontroll, ispezzjoni u infurzar;
(f)
strateġija bbażata fuq ir-riskju ffukata fuq kontrolli sistematiċi u awtomatizzati tad-data rilevanti kollha disponibbli;
(g)
l-iżvilupp ta' kultura ta' konformità u kooperazzjoni fost l-operaturi u s-sajjieda kollha.
L-Unjoni għandha tadotta miżuri adatti fir-rigward ta' pajjiżi terzi li jippermettu sajd li mhux sostenibbli.
3. L-Istati Membri għandhom jadottaw miżuri adatti għall-iżgurar tal-kontroll, l-ispezzjoni u l-infurzar ta' attivitajiet imwettqa fil-kamp ta' applikazzjoni tal-PKS, inkluż l-istabbiliment ta' pieni effettivi, proporzjonati u dissważivi.
Artikolu 37
Grupp ta' esperti dwar il-konformità
1. Għandu jiġi stabbilit grupp ta' esperti dwar il-konformità mill-Kummissjoni biex jivvaluta, jiffaċilita u jsaħħaħ l-implimentazzjoni ta', u l-konformità ma', l-obbligi skont is-sistema ta' kontroll tas-sajd tal-Unjoni.
2. Il-grupp ta' esperti dwar il-konformità għandu jkun magħmul minn rappreżentanti tal-Kummissjoni u tal-Istati Membri. Fuq talba tal-Parlament Ewropew, il-Kummissjoni tista' tistieden lill-Parlament Ewropew jibgħat esperti biex jattendu l-laqgħat tal-grupp ta' esperti. L-Aġenzija tista' tassisti l-grupp ta' esperti f'laqgħat ta' konformità bħala osservatur.
3. Il-grupp ta' esperti għandu b'mod partikolari:
(a)
regolarment jeżamina kwistjonijiet ta' konformità u implimentazzjoni skont is-sistema ta' kontroll tas-sajd tal-Unjoni u jidentifika diffikultajiet possibbli ta' interess komuni fl-implimentazzjoni tar-regoli tal-PKS;
(b)
jifformula parir fir-rigward tal-implimentazzjoni tar-regoli tal-PKS, inkluża l-prijoritizzazzjoni tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni; u
(c)
jiskambja informazzjoni dwar attivitajiet ta' kontroll u ispezzjoni, inkluża l-ġlieda kontra s-sajd IUU.
4. Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jinżammu informati bis-sħiħ fuq bażi regolari mill-grupp espert dwar l-attivitajiet ta' konformità msemmijin fil-paragrafu 3.
Artikolu 38
Proġetti pilota dwar teknoloġiji ta' kontroll u sistemi ta' ġestjoni tad-data ġodda
Il-Kummissjoni u l-Istati Membri jistgħu jwettqu proġetti pilota dwar teknoloġiji ta' kontroll u sistemi ta' ġestjoni tad-data ġodda.
Artikolu 39
Kontribuzzjoni għall-ispejjeż ta’ kontroll, ispezzjoni, infurzar u ġbir ta' data
L-Istati Membri jistgħu jeżiġu li l-operaturi tagħhom jikkontribwixxu b'mod proporzjonali għall-ispejjeż operattivi tal-implimentazzjoni tas-sistema ta' kontroll tas-sajd tal-Unjoni u tal-ġbir ta' data.
PART X
STRUMENTI FINANZJARJI
Artikolu 40
Objettivi
Tista' tingħata għajnuna finanzjarja mill-Unjoni sabiex tikkontribwixxi għall-kisba tal-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 2.
Artikolu 41
Kondizzjonijiet għall-għajnuna finanzjarja lill-Istati Membri
1. Soġġett għall-kondizzjonijiet li għandhom ikunu speċifikati fl-atti legali applikabbli tal-Unjoni, l-għajnuna finanzjarja mill-Unjoni lill-Istati Membri għandha tkun taħt il-kondizzjoni ta' konformità mill-Istati Membri mar-regoli tal-PKS.
2. In-nuqqas ta' konformità mill-Istati Membri mar-regoli tal-PKS jista' jwassal għall-interruzzjoni jew is-sospensjoni tal-ħlasijiet jew għall-applikazzjoni ta' korrezzjoni finanzjarja għall-għajnuna finanzjarja tal-Unjoni skont il-PKS. Tali miżuri għandhom ikunu proporzjonati man-natura, is-serjetà, it-tul ta’ żmien u r-ripetizzjoni tan-nuqqas ta' konformità.
Artikolu 42
Kondizzjonijiet għall-għajnuna finanzjarja lill-operaturi
1. Soġġett għall-kondizzjonijiet li għandhom ikunu speċifikati fl-atti legali tal-Unjoni applikabbli, l-għajnuna finanzjarja mill-Unjoni lill-operaturi għandha tkun taħt il-kondizzjoni ta' konformità mill-operaturi mar-regoli tal-PKS.
2. Soġġett għal regoli speċifiċi li għandhom jiġu adottati, ksur serju mill-operaturi tar-regoli tal-PKS għandu jirriżulta fi projbizzjonijiet temporanji jew permanenti fuq l-aċċess għall-għajnuna finanzjarja tal-Unjoni u/jew l-applikazzjoni ta' tnaqqis finanzjarju. Tali miżuri, meħuda mill-Istat Membru, għandhom ikunu dissważivi, effettivi u proporzjonati man-natura, is-serjetà, id-dewmien u r-ripetizzjoni tal-ksur serju.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-għajnuna finanzjarja tal-Unjoni tingħata biss jekk ma tkun ġiet imposta l-ebda piena għal xi ksur serju lill-operatur ikkonċernat f'perijodu ta' sena qabel id-data tal-applikazzjoni għall-għajnuna finanzjarja tal-Unjoni.
PARTI XI
KUNSILLI KONSULTATTIVI
Artikolu 43
Stabbiliment ta' Kunsilli Konsultattivi
1. B'dan huma stabbiliti Kunsilli Konsultattivi għal kull waħda miż-żoni ġeografiċi jew oqsma ta' kompetenza stipulati fl-Anness III, sabiex jippromwovu rappreżentanza bilanċjata tal-partijiet interessati kollha skont l-Artikolu 54(1) u sabiex jikkontribwixxu għall-kisba tal-objettivi stabbiliti fl-Artikolu 2.
2. B'mod partikolari, il-Kunsilli Konsultattivi ġodda li ġejjin għandhom jiġu stabbiliti, skont l-Anness III:
(a)
Kunsill Konsultattiv għar-reġjuni ultra-periferiċi, maqsum fi tliet taqsimiet għal kull wieħed mill-baċiri tal-baħar li ġejjin: l-Atlantiku tal-Punent, l-Atlantiku tal-Lvant u l-Oċean Indjan;
(b)
Kunsill Konsultattiv għall-akkwakultura;
(c)
Kunsill Konsultattiv għas-swieq;
(d)
Kunsill Konsultattiv għall-Baħar l-Iswed.
3. Kull Kunsill Konsultattiv għandu jistabbilixxi r-regoli ta' proċedura tiegħu.
Artikolu 44
Kompiti tal-Kunsilli Konsultattivi
1. Fl-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament il-Kummissjoni għandha tikkonsulta, fejn rilevanti, lill-Kunsilli Konsultattivi.
2. Il-Kunsilli Konsultattivi jistgħu:
(a)
jippreżentaw rakkomandazzjonijiet u suġġerimenti dwar materji relatati mal-ġestjoni tas-sajd u l-aspetti soċjoekonomiċi u ta' konservazzjoni tas-sajd u l-akkwakultura lill-Kummissjoni, u lill-Istat Membru kkonċernat. B'mod partikolari, il-Kunsilli Konsultattivi jistgħu jippreżentaw rakkomandazzjonijiet dwar kif jiġu ssimplifikati regoli dwar il-ġestjoni tas-sajd;
(b)
jinfurmaw lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri dwar problemi relatati mal-ġestjoni u l-aspetti soċjoekonomiċi u ta' konservazzjoni tas-sajd u, fejn xieraq, tal-akkwakultura fiż-żona ġeografika jew il-qasam ta' kompetenza tagħhom u jipproponu soluzzjonijiet sabiex jingħelbu dawk il-problemi;
(c)
jikkontribwixxu, f'kooperazzjoni mill-qrib max-xjenzati, għall-ġbir, il-forniment u l-analiżi tad-data meħtieġa għall-iżvilupp ta' miżuri ta' konservazzjoni.
Jekk kwistjoni tkun ta' interess komuni għal żewġ Kunsilli Konsultattivi jew aktar, huma għandhom jikkoordinaw il-pożizzjonijiet tagħhom bil-ħsieb li jadottaw rakkomandazzjonijiet konġunti dwar dik il-kwistjoni.
3. Il-Kunsilli Konsultattivi għandhom ikunu kkonsultati dwar rakkomandazzjonijiet konġunti skont l-Artikolu 17. Huma jistgħu wkoll ikunu kkonsultati mill-Kummissjoni u mill-Istati Membri dwar miżuri oħra. Għandu jitqies il-parir tagħhom. Dawk il-konsultazzjonijiet għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-konsultazzjoni tas-STECF jew korpi xjentifiċi oħra. L-opinjonijiet tal-Kunsilli Konsultattivi jistgħu jiġu ppreżentati lill-Istati Membri kollha kkonċernati u lill-Kummissjoni.
4. Il-Kummissjoni u, fejn rilevanti, l-Istat Membru kkonċernat, għandhom iwieġbu fi żmien xahrejn għal kwalunkwe rakkomandazzjoni, suġġeriment jew informazzjoni riċevuta skont il-paragrafu 1. Fejn l-miżuri finali adottati jitbiegħdu mill-opinjonijiet, ir-rakkomandazzjonijiet u s-suġġerimenti tal-Kunsilli Konsultattivi, riċevuti skont il-paragrafu 1, il-Kummissjoni jew l-Istat Membru kkonċernat għandhom jipprovdu raġunijiet dettaljati għat-tali diverġenza.
Artikolu 45
Kompożizzjoni, funzjonament u finanzjament tal-Kunsilli Konsultattivi
1. Il-Kunsilli Konsultattivi għandhom ikunu magħmula minn:
(a)
organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw lill-operaturi tas-sajd u, fejn xieraq, tal-akkwakultura, u rappreżentanti tas-setturi tal-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni;
(b)
gruppi oħra ta' interess affettwati mill-PKS, pereżempju organizzazzjonijiet ambjentali u gruppi tal-konsumaturi.
2. Kull Kunsill Konsultattiv għandu jikkonsisti minn assemblea ġenerali u kumitat eżekuttiv, inkluż, kif xieraq, segretarjat u gruppi ta' ħidma biex jittrattaw kwistjonijiet ta' kooperazzjoni reġjonali skont l-Artikolu 17, u għandu jadotta l-miżuri meħtieġa għall-funzjonament tiegħu.
3. Il-Kunsilli Konsultattivi għandhom jiffunzjonaw u jirċievu finanzjament kif previst fl-Anness III.
4. Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 55 fir-rigward tad-dettalji tal-funzjonament tal-Kunsilli Konsultattivi.
PARTI XII
DISPOŻIZZJONIJIET PROĊEDURALI
Artikolu 46
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa li tadotta atti ddelegati hija mogħtija lill-Kummissjoni, soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa tal-adozzjoni ta' atti delegati msemmija fl-Artikolu 11(2), fl-Artikolu 15(2), (3), (6), (7) u fl-Artikolu 45(4) hija mogħtija lill-Kummissjoni għal perijodu ta' ħames snin minn 29 Diċembru 2013. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega ta’ setgħa mhux iktar tard minn disa’ xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ ħames snin. Id-delega ta' setgħa għandha tiġi estiża b'mod taċitu għal perijodi ta' tul ta' żmien identiku, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponux tali estensjoni mhux iktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta' kull perijodu.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 11(2), fl-Artikolu 15(2), (3), (6), (7) u fl-Artikolu 45(4) tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Hija għandha tidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data iżjed tard speċifikata fiha. M’għandha taffettwa l-validità tal-ebda att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah fl-istess ħin lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 11(2), l-Artikolu 15(2), (3), (6), (7) u l-Artikolu 45(4) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun saret l-ebda oġġezzjoni jew mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jagħlaq dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li ma mhumiex ser joġġezzjonaw. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 47
Proċedura ta' kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn Kumitat għas-sajd u l-akkwakultura. Tali kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Fejn il-kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni dwar abbozz ta' att ta' implimentazzjoni li għandu jiġi adottat skont l-Artikolu 23, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-abbozz ta' att ta' implimentazzjoni u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 8 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011, flimkien malArtikolu 5 tiegħu.
PARTI XIII
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 48
Tħassir u emendi
1. Ir-Regolament (KE) Nru 2371/2002 huwa mħassar.
Ir-referenzi għar-Regolament mħassar għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament.
2. Id-Deċiżjoni 2004/585/KE hija mħassra b'effett mid-dħul fis-seħħ tar-regoli adottati taħt l-Artikolu 54(4) ta' dan ir-Regolament.
3. L-Artikolu 5 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1954/2003 (25) huwa mħassar.
4. Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 639/2004 (26) huwa mħassar.
5. Fl-Artikolu 105 tar-Regolament 1224/2009 jiżdied il-paragrafu li ġej:
"3a. B'deroga mill-paragrafi 2 u 3, l-ebda fattur multiplikanti ma jiġi applikat mal-qabdiet li huma soġġetti għal obbligu ta' ħatt l-art skont l-Artikolu 15 tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*), dment li l-ammont ta' sajd żejjed relatat ma' ħatt l-art permess ma jeċċedix l-10 %.
Artikolu 49
Reviżjoni
Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-funzjonament tal-PKS sal-31 ta' Diċembru 2022.
Artikolu 50
Rapport annwali
Il-Kummissjoni għandha tirrapporta kull sena lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-progress fit-twettiq tar-rendiment massimu sostenibbli u dwar is-sitwazzjoni tal-istokkijiet tal-ħut, kmieni kemm jista' jkun wara l-adozzjoni tar-Regolament tal-Kunsill annwali li jistabbilixxi l-opportunitajiet disponibbli fl-ilmijiet tal-Unjoni u, f'ċerti ilmijiet li mhumiex tal-Unjoni, għal bastimenti tal-Unjoni.
Artikolu 51
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-11 ta’ Diċembru 2013.